# Uradni list C 356/4. o

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 356 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 614. oktober 2018 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 356

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 614. oktober 2018

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2017–2018Seje: 13.–16. november 2017
  Zapisnik sej je bil objavljen v
  UL C 147, 26.4.2018 .SPREJETA BESEDILASeji: 29. in 30. november 2017
  Zapisnik sej je bil objavljen v
  UL C 156, 3.5.2018 .SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2017–2018Seje: 13.–16. november 2017
  Zapisnik sej je bil objavljen v
  UL C 147, 26.4.2018 .SPREJETA BESEDILASeji: 29. in 30. november 2017
  Zapisnik sej je bil objavljen v
  UL C 156, 3.5.2018 .SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sej je bil objavljen v

UL C 147, 26.4.2018

Zapisnik sej je bil objavljen v

UL C 156, 3.5.2018

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 14. november 2017 |
| 2018/C 356/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2017 o reševanju življenj: spodbujanje varnosti vozil v EU (2017/2085(INI)) | 2 |
| 2018/C 356/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2017 o uporabi instrumentov kohezijske politike po regijah kot odgovor na demografske spremembe (2016/2245(INI)) | 10 |
| 2018/C 356/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2017 o akcijskem načrtu o maloprodajnih finančnih storitvah (2017/2066(INI)) | 20 |
| | Sreda, 15. november 2017 |
| 2018/C 356/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o pravni državi na Malti (2017/2935(RSP)) | 29 |
| 2018/C 356/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o večstranskih pogajanjih v okviru priprav na enajsto ministrsko konferenco STO, ki bo v Buenos Airesu od 10. do 13. decembra 2017 (2017/2861(RSP)) | 34 |
| 2018/C 356/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o akcijskem načrtu EU za naravo, ljudi in gospodarstvo (2017/2819(RSP)) | 38 |
| 2018/C 356/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o spoštovanju načela pravne države in demokracije na Poljskem (2017/2931(RSP)) | 44 |
| | Četrtek, 16. november 2017 |
| 2018/C 356/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2017 o svobodi izražanja v Sudanu, zlasti primeru Mohameda Zina El Abidina (2017/2961(RSP)) | 50 |
| 2018/C 356/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2017 o terorističnih napadih v Somaliji (2017/2962(RSP)) | 53 |
| 2018/C 356/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2017 o Madagaskarju (2017/2963(RSP)) | 58 |
| 2018/C 356/11 | Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Partnerskega sporazuma o odnosih in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Novo Zelandijo na drugi strani (15470/2016 – C8-0027/2017 – 2016/0366(NLE) – 2017/2050(INI)) | 62 |
| 2018/C 356/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2017 o strategiji EU-Afrika: spodbujanje razvoja (2017/2083(INI)) | 66 |
| 2018/C 356/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2017 o letnem poročilu o dejavnostih evropskega varuha človekovih pravic za leto 2016 (2017/2126(INI)) | 77 |
| 2018/C 356/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2017 o pregledu izvajanja okoljske politike EU (2017/2705(RSP)) | 84 |
| 2018/C 356/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2017 o boju proti neenakostim kot vzvodu za spodbujanje ustvarjanja delovnih mest in rasti (2016/2269(INI)) | 89 |
| | Četrtek, 30. november 2017 |
| 2018/C 356/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o razmerah v Jemnu (2017/2849(RSP)) | 104 |
| 2018/C 356/17 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o izvajanju evropske strategije o invalidnosti (2017/2127(INI)) | 110 |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropski parlament |
| | Sreda, 15. november 2017 |
| 2018/C 356/18 | Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje o vzhodnem partnerstvu pred vrhom novembra 2017 (2017/2130(INI)) | 130 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 14. november 2017

2018/C 356/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2017 o reševanju življenj: spodbujanje varnosti vozil v EU (2017/2085(INI))

2

2018/C 356/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2017 o uporabi instrumentov kohezijske politike po regijah kot odgovor na demografske spremembe (2016/2245(INI))

10

2018/C 356/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2017 o akcijskem načrtu o maloprodajnih finančnih storitvah (2017/2066(INI))

20

Sreda, 15. november 2017

2018/C 356/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o pravni državi na Malti (2017/2935(RSP))

29

2018/C 356/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o večstranskih pogajanjih v okviru priprav na enajsto ministrsko konferenco STO, ki bo v Buenos Airesu od 10. do 13. decembra 2017 (2017/2861(RSP))

34

2018/C 356/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o akcijskem načrtu EU za naravo, ljudi in gospodarstvo (2017/2819(RSP))

38

2018/C 356/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o spoštovanju načela pravne države in demokracije na Poljskem (2017/2931(RSP))

44

Četrtek, 16. november 2017

2018/C 356/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2017 o svobodi izražanja v Sudanu, zlasti primeru Mohameda Zina El Abidina (2017/2961(RSP))

50

2018/C 356/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2017 o terorističnih napadih v Somaliji (2017/2962(RSP))

53

2018/C 356/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2017 o Madagaskarju (2017/2963(RSP))

58

2018/C 356/11

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Partnerskega sporazuma o odnosih in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Novo Zelandijo na drugi strani (15470/2016 – C8-0027/2017 – 2016/0366(NLE) – 2017/2050(INI))

62

2018/C 356/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2017 o strategiji EU-Afrika: spodbujanje razvoja (2017/2083(INI))

66

2018/C 356/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2017 o letnem poročilu o dejavnostih evropskega varuha človekovih pravic za leto 2016 (2017/2126(INI))

77

2018/C 356/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2017 o pregledu izvajanja okoljske politike EU (2017/2705(RSP))

84

2018/C 356/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2017 o boju proti neenakostim kot vzvodu za spodbujanje ustvarjanja delovnih mest in rasti (2016/2269(INI))

89

Četrtek, 30. november 2017

2018/C 356/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o razmerah v Jemnu (2017/2849(RSP))

104

2018/C 356/17

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o izvajanju evropske strategije o invalidnosti (2017/2127(INI))

110

PRIPOROČILA

Evropski parlament

Sreda, 15. november 2017

2018/C 356/18

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje o vzhodnem partnerstvu pred vrhom novembra 2017 (2017/2130(INI))

130

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Četrtek, 30. november 2017 |
| 2018/C 356/19 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o zahtevi za odvzem imunitete Ani Gomes (2017/2096(IMM)) | 137 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Četrtek, 30. november 2017

2018/C 356/19

Sklep Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o zahtevi za odvzem imunitete Ani Gomes (2017/2096(IMM))

137

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 14. november 2017 |
| 2018/C 356/20 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2017 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Italije – EGF/2017/004 IT/Almaviva (COM(2017)0496 – C8-0322/2017 – 2017/2200(BUD)) | 139 |
| 2018/C 356/21 | P8_TA(2017)0424Teritorialne tipologije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1059/2003 glede teritorialnih tipologij (Tercet) (COM(2016)0788 – C8-0516/2016 – 2016/0393(COD))P8_TC1-COD(2016)0393Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. novembra 2017 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1059/2003 glede teritorialnih tipologij (Tercet) | 143 |
| 2018/C 356/22 | P8_TA(2017)0425Priznavanje poklicnih kvalifikacij na področju plovbe po celinskih plovnih poteh ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2017 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o priznavanju poklicnih kvalifikacij na področju plovbe po celinskih plovnih poteh ter razveljavitvi Direktive Sveta 96/50/ES in Direktive Sveta 91/672/EGS (COM(2016)0082 – C8-0061/2016 – 2016/0050(COD))P8_TC1-COD(2016)0050Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. novembra 2017 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o priznavanju poklicnih kvalifikacij na področju plovbe po celinskih plovnih poteh ter razveljavitvi direktiv Sveta 91/672/EGS in 96/50/ES | 144 |
| 2018/C 356/23 | P8_TA(2017)0426Sodelovanje med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (COM(2016)0283 – C8-0194/2016 – 2016/0148(COD))P8_TC1-COD(2016)0148Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. novembra 2017 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov, in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2006/2004 | 145 |
| | Sreda, 15. november 2017 |
| 2018/C 356/24 | P8_TA(2017)0429Obdobje za sprejemanje delegiranih aktov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2010/40/EU glede obdobja za sprejemanje delegiranih aktov (COM(2017)0136 – C8-0116/2017 – 2017/0060(COD))P8_TC1-COD(2017)0060Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. novembra 2017 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2010/40/EU glede obdobja za sprejemanje delegiranih aktov | 146 |
| 2018/C 356/25 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o imenovanju Karla Pinxtena za člana Računskega sodišča (C8-0328/2017 – 2017/0812(NLE)) | 147 |
| 2018/C 356/26 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o imenovanju Pietra Russoja za člana Računskega sodišča (C8-0329/2017 – 2017/0813(NLE)) | 148 |
| 2018/C 356/27 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o imenovanju Hannuja Takkule za člana Računskega sodišča (C8-0330/2017 – 2017/0814(NLE)) | 149 |
| 2018/C 356/28 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o imenovanju Baudilia Toméja Muguruze za člana Računskega sodišča (C8-0331/2017 – 2017/0815(NLE)) | 150 |
| 2018/C 356/29 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o imenovanju Bettine Jakobsen za članico Računskega sodišča (C8-0332/2017 – 2017/0816(NLE)) | 151 |
| 2018/C 356/30 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o imenovanju Joăa Alexandra Tavaresa Gonçalvesa de Figueireda za člana Računskega sodišča (C8-0333/2017 – 2017/0817(NLE)) | 152 |
| 2018/C 356/31 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o imenovanju Iliane Ivanove za članico Računskega sodišča (C8-0334/2017 – 2017/0818(NLE)) | 153 |
| 2018/C 356/32 | P8_TA(2017)0437Zaščita proti dampinškemu in subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice EU ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/1036 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije, in Uredbe (EU) 2016/1037 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (COM(2016)0721 – C8-0456/2016 – 2016/0351(COD))P8_TC1-COD(2016)0351Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. novembra 2017 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/1036 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije, in Uredbe (EU) 2016/1037 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije | 154 |
| | Četrtek, 16. november 2017 |
| 2018/C 356/33 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Partnerskega sporazuma o odnosih in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Novo Zelandijo na drugi strani (15470/2016 – C8-0027/2017 – 2016/0366(NLE)) | 156 |
| | Četrtek, 30. november 2017 |
| 2018/C 356/34 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa (EU) 2017/344 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o sprostitvi varnostne rezerve leta 2017 (COM(2017)0900 – C8-0408/2017 – 2017/2265(BUD)) | 157 |
| 2018/C 356/35 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 6/2017 za proračunsko leto 2017: zmanjšanje odobritev plačil in odobritev za prevzem obveznosti v skladu s posodobljenimi napovedmi odhodkov in posodobljenimi prihodki (iz lastnih sredstev in glob) (14275/2017 – C8-0417/2017 – 2017/2217(BUD)) | 160 |
| 2018/C 356/36 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za plačilo predplačil v okviru splošnega proračuna Unije za leto 2018 (COM(2017)0270 – C8-0161/2017 – 2017/2076(BUD)) | 163 |
| 2018/C 356/37 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi instrumenta prilagodljivosti za financiranje takojšnjih proračunskih ukrepov za obvladovanje trenutnih izzivov migracij, pritokov beguncev in varnostnih groženj (COM(2017)0271 – C8-0163/2017 – 2017/2077(BUD)) | 165 |
| 2018/C 356/38 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (vloga iz Grčije – EGF/2017/003 GR/Attica retail) (COM(2017)0613 – C8-0360/2017 – 2017/2229(BUD)) | 168 |
| 2018/C 356/39 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (vloga, ki jo je podala Finska – EGF/2017/005 FI/Retail) (COM(2017)0618 – C8-0364/2017 – 2017/2231(BUD)) | 172 |
| 2018/C 356/40 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o skupnem predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018, ki ga je odobril spravni odbor v proračunskem postopku (14587/2017 – C8-0416/2017 – 2017/2044(BUD)) | 176 |
| 2018/C 356/41 | P8_TA(2017)0460Spremembe virov za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in virov za cilj naložbe za rast in delovna mesta ter cilj evropsko teritorialno sodelovanje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 glede spremembe virov za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in virov za cilj naložbe za rast in delovna mesta ter cilj evropsko teritorialno sodelovanje (COM(2017)0565 – C8-0342/2017 – 2017/0247(COD))P8_TC1-COD(2017)0247Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 30. novembra 2017 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 glede spremembe virov za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in virov za cilj naložbe za rast in delovna mesta ter cilj evropsko teritorialno sodelovanje | 196 |
| 2018/C 356/42 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko unijo in Arabsko republiko Egipt, v katerem so določeni pogoji za sodelovanje Arabske republike Egipt v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA) (11965/2017 – C8-0345/2017 – 2017/0196(NLE)) | 197 |
| 2018/C 356/43 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko unijo in Ljudsko demokratično republiko Alžirijo, v katerem so določeni pogoji za sodelovanje Ljudske demokratične republike Alžirije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA) (11964/2017 – C8-0346/2017 – 2017/0197(NLE)) | 198 |
| 2018/C 356/44 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo, v katerem so določeni pogoji za sodelovanje Hašemitske kraljevine Jordanije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA) (11966/2017 – C8-0343/2017 – 2017/0200(NLE)) | 199 |
| 2018/C 356/45 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu sklepa Sveta o pooblastilu Romuniji, da v interesu Evropske unije sprejme pristop Čila, Islandije in Bahamov k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (COM(2017)0360 – C8-0234/2017 – 2017/0150(NLE)) | 200 |
| 2018/C 356/46 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu sklepa Sveta o pooblastilu Avstriji in Romuniji, da v interesu Evropske unije sprejmeta pristop Paname, Urugvaja, Kolumbije in Salvadorja k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (COM(2017)0369 – C8-0231/2017 – 2017/0153(NLE)) | 201 |
| 2018/C 356/47 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu sklepa Sveta o pooblastilu Hrvaški, Nizozemski, Portugalski in Romuniji, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop San Marina k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (COM(2017)0359 – C8-0232/2017 – 2017/0149(NLE)) | 202 |
| 2018/C 356/48 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu sklepa Sveta o pooblastilu Luksemburgu in Romuniji, da v interesu Evropske unije sprejmeta pristop Gruzije in Južne Afrike k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (COM(2017)0357 – C8-0233/2017 – 2017/0148(NLE)) | 203 |
| 2018/C 356/49 | P8_TA(2017)0468Prehodno obdobje za ublažitev učinka uvedbe MSRP 9 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 v zvezi s količnikom finančnega vzvoda, količnikom neto stabilnega financiranja, zahtevami glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, kreditnim tveganjem nasprotne stranke, tržnim tveganjem, izpostavljenostmi do centralnih nasprotnih strank, izpostavljenostmi do kolektivnih naložbenih podjemov, velikimi izpostavljenostmi, zahtevami glede poročanja in zahtevami po razkritju ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (COM(2016)0850 – C8-0158/2017 – 2016/0360B(COD))P8_TC1-COD(2016)0360BStališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 30. novembra 2017 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 glede prehodne ureditve za zmanjšanje učinka uvedbe MSRP 9 na kapital in za obravnavo določenih izpostavljenosti do javnega sektorja, denominiranih v domači valuti katere koli države članice, za namen velikih izpostavljenosti | 204 |
| 2018/C 356/50 | P8_TA(2017)0469Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 230/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru (COM(2016)0447 – C8-0264/2016 – 2016/0207(COD))P8_TC1-COD(2016)0207Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 30. novembra 2017 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 230/2014 o vzpostavitvi instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru | 206 |
| 2018/C 356/51 | P8_TA(2017)0470Razvrstitev nezavarovanih dolžniških instrumentov v primeru insolventnosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z razvrstitvijo nezavarovanih dolžniških instrumentov v primeru insolventnosti (COM(2016)0853 – C8-0479/2016 – 2016/0363(COD))P8_TC1-COD(2016)0363Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 30. novembra 2017 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2014/59/EU v zvezi z razvrstitvijo nezavarovanih dolžniških instrumentov v primeru insolventnosti | 208 |
| 2018/C 356/52 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES in Direktive 2009/132/ES v zvezi z nekaterimi obveznostmi davka na dodano vrednost za opravljanje storitev in prodajo blaga na daljavo (COM(2016)0757 – C8-0004/2017 – 2016/0370(CNS)) | 209 |
| 2018/C 356/53 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 904/2010 o upravnem sodelovanju in boju proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost (COM(2016)0755 – C8-0003/2017 – 2016/0371(CNS)) | 217 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 14. november 2017

2018/C 356/20

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2017 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Italije – EGF/2017/004 IT/Almaviva (COM(2017)0496 – C8-0322/2017 – 2017/2200(BUD))

139

2018/C 356/21

P8_TA(2017)0424Teritorialne tipologije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1059/2003 glede teritorialnih tipologij (Tercet) (COM(2016)0788 – C8-0516/2016 – 2016/0393(COD))P8_TC1-COD(2016)0393Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. novembra 2017 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1059/2003 glede teritorialnih tipologij (Tercet)

143

2018/C 356/22

P8_TA(2017)0425Priznavanje poklicnih kvalifikacij na področju plovbe po celinskih plovnih poteh ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2017 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o priznavanju poklicnih kvalifikacij na področju plovbe po celinskih plovnih poteh ter razveljavitvi Direktive Sveta 96/50/ES in Direktive Sveta 91/672/EGS (COM(2016)0082 – C8-0061/2016 – 2016/0050(COD))P8_TC1-COD(2016)0050Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. novembra 2017 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o priznavanju poklicnih kvalifikacij na področju plovbe po celinskih plovnih poteh ter razveljavitvi direktiv Sveta 91/672/EGS in 96/50/ES

144

2018/C 356/23

P8_TA(2017)0426Sodelovanje med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (COM(2016)0283 – C8-0194/2016 – 2016/0148(COD))P8_TC1-COD(2016)0148Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. novembra 2017 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov, in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2006/2004

145

Sreda, 15. november 2017

2018/C 356/24

P8_TA(2017)0429Obdobje za sprejemanje delegiranih aktov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2010/40/EU glede obdobja za sprejemanje delegiranih aktov (COM(2017)0136 – C8-0116/2017 – 2017/0060(COD))P8_TC1-COD(2017)0060Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. novembra 2017 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2010/40/EU glede obdobja za sprejemanje delegiranih aktov

146

2018/C 356/25

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o imenovanju Karla Pinxtena za člana Računskega sodišča (C8-0328/2017 – 2017/0812(NLE))

147

2018/C 356/26

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o imenovanju Pietra Russoja za člana Računskega sodišča (C8-0329/2017 – 2017/0813(NLE))

148

2018/C 356/27

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o imenovanju Hannuja Takkule za člana Računskega sodišča (C8-0330/2017 – 2017/0814(NLE))

149

2018/C 356/28

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o imenovanju Baudilia Toméja Muguruze za člana Računskega sodišča (C8-0331/2017 – 2017/0815(NLE))

150

2018/C 356/29

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o imenovanju Bettine Jakobsen za članico Računskega sodišča (C8-0332/2017 – 2017/0816(NLE))

151

2018/C 356/30

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o imenovanju Joăa Alexandra Tavaresa Gonçalvesa de Figueireda za člana Računskega sodišča (C8-0333/2017 – 2017/0817(NLE))

152

2018/C 356/31

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o imenovanju Iliane Ivanove za članico Računskega sodišča (C8-0334/2017 – 2017/0818(NLE))

153

2018/C 356/32

P8_TA(2017)0437Zaščita proti dampinškemu in subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice EU ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/1036 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije, in Uredbe (EU) 2016/1037 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (COM(2016)0721 – C8-0456/2016 – 2016/0351(COD))P8_TC1-COD(2016)0351Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. novembra 2017 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/1036 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije, in Uredbe (EU) 2016/1037 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije

154

Četrtek, 16. november 2017

2018/C 356/33

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Partnerskega sporazuma o odnosih in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Novo Zelandijo na drugi strani (15470/2016 – C8-0027/2017 – 2016/0366(NLE))

156

Četrtek, 30. november 2017

2018/C 356/34

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa (EU) 2017/344 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o sprostitvi varnostne rezerve leta 2017 (COM(2017)0900 – C8-0408/2017 – 2017/2265(BUD))

157

2018/C 356/35

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 6/2017 za proračunsko leto 2017: zmanjšanje odobritev plačil in odobritev za prevzem obveznosti v skladu s posodobljenimi napovedmi odhodkov in posodobljenimi prihodki (iz lastnih sredstev in glob) (14275/2017 – C8-0417/2017 – 2017/2217(BUD))

160

2018/C 356/36

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za plačilo predplačil v okviru splošnega proračuna Unije za leto 2018 (COM(2017)0270 – C8-0161/2017 – 2017/2076(BUD))

163

2018/C 356/37

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi instrumenta prilagodljivosti za financiranje takojšnjih proračunskih ukrepov za obvladovanje trenutnih izzivov migracij, pritokov beguncev in varnostnih groženj (COM(2017)0271 – C8-0163/2017 – 2017/2077(BUD))

165

2018/C 356/38

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (vloga iz Grčije – EGF/2017/003 GR/Attica retail) (COM(2017)0613 – C8-0360/2017 – 2017/2229(BUD))

168

2018/C 356/39

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (vloga, ki jo je podala Finska – EGF/2017/005 FI/Retail) (COM(2017)0618 – C8-0364/2017 – 2017/2231(BUD))

172

2018/C 356/40

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o skupnem predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018, ki ga je odobril spravni odbor v proračunskem postopku (14587/2017 – C8-0416/2017 – 2017/2044(BUD))

176

2018/C 356/41

P8_TA(2017)0460Spremembe virov za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in virov za cilj naložbe za rast in delovna mesta ter cilj evropsko teritorialno sodelovanje ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 glede spremembe virov za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in virov za cilj naložbe za rast in delovna mesta ter cilj evropsko teritorialno sodelovanje (COM(2017)0565 – C8-0342/2017 – 2017/0247(COD))P8_TC1-COD(2017)0247Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 30. novembra 2017 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 glede spremembe virov za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in virov za cilj naložbe za rast in delovna mesta ter cilj evropsko teritorialno sodelovanje

196

2018/C 356/42

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko unijo in Arabsko republiko Egipt, v katerem so določeni pogoji za sodelovanje Arabske republike Egipt v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA) (11965/2017 – C8-0345/2017 – 2017/0196(NLE))

197

2018/C 356/43

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko unijo in Ljudsko demokratično republiko Alžirijo, v katerem so določeni pogoji za sodelovanje Ljudske demokratične republike Alžirije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA) (11964/2017 – C8-0346/2017 – 2017/0197(NLE))

198

2018/C 356/44

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo, v katerem so določeni pogoji za sodelovanje Hašemitske kraljevine Jordanije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA) (11966/2017 – C8-0343/2017 – 2017/0200(NLE))

199

2018/C 356/45

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu sklepa Sveta o pooblastilu Romuniji, da v interesu Evropske unije sprejme pristop Čila, Islandije in Bahamov k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (COM(2017)0360 – C8-0234/2017 – 2017/0150(NLE))

200

2018/C 356/46

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu sklepa Sveta o pooblastilu Avstriji in Romuniji, da v interesu Evropske unije sprejmeta pristop Paname, Urugvaja, Kolumbije in Salvadorja k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (COM(2017)0369 – C8-0231/2017 – 2017/0153(NLE))

201

2018/C 356/47

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu sklepa Sveta o pooblastilu Hrvaški, Nizozemski, Portugalski in Romuniji, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop San Marina k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (COM(2017)0359 – C8-0232/2017 – 2017/0149(NLE))

202

2018/C 356/48

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu sklepa Sveta o pooblastilu Luksemburgu in Romuniji, da v interesu Evropske unije sprejmeta pristop Gruzije in Južne Afrike k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (COM(2017)0357 – C8-0233/2017 – 2017/0148(NLE))

203

2018/C 356/49

P8_TA(2017)0468Prehodno obdobje za ublažitev učinka uvedbe MSRP 9 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 v zvezi s količnikom finančnega vzvoda, količnikom neto stabilnega financiranja, zahtevami glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, kreditnim tveganjem nasprotne stranke, tržnim tveganjem, izpostavljenostmi do centralnih nasprotnih strank, izpostavljenostmi do kolektivnih naložbenih podjemov, velikimi izpostavljenostmi, zahtevami glede poročanja in zahtevami po razkritju ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (COM(2016)0850 – C8-0158/2017 – 2016/0360B(COD))P8_TC1-COD(2016)0360BStališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 30. novembra 2017 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 glede prehodne ureditve za zmanjšanje učinka uvedbe MSRP 9 na kapital in za obravnavo določenih izpostavljenosti do javnega sektorja, denominiranih v domači valuti katere koli države članice, za namen velikih izpostavljenosti

204

2018/C 356/50

P8_TA(2017)0469Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 230/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru (COM(2016)0447 – C8-0264/2016 – 2016/0207(COD))P8_TC1-COD(2016)0207Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 30. novembra 2017 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 230/2014 o vzpostavitvi instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru

206

2018/C 356/51

P8_TA(2017)0470Razvrstitev nezavarovanih dolžniških instrumentov v primeru insolventnosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z razvrstitvijo nezavarovanih dolžniških instrumentov v primeru insolventnosti (COM(2016)0853 – C8-0479/2016 – 2016/0363(COD))P8_TC1-COD(2016)0363Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 30. novembra 2017 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2014/59/EU v zvezi z razvrstitvijo nezavarovanih dolžniških instrumentov v primeru insolventnosti

208

2018/C 356/52

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES in Direktive 2009/132/ES v zvezi z nekaterimi obveznostmi davka na dodano vrednost za opravljanje storitev in prodajo blaga na daljavo (COM(2016)0757 – C8-0004/2017 – 2016/0370(CNS))

209

2018/C 356/53

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 904/2010 o upravnem sodelovanju in boju proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost (COM(2016)0755 – C8-0003/2017 – 2016/0371(CNS))

217

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

4.10.2018

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2017–2018

Seje: 13.–16. november 2017

Zapisnik sej je bil objavljen v

  UL C 147, 26.4.2018
  .

SPREJETA BESEDILA

Seji: 29. in 30. november 2017

Zapisnik sej je bil objavljen v

  UL C 156, 3.5.2018
  .

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 14. november 2017

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/2

---

P8_TA(2017)0423

Reševanje življenj: spodbujanje varnosti vozil v EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2017 o reševanju življenj: spodbujanje varnosti vozil v EU (2017/2085(INI))

(2018/C 356/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Spodbujanje varnosti vozil v EU – Poročilo o spremljanju in ocenjevanju naprednih varnostnih elementov v vozilih, njihove stroškovne učinkovitosti in izvedljivosti za pregled uredb o splošni varnosti vozil ter o zaščiti pešcev in drugih izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu (COM(2016)0787) in spremljevalnega delovnega dokumenta služb Komisije (SWD(2016)0431), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Spodbujanje varnosti vozil v EU – Poročilo o spremljanju in ocenjevanju naprednih varnostnih elementov v vozilih, njihove stroškovne učinkovitosti in izvedljivosti za pregled uredb o splošni varnosti vozil ter o zaščiti pešcev in drugih izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu (COM(2016)0787) in spremljevalnega delovnega dokumenta služb Komisije (SWD(2016)0431),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil, njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil, njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 78/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. januarja 2009 o homologaciji motornih vozil glede zaščite pešcev in drugih izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu, o spremembi Direktive 2007/46/ES in razveljavitvi direktiv 2003/102/ES in 2005/66/ES (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 78/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. januarja 2009 o homologaciji motornih vozil glede zaščite pešcev in drugih izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu, o spremembi Direktive 2007/46/ES in razveljavitvi direktiv 2003/102/ES in 2005/66/ES (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/47/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o cestnem pregledu tehnične brezhibnosti gospodarskih vozil, ki vozijo v Uniji, in razveljavitvi Direktive 2000/30/ES (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/47/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o cestnem pregledu tehnične brezhibnosti gospodarskih vozil, ki vozijo v Uniji, in razveljavitvi Direktive 2000/30/ES (3),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2015/413 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2015 lažji čezmejni izmenjavi informacij o prometnih prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2015/413 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2015 lažji čezmejni izmenjavi informacij o prometnih prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu (4),

| — | Direktiva (EU) 2015/719 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o spremembi Direktive Sveta 96/53/ES o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometu (5), |
| --- | --- |

—

Direktiva (EU) 2015/719 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o spremembi Direktive Sveta 96/53/ES o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometu (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/758 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o zahtevah za homologacijo za uvedbo sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112 in spremembi Direktive 2007/46/ES (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/758 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o zahtevah za homologacijo za uvedbo sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112 in spremembi Direktive 2007/46/ES (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 o izvajanju bele knjige o prometu iz leta 2011: ocena in pot naprej proti trajnostni mobilnosti (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 o izvajanju bele knjige o prometu iz leta 2011: ocena in pot naprej proti trajnostni mobilnosti (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2017 o cestnem prometu v Evropski uniji (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2017 o cestnem prometu v Evropski uniji (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2013 o varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011–2020 – prvi mejniki pri oblikovanju strategije o poškodbah (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2013 o varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011–2020 – prvi mejniki pri oblikovanju strategije o poškodbah (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2011 o varnosti v cestnem prometu v Evropi v obdobju 2011-2020 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2011 o varnosti v cestnem prometu v Evropi v obdobju 2011-2020 (10),

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 15. decembra 2011 o načrtu za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 15. decembra 2011 o načrtu za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu (11),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Evropska strategija za kooperativne inteligentne prometne sisteme – mejnik na poti h kooperativni, povezani in avtomatizirani mobilnosti (COM(2016)0766), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Evropska strategija za kooperativne inteligentne prometne sisteme – mejnik na poti h kooperativni, povezani in avtomatizirani mobilnosti (COM(2016)0766),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Evropski prostor varnosti v cestnem prometu: usmeritve politike na področju varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011-2020 (COM(2010)0389), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Evropski prostor varnosti v cestnem prometu: usmeritve politike na področju varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011-2020 (COM(2010)0389),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom CARS 2020: za konkurenčno in trajnostno avtomobilsko industrijo v Evropi (COM(2012)0636), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom CARS 2020: za konkurenčno in trajnostno avtomobilsko industrijo v Evropi (COM(2012)0636),

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije z naslovom Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije z naslovom Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu (COM(2011)0144),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o koristih in izvedljivost niza novih tehnologij in nereguliranih ukrepi na področjih varnosti oseb v vozilu in zaščite ranljivih udeležencev v cestnem prometu (Benefit and feasibility of a range of new technologies and unregulated measures in the field of vehicle occupant safety and protection of vulnerable road users), ki ga je pripravilo podjetje Transport Research Laboratory in je bilo objavljeno 26. marca 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o koristih in izvedljivost niza novih tehnologij in nereguliranih ukrepi na področjih varnosti oseb v vozilu in zaščite ranljivih udeležencev v cestnem prometu (Benefit and feasibility of a range of new technologies and unregulated measures in the field of vehicle occupant safety and protection of vulnerable road users), ki ga je pripravilo podjetje Transport Research Laboratory in je bilo objavljeno 26. marca 2015,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije o izvajanju cilja 6 iz usmeritev politike Evropske komisije na področju varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011–2020 – Prvi mejnik pri oblikovanju strategije o poškodbah (On the implementation of objective 6 of the European Commission’s policy orientations on road safety 2011-2020 – First milestone towards an injury strategy) (SWD(2013)0094), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije o izvajanju cilja 6 iz usmeritev politike Evropske komisije na področju varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011–2020 – Prvi mejnik pri oblikovanju strategije o poškodbah (On the implementation of objective 6 of the European Commission’s policy orientations on road safety 2011-2020 – First milestone towards an injury strategy) (SWD(2013)0094),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. junija 2017 o varnosti v cestnem prometu v podporo izjavi iz Vallette, sprejetih marca 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. junija 2017 o varnosti v cestnem prometu v podporo izjavi iz Vallette, sprejetih marca 2017,

| — | ob upoštevanju svežnja Evropa v gibanju, ki ga je Komisija objavila 31. maja 2017 in ki vsebuje sklop osmih zakonodajnih pobud, usmerjenih posebej v cestni promet, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svežnja Evropa v gibanju, ki ga je Komisija objavila 31. maja 2017 in ki vsebuje sklop osmih zakonodajnih pobud, usmerjenih posebej v cestni promet,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Organizacije združenih narodov št. 70/260 z dne 15. aprila 2016 z naslovom Izboljšanje globalne varnosti v cestnem prometu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Organizacije združenih narodov št. 70/260 z dne 15. aprila 2016 z naslovom Izboljšanje globalne varnosti v cestnem prometu,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0330/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0330/2017),

| A. | ker na evropskih cestah vsako leto umre približno 25 500 ljudi, približno 135 000 pa se jih hudo poškoduje, zato je treba sprejeti več in bolj učinkovitih ukrepov v posvetovanju z državami članicami, da bi se približali cilju prihodnosti brez žrtev; |
| --- | --- |

A.

ker na evropskih cestah vsako leto umre približno 25 500 ljudi, približno 135 000 pa se jih hudo poškoduje, zato je treba sprejeti več in bolj učinkovitih ukrepov v posvetovanju z državami članicami, da bi se približali cilju prihodnosti brez žrtev;

| B. | ker je varnost v cestnem prometu odvisna od treh dejavnikov: vozila, infrastrukture in vedenje voznikov, zato so potrebni ukrepi na vseh treh področjih, da bi povečali varnost v cestnem prometu, sprejeti pa je treba tudi učinkovite ukrepe na področju aktivne in pasivne varnosti vozil; |
| --- | --- |

B.

ker je varnost v cestnem prometu odvisna od treh dejavnikov: vozila, infrastrukture in vedenje voznikov, zato so potrebni ukrepi na vseh treh področjih, da bi povečali varnost v cestnem prometu, sprejeti pa je treba tudi učinkovite ukrepe na področju aktivne in pasivne varnosti vozil;

| C. | ker se povprečna starost osebnih avtomobilov, lahkih tovornih vozil in tovornjakov v Evropski uniji nenehno povečuje in zdaj presega 10 let, ker starost vozila pa neposredno vpliva na posledice in poškodbe v primeru prometne nesreče; |
| --- | --- |

C.

ker se povprečna starost osebnih avtomobilov, lahkih tovornih vozil in tovornjakov v Evropski uniji nenehno povečuje in zdaj presega 10 let, ker starost vozila pa neposredno vpliva na posledice in poškodbe v primeru prometne nesreče;

| D. | ker sistemi za pomoč voznikom povečujejo varnost vozil ter osebam z omejeno mobilnostjo in starejšim omogočajo varno in dejavno udeležbo v cestnem prometu; |
| --- | --- |

D.

ker sistemi za pomoč voznikom povečujejo varnost vozil ter osebam z omejeno mobilnostjo in starejšim omogočajo varno in dejavno udeležbo v cestnem prometu;

| E. | ker inteligentni sistemi vožnje zmanjšujejo zastoje, opozorijo voznika na nevarnosti na poti in tako prispevajo k manjšemu tveganju za nesrečo; |
| --- | --- |

E.

ker inteligentni sistemi vožnje zmanjšujejo zastoje, opozorijo voznika na nevarnosti na poti in tako prispevajo k manjšemu tveganju za nesrečo;

| F. | ker prehod na samovozeča vozila hitro napreduje in je varnost v cestnem prometu na splošno nujno vprašanje, zato mora Komisija predložiti pregled uredbe o splošni varnosti vozil najpozneje do prvega četrtletja 2018; ker bi bila vsaka nadaljnja zamuda nesprejemljiva; |
| --- | --- |

F.

ker prehod na samovozeča vozila hitro napreduje in je varnost v cestnem prometu na splošno nujno vprašanje, zato mora Komisija predložiti pregled uredbe o splošni varnosti vozil najpozneje do prvega četrtletja 2018; ker bi bila vsaka nadaljnja zamuda nesprejemljiva;

| G. | ker se 38 % vseh nesreč s smrtnim izidom zgodi na mestnih območjih, kar pogosto vključuje izpostavljene udeležence v cestnem prometu, bi morale države članice upoštevati takšne udeležence v cestnem prometu pri urbanističnem načrtovanju prometa in izboljšati njihovo obravnavo v zvezi z načini prevoza, kot so avtomobili in avtobusi; ker bi morala Komisija predstaviti pregled uredbe o zaščiti pešcev; |
| --- | --- |

G.

ker se 38 % vseh nesreč s smrtnim izidom zgodi na mestnih območjih, kar pogosto vključuje izpostavljene udeležence v cestnem prometu, bi morale države članice upoštevati takšne udeležence v cestnem prometu pri urbanističnem načrtovanju prometa in izboljšati njihovo obravnavo v zvezi z načini prevoza, kot so avtomobili in avtobusi; ker bi morala Komisija predstaviti pregled uredbe o zaščiti pešcev;

| H. | ker je varnost v cestnem prometu jasno povezana z delovnimi razmerami poklicnih udeležencev v cestnem prometu; |
| --- | --- |

H.

ker je varnost v cestnem prometu jasno povezana z delovnimi razmerami poklicnih udeležencev v cestnem prometu;

Splošne zahteve

| 1. | poudarja, da bi morale države članice izvajati učinkovite in redne kontrole voznikov, saj so glavni vzroki nesreč še vedno voznim razmeram neprilagojena in prevelika hitrost, nepozornost in vožnja pod vplivom alkohola oziroma drog in pretirana utrujenost, zato:






  (a) | poziva Komisijo, naj določi odstotek vozil kategorij M1 in N1, ki jih je treba pregledati; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

poziva Komisijo, naj določi odstotek vozil kategorij M1 in N1, ki jih je treba pregledati;

| (b) | poziva Komisijo, naj okrepi nadzor nad pravilnim izvrševanjem obveznosti glede delovnega časa in časa počitka voznikov, ki so poklicni udeleženci v cestnem prometu; |
| --- | --- |

(b)

poziva Komisijo, naj okrepi nadzor nad pravilnim izvrševanjem obveznosti glede delovnega časa in časa počitka voznikov, ki so poklicni udeleženci v cestnem prometu;

| (c) | poziva države članice, naj okrepijo izmenjavo dobrih praks, med drugim tudi v zvezi s pametnimi strategijami izvrševanja, in predvidijo odvračilne kazni za kršitelje; |
| --- | --- |

(c)

poziva države članice, naj okrepijo izmenjavo dobrih praks, med drugim tudi v zvezi s pametnimi strategijami izvrševanja, in predvidijo odvračilne kazni za kršitelje;

| 2. | ugotavlja, da vsako leto približno 25 % vseh smrtnih žrtev v cestnem prometu v EU povzroči uživanje alkohola; zato poziva Komisijo, naj oceni, kakšna bi lahko bila morebitna dodana vrednost omejitve, enotne v vsej EU, na 0,0 % vsebnosti alkohola v krvi za voznike začetnike v prvih dveh letih in za poklicne voznike, in pozdravlja dejstvo, da so nekatere države članice sprejele politiko ničelne strpnosti do vožnje pod vplivom alkohola; |
| --- | --- |

2.

| 3. | spodbuja Komisijo, naj ob upoštevanju izjave iz Vallette o izboljšanju varnosti v cestnem prometu, ki jo je 29. marca 2017 sprejelo malteško predsedstvo, v svojo novo strategijo za varnost v cestnem prometu za desetletje 2020–2030 vključi nove cilje glede prepolovitve števila hudih poškodb v cestnem prometu v EU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva države članice, naj bistveno izboljšajo cestno infrastrukturo z rednim in učinkovitim vzdrževanjem, tudi sistemov prometnih znakov in sistemov signalizacije, in z ustrezno posodobitvijo za obvladovanje obsega prometa, ter uvedejo inovativne ukrepe, ki bodo zagotovili popolno funkcionalnost in izboljšanje interoperabilnosti sistemov za pomoč voznikom, kar bo ustvarilo t. i. pametno infrastrukturo; poziva Komisijo, naj vzpostavi mehanizem za zagotavljanje, da bo evropska cestna infrastruktura vedno v ustreznem stanju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da infrastrukturni ukrepi (kot so nekatere vrste varnostnih ograj ali hitrostnih ovir) lahko povzročijo ali poslabšajo nekatere nesreče, zlasti v primeru dvokolesnih motornih vozil; zato poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe za standardizacijo, ki bodo omogočili, da se bodo te pomanjkljivosti odpravile; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da se številni vozniki ne zavedajo, da je treba oblikovati koridor za prehod intervencijskih vozil na avtocestah in ne vedo, kako to storiti, zato poziva Komisijo, naj določi skupne standarde za oblikovanje takšnih koridorjev in začne evropsko kampanjo ozaveščanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da je med pešci in kolesarji skoraj polovica vseh smrtnih žrtev zaradi prometnih nesreč predstavljajo osebe, starejše od 65 let, in da so nesreče v cestnem prometu najpogostejši vzrok smrti med mladimi; poziva države članice, naj zato starejšim in mladim voznikom omogočijo varno uporabo cest z razvojem dobro oglaševanih programov za preprečevanje starostno specifičnih tveganj nesreče; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ugotavlja, da pešci in kolesarji predstavljajo 51 % vseh smrtnih žrtev v cestnem prometu v mestnih območjih, zato spodbuja mesta, naj v načrte za mobilnost vključijo cilje glede zmanjšanja števila prometnih nesreč; prav tako poziva države članice, naj bolj upoštevajo bolj izpostavljene udeležence v cestnem prometu z obravnavo kritičnih žarišč nesreč ter izgradnjo in vzdrževanjem več varne infrastrukture za pešce in kolesarje ali razširitvijo in posodobitvijo obstoječe infrastrukture ob hkratnem zagotavljanju boljših označb; poleg tega poziva Komisijo, naj sprejme nadaljnje ukrepe na ravni EU, ki presegajo razpoložljivost obstoječih shem financiranja, da bi olajšala splošno izboljšanje kolesarske infrastrukture in omogočila nove tehnologije za aktivno in pasivno varnost vozil, ki ščitijo predvsem izpostavljene udeležence v cestnem prometu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da nekateri kolesarji ne poznajo in/ali ne upoštevajo prometnih predpisov, kar lahko vodi do okoliščin, v katerih je ogrožena njihova lastna varnost ali varnost drugih udeležencev v prometu; poziva Komisijo, naj razmisli o pripravi predloga za varnejše kolesarjenje, ki bi omogočil nemoteno povezavo z drugimi vrstami mestnega prevoza; |
| --- | --- |

9.

| 10. | spodbuja upravljavce pametnih prometnih sistemov in izvajalce javnega prevoza, naj nadalje razvijejo tehnologije za vozila, ki bodo voznike pri vstopu v mestna območja spodbudile k prehodu na varnejše načine prevoza; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da so nova prevozna sredstva, kot so električna kolesa in druga električna prevozna sredstva, vse bolj priljubljena; zato poziva Komisijo, naj nemudoma preuči varnostne zahteve za tovrstna vozila in oblikuje predloge za njihovo varno vključitev v cestni promet, ob ustreznem upoštevanju subsidiarnosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ugotavlja, da bi morala razvoj in izvajanje varnostnih sistemov zagotoviti varnost v cestnem prometu in da je potrebno določeno prilagoditveno obdobje; zato poziva Komisijo, naj prouči, koliko časa je potrebnega za njihov razvoj, preden se začne izvajati posebna tehnična zakonodaja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opozarja, da problematika goljufij s prevoženimi kilometri ostaja nerešena, zlasti na trgu rabljenih vozil, kot je Evropska komisija ugotovila v študiji o delovanju trga rabljenih vozil z vidika potrošnikov; poziva Komisijo in države članice, naj z učinkovitimi ukrepi in zakonodajo obravnavajo vprašanje manipulacije števcev prevožene poti ali nedovoljenega poseganja vanje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ugotavlja, da več kot je na cesti vozil, več nesreč se lahko zgodi; zato poziva države članice in Komisijo, naj spodbujajo skupinsko in deljeno mobilnost, zlasti v mestnih območjih, da bi zmanjšali vozni park v obtoku, in ukrepe za povečanje deleža koles in vozil s poklicnimi vozniki; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da se obvezna oprema za vozila med državami članicami razlikuje, in zato poziva Komisijo, naj na ravni EU oblikuje zavezujoč seznam opreme, ki mora biti prisotna v vozilu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vztraja, da morajo imeti EU in njena raziskovalna središča vodilno vlogo pri razvoju avtonomnih vozil, ki bodo sprožila revolucijo v avtomobilskem sektorju, zlasti z vidika prometne varnosti, kar naj bi vsako leto rešilo tisoče življenj, obenem pa prispevalo k digitalizaciji notranjega trga; |
| --- | --- |

16.

Sistemi za pomoč voznikom za izboljšanje varnosti v cestnem prometu

| 17. | poudarja, da je za približno 92 % vseh nesreč v cestnem prometu kriva človeška napaka ali medsebojno delovanje človeške napake ter vozila in/ali infrastrukture in da bi morala biti zato obvezna vgradnja varnostnih sistemov za pomoč voznikom, ki znanstveno dokazano bistveno prispevajo k izboljšanju varnosti v cestnem prometu, zagotavljajo pozitivno razmerje med stroški in koristmi ter so pripravljeni za trg; meni tudi, da nakupna cena vozila zaradi tega ne bi smela biti tako nesorazmerno večja, da bi vozilo postalo nedostopno za tiste, ki jim je namenjeno, in da bi bilo treba redno preverjati varnostne sisteme za pomoč voznikom; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, naj te varnostne naprave preskusi pri izvajanju tržnega nadzora vozil; |
| --- | --- |

18.

| 19. | meni, da je mogoče izkoristiti izboljšane standarde za varnost in opremo samo, če se obstoječe in prihodnje določbe učinkovito izvajajo in uveljavljajo; v zvezi s tem poziva, naj se na evropski ravni okrepi nadzor nad homologacijskimi organi in tehničnimi storitvami v Uniji; poziva tudi k okrepljenemu in bolj neodvisnemu nadzoru vozil po tem, ko so že na cestah Unije, da bi zagotovili, da še nadalje izpolnjujejo varnostna merila; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da je treba evropskim potrošnikom v primeru ugotovljenih neskladnosti zagotoviti hitre, ustrezne in usklajene popravne ukrepe, vključno z vseevropskim odpoklicem vozil, če bi bilo treba; meni, da bi morali biti gospodarski subjekti odgovorni za morebitno škodo, povzročeno lastnikom prizadetih vozil zaradi neskladnosti ali na podlagi odpoklica; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo varnost vozil že v uporabi in podprejo razvoj in inovacije, kar bo izboljšalo varnost osebnih vozil, ki so že v uporabi, in sicer s spodbujanjem naknadnega opremljanja vozil s stroškovno učinkovitimi sistemi za varnost v cestnem prometu, ki voznikom pomagajo, da se bolje odzovejo na nevarne razmere; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva proizvajalce in izvajalce, naj:






  (a) | zagotovijo, da bo voznik videl stanje aktivacije vsakega sistema za pomoč voznikom, |
| --- | --- | --- |

22.

(a)

zagotovijo, da bo voznik videl stanje aktivacije vsakega sistema za pomoč voznikom,

| (b) | pri sistemih, ki jih je mogoče izklopiti, predvidijo dvostopenjski mehanizem izklopa, pri katerem lahko voznik najprej izklopi samo opozorilni signal, šele na drugi stopnji pa sistem sam deaktivira, in |
| --- | --- |

(b)

pri sistemih, ki jih je mogoče izklopiti, predvidijo dvostopenjski mehanizem izklopa, pri katerem lahko voznik najprej izklopi samo opozorilni signal, šele na drugi stopnji pa sistem sam deaktivira, in

| (c) | poskrbijo za to, da se po vsakem novem zagonu vozila ponovno vzpostavi aktivno stanje sistema za pomoč voznikom ter |
| --- | --- |

(c)

poskrbijo za to, da se po vsakem novem zagonu vozila ponovno vzpostavi aktivno stanje sistema za pomoč voznikom ter

| (d) | izvajajo cenovno politiko, ki bo potrošnike spodbujala k izbiri vozil, opremljenih z varnostnimi sistemi in sistemi za pomoč voznikom; |
| --- | --- |

(d)

izvajajo cenovno politiko, ki bo potrošnike spodbujala k izbiri vozil, opremljenih z varnostnimi sistemi in sistemi za pomoč voznikom;

| 23. | poudarja, da bi se morala vidna opozorila dovolj razlikovati, da je intuitivno jasno, na kateri sistem se pomoč nanaša, poleg tega pa bi bilo treba zagotoviti, da opozorila nedvoumno zaznajo tudi starejše osebe, invalidne osebe, kot so naglušni in/ali slabovidni ter osebe z omejeno mobilnostjo; zato poziva vse deležnike, naj določijo enotne standarde z možnostjo posebnih rešitev glede na voznika; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja dejstvo, da je bilo skoraj vsem avtomobilom, testiranim v Evropskem programu za ocenjevanje novih avtomobilov za potrošnike (Euro NCAP), dodeljenih pet zvezdic in da se je večina proizvajalcev avtomobilov uspešno odzvala na izziv, da izpolni nove zahteve Euro NCAP; vendar ugotavlja, da se ne vsi modeli avtomobilov, prodani v Evropi, preizkušajo z Euro NCAP in se ne vsi iste vrste prodajajo z enako specifikacijo, kar je lahko nejasno za potrošnike in kaže napačno stopnjo zaupanja v vozila glede na dejansko uspešnost kupljenega modela; opozarja, kako pomembni so torej temeljni standardi glede obveznih varnostnih zahtev, ki zagotavljajo, da je vsa potrebna varnostna oprema prisotna v celotnem voznem parku, ki se uporablja in prodaja v EU; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meni, da bi moral Euro NCAP vedno odražati dejansko varnost določenega modela avtomobila, in ga spodbuja, naj bo bolj ambiciozen pri ocenjevanju varnosti novih vozil, kot to zahtevajo obvezne minimalne zahteve, in naj upošteva posodobljene zakonsko določene minimalne zahteve, da bi nadalje spodbujala razvoj vozil, ki zagotavljajo visoke standarde varnosti v cestnem prometu, da bo Evropa še naprej ambiciozna in vodilna v svetu na področju varnosti vozil; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo, naj standarde določi v sodelovanju z Ekonomsko komisijo Organizacije združenih narodov za Evropo, da bo vzpostavljena skladnost na mednarodni ravni, hkrati pa se bodo čim bolj omejile izjeme od obveznosti glede vgradnje sistemov za pomoč voznikom, da bi se izboljšala splošna varnost v cestnem prometu; ugotavlja, da bi morali proizvajalci pripraviti pregledno informacijsko gradivo, ki bo voznikom pomagalo bolje razumeti različne sisteme za pomoč voznikom in njihove funkcionalnosti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva k usklajenemu evropskemu pristopu, ki bo upošteval vse obstoječe mednarodne in nacionalne zakonodajne akte ter zagotavljal njihovo dopolnjevanje; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo, naj prouči udeležbo vozil za posebne namene v nesrečah v mestih in po potrebi črta obstoječe izjeme od obveznosti glede vgradnje sistemov za pomoč voznikom; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da bi moralo vozniško usposabljanje vključevati redna in dodatna usposabljanja na področju uporabe obveznega mehanizma za pomoč voznikom, s posebno pozornostjo namenjeno starejšim in osebam z omejeno mobilnostjo; poziva na eni strani avtošole, naj vključujejo vprašanja v zvezi z delovanjem teh sistemov v njihov proces usposabljanja, po drugi strani pa, naj se pridobitev vozniškega dovoljenja poveže s poklicnim praktičnim usposabljanjem na cestah; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ugotavlja, da lahko finančne spodbude, npr. davčne ali zavarovalniške, za ukrepe, kot je vgradnja dodatnih varnostnih sistemov za pomoč voznikom v nove in rabljene avtomobile ali njihova vključitev v usposabljanje voznikov, olajšajo tržno uvajanje vozil z naprednimi varnostnimi lastnostmi; poziva države članice, naj proučijo uvedbo takšnih mehanizmov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo, naj od udeležencev na trgu zahteva, da poskrbijo za uporabo odprtih standardov in vmesnikov, ki bodo dodatno izboljšali interoperabilnost, tako da bo dostop do ustreznih podatkov o vozilu in sistemu, vključno z njihovimi posodobitvami, ob upoštevanju pravno zaščitenih podatkov in intelektualne lastnine, omogočil neodvisne preglede; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da je treba upoštevati visoko raven varstva in hrambe podatkov v smislu Uredbe (EU) 2016/679 o splošnem varstvu podatkov ter pravice do zasebnosti in varstva osebnih podatkov, obenem pa zagotoviti visoko raven varnosti informacijske tehnologije, da se bodo izključila nova tveganja nesreč zaradi daljinskega upravljanja vgrajenih sistemov ali nezdružljivosti; priporoča, da se prouči načelo lastništva podatkov; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja pomembnost uporabe zanesljivih informacij od položaju in času, ki jih zagotavljajo sistemi satelitskega določanja položaja, ter sistema EGNOS/GNSS za aktivno varnost v cestnem prometu; poziva k okrepitvi prizadevanj za doseganje natančnosti sistema EGNOS/GNSS za aktivno varnost v cestnem prometu, ki bo krajša od enega metra, da bi sposobnost sistema za zmanjšanje hitrosti vozila preusmerili v njegovo sposobnost samodejnega posredovanja in spreminjanja poti vozila; poziva k spodbujanju večje varnosti na cesti s povezovanjem podatkov EGNOS/GNSS z vgrajenimi nadzornimi sistemi; |
| --- | --- |

33.

Varnostni ukrepi za preprečevanje nesreč

| 34. | pozdravlja dejstvo, da je zaviranje v sili že od novembra 2015 obvezno za vse nove tovornjake in avtobuse v EU, vendar poziva Komisijo, naj kot obvezno določi vgradnjo sistemov za samodejno zaviranje v sili z zaznavanjem pešcev, kolesarjev, lahkih motornih dvokolesnikov in motoristov v osebne avtomobile, lahka gospodarska vozila, avtobuse in zlasti v težka tovorna vozila, saj imajo velik potencial za preprečevanje prometnih nesreč s samodejnim močnim zaviranjem in posledično skrajšano zavorno potjo; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva k oblikovanju varnejše zasnove prednjega dela težkih tovornih vozil za boljši pogled na pešce in kolesarje ter ovir za preprečevanje trkov in blaženje njihovih posledic; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva k obvezni vgradnji pametnih sistemov za prilagajanje hitrosti, ki jih je mogoče izklopiti, ki prikazujejo omejitve hitrosti, znake stop in semaforje in voznikom pomagajo pri tem, da ne presežejo omejitve hitrosti; poziva države članice, naj poskrbijo za neoporečno stanje prometnih znakov ter za dobro čitljive cestne oznake in table; poudarja, da so za ustrezno delovanje sistemov pametnega pomočnika potrebni posodobljeni spletni zemljevidi cest s prikazom aktualnih omejitev hitrosti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da je treba za izboljšanje varnosti v cestnem prometu spodbuditi nakazovanje upočasnjevanja vozil drugih udeležencev v prometu z jasnimi svetlobnimi signali vozil, in pričakuje obvezno uporabo prikaza zaviranja v sili v obliki utripajoče zavorne luči ali utripajočih luči za nevarnost; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da je treba zaradi njenega pomena za varnost v cestnem prometu predvideti obvezno vgradnjo pomoči za ohranjanje voznega pasu, ki ne le opozarja, temveč tudi aktivno posreduje in jo je mogoče izklopiti, pri čemer vozniku ne preprečuje neposrednega ukrepanja; ugotavlja, da je treba za uporabo tega sistema opozarjanja poskrbeti za to, da bodo cestne oznake in table jasno vidne; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da lahko razširitev neposrednega pogleda voznikov težkih tovornih vozil in avtobusov ter zmanjšanje ali odprava mrtvih kotov bistveno prispevata k izboljšanju varnosti teh vozil v cestnem prometu; poziva Komisijo, naj uvede obvezno uvedbo ambicioznih in diferenciranih standardov neposrednega pogleda in obvezno vgradnjo čelnih, stranskih in vzvratnih kamer, senzorjev in sistemov za pomoč pri zavijanju, pri čemer morajo biti s tem povezani ukrepi usklajeni z Direktivo (EU) 2015/719 in ne smejo povzročiti podaljšanja rokov za prenos, določenih v omenjeni direktivi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da bi bilo treba zagotoviti osnovne pogoje za namestitev alkoholnih zapor in sistemov za zaznavanje nepozornosti in zaspanosti voznika, in priporoča vgradnjo alkoholnih ključavnic za poklicne voznike in voznike, ki so pod vplivom alkohola povzročili prometno nesreči in zato bili obsojene zaradi vožnje pod vplivom alkohola, kot ukrep za njihovo ponovno vključevanje; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ugotavlja, da so tovornjaki udeleženi v 15 % nesreč s smrtnim izidom in da v nesrečah, povezanih s tovornjaki, izgubi življenje približno 1 000 izpostavljenih udeležencev v cestnem prometu letno; poziva Komisijo, naj za tovornjake pospeši obvezno uvedbo ambicioznih diferenciranih standardov neposrednega pogleda, pametnih sistemov za prilagajanje hitrosti in sistemov samodejnega zaviranja v sili z zaznavanjem pešcev in kolesarjev; |
| --- | --- |

41.

Varnostni ukrepi za blažitev posledic nesreč

| 42. | ugotavlja, da ima tlak v pnevmatikah pomembne posledice za varnost v cestnem prometu ter porabo goriva in emisije; zato poziva Komisijo, naj kot obvezno določi vgradnjo sistemov za neposredni nadzor tlaka v pnevmatikah; prav tako jo poziva, naj v pravo EU prenese spremembe sistemov za nadzor tlaka v pnevmatikah, namenjene zagotovitvi njihovega delovanja v dejanskih razmerah, kot je bilo dogovorjeno pod okriljem Ekonomske komisije Organizacije združenih narodov za Evropo; |
| --- | --- |

42.

| 43. | meni, da je nujna obvezna vgradnja pametnega sistema za opominjanje na uporabo varnostnega pasu za vse sprednje sedeže vseh vozil in zadnje sedeže vozil kategorij M1 in N1; |
| --- | --- |

43.

| 44. | meni, da je treba predvideti obvezno vgradnjo avtomatiziranih sistemov za prilagajanje varnostnega pasu, da bi preprečili poškodbe vratu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisijo, naj obveznost glede vgradnje sistema eCall od leta 2019 razširi na motorna kolesa, težka tovorna vozila in avtobuse ter poskrbi, da bo na voljo tudi za naknadno vgradnjo, da se pokritost vozil čim bolj poveča; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva k točnim in zanesljivim statističnim podatkom o nesrečah na ravni EU, vključno s statističnimi podatki o vzrokih nesreč, podatki o izpostavljenosti ter seznamom poškodb in udeležencev v nesrečah, in ugotavlja, da bi bil lahko pri tem zelo v pomoč snemalnik podatkov o trku, pri čemer morajo podatki ostati anonimni, njihova analiza pa se mora uporabiti izključno za preiskovanje nesreč; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva, naj se na ravni EU zbirajo podatki o osebah v vozilih, ki so umrle ali se poškodovale zaradi razlogov, ki niso povezani s trkom; ugotavlja, da ni podatkov o žrtvah vročinske kapi v vozilu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva k boljšim pravilom glede protipožarne varnosti za avtobuse z različnim pogonom, vključno z avtobusi na stisnjen zemeljski plin, da bi čim bolj povečali varnost potnikov; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ugotavlja, da bi se lahko s preoblikovano zaščito tovornjakov pred podletom od spredaj zmanjšalo število smrtnih žrtev v čelnih trkih avtomobilov s tovornjaki za 20 %; poziva Komisijo, naj predvidi obvezno uvedbo zaščite pred podletom od spredaj, ki bolje absorbira energijo, za vse nove tovornjake; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva k uvedbi obveznih preskusnih čelnih in bočnih trkov ter preskusnih trkov v zadnji del za






  (a) | športno terenska vozila z višjim položajem sedežev, ki so težka več kot 2 500 kg, in |
| --- | --- | --- |

50.

(a)

športno terenska vozila z višjim položajem sedežev, ki so težka več kot 2 500 kg, in

| (b) | vozila z električnim pogonskim sistemom in drugimi novimi pogonskimi tehnologijami; |
| --- | --- |

(b)

vozila z električnim pogonskim sistemom in drugimi novimi pogonskimi tehnologijami;

| 51. | poziva Komisijo, naj tudi posodobi zahteve glede preskušanja pasivnih varnostnih sistemov motornih vozil, da bodo vključevale zaščito za vse čelne in vzvratne trke z izpostavljenimi udeleženci v cestnem prometu, vključno s pešci in kolesarji; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisijo, naj trgu zagotovi dovolj dolg in uresničljiv rok za prilagoditev tem ukrepom; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poudarja, da Direktiva (EU) 2015/719 o težah in merah težkih tovornih vozil zagotavlja velike možnosti za izboljšanje varnosti tovornjakov. poziva Komisijo, naj pospeši delo v zvezi s to direktivo in nemudoma predstavi svojo oceno; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  UL L 200, 31.7.2009, str. 1.

(2)  UL L 35, 4.2.2009, str. 1.

(3)  UL L 127, 29.4.2014, str. 134.

(4)  UL L 68, 13.3.2015, str. 9.

(5)  UL L 115, 6.5.2015, str. 1.

(6)  UL L 123, 19.5.2015, str. 77.

(7)  UL C 316, 22.9.2017, str. 155.

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0228.

(9)  UL C 75, 26.2.2016, str. 49.

(10)  UL C 56 E, 26.2.2013, str. 54.

(11)  UL C 168 E, 14.6.2013, str. 72.

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/10

---

P8_TA(2017)0427

Uporaba instrumentov kohezijske politike po regijah kot odgovor na demografske spremembe

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2017 o uporabi instrumentov kohezijske politike po regijah kot odgovor na demografske spremembe (2016/2245(INI))

(2018/C 356/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 174 in člena 175 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 174 in člena 175 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in o posebnih določbah glede cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in o posebnih določbah glede cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006 (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1302/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1082/2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), kar zadeva razjasnitev, poenostavitev in izboljšanje ustanavljanja in delovanja takih združenj (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1302/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1082/2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), kar zadeva razjasnitev, poenostavitev in izboljšanje ustanavljanja in delovanja takih združenj (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2016 o posebnem položaju otokov (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2016 o posebnem položaju otokov (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1300/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1084/2006 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1300/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1084/2006 (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. aprila 2017 o ženskah in njihovi vlogi na podeželju (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. aprila 2017 o ženskah in njihovi vlogi na podeželju (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. maja 2016 o kohezijski politiki v gorskih regijah EU (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. maja 2016 o kohezijski politiki v gorskih regijah EU (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 o poročilu o izvajanju, rezultatih in celoviti oceni evropskega leta aktivnega staranja in solidarnosti med generacijami 2012 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 o poročilu o izvajanju, rezultatih in celoviti oceni evropskega leta aktivnega staranja in solidarnosti med generacijami 2012 (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. maja 2016 o novih orodjih teritorialnega razvoja v kohezijski politiki za obdobje 2014–2020: celostne teritorialne naložbe in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. maja 2016 o novih orodjih teritorialnega razvoja v kohezijski politiki za obdobje 2014–2020: celostne teritorialne naložbe in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2011 o demografskih spremembah in njihovih posledicah za prihodnjo kohezijsko politiko EU (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2011 o demografskih spremembah in njihovih posledicah za prihodnjo kohezijsko politiko EU (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. novembra 2010 o demografskih izzivih in medgeneracijski solidarnosti (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. novembra 2010 o demografskih izzivih in medgeneracijski solidarnosti (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. septembra 2010 o evropski strategiji za gospodarski in družbeni razvoj gorskih regij, otokov in redko poseljenih območij (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. septembra 2010 o evropski strategiji za gospodarski in družbeni razvoj gorskih regij, otokov in redko poseljenih območij (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. februarja 2008 o demografski prihodnosti Evrope (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. februarja 2008 o demografski prihodnosti Evrope (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. marca 2006 o demografskih izzivih in medgeneracijski solidarnosti (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. marca 2006 o demografskih izzivih in medgeneracijski solidarnosti (16),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o staranju prebivalstva za leto 2015: gospodarske in proračunske projekcije za 28 držav članic EU (2013–2060) (European Economy 3/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o staranju prebivalstva za leto 2015: gospodarske in proračunske projekcije za 28 držav članic EU (2013–2060) (European Economy 3/2015),

| — | ob upoštevanju šestega poročila Komisije z dne 23. julija 2014 o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji z naslovom Naložbe za delovna mesta in rast: krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju šestega poročila Komisije z dne 23. julija 2014 o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji z naslovom Naložbe za delovna mesta in rast: krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. aprila 2017 z naslovom „Pobuda za podporo zaposlenim staršem in oskrbovalcem pri usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja“ (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. aprila 2017 z naslovom „Pobuda za podporo zaposlenim staršem in oskrbovalcem pri usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja“ (COM(2017)0252),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. aprila 2009 z naslovom Obvladovanje vpliva staranja prebivalstva v EU (Poročilo o staranju prebivalstva za leto 2009) (COM(2009)0180), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. aprila 2009 z naslovom Obvladovanje vpliva staranja prebivalstva v EU (Poročilo o staranju prebivalstva za leto 2009) (COM(2009)0180),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. maja 2007 z naslovom Spodbujati solidarnost med generacijami (COM(2007)0244), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. maja 2007 z naslovom Spodbujati solidarnost med generacijami (COM(2007)0244),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. oktobra 2006 z naslovom Demografska prihodnost Evrope, kako spremeniti izziv v priložnost (COM(2006)0571), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. oktobra 2006 z naslovom Demografska prihodnost Evrope, kako spremeniti izziv v priložnost (COM(2006)0571),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. marca 2005 z naslovom Zelena knjiga „Odziv na demografske spremembe: nova solidarnost med generacijami“ (COM(2005)0094), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. marca 2005 z naslovom Zelena knjiga „Odziv na demografske spremembe: nova solidarnost med generacijami“ (COM(2005)0094),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. maja 2015 z naslovom „Strategija za enotni digitalni trg za Evropo“ (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. maja 2015 z naslovom „Strategija za enotni digitalni trg za Evropo“ (COM(2015)0192),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij z dne 16. junija 2016 o odzivu EU na demografske izzive (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora regij z dne 16. junija 2016 o odzivu EU na demografske izzive (17),

| — | ob upoštevanju študije, ki jo je septembra 2013 pripravil Generalni direktorat Evropskega parlamenta za notranjo politiko (sektor B: strukturna in kohezijska politika) z naslovom Kako obvladovati demografske izzive z regionalno in kohezijsko politiko?, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije, ki jo je septembra 2013 pripravil Generalni direktorat Evropskega parlamenta za notranjo politiko (sektor B: strukturna in kohezijska politika) z naslovom Kako obvladovati demografske izzive z regionalno in kohezijsko politiko?,

| — | ob upoštevanju publikacije Evropskega omrežja za spremljanje prostorskega razvoja (ESPON) o odkrivanju teritorialnih možnosti in oblikovanju novih politik na posebnih vrstah ozemelj v Evropi: otoki, gore, redko poseljena in obalna območja (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju publikacije Evropskega omrežja za spremljanje prostorskega razvoja (ESPON) o odkrivanju teritorialnih možnosti in oblikovanju novih politik na posebnih vrstah ozemelj v Evropi: otoki, gore, redko poseljena in obalna območja (18),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A8-0329/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A8-0329/2017),

| A. | ker so demografske spremembe v Evropi in po vsem svetu danes pomembno vprašanje ter ne samo v splošnem, ampak skupaj z vprašanji zaposlovanja, nenadzorovano globalizacijo, podnebnimi spremembami, prehodom na nizkoogljično gospodarstvo in izzivi, ki jih povzročajo industrijski in tehnološki premiki, ter socialno in ekonomsko vključenostjo tudi eden glavnih izzivov za lokalni razvoj in politike teritorialne krepitve v EU; |
| --- | --- |

A.

ker so demografske spremembe v Evropi in po vsem svetu danes pomembno vprašanje ter ne samo v splošnem, ampak skupaj z vprašanji zaposlovanja, nenadzorovano globalizacijo, podnebnimi spremembami, prehodom na nizkoogljično gospodarstvo in izzivi, ki jih povzročajo industrijski in tehnološki premiki, ter socialno in ekonomsko vključenostjo tudi eden glavnih izzivov za lokalni razvoj in politike teritorialne krepitve v EU;

| B. | ker je za evropsko prebivalstvo kot za večino postindustrijskih družb značilno, da se že desetletja podaljšuje življenjskega doba in je stopnja rodnosti nizka, kar lahko povzroči spremembe v sestavi prebivalstva in starostni piramidi, stranska učinka tega pojava pa sta zmanjševanje delovne sile in staranje prebivalstva; ker je gospodarska kriza, ki je prizadela celotno Evropsko unijo, močno vplivala na številna območja in regije, predvsem na podeželju, še zlasti pa je povzročila revščino in odseljevanje; ker trajne razlike v plačilu med spoloma in naraščajoče razlike v pokojninah močno ovirajo udeležbo žensk na trgu dela; |
| --- | --- |

B.

ker je za evropsko prebivalstvo kot za večino postindustrijskih družb značilno, da se že desetletja podaljšuje življenjskega doba in je stopnja rodnosti nizka, kar lahko povzroči spremembe v sestavi prebivalstva in starostni piramidi, stranska učinka tega pojava pa sta zmanjševanje delovne sile in staranje prebivalstva; ker je gospodarska kriza, ki je prizadela celotno Evropsko unijo, močno vplivala na številna območja in regije, predvsem na podeželju, še zlasti pa je povzročila revščino in odseljevanje; ker trajne razlike v plačilu med spoloma in naraščajoče razlike v pokojninah močno ovirajo udeležbo žensk na trgu dela;

| C. | ker bosta hitra rast prebivalstva v državah v razvoju ter demografski upad prebivalstva EU predvidoma prinesla zmanjšanje deleža Evropske unije v svetovnem prebivalstvu s 6,9 % v letu 2015 na 5,1 % v letu 2060 (19); |
| --- | --- |

C.

ker bosta hitra rast prebivalstva v državah v razvoju ter demografski upad prebivalstva EU predvidoma prinesla zmanjšanje deleža Evropske unije v svetovnem prebivalstvu s 6,9 % v letu 2015 na 5,1 % v letu 2060 (19);

| D. | ker se za 132 od 273 regij na ravni NUTS 2 napoveduje zmanjšanje prebivalstva med letoma 2015 in 2050 (20), ker bo zmanjšanje vplivalo zlasti na lokalne upravne enote; |
| --- | --- |

D.

ker se za 132 od 273 regij na ravni NUTS 2 napoveduje zmanjšanje prebivalstva med letoma 2015 in 2050 (20), ker bo zmanjšanje vplivalo zlasti na lokalne upravne enote;

| E. | ker je prednostni cilj Unije in vseh njenih držav članic spodbujati rast v njenih treh razsežnostih, to so pametna, trajnostna in vključujoča razsežnost; |
| --- | --- |

E.

ker je prednostni cilj Unije in vseh njenih držav članic spodbujati rast v njenih treh razsežnostih, to so pametna, trajnostna in vključujoča razsežnost;

| F. | ker se bodo razvojne težave zaradi geografskih ali demografskih posebnosti še poglobile; ker je bila teritorialna kohezija zato z Lizbonsko pogodbo dodana k ciljem ekonomske in socialne kohezije; |
| --- | --- |

F.

ker se bodo razvojne težave zaradi geografskih ali demografskih posebnosti še poglobile; ker je bila teritorialna kohezija zato z Lizbonsko pogodbo dodana k ciljem ekonomske in socialne kohezije;

| G. | ker demografske spremembe zaradi svoje naravne dinamike in migracijskega gibanja, ki ga povzročajo, ne zadevajo vseh držav in regij enako – prebivalstvo večine mestnih, še zlasti pa metropolitanskih območij namreč narašča, na večini podeželskih in oddaljenih območij pa upada, pri čemer je položaj v najbolj oddaljenih regijah zelo mešan; ker so ta neravnovesja velik izziv tako za območja, ki se soočajo z odseljevanjem, kot za območja, kamor se ljudje priseljujejo; ker so odročna območja in območja z omejenim dostopom najbolj izpostavljena upadu prebivalstva; ker je treba po drugi strani nameniti pozornost učinkom nastajanja predmestij, ki zaradi velikih premikov prebivalstva iz večjih mest v okoliška območja povzroča pritisk na lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

G.

ker demografske spremembe zaradi svoje naravne dinamike in migracijskega gibanja, ki ga povzročajo, ne zadevajo vseh držav in regij enako – prebivalstvo večine mestnih, še zlasti pa metropolitanskih območij namreč narašča, na večini podeželskih in oddaljenih območij pa upada, pri čemer je položaj v najbolj oddaljenih regijah zelo mešan; ker so ta neravnovesja velik izziv tako za območja, ki se soočajo z odseljevanjem, kot za območja, kamor se ljudje priseljujejo; ker so odročna območja in območja z omejenim dostopom najbolj izpostavljena upadu prebivalstva; ker je treba po drugi strani nameniti pozornost učinkom nastajanja predmestij, ki zaradi velikih premikov prebivalstva iz večjih mest v okoliška območja povzroča pritisk na lokalne in regionalne oblasti;

| H. | ker evropske regije niso enovita teritorialna območja; ker lahko zajemajo območja z visoko brezposelnostjo ali revščino in ker se pojavljajo posebni izzivi, zlasti kar zadeva demografske spremembe, zato je nujno oblikovati ciljne instrumente za zmanjšanje razlik na podregionalni ravni in zagotoviti pomoč pri vzpostavljanju boljšega teritorialnega ravnovesja na mestnih, primestnih in podeželskih območjih; |
| --- | --- |

H.

ker evropske regije niso enovita teritorialna območja; ker lahko zajemajo območja z visoko brezposelnostjo ali revščino in ker se pojavljajo posebni izzivi, zlasti kar zadeva demografske spremembe, zato je nujno oblikovati ciljne instrumente za zmanjšanje razlik na podregionalni ravni in zagotoviti pomoč pri vzpostavljanju boljšega teritorialnega ravnovesja na mestnih, primestnih in podeželskih območjih;

| I. | ker so ženske, zlasti matere samohranilke, bolj izpostavljene revščini in izključenosti; |
| --- | --- |

I.

ker so ženske, zlasti matere samohranilke, bolj izpostavljene revščini in izključenosti;

| J. | ker demografske spremembe pomenijo izziv za zagotavljanje socialne kohezije in dobrega počutja celotnega prebivalstva ter za spodbujanje uravnoteženega gospodarskega razvoja; ker demografske spremembe vplivajo na infrastrukturo ter dostopnost in kakovost storitev, kar povzroča vrzeli v povezljivosti in pomanjkanje zdravstvenih storitev na nekaterih območjih in je pogosto posledica slabe povezanosti mestnega in podeželskega prebivalstva; |
| --- | --- |

J.

ker demografske spremembe pomenijo izziv za zagotavljanje socialne kohezije in dobrega počutja celotnega prebivalstva ter za spodbujanje uravnoteženega gospodarskega razvoja; ker demografske spremembe vplivajo na infrastrukturo ter dostopnost in kakovost storitev, kar povzroča vrzeli v povezljivosti in pomanjkanje zdravstvenih storitev na nekaterih območjih in je pogosto posledica slabe povezanosti mestnega in podeželskega prebivalstva;

| K. | ker demografske spremembe prinašajo velike politične izzive na različnih področjih, povezanih s široko paleto področij kohezijske politike; ker je regionalna politika s svojimi evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi (skladi ESI) in Kohezijskim skladom glavno orodje za obravnavo teh sprememb; |
| --- | --- |

K.

ker demografske spremembe prinašajo velike politične izzive na različnih področjih, povezanih s široko paleto področij kohezijske politike; ker je regionalna politika s svojimi evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi (skladi ESI) in Kohezijskim skladom glavno orodje za obravnavo teh sprememb;

| L. | ker je na območjih Evropske unije, ki niso urbanizirana, 113 milijonov ljudi, 12 milijonov kmetij in 172 milijonov hektarjev kmetijskih zemljišč in ker veliko prispevajo k evropskim gospodarstvom, kulturam in ekosistemom; |
| --- | --- |

L.

ker je na območjih Evropske unije, ki niso urbanizirana, 113 milijonov ljudi, 12 milijonov kmetij in 172 milijonov hektarjev kmetijskih zemljišč in ker veliko prispevajo k evropskim gospodarstvom, kulturam in ekosistemom;

| M. | ker sta ustrezna infrastruktura in ustrezna raven storitev pomembna dejavnika pri upravljanju strukture prebivalstva v redko poseljenih regijah in regijah, ki jih je prizadelo odseljevanje, v katerih je pomen naložb in delovnih mest večji; |
| --- | --- |

M.

ker sta ustrezna infrastruktura in ustrezna raven storitev pomembna dejavnika pri upravljanju strukture prebivalstva v redko poseljenih regijah in regijah, ki jih je prizadelo odseljevanje, v katerih je pomen naložb in delovnih mest večji;

| N. | ker so ustrezna infrastruktura in dostop do javnih storitev ter kakovostna delovna mesta pomembni dejavniki pri odločitvi, ali ostati na nekem območju ali ne; |
| --- | --- |

N.

ker so ustrezna infrastruktura in dostop do javnih storitev ter kakovostna delovna mesta pomembni dejavniki pri odločitvi, ali ostati na nekem območju ali ne;

| O. | ker so ženske, zlasti starejše od 60 let, bolj izpostavljene revščini in socialni izključenosti kot moški; |
| --- | --- |

O.

ker so ženske, zlasti starejše od 60 let, bolj izpostavljene revščini in socialni izključenosti kot moški;

| P. | ker demografske spremembe bolj vplivajo na zaostale regije; |
| --- | --- |

P.

ker demografske spremembe bolj vplivajo na zaostale regije;

| Q. | ker demografske spremembe na podeželju nimajo le hudih demografskih posledic, ampak tudi ekonomske in socialne, povzročajo ozemeljsko razdrobljenost in vplivajo na kakovost življenja in okolje; |
| --- | --- |

Q.

ker demografske spremembe na podeželju nimajo le hudih demografskih posledic, ampak tudi ekonomske in socialne, povzročajo ozemeljsko razdrobljenost in vplivajo na kakovost življenja in okolje;

| R. | ker je enakost spolov pravica, skupna vrednota EU in nujen pogoj za dosego ciljev, ki jih ima EU za rast, zaposlovanje in socialno kohezijo; |
| --- | --- |

R.

ker je enakost spolov pravica, skupna vrednota EU in nujen pogoj za dosego ciljev, ki jih ima EU za rast, zaposlovanje in socialno kohezijo;

| S. | ker je enakost spolov pomembno orodje za gospodarski razvoj in socialno kohezijo; |
| --- | --- |

S.

ker je enakost spolov pomembno orodje za gospodarski razvoj in socialno kohezijo;

| T. | ker z negativnimi demografskimi spremembami narašča potreba po okrepljeni solidarnosti med generacijami; |
| --- | --- |

T.

ker z negativnimi demografskimi spremembami narašča potreba po okrepljeni solidarnosti med generacijami;

Splošno

| 1. | poudarja, da demografske spremembe povzročajo velik ekonomski, socialni, fiskalni in okoljski pritisk na vlade držav članic ter regionalne in lokalne oblasti, ki opravljajo javne storitve, zlasti socialno varstvo in socialne storitve, vzpostavljajo in vzdržujejo infrastrukturo ter ohranjajo ekosisteme s pomočjo trajnostnega prostorskega načrtovanja; poudarja, da se bo ta pritisk še povečal zaradi upada aktivnega prebivalstva in višjega deleža vzdrževanih oseb; poudarja, da je visoka kakovost javnih in zasebnih storitev zelo pomembna; poudarja pomen dostopnih visokokakovostnih in cenovno ugodnih javnih in zasebnih storitev za zagotavljanje enakosti spolov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da je treba demografske spremembe obravnavati z usklajenim delovanjem vseh evropskih, nacionalnih, regionalnih in lokalnih organov ter izvajanjem prilagoditvenih strategij, ki odražajo lokalno in regionalno stvarnost, ter učinkovitim upravljanjem na več ravneh, tako pri oblikovanju kot pri izvajanju teh posebnih politik za posamezne regije; meni, da bi morali v tem usklajenem in celovitem odgovoru stremeti k izboljšanju kakovosti življenja državljanov in boljšim gospodarskim priložnostim zanje ter k naložbam v kakovost, razpoložljivost in cenovno dostopnost socialnih in javnih storitev v zadevnih regijah; meni tudi, da bi morali biti pri tem udeleženi civilna družba in drugi deležniki; poudarja, da morajo vsi globalni pristopi upoštevati vlogo mest, podeželskih območij, ribolovnih in obalnih območij ter območij s posebnimi težavami, povezanimi z geografskimi ali demografskimi razmerami, zaradi česar je treba upoštevati tudi posebne izzive za najbolj oddaljene regije, redko poseljene najsevernejše regije in otoške, čezmejne ali gorske regije, kot je izrecno zapisano v Lizbonski pogodbi; poziva države članice in Komisijo, naj upoštevajo učinke različnih politik na enakost spolov in demografske spremembe; |
| --- | --- |

2.

| 3. | priznava, da demografske spremembe zaradi spremenjenega povpraševanja mestne družbe, zlasti na področju prehrane, zabave in počitka, poleg novih izzivov prinašajo tudi priložnosti za razvoj na lokalni ravni z izkoriščanjem kmetijskega, gozdnega in ribolovnega potenciala za proizvajanje kakovostnih, varnih in raznolikih proizvodov; meni, da podeželski turizem v splošnem, ekološki turizem, elektronska trgovina, storitve v skupnosti in srebrno gospodarstvo pa vsak posebej tudi ustvarjajo priložnosti za razvoj na lokalni ravni in z evropskim sistemom za zaščito geografskih označb povečujejo vrednost domačih kmetijskih ali nekmetijskih proizvodov, kot so obrt, vezenje in lončarstvo; v zvezi s tem poudarja pomen strategij za pametno specializacijo, s katerimi regije in lokalna območja lažje opredeljujejo dejavnosti z visoko dodano vrednostjo in vzpostavljajo privlačne inovativne ekosisteme na podlagi prave strategije za večfunkcijski razvoj podeželja, ki v regionalno načrtovanje vključuje krožno gospodarstvo; poudarja, da je pomemben sektor tudi podeželski turizem, ki prispeva k ohranitvi dinamičnega načina življenja na podeželskih območjih; poudarja pomen socialnega dialoga in vključenosti socialnih parterjev ter drugih lokalnih deležnikov in organov v vse faze načrtovanja in izvedbe skladov ESI, da bi bolje predvideli vpliv, ki ga imajo demografske spremembe na lokalne trge dela, in razvili nove strategije za obravnavo teh izzivov; |
| --- | --- |

3.

Značilnosti demografskih sprememb v EU

| 4. | ugotavlja, da so glavne z demografskimi spremembami povezane težave številnih regij EU staranje zaradi korenitih sprememb starostne piramide, upada rodnosti in posledičnega občutnega zmanjšanja števila otrok in mladostnikov, stalnega upada prebivalstva, pomanjkanja kvalificirane delovne sile, pomanjkanja delovnih mest, odseljevanja mladih zaradi iskanja delovnih mest in sprememb v demografski strukturi; priznava, da so druge pomembne težave, ki so povezane z demografskimi spremembami, tudi trenutna kmetijska politika, opuščanje tradicionalnih dejavnosti, izdelkov, proizvodnih sistemov, delovne sile in izguba lokalnega znanja, nevidno delo žensk, nezadostni podjetniški duh, zaostale ali nekonkurenčne regije zaradi pomanjkanja naložb ali izguba biološke raznolikost, zaraščanje gozdov in požarno tveganje; poudarja, da se učinek teh trendov znatno razlikuje od regije do regije, deloma tudi ker se ljudje, ki iščejo delo, selijo v večja mestna središča; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da bi moral biti eden od glavnih ciljev demografske politike EU upoštevati vsa ozemlja, ki se spopadajo z demografskimi neravnovesji, in posebnosti teh območij, pri čemer se kohezijska politika že dalj časa poskuša prilagoditi tem dejavnikom, po letu 2020 pa bo morala v ta namen storiti še veliko več; ponovno poudarja, da demografske spremembe vplivajo na vsa območja, tako podeželska kot mestna, vendar so njihove posledice različne in odvisne od različnih dejavnikov, kot sta intenzivnost in hitrost, s katerima se odvijajo oziroma vplivajo na regije gostiteljice ali regije, v katerih prebivalstvo upada; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je treba spodbujati in podpirati male in srednje velike gorske in podeželske kmetije, ki z uporabo tradicionalnih tehnik in proizvodnih metod celostno in trajnostno izkoriščajo naravne vire, kot so pašniki in različne vrste krmnih rastlin, in proizvajajo izdelke posebne kakovosti ter bi lahko prispevale k priseljevanju ali zmanjšanju odseljevanja na teh območjih; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da ti demografski pojavi, ki vplivajo na Unijo, niso novi, vendar tokrat zlasti zaradi socialnih in gospodarskih pritiskov naraščajo z neprimerljivo intenzivnostjo; opozarja, da število starejših nenehno narašča – vsako leto, denimo, 2 milijona ljudi dopolni 60 let, kar vpliva na prostorsko načrtovanje ter načrtovanje prometne in poselitvene strukture ter na druge vrste infrastrukture in storitev; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da bodo demografski izzivi prizadeli zlasti regije, v katerih strmo upada delovno sposobno prebivalstvo; priznava, da so pomanjkanje naložb, slaba infrastruktura, nizka stopnja povezljivosti, omejen dostop do socialnih storitev in pomanjkanje delovnih mest ključni dejavniki, ki prispevajo k odseljevanju; poudarja, da lahko demografske spremembe zlasti precej vplivajo na pokojnine in okoljsko trajnost, saj odseljevanje s podeželja in naraščajoča urbanizacija vplivata na ekosisteme, ohranjanje narave in uporabo naravnih virov, kar vpliva zlasti na mestno rabo zemljišč, infrastrukturo, stanovanjske trge in zelene površine; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da bi bilo treba razsežnost spolov pri demografskih spremembah upoštevati na vseh področjih, saj se regije, ki se soočajo z demografskim upadanjem, spopadajo tudi s spolnimi in starostnimi neravnovesji zaradi odseljevanja; meni, da je izzive, povezane z demografskimi spremembami, možno in tudi nujno potrebno obravnavati znotraj političnega okvira, ki spodbuja enakost spolov, zato je treba vidik spola upoštevati v razpravah o vseh zadevah v zvezi z demografskimi vprašanji; zato meni, da je torej treba izvajanje načela enakosti spolov v vseh skladih ESI v prihodnosti dodatno okrepiti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | želi spomniti, da so demografski izzivi v strategiji Evropa 2020 obravnavani v večini njenih sedmih vodilnih pobud, katerih namen je odpraviti težave in določiti temeljne prednostne naloge Unije na področju zaposlovanja, inovacij, izobraževanja, zmanjševanja revščine ter podnebja in energije; poudarja, da ključni del izvajanja te strategije in njenih vodilnih pobud temelji na finančni podpori prek instrumentov kohezijske politike, ki vključujejo določbe za spopadanje s spreminjanjem in staranjem prebivalstva, in da morajo biti te razsežnosti v ospredju vseh instrumentov Evropske unije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da je treba zaradi izzivov, ki jih prinašata upad in staranje prebivalstva, objektivno, temeljito in celovito ponovno oceniti številne vzpostavljene gospodarske, socialne in politične ukrepe in programov, ki bodo morali vključevati dolgoročno perspektivo; |
| --- | --- |

10.

Usklajevanje politik EU

| 11. | poziva k večji uskladitvi instrumentov EU, zlasti skupne kmetijske politike, skladov ESI, vključno s Kohezijskim skladom, evropskega teritorialnega sodelovanja, Evropskega sklada za strateške naložbe (sklad EFSI) in instrumenta za povezovanje Evrope, da se zagotovi bolj celovit pristop k demografskim spremembam; ker poglabljanja demografskih neravnovesij z uporabljenimi mehanizmi ni bilo mogoče preprečiti, predlaga, da se temeljito preuči sedanja politika in delovanje vseh teh mehanizmov; v zvezi s tem pozdravlja prizadevanja za okrepitev sinergij med skladi ESI in skladom EFSI; ponovno poziva Komisijo, naj predlaga strategijo za demografske spremembe, v kateri bodo imeli prednost naslednja področja: dostojno delo in kakovostni odnosi med delodajalci in delojemalci s posebnim poudarkom na novih oblikah dela in njihovi družbeni vlogi; teritorialna razsežnost politik za spodbujanje gospodarske dejavnosti in zaposlovanja; spodbujanje infrastrukture, s katero bi ozemlja z demografskimi izzivi postala bolj dostopna in konkurenčna, kot dejavnika lokalizacije podjetij; vsesplošna pokritost redkeje poseljenih območij s informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, ki bi bila z vidika kakovosti in cene konkurenčna; razpoložljivost osnovnih storitev socialnega varstva v območjih z demografskimi izzivi; javni lokalni prevoz za dostopanje do javnih storitev; politike, ki omogoča boljše ravnovesje med družinskimi in poklicnimi obveznostmi, trajnostno generacijsko pomladitev in ustrezno oskrbo za vzdrževane osebe; politike za sprejem, vključevanje ter vračanje migrantov in beguncev, ki uživajo mednarodno zaščito; ter široka uporaba novih, privlačnejših okvirov za predstavljanje podeželskega življenja; poudarja pomen obstoječih pobud, kot so evropsko partnerstvo za inovacije za dejavno in zdravo staranje, sosedska pomoč za samostojno življenje in inovacijska središča znanja Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo v zvezi z digitalnimi storitvami in zdravjem; poziva Komisijo, naj pri obravnavi demografskih izzivov, s katerimi se soočajo evropske regije, upošteva rešitve, ki so bile že razvite v okviru teh pobud; poudarja pomen evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje kot sredstva za podpiranje izobraževanja in usposabljanja na območjih, ki jih ogroža odseljevanje; meni, da bi bilo treba v okviru pobude za boljšo zakonodajo v analizo učinka pred kakršnokoli evropsko zakonodajno pobudo vključiti njen morebitni vpliv na demografijo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da mora EU demografska vprašanja vključiti v celoten spekter svojih politik, tudi v proračunske vrstice, da bi omogočila njihov razvoj zlasti na področju kohezije, zaposlovanja, kmetijstva, okolja, informacijske družbe, raziskav, razvoja in inovacij, zaposlovanja, izobraževanja, socialne politike in prometa; meni, da bi morale biti ugotovitve iz poročil o demografskih učinkih vključene v oblikovanje njenih politik, demografska merila pa v oceno rezultatov in neželenih učinkov teh politik, s čimer bi dali prednost pristopu k demografskim spremembam, ki obsega sodelovanje regionalnih in lokalnih oblasti; meni, da je treba posebno pozornost nameniti podeželskim območjem, na katerih so te demografske težave še posebej pereče; v zvezi s tem poudarja potencial pobude pametnih vasi, pri čemer je mogoče podeželske skupnosti ponovno oživiti s sodobnimi tehnologijami, kot je 5G, in inovacijami; poudarja tudi pomen tesnejšega sodelovanja med podeželskimi in mestnimi območji; poudarja, da je treba univerzalni dostop do visokokakovostnih in cenovno ugodnih javnih storitev in infrastrukture, tudi če so digitalne, omogočiti zlasti otrokom in starejšim, s tem pa spodbuditi socialno vključenost, poskrbeti za enakost spolov in omiliti učinke demografskih sprememb; poudarja, da je treba za ohranitev skupnosti omogočiti nove priložnosti za plačana delovna mesta, in sicer predvsem na območjih, ki jih ogroža odseljevanje, ter ustvariti pogoje, ki omogočajo ustrezno usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja; meni, da je treba vztrajati pri celostni geografski viziji mestnih in podeželskih območij kot dopolnjujočih se funkcionalnih prostorov; poudarja nujnost boljše povezanosti različnih skladov, da bi dosegli pravi sodelovalni in trajnostni lokalni razvoj; poudarja, da bi morala biti demografska politika EU bolj popolna in usklajena z državami članicami ter horizontalna; opominja, da Evropska unija ne nudi le sredstev za regionalni razvoj, temveč v veliki meri tudi določa zmožnost uporabe lastnih sredstev lokalnih in regionalnih oblasti za odpravo socialnih in teritorialnih neenakosti; poudarja, da je za manjše lokalne in regionalne oblasti trenutni okvir zelo zapleten in obremenjujoč, čeprav so bile v postopku posodobitve državne pomoči poenostavljene izjeme, ki jih ni treba sporočiti, prav tako pa je bilo povečano njihovo število; meni, da je kljub poenostavitvi predpisov o javnih naročilih v letu 2014 še vedno preveč ovir, da bi lahko manjše lokalne in regionalne oblasti izboljšale gospodarstvo na teh ranljivih območjih; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da bi morala EU podpirati politike migracije in vključevanja v državah članicah, tako da spoštuje njihove pravice in pristojnosti ter načelo subsidiarnosti, s tem pa čim bolj omeji negativne demografske trende; poudarja pomembno vlogo politik ustvarjanja družin in njihove podpore; meni, da bi morali biti lokalni in regionalni organi usposobljeni za učinkovito izvajanje politik vključevanja na terenu; meni, da bi morali biti lokalni in regionalni organi za reševanje demografskih izzivov pomembni akterji pri sprejetih ukrepih; poziva, naj se v letnem pregledu rasti ter priporočilih za posamezne države upoštevajo regionalne razlike in neravnovesja znotraj regij v državah članicah; meni, da bi moralo to sodelovanje v obmejnih regijah odražati tako zahteve kot priložnosti za čezmejne pobude; predlaga, da se na tem področju oblikujejo programi za usposabljanje za boljše razumevanje in poznavanje pomembnih vprašanj; meni, da je pri obravnavi demografskih težav potreben celosten pristop v vsej Evropi in da reševanje težave v enem delu celine ne bi smelo negativno vplivati na druga evropska območja; poziva k vzpostavitvi omrežij za izmenjavo dobre prakse in izkušenj na vseevropski ravni, prek katerih se lahko lokalne in regionalne oblasti ter deležniki civilne družbe medsebojno izobražujejo o reševanju težav, ki jih povzročajo demografske spremembe; |
| --- | --- |

13.

Povečanje učinkovitosti evropskih skladov

| 14. | poudarja, da se morajo skladi ESI v naslednjem programskem obdobju učinkoviteje odzivati na demografske spremembe, in sicer: z večjo in boljšo usmerjenostjo v demografske spremembe kot prednostnim področjem v končnih uredbah in smernicah za države članice, regije in lokalne vlade, pri čemer bi izkoristili potencial, ki ga lahko imajo skladi ESI pri obravnavanju demografskih sprememb ter oblikovanju in izvajanju sporazumov o partnerstvu in operativnih programov; s proaktivnejšim pristopom k oblikovanju demografskih politik ter izmenjavo dobre prakse in izkušenj pri institucionalnem učenju; s tehnično podporo organom upravljanja in lokalnim zainteresiranim stranem pri izvajanju učinkovitih politik za obravnavo demografskih sprememb na nacionalni in regionalni ravni; z obveznim dejavnim sodelovanjem lokalnih oblasti pri oblikovanju, upravljanju in notranji oceni programov uporabe skladov in potrebno opredelitvijo območij z demografskimi izzivi na ravni NUTS 3 in ravni lokalnih upravnih enot; spodbuja zagotavljanje tehnične podpore in usposabljanja za lokalne udeležence ter organe upravljanja, da bi se izvajale učinkovite politike, ki bi obravnavale demografske spremembe na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; meni, da regionalne subvencije na ravni NUTS 2 v nekaterih državah članicah pogosto prikrivajo socialne in teritorialne neenakosti, neenakosti med regijami in celo nadregionalne neenakosti; poziva, naj bodo zemljevidi Unije v merilu, ki bo najbolje prikazovalo težave na ozemlju, da bodo prispevali k dodeljevanju pomoči najbolj prikrajšanim območjem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva, naj Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) več prispeva k pomoči za območja z visokimi stopnjami staranja, podeželskosti in izseljevanja prebivalstva, da bodo lahko med drugim izboljšala svojo prometno in telekomunikacijsko infrastrukturo, zmanjšala digitalni razkorak in imela boljše javne storitve; v zvezi s tem poudarja pomen področja e-zdravja; poziva države članice in regije, naj razpoložljive naložbe v večji meri osredotočijo na obravnavo demografskih sprememb in njihovega vpliva; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, naj uporabi ukrepe kohezijske politike, da ustavi naraščajočo migracijo iz redko poseljenih regij, v katerih je treba zagotoviti ustrezno infrastrukturo in ustrezno raven storitev, saj je to glavni pogoj, da bi zadržali družine z otroki; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da bi moral Evropski socialni sklad (sklad ESS) pospešiti delo pri usposabljanju in izobraževanju mladih ter spodbujati zaposljivost in ljudem pomagati k boljšemu ravnovesju med poklicnim in družinskim življenjem, preprečevati pa bi moral tudi socialno izključenost starejših; poleg tega poudarja, da bi moral sklad s pripravljalnimi programi izboljšati zaposlitvene možnosti prebivalcev nazadujočih regij ter spodbujanjem socialne in digitalne vključenosti žensk, mladih in starejših v teh območjih; v zvezi s tem poudarja, da bo pri uporabi sklada ESS za pomoč najbolj oddaljenim regijam namenjena posebna pozornost zagotavljanju boljšega ravnovesja med poklicnim in družinskim življenjem; poziva Komisijo, naj razmisli o tem, da bi v okviru obstoječega sklada namenila posebna sredstva za obravnavo hudo in stalno demografsko prizadetih območij; poziva, naj se sredstva dodeljujejo v skladu z ureditvijo, ki daje prednost kratkoročnim, srednjeročnim in dolgoročnim ukrepom; poudarja, da je treba sklad vključiti v prihodnje strategije obravnave demografskih sprememb, in opozarja, da je bil sklad ustanovljen za krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije EU; meni, da je treba prek sklada ESS zagotoviti precej večjo podporo malim organizacijam, ki razvijajo in vodijo inovativne socialne projekte ter vseevropske nadnacionalne pilotne projekte za obravnavo socialnih in zaposlovalnih vprašanj, da bi olajšali inovativno regionalno, čezmejno, nadnacionalno in makroregionalno sodelovanje in bili kos izzivom, ki jih povzročajo demografske spremembe; |
| --- | --- |

17.

| 18. | obžaluje, da je v skladu z navedbami iz posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 5/2017 napredek jamstva EU za mlade, katerega namen naj bi bil pomagati brezposelnim, neusposobljenim ali neizobraženim mladim, omejen, njegovi rezultati pa ne izpolnjujejo prvotnih pričakovanj; |
| --- | --- |

18.

| 19. | meni, da mora sklad EFSI območjem z neugodno demografsko dinamiko pomagati s širjenjem naložb na prednostnih področjih Unije, kot so energija, promet, izobraževanje, podjetništvo, inovacije, raziskave, mala in srednja podjetja, izobraževanje in socialna infrastruktura, da bi tako preprečili razdrobitev ozemlja; meni, da bi bilo treba pri razvoju kohezijske politike po letu 2020 obravnavati poseben položaj demografsko prikrajšanih regij; |
| --- | --- |

19.

Prihodnost kohezijske politike pri soočanju z demografskimi spremembami

| 20. | meni, da ima kohezijska politika na voljo ustrezna orodja za obravnavo demografskih sprememb, zlasti v povezavi z drugimi evropskimi, nacionalnimi in regionalnimi politikami, tako z vidika staranja kot tudi upadanja prebivalstva, in bi zato morala imeti vidnejšo vlogo pri podpori regijam in večji prožnosti pri prilagajanju demografskim spremembam; meni, da bi se moralo to odražati tudi v uredbah o sredstvih za obravnavo demografskih sprememb, kar je v skladu s členom 174 PDEU v njeni izrecni pristojnosti; poziva k natančni opredelitvi pojma „huda in stalna prizadetost zaradi neugodnih demografskih razmer“ iz člena 174 PDEU in člena 121 Uredbe (EU) št. 1303/2013 za statistično operativnost demografskih izzivov; poudarja pomen povezav med mesti in podeželjem in Komisijo poziva k premisleku o priložnostih za dopolnitev celostnih strategij za trajnostni razvoj mest s partnerstvi za trajnostni razvoj mest in podeželja; meni, da bi morala Komisija sprejeti proaktivne ukrepe za preprečevanje negativnih učinkov demografskih sprememb in zagotoviti tehnično pomoč regijam, ki jih je odseljevanje najbolj prizadelo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da bi morala kohezijska politika spodbujati zaposljivost in vključevanje žensk, zlasti mater, ki imajo težave z iskanjem zaposlitve; zato poziva, naj se ženskam zagotovi dostop do programov usposabljanja in učenja; poudarja pa, da bi morale biti pridobljene kvalifikacije v skladu s potrebami trga dela; poudarja pomen, ki ga ima pri zajezitvi odseljevanja pomoč v obliki zagotavljanja zanesljivega celodnevnega otroškega varstva otrok vseh starosti, vključno s predšolskim učenjem, da bi mladim materam pomagali pri vrnitvi na delo; |
| --- | --- |

21.

| 22. | meni, da bi morale regije za obravnavanje demografskih izzivov sklade ESI uporabljati bolj proaktivno ter tako reševati vprašanje brezposelnosti mladih in jim zagotoviti priložnost za začetek prave poklicne poti; opozarja, da je to mogoče doseči s podpiranjem programov usposabljanja in podjetništva za mlade; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva k vzpostavitvi pravnega okvira s prihodnjo uredbo o skupnih določbah, da bi prepoznavali regije z resnimi in trajnimi demografskimi izzivi; poudarja, da je treba k oblikovanju demografske politike pristopiti bolj proaktivno in temeljito, saj bodo imela regionalna razhajanja v demografskih vzorcih najverjetneje zelo neenake socialno-ekonomske vplive na evropska ozemlja, kar lahko še dodatno poveča regionalne razlike v EU; poziva k okrepitvi in upravni poenostavitvi novih instrumentov, ki izboljšujejo pristop od spodaj navzgor in upravljanje na več ravneh, kot so lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, in celostne teritorialne naložbe, s čimer bi se povečala udeležba na lokalni in regionalni ravni v celostnem in globalnem regionalnem razvoju; poziva k vzpostavitvi storitev na podlagi portalov, da se bodo obstoječa podeželska podjetja lažje povezovala s partnerji v mestih; poudarja, da je treba v okviru prihodnje kohezijske politike bolj upoštevati posebne teritorialne značilnosti, ki se kažejo na podregionalnih ravneh; poudarja, da so ena glavnih ovir za uspešnost programov sklada EFSI pomanjkljive zmogljivosti in slabo upravljanje več regionalnih in lokalnih organov, in zato zahteva instrumente za izgradnjo zmogljivosti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisijo, naj določi nova merila, s katerimi bo mogoče opredeliti območja z demografskimi izzivi na podlagi demografskih in ekonomskih spremenljivk ter spremenljivk okoljskega vpliva in dostopnosti, ter naj preuči potencialne socialno-ekonomske in okoljske kazalnike, da kazalnik BDP dopolni z merili, kot so socialni kapital, pričakovana življenjska doba in kakovost okolja; meni, da BDP in gostota prebivalstva kot kazalnika ne zadostujeta za opredelitev območij z resnimi in stalnimi demografskimi pomanjkljivostmi; poziva Komisijo, naj v kohezijsko politiko poleg kazalnika BDP vključi nove, dinamične kazalnike, kot je demografski kazalnik, zlasti pa regionalni indeks socialnega napredka EU, da zagotovi celovitejši pregled nad posebnimi izzivi posameznih regij, ali razmisli o dodatnih posebnih sredstvih za te regije, podobno kot velja za redko poseljene regije v trenutnem programskem obdobju (točka 9 Priloge VII uredbe o skupnih določbah); poudarja potrebo po posebnem orodju za spremljanje in oceno potenciala in dejanskega učinka skladov ESI pri odzivu na demografske spremembe, in sicer z oblikovanjem smernic za nadaljnji razvoj ustreznih demografskih kazalnikov, poudarja, da morajo biti statistični podatki posodobljeni, zanesljivi in razčlenjeni za bolj učinkovito in objektivno politično upravljanje, zlasti za boljše razumevanje dejanskih značilnostmi različnih območij EU z nizko gostoto prebivalstva; zato poziva Eurostat, naj natančneje razčleni statistične podatke, ki so potrebni za primerno evropsko demografsko politiko, zlasti demografske, družinske, socialne in ekonomske kazalnike, in hkrati poziva, da se razčlenijo vsaj na podregionalni ravni, to je ravni NUTS 3; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meni, da bi morala bodoča kohezijska politika vsebovati posebne ukrepe za območja z največjimi demografskimi izzivi, ter omogočati večjo prožnost pri določitvi tematskih ciljev ali stopenj sofinanciranja, da bi s sodelovanjem lokalne ravni v posameznih državah članicah določili strategije znotraj regij in med regijami; poziva Komisijo, naj razmisli o uvedbi nacionalne strategije za demografski razvoj kot novega predhodnega pogoja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo, naj v strategijo Evropa 2020, ki se financira z obstoječimi skladi ESI, vključi vodilno pobudo na demografskem področju, ki bi obsegala sklop ukrepov, razvrščenih v tri kategorije: pametna rast z ukrepi za pomoč regijam z demografskimi spremembami na področjih informacijske in komunikacijske tehnologije, raziskav, razvoja in inovacij ter malih in srednjih podjetij; vključujoča rast s posebnimi ukrepi za spodbujanje mladih, naj ostanejo v svoji regiji, z zagotavljanjem trajnostne generacijske pomladitve, samozaposlovanja in ukrepov socialnega vključevanja migrantov in beguncev, ki uživajo mednarodno zaščito; trajnostna rast z ukrepi, ki bodo tem regijam pomagali vlagati v zeleno gospodarstvo, tudi trajnostne prometne sisteme; pozdravlja ukrep EU za pametne vasi, ki poziva, naj politike namenijo posebno pozornost premostitvi digitalnega razkoraka med podeželskimi in mestnimi območji ter izkoristijo potencial povezljivosti in digitalizacije podeželskih območij, in podpira pobudo o pametnem otoku kot prizadevanju evropskih otoških oblasti in skupnosti od spodaj navzgor, da bi življenje na otokih izboljšali s trajnostnimi in celostnimi rešitvami; |
| --- | --- |

26.

| 27. | meni, da bi moral večletni finančni okvir za obdobje po letu 2020 dati odločen in jasen pospešek prizadevanjem za obravnavo demografskih izzivov, ki bi upoštevali sedanje demografske razmere in gibanja, in da mora vključevati spodbujanje rešitev, za katere se uporabljajo usmerjeni ukrepi, kot je proračunska postavka s sredstvi, če je to primerno; poziva, naj se v drugem stebru SKP, ki je namenjen razvoju podeželja in se financira z Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja (sklad EKSRP), v kar največji meri okrepijo storitve in infrastruktura, ki zagotavljajo socialno vključevanje, ter obrne trend socialnega in ekonomskega nazadovanja ter izseljevanja z območij, ki so hudo in stalno prizadeta zaradi neugodnih demografskih razmer; poziva nacionalne, regionalne in lokalne organe, naj izmenjujejo izkušnje, najboljšo prakso in nove pristope k preprečevanju negativnih posledic demografskih sprememb; meni, da bi morala biti v vseevropsko prometno omrežje (TEN-T) in pomorske avtoceste vključena območja, ki so hudo in stalno prizadeta zaradi neugodnih demografskih razmer; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja dodano vrednost enotne metodologije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, v vseh skladih ESI za razvoj in izvedbo celovitih in prilagojenih rešitev od spodaj navzgor; obžaluje pa, da je lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, zavezujoč le za sklad EKSRP in da delež lokalnih in participativnih pristopov znotraj skladov ESRR in ESS ter Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (EMFF); zato poziva Komisijo, naj uvede obvezno uporabo lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, v vseh skladih ESI; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 289.

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 470.

(4)  UL L 347, 20.12.2013, str. 259.

(5)  UL L 347, 20.12.2013, str. 303.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0049.

(7)  UL L 347, 20.12.2013, str. 281.

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0099.

(9)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0213.

(10)  UL C 316, 22.9.2017, str. 145.

(11)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0211.

(12)  UL C 153 E, 31.5.2013, str. 9.

(13)  UL C 74 E, 13.3.2012, str. 19.

(14)  UL C 50 E, 21.2.2012, str. 55.

(15)  UL C 184 E, 6.8.2009, str. 75.

(16)  UL C 292 E, 1.12.2006, str. 131.

(17)  UL C 17, 18.1.2017, str. 40.

(18)  Delovni dokument ESPON. Luxembourg, ESPON EZTS, marec 2017.

(19)  Eurostat, „EU v svetu“, izdaja 2016.

(20)  Eurostat, Regionalni letni zbornik Eurostata, izdaja 2016.

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/20 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/20

---

P8_TA(2017)0428

Akcijski načrt o maloprodajnih finančnih storitvah

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2017 o akcijskem načrtu o maloprodajnih finančnih storitvah (2017/2066(INI))

(2018/C 356/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 30. aprila 2007 o maloprodajnih finančnih storitvah na enotnem trgu (COM(2007)0226), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 30. aprila 2007 o maloprodajnih finančnih storitvah na enotnem trgu (COM(2007)0226),

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o potrošniških kreditnih pogodbah in razveljavitvi Direktive Sveta 87/102/EGS (1) (direktiva o potrošniških kreditih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o potrošniških kreditnih pogodbah in razveljavitvi Direktive Sveta 87/102/EGS (1) (direktiva o potrošniških kreditih),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/103/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o zavarovanju civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil in o izvajanju obveznosti zavarovanja takšne odgovornosti (2) (direktiva o zavarovanju avtomobilske odgovornosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/103/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o zavarovanju civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil in o izvajanju obveznosti zavarovanja takšne odgovornosti (2) (direktiva o zavarovanju avtomobilske odgovornosti),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 924/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o čezmejnih plačilih v Skupnosti in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2560/2001 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 924/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o čezmejnih plačilih v Skupnosti in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2560/2001 (3),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 11. januarja 2012 z naslovom Na poti k integriranemu evropskemu trgu za kartična, spletna in mobilna plačila (COM(2011)0941), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 11. januarja 2012 z naslovom Na poti k integriranemu evropskemu trgu za kartična, spletna in mobilna plačila (COM(2011)0941),

| — | ob upoštevanju poročila o dobri praksi za primerjalna spletna mesta iz leta 2014, ki ga je pripravil Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o dobri praksi za primerjalna spletna mesta iz leta 2014, ki ga je pripravil Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine,

| — | ob upoštevanju mnenja o skupnem okviru za ocenjevanje tveganja in preglednost za institucije za poklicno pokojninsko zavarovanje, ki ga je Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine aprila 2016 naslovil na institucije EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja o skupnem okviru za ocenjevanje tveganja in preglednost za institucije za poklicno pokojninsko zavarovanje, ki ga je Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine aprila 2016 naslovil na institucije EU,

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/17/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o potrošniških kreditnih pogodbah za stanovanjske nepremičnine in spremembi direktiv 2008/48/ES in 2013/36/EU ter Uredbe (EU) št. 1093/2010 (4) (direktiva o stanovanjskih kreditih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/17/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o potrošniških kreditnih pogodbah za stanovanjske nepremičnine in spremembi direktiv 2008/48/ES in 2013/36/EU ter Uredbe (EU) št. 1093/2010 (4) (direktiva o stanovanjskih kreditih),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu in o razveljavitvi Direktive 1999/93/ES (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu in o razveljavitvi Direktive 1999/93/ES (6),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o primerljivosti nadomestil, povezanih s plačilnimi računi, zamenjavi plačilnih računov in dostopu do osnovnih plačilnih računov (7) (direktiva o plačilnih računih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o primerljivosti nadomestil, povezanih s plačilnimi računi, zamenjavi plačilnih računov in dostopu do osnovnih plačilnih računov (7) (direktiva o plačilnih računih),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 8. avgusta 2014 o delovanju evropskih nadzornih organov in Evropskega sistema finančnega nadzora (ESFS) (COM(2014)0509), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 8. avgusta 2014 o delovanju evropskih nadzornih organov in Evropskega sistema finančnega nadzora (ESFS) (COM(2014)0509),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/751 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o medbančnih provizijah za kartične plačilne transakcije (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/751 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o medbančnih provizijah za kartične plačilne transakcije (8),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o plačilnih storitvah na notranjem trgu, spremembah direktiv 2002/65/ES, 2009/110/ES ter 2013/36/EU in Uredbe (EU) št. 1093/2010 ter razveljavitvi Direktive 2007/64/ES (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o plačilnih storitvah na notranjem trgu, spremembah direktiv 2002/65/ES, 2009/110/ES ter 2013/36/EU in Uredbe (EU) št. 1093/2010 ter razveljavitvi Direktive 2007/64/ES (9),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/97 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. januarja 2016 o distribuciji zavarovalnih produktov (10) (direktiva o distribuciji zavarovanj), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/97 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. januarja 2016 o distribuciji zavarovalnih produktov (10) (direktiva o distribuciji zavarovanj),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 10. decembra 2015 o maloprodajnih finančnih storitvah: boljši produkti, večja izbira ter večje priložnosti za potrošnike in podjetja (COM(2015)0630), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 10. decembra 2015 o maloprodajnih finančnih storitvah: boljši produkti, večja izbira ter večje priložnosti za potrošnike in podjetja (COM(2015)0630),

| — | ob upoštevanju odgovora Evropskega bančnega organa z dne 21. marca 2016 na zeleno knjigo Komisije o maloprodajnih finančnih storitvah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odgovora Evropskega bančnega organa z dne 21. marca 2016 na zeleno knjigo Komisije o maloprodajnih finančnih storitvah,

| — | ob upoštevanju posebne raziskave Eurobarometer 446 iz julija 2016 o finančnih produktih in storitvah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebne raziskave Eurobarometer 446 iz julija 2016 o finančnih produktih in storitvah,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. novembra 2016 o zeleni knjigi o maloprodajnih finančnih storitvah (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. novembra 2016 o zeleni knjigi o maloprodajnih finančnih storitvah (11),

| — | ob upoštevanju poročila zveze Better Finance z naslovom Pension Savings: The Real Return (Pokojninska varčevanja: resnični donos) iz leta 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila zveze Better Finance z naslovom Pension Savings: The Real Return (Pokojninska varčevanja: resnični donos) iz leta 2016,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. maja 2017 o finančni tehnologiji: vpliv tehnologije na prihodnost finančnega sektorja (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. maja 2017 o finančni tehnologiji: vpliv tehnologije na prihodnost finančnega sektorja (12),

| — | ob upoštevanju posvetovalnega dokumenta Komisije z dne 21. marca 2017 o pregledu evropskih nadzornih organov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posvetovalnega dokumenta Komisije z dne 21. marca 2017 o pregledu evropskih nadzornih organov,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. marca 2017 z naslovom Akcijski načrt o finančnih storitvah za potrošnike: boljši produkti, večja izbira (COM(2017)0139), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. marca 2017 z naslovom Akcijski načrt o finančnih storitvah za potrošnike: boljši produkti, večja izbira (COM(2017)0139),

| — | ob upoštevanju raziskave organa Združenega kraljestva za finančno poslovanje o trgu upravljanja sredstev iz junija 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskave organa Združenega kraljestva za finančno poslovanje o trgu upravljanja sredstev iz junija 2017,

| — | ob upoštevanju protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0326/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0326/2017),

| A. | ker je trg maloprodajnih finančnih storitev v EU še vedno premalo razvit in je močno razdrobljen; ker je zato nujno potrebno učinkovito ukrepanje, da se omogočijo inovacije, ki bodo koristile končnim uporabnikom, hkrati pa pomagale sprostile ves potencial enotnega trga na področju maloprodajnih finančnih storitev, povečale konkurenčnost, znižale cene in povečale izbiro in raznolikost produktov; |
| --- | --- |

A.

ker je trg maloprodajnih finančnih storitev v EU še vedno premalo razvit in je močno razdrobljen; ker je zato nujno potrebno učinkovito ukrepanje, da se omogočijo inovacije, ki bodo koristile končnim uporabnikom, hkrati pa pomagale sprostile ves potencial enotnega trga na področju maloprodajnih finančnih storitev, povečale konkurenčnost, znižale cene in povečale izbiro in raznolikost produktov;

| B. | ker se ne bi smeli odpovedati ambicijam pri odpravljanju nacionalnih ovir in omejevanju protekcionističnih teženj, ki preprečujejo inovacije pri maloprodajnih finančnih storitvah; poziva Komisijo in Svet, naj ambiciozneje ravnata na področju čezmejnih maloprodajnih naložb v okviru unije kapitalskih trgov in naj se ne lotevata zgolj lažjih vprašanj, ampak se spoprimeta tudi z najpomembnejšimi ovirami na tem trgu, namreč z jezikom, pomisleki zaradi goljufij ali kriminala, negotovostjo glede davčnih posledic, razlikami v zakonodaji na področju vrednostnih papirjev in v pravu gospodarskih družb, z nepoznavanjem postopkov v zvezi s pravnimi sredstvi in insolventnostjo ter premajhnim zaupanjem v strukture varovanja potrošnikov; |
| --- | --- |

B.

ker se ne bi smeli odpovedati ambicijam pri odpravljanju nacionalnih ovir in omejevanju protekcionističnih teženj, ki preprečujejo inovacije pri maloprodajnih finančnih storitvah; poziva Komisijo in Svet, naj ambiciozneje ravnata na področju čezmejnih maloprodajnih naložb v okviru unije kapitalskih trgov in naj se ne lotevata zgolj lažjih vprašanj, ampak se spoprimeta tudi z najpomembnejšimi ovirami na tem trgu, namreč z jezikom, pomisleki zaradi goljufij ali kriminala, negotovostjo glede davčnih posledic, razlikami v zakonodaji na področju vrednostnih papirjev in v pravu gospodarskih družb, z nepoznavanjem postopkov v zvezi s pravnimi sredstvi in insolventnostjo ter premajhnim zaupanjem v strukture varovanja potrošnikov;

| C. | ker bo evropski trg finančnih storitev vzdržen le, če bo potrošniku in ponudnikom finančnih storitev zagotavljal resnično dodano vrednost, tako da se zagotovita učinkovita konkurenca in varstvo potrošnikov, zlasti pri produktih, ki so potrebni za udeležbo v gospodarskem življenju, in produktih za ranljive potrošnike; |
| --- | --- |

C.

ker bo evropski trg finančnih storitev vzdržen le, če bo potrošniku in ponudnikom finančnih storitev zagotavljal resnično dodano vrednost, tako da se zagotovita učinkovita konkurenca in varstvo potrošnikov, zlasti pri produktih, ki so potrebni za udeležbo v gospodarskem življenju, in produktih za ranljive potrošnike;

| D. | ker Evropejci po ugotovitvah posebne raziskave Eurobarometer št. 446 še vedno večinoma kupujejo finančne produkte ali storitve v svoji državi in pogosto niti ne izrazijo potrebe ali želje po dostopu do teh storitev v tujini, čeprav jim dostop dejansko onemogočajo nekatere prepreke; ker celo znotraj lastne države članice le majhen ljudi delež poišče privlačnejšo ponudbo in zamenja ponudnika; ker lahko premajhna (čezmejna) konkurenca potrošnikom in malim vlagateljem onemogoči dostop do najugodnejših finančnih produktov in storitev; |
| --- | --- |

D.

ker Evropejci po ugotovitvah posebne raziskave Eurobarometer št. 446 še vedno večinoma kupujejo finančne produkte ali storitve v svoji državi in pogosto niti ne izrazijo potrebe ali želje po dostopu do teh storitev v tujini, čeprav jim dostop dejansko onemogočajo nekatere prepreke; ker celo znotraj lastne države članice le majhen ljudi delež poišče privlačnejšo ponudbo in zamenja ponudnika; ker lahko premajhna (čezmejna) konkurenca potrošnikom in malim vlagateljem onemogoči dostop do najugodnejših finančnih produktov in storitev;

| E. | ker je finančna tehnologija v resoluciji Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2017 opredeljena kot financiranje, ki se omogoča ali zagotavlja z novimi tehnologijami in ki zadeva vse sestavne dele finančnega sektorja, od bančništva do zavarovalnih storitev pokojninskih skladov, investicijskega svetovanja, plačilnih storitev in tržne infrastrukture; ker lahko uporaba tehnologij za zagotavljanje maloprodajnih finančnih storitev pripomore k premagovanju nekaterih ovir na enotnem trgu in k večji operativni učinkovitosti tega sektorja; ker digitalizacija sama po sebi še ne zadošča za odpravo teh ovir; ker lahko tesnejše povezovanje čezmejnih maloprodajnih finančnih storitev in boljše obveščanje o priložnostih, ki jih ta trg ponuja, pomagata povečati ozaveščeno povpraševanje, kar bo pripomoglo k doseganju boljših standardov kakovosti na tem področju; |
| --- | --- |

E.

ker je finančna tehnologija v resoluciji Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2017 opredeljena kot financiranje, ki se omogoča ali zagotavlja z novimi tehnologijami in ki zadeva vse sestavne dele finančnega sektorja, od bančništva do zavarovalnih storitev pokojninskih skladov, investicijskega svetovanja, plačilnih storitev in tržne infrastrukture; ker lahko uporaba tehnologij za zagotavljanje maloprodajnih finančnih storitev pripomore k premagovanju nekaterih ovir na enotnem trgu in k večji operativni učinkovitosti tega sektorja; ker digitalizacija sama po sebi še ne zadošča za odpravo teh ovir; ker lahko tesnejše povezovanje čezmejnih maloprodajnih finančnih storitev in boljše obveščanje o priložnostih, ki jih ta trg ponuja, pomagata povečati ozaveščeno povpraševanje, kar bo pripomoglo k doseganju boljših standardov kakovosti na tem področju;

| 1. | je seznanjen, da so v akcijskem načrtu Komisije o finančnih storitvah upoštevani nekateri izzivi, ki jih je Parlament izpostavil v svojem poročilu o zeleni knjigi o maloprodajnih finančnih storitvah, zato da bi pri prizadevanjih za robusten enotni trg teh storitev, ki se bo opiral na tehnologijo, poskrbeli za varstvo potrošnikov, obenem pa bi spodbudili konkurenco, jamčili za varstvo podatkov, znižali cene in se bojevali proti davčnim goljufijam, davčni utaji, izogibanju davkom in pranju denarja; vseeno meni, da je akcijski načrt premalo ambiciozen glede ustvarjanja regulativnega okolja, ki bo zagotavljalo preglednost, rast in inovacije ter v katerem bodo maloprodajne finančne storitve uživale visoko stopnjo zaupanja podjetij in potrošnikov; obžaluje, da so provizije in nadomestila pri zasebnih pokojninah, investicijskih skladih in drugih maloprodajnih produktih vztrajno visoke in nepregledne ter močno znižujejo dejanski donos za male vlagatelje; kljub temu soglaša s stališčem Komisije, da bi bilo treba vztrajati pri prenosu in izvajanju zakonodajnih aktov, ki so bili v zadnjih letih pripravljeni na področju finančnih storitev, vključno z revidirano direktivo o trgih finančnih instrumentov in direktivo o distribuciji zavarovalnih produktov, in temu dati prednost, nove zakonodajne pobude pa bi predložili šele, če bo potrebno; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobrava, da se razvijajo nove finančne storitve in institucije, ki prispevajo h konkurenčnosti na finančnih trgih in k novim priložnostim za potrošnike; ugotavlja, da je bilo v letu 2016 v Evropi za financiranje finančnotehnoloških podjetij porabljenih 2,2 milijarde USD, medtem ko je bilo v Združenih državah Amerike porabljenih 12,8 milijarde USD in na Kitajskem 8,6 milijarde USD, kar kaže, da sta potrebna hitra sprememba miselnosti in ustrezen regulativni odziv na tehnološki razvoj, če želi Evropa postati vodilni trg za inovacije; poudarja, da bo EU z resničnim enotnim trgom za maloprodajne finančne storitve, kjer bodo novim udeležencem na trgu zagotovljeni enaki konkurenčni pogoji, postala privlačno središče inovativnih finančnih storitev in bo potrošnikom zagotovljena večja in boljša izbira po nižjih cenah; poudarja, da nove tehnologije sicer prinašajo regulativne izzive, a ponujajo tudi velike priložnosti za inovacije, ki koristijo končnim uporabnikom, in spodbude za gospodarsko rast in delovna mesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da je treba nujno omogočiti čezmejno izvajanje vseh vrst finančnih storitev, med drugim odpiranja tekočih in varčevalnih računov ter storitev na področju bančnih kartic, potrošniških in hipotekarnih posojil, zavarovanja in državnih obveznic; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da je v nasprotju z načeli notranjega trga maloprodajnih finančnih storitev, če se kot pogoj za zagotovitev finančnega produkta – vključno z državnimi dolžniškimi instrumenti – zahteva prebivališče v državi članici oziroma osebna izkaznica, ki jo je izdala država članica, v kateri se nudi finančni produkt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da bi bilo koristno malim vlagateljem omogočiti čezmejni nakup državnih obveznic; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da uporabnik ne bi smel plačevati nadomestil za tekoče in varčevalne račune, razen če so povezani s posebnimi storitvami, kot je navedeno tudi v resoluciji z dne 14. februarja 2017 o letnem poročilu o politiki konkurence EU (13); |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je dostop do gotovine na bankomatih bistvena javna storitev, ki mora biti na voljo brez diskriminatornih ali nepoštenih praks, in da zato stroški ne smejo biti previsoki; |
| --- | --- |

7.

| 8. | želi opomniti Komisijo, da se imetnikom plačilnih kartic, ki se preselijo v drugo državo članico, kartice še vedno ukinjajo, in poziva k ukrepanju zoper to ravnanje, med drugim tudi obveščanje nacionalnih organov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja, da je namen akcijskega načrta rešiti številna pomembna vprašanja in da na nekaterih področjih določa konkretne ukrepe, ki jih mora Komisija sprejeti v jasno opredeljenem roku; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da bi morala Komisija odigrati aktivnejšo vlogo pri uporabi unije kapitalskih trgov, obenem pa v okviru izvajanja Pariškega sporazuma pritegniti Parlament k podpiranju vse večjega trga trajnostnih in etičnih naložb s podpiranjem odgovornih naložb, z zagotavljanjem učinkovitih in standardiziranih okoljskih in socialnih informacij ter informacij o upravljanju s strani družb, ki kotirajo na borzi, in finančnih posrednikov ter z ustreznim vključevanjem teh meril v sisteme za upravljanje naložb in v standarde razkritja; poleg tega poziva Komisijo, naj spodbuja storitve za ocenjevanje upoštevanja okoljskih in socialnih meril ter meril upravljanja in dosleden okvir za trg zelenih obveznic, pri čemer naj se opira na svojo študijo o tem in na delo študijske skupine G-20 o okoljsko ozaveščenem financiranju; poziva Komisijo, naj pripravi predlog o vzpostavitvi varčevalnega računa EU, da bi sprostili dolgoročno financiranje in podprli ekološki prehod v Evropi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da morajo najpomembnejša finančna središča zagotavljati dinamične trge za maloprodajne storitve; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da je visoka raven varstva potrošnikov in preglednosti odločilnega pomena za razvoj enotnega trga maloprodajnih finančnih storitev; zlasti vztraja, da je treba zagotoviti varstvo ranljivih potrošnikov z učinkovitim izvajanjem direktive o osnovnih plačilnih računih in da so potrebni še drugi ukrepi, na primer politike o finančnem izobraževanju; je prepričan, da je treba evropsko in nacionalno zakonodajo o potrošniškem financiranju okrepiti in po potrebi nadalje harmonizirati v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo, naj zagotovi uporabo načela „enaka storitev, enako tveganje, enaka pravila, enak nadzor“, da bi preprečili izkrivljanje konkurence, zlasti zaradi vstopanja novih akterjev; poudarja, da ta pravila ne smejo zavirati inovacij; poziva Komisijo, naj razjasni uporabo določb o splošni koristi, ki jih države članice lahko posredno uporabijo, da na svojem trgu preprečijo vstop novih produktov, in naj evropske nadzorne organe pooblastijo, da bodo zavzeli dejavno vlogo mediatorja med državami članicami, kadar bo prišlo do nasprotujočih si razlag glede uporabe teh določb; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vztraja, da mora evropski trg maloprodajnih finančnih storitev koristiti malim in srednjim podjetjem tako glede ponudbe kot glede povpraševanja; kar zadeva ponudbo, jim mora biti omogočen boljši dostop do financiranja, kar zadeva povpraševanje, pa lažji dostop do čezmejnih trgov; poudarja, da večja konkurenca ne sme škodovati malim in srednjim podjetjem, ki kot ponudniki maloprodajnih finančnih storitev v glavnem poslujejo lokalno; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj evropskim finančnim nadzornikom Evropskemu bančnemu organu, Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge ter Evropskemu organu za zavarovanja in poklicne pokojnine zagotovi ustrezna sredstva in pristojnosti za izvajanje vseh njihovih regulativnih in nadzornih nalog, ki so v interesu varstva potrošnikov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, naj preuči možnost, da bi za maloprodajne finančne produkte uvedli 29. ureditev; poziva jo tudi, naj razmisli o možnosti, da bi za standardizirane opcije najpogosteje uporabljenih finančnih produktov v EU vzpostavili harmoniziran pravni okvir po zgledu osnovnega bančnega računa in vseevropskega pokojninskega produkta; |
| --- | --- |

16.

Ukrep št. št. 1 – nižji stroški za transakcije, ki niso v eurih

| 17. | želi opomniti, da so provizije za čezmejna plačila zunaj euroobmočja še vedno visoke; zato poziva Komisijo, naj hitro predlaga spremembo Uredbe (ES) št. 924/2009, da bi v vseh državah članicah znižali plačila za čezmejne transakcije; v zvezi s tem obžaluje, da ni skupnega evropskega spletnega bančnega plačilnega instrumenta, na primer vseevropske kreditne ali debetne kartice v evropski lasti; |
| --- | --- |

17.

Ukrep št. 2 – preglednost pri pretvorbi valut

| 18. | poudarja, da je za rešitev problema premajhne preglednosti pri „dinamični pretvorbi valut“ bistveno izvrševati veljavno zakonodajo; želi spomniti, da Direktiva (EU) 2015/2366 določa, da morajo trgovci potrošnikom jasno poudariti in predstaviti končne stroške dinamične pretvorbe valut, tudi kadar potrošniki dvignejo denar na bankomatu in pri tem pretvorijo valuto; poudarja pa, da morajo potrošniki imeti možnost, da izberejo najboljši tečaj in da morajo biti pri opravljanju transakcij in plačil v tujini ali dvigovanju denarja na bankomatu, tudi kadar uporabljajo dinamično pretvorbo valut, seznanjeni s pristojbinami in dodatnimi stroški; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo ponudniki razkrili vse zaračunane pribitke v okviru razkritih stroškov in pristojbin, kar se zahteva po direktivi o plačilnih storitvah na notranjem trgu, ter da morajo biti tečaji, ki jih ponujajo različni ponudniki finančnih storitev, predstavljeni pregledno; ugotavlja, da je za to nujna boljša finančna pismenost potrošnikov; priporoča, naj se na ravni EU izvajajo navidezni nakupi, s katerimi bi ocenili ovire za čezmejni dostop, kakovost storitev in skladnost z zakonodajo EU ter javno poročali o tem in spremljali razvoj produktov in storitev; |
| --- | --- |

18.

Ukrep št. 3 – lažja zamenjava produktov

| 19. | opozarja, da je stopnja zamenjave ponudnika pri večini bančnih produktov in neživljenjskih zavarovanj le nizka, kar ovira vstopanje na čezmejne maloprodajne trge, in zato spodbuja Komisijo, naj potrošnikom olajša prehod na ugodnejše maloprodajne finančne storitve po vsej EU pa tudi prekinitev finančnih pogodb, jemanje posojil in drugih finančnih produktov, ki so na voljo v čezmejnem okviru; poudarja, da obstaja velik potencial za zagotavljanje čezmejnih zavarovalnih produktov, na primer zavarovanja avtomobilske odgovornosti; zaveda pa se, da načelo pogodbene svobode finančnim institucijam omogoča, da se odločijo, s kom bodo sklenile pogodbo; glede tega poziva Komisijo, naj upošteva, da je pomembno nadzorovati oderuška posojila in posojila, ki temeljijo na pričakovanem dohodku, saj vodijo v izkoriščanje ranljivih potrošnikov ter malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

19.

| 20. | odobrava željo Komisije, da bi vključila dosežke direktive o plačilnih računih in tako olajšala zamenjavo ponudnika finančnih storitev in finančnih produktov; poziva jo, naj pripravi namenske zakonodajne pobude za finančni sektor, s katerimi bi odpravili neupravičeno geografsko blokiranje in strankam olajšali prestop k ugodnejšim maloprodajnim finančnim storitvam v drugih državah članicah; ugotavlja, da bosta pri tem poglavitnega pomena tako ustrezno razkritje podatkov kot varstvo potrošnikov; |
| --- | --- |

20.

Ukrep št. 4 – spletna mesta za primerjavo

| 21. | poudarja, da bi bil koristen dobro organiziran portal EU za primerjavo cen, ki ga bo mogoče zlahka uporabljati in bo zajel vse evropske maloprodajne finančne trge; spodbuja Komisijo, naj v ta namen preuči že obstoječe portale v državah članicah; poudarja, da morajo biti orodja za primerjavo natančna in relevantna za potrošnike ter se morajo osredotočati tako na cene produktov kot tudi na njihovo kakovost, obenem pa upoštevati še druga merila, kot so razpoložljivost mreže podružnic, stiki v živo in vzdržnost poslovnih praks ter dejstvo, da je mogoče primerjati le podobne produkte; opozarja, da bi smeli med seboj primerjati le podobne produkte, da ne bi povzročali nejasnosti pri potrošnikih; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo, naj spodbuja orodja, kot so enotne kontaktne točke, saj bodo okrepila konkurenco in pomagala podjetjem, ki nudijo maloprodajne finančne storitve; |
| --- | --- |

22.

Ukrep št. 5 – boljše zavarovanje motornih vozil

| 23. | sodi, da je pomembno, da bo Komisija direktivo o zavarovanju avtomobilske odgovornosti po pregledu ustreznosti in uspešnosti tudi spremenila in zagotovila nadomestilo žrtvam prometnih nesreč in olajšala čezmejno prenosljivost in priznavanje bonusa, ter da je treba glede na sodbe Sodišča Evropske unije čim prej pregledati področje uporabe direktive o zavarovanju avtomobilske odgovornosti, da se reši vprašanje nepriznavanja bonusov in zagotovi, da se bo direktiva uporabljala za to, čemur je po mnenju sozakonodajalcev namenjena; |
| --- | --- |

23.

Ukrep št. 6 – pregledno oblikovanje cen pri najemu vozil

| 24. | poziva Komisijo, naj preveri, ali so potrebne nadaljnje pobude za podjetja za izposojo vozil, ki prodajajo zavarovalne produkte, da bi zajeli pregledno oblikovanje cen pri tovrstnih podjetjih v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

24.

Ukrep št. 7 – globlji enotni trg za potrošniška posojila

| 25. | poudarja, da mora Komisija dati prednost reševanju vprašanja potrošniške prezadolženosti, če želi preučiti načine za lažji čezmejni dostop do posojil; poziva k ukrepanju glede usklajevanja informacij o dolgovih ob popolnem spoštovanju prava EU vključno s predpisi o varstvu podatkov in o varstvu potrošnikov, zato da bi vsak posojilodajalec vedel, koliko zadolžena je stranka, preden ji odobri dodatno posojilo, kar bi povečalo učinkovitost trga, da bi posojilodajalci lahko tekmovali med sabo; v zvezi s tem poziva k splošni oceni vzrokov za potrošniško prezadolženost; opozarja, da je finančno izobraževanje učinkovit način varstva potrošnikov pred tveganjem prezadolženosti; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj spodbuja finančno izobraževanje ter si prizadeva za sodelovanje med različnimi deležniki na tem pomembnem področju; glede na to, da finančne institucije vse bolj uporabljajo podatke potrošnikov ali velepodatke, želi spomniti na določbe splošne uredbe o varstvu podatkov, v skladu s katerimi ima posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, pravico dobiti pojasnilo o odločitvi, sprejeti na podlagi avtomatizirane obdelave, in pravico do izpodbijanja te odločitve; poudarja, da je treba zagotoviti, da se nepravilni podatki spremenijo in da se uporabijo samo preverljivi in relevantni podatki; poziva vse deležnike, naj okrepijo prizadevanja za zagotovitev uresničevanja teh pravic; meni, da mora biti privolitev v uporabo osebnih podatkov dinamična in da mora imeti posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, možnost, da svojo privolitev spremeni in prilagodi; |
| --- | --- |

25.

Ukrep št. 8 – pravična pravila o varstvu potrošnikov

| 26. | poziva Komisijo, naj skrbno oceni, ali nacionalna pravila in praksa glede varstva potrošnikov ne delujejo kot nepravična ovira za čezmejne naložbe ter ali jih glede na uveljavljeno zakonodajo in sodno prakso s področja notranjega trga upravičujejo nujni razlogi javnega interesa ter ali so potrebni in sorazmerni glede na cilje, ki jih je treba doseči; poudarja, da ustrezne določbe o varstvu podatkov v evropskem pravu pogosto namenoma puščajo določen manevrski prostor pri prenosu na nacionalno raven, zato da se lahko evropsko pravo vključi v obstoječe nacionalne zahteve; poudarja pa, da odpravljanje nacionalnih ovir ne bi smelo iti na škodo varstva potrošnikov in da mora to ostati vodilna prednostna naloga pri oblikovanju zakonodaje; ima pomisleke, ker veliko dokumentacije, ki jo ponudniki maloprodajnih finančnih produktov in storitev proizvedejo zaradi zakonodaje EU, slednja v resnici ne zahteva, potrošnikom praktično koristi le malo ali sploh ne, predstavlja pa breme, ki lahko privede do nepotrebnih višjih stroškov za potrošnike; poziva Komisijo, naj to dokumentacijo pregleda in jo poenostavi, ne da bi pri tem žrtvovala koristi za varstvo potrošnikov; poudarja, da je dostop do ustreznih in razumljivo predstavljenih informacij odločilen za potrošnikovo ozaveščeno finančno odločanje; hkrati opozarja, da ključni dejavnik ni količina zagotovljenih informacij, temveč njihova kakovost; poudarja, da bi bilo treba medsebojno uskladiti obveznosti glede zagotavljanja informacij strankam, ki so določene v različnih evropskih pravnih aktih; poudarja, da bi bilo treba preprečiti podvojene ali nasprotujoče si zahteve glede razkritja dokumentov, da bi preprečili nepotrebno birokracijo in stroške ter ne bi zmedli strank; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisijo, naj razmisli o tem, da bi s tako imenovano omnibusno zakonodajo, ki je zdaj razdrobljena na direktivo o trgih finančnih instrumentov, direktivo o distribuciji zavarovalnih produktov, direktivo o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in drugo, storili korak naprej k oblikovanju trdnega in doslednega okvira za varstvo potrošnikov, odpravili nepotrebno kompleksnost za ponudnike finančnih storitev in vključili zbliževanje na področju nadzora med državami članicami; poziva Komisijo, naj podpira razširjeno uporabo pooblastil evropskih nadzornih organov glede varstva potrošnikov in naj to upošteva pri bližnjem pregledu financiranja in upravljanja evropskih nadzornih organov; poziva Komisijo, naj evropske nadzorne organe pooblasti za vodenje dela v zvezi z zbliževanjem med državami članicami na področju praks nadzora nad poslovanjem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja namero Komisije, da pripravi kampanjo ozaveščanja o mreži FIN-NET, ki potrošnikom pomaga pri uveljavljanju njihovih pravic zunaj sodišča, in sicer s pomočjo pristojnega organa za alternativno reševanje sporov; meni, da je treba povečati vključenost v mrežo FIN-NET, pojasniti njeno vlogo in izboljšati njeno spletno mesto; |
| --- | --- |

28.

Ukrep št. 9 – boljše ocene kreditne sposobnosti

| 29. | poziva Komisijo, naj predlaga harmonizirane čezmejne standarde in načela za oceno kreditne sposobnosti, da bi pri spodbujanju vseevropskih spletnih posojil zmanjšali tveganje vse večje prezadolženosti, pri tem pa naj skrbno upošteva sklepe iz objavljenih poročil o izvajanju direktive o stanovanjskih kreditih in direktive o potrošniških kreditih; |
| --- | --- |

29.

Ukrep št. 10 – finančna tehnologija za maloprodajne finančne storitve

| 30. | priznava, da imajo potrošniki pravico uporabljati programsko opremo za izvedbo plačil in posredovanje informacij o sebi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | podpira namero Komisije, da bi v okviru svojih strategij za unijo kapitalskih trgov in za enotni digitalni trg predstavila vsezajemajoč akcijski načrt za finančno tehnologijo ter tako prispevala k učinkovitemu in dobro delujočemu povezanemu enotnemu trgu finančnih storitev, ki bo temeljil na tehnologiji in bo koristil vsem evropskim končnim uporabnikom ter zagotovil enake konkurenčne pogoje; podpira, da namerava Komisija ustanoviti projektno skupino za finančno tehnologijo; poudarja, da bodo v novih razmerah, ki nastajajo zaradi razvoja finančnih tehnologij, potrebna ustrezna nova varovala, med drugim izobraževanje potrošnikov o novih produktih ali o pravilih boja proti pranju denarja in o finančnih vzvodih na finančnotehnoloških platformah za posojila; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisijo, naj preuči resolucijo Evropskega parlamenta o finančni tehnologiji in vplivu tehnologije na prihodnost finančnega sektorja ter naj spodbuja varstvo potrošnikov, varnost, inovacije in pošteno konkurenco ter zagotovi, da se bo za vsa podjetja, ne glede na sektor ali lokacijo, uporabljalo načelo „enake storitve, enaka tveganja, enak nadzor“; poudarja, da bi bilo treba finančno tehnologijo razumeti kot financiranje, ki se omogoča ali zagotavlja z novimi tehnologijami in ki zadeva ves finančni sektor in vse njegove sestavne dele, od bančništva do zavarovalnih storitev, pokojninskih skladov, investicijskega svetovanja, plačilnih storitev in tržne infrastrukture; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisijo, naj ustvari okolje, ki bo spodbujalo inovativne rešitve; ugotavlja, da inovativna podjetja, kakršna so podjetja s področja finančnih tehnologij, zagotavljajo konkurenco, ki je potrebna za učinkovit trg maloprodajnih finančnih storitev; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da imajo različne nove finančne institucije s področja finančne tehnologije enako odgovornost do potrošnikov in za finančno stabilnost kot podobne tradicionalne institucije in storitve; |
| --- | --- |

34.

Ukrep št. 11 – digitalno preverjanje identitete

| 35. | poudarja, da imata elektronski podpis in e-identifikacija velik potencial za lažje transakcije, in poziva Komisijo, naj nadaljuje delo na podlagi uredbe o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu; poudarja, da je treba upoštevati, da nekateri ljudje ne morejo ali ne želijo uporabljati elektronskega podpisa ali elektronske identifikacije; spodbuja k interoperabilnosti čezmejne elektronske identifikacije v sektorju finančnih storitev in poziva, naj se v državah članicah (ter morda celo še v državah EGP in v Švici) zagotovijo enaki konkurenčni pogoji; poleg tega poziva Komisijo, naj nemudoma oceni sedanje regulativne ovire za elektronsko identifikacijo, in poudarja, da bi vse sprejete pobude morale biti tehnološko nevtralne; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ponavlja, da mora Komisija opredeliti in odpraviti regulativne ovire za uporabo vseevropskih sistemov električnih podpisov za vstop v finančne storitve in tako omogočiti vstop v digitalni prostor v vsej EU, ne da bi se zaradi tega zmanjšala varnost že obstoječih sistemov ali njihova zmožnost za izpolnjevanje zahtev četrte direktive o preprečevanju pranja denarja; |
| --- | --- |

36.

Ukrep št. 12 – spletna prodaja finančnih storitev

| 37. | poudarja, da je treba obstoječi pravni okvir EU prilagoditi digitalnemu svetu in se tako zoperstaviti tveganjem za varstvo potrošnikov, povezanim s spletno prodajo na daljavo, ter ustvariti nove poslovne priložnosti za evropska zagonska in finančnotehnološka podjetja; izpostavlja tveganja za potrošnike, povezana s spletnimi igrami na srečo, ki so skrite pod pretvezo finančnih produktov, t. i. binarne opcije; zatrjuje, da je za zaščito potrošnikov in preprečevanje regulativnih vrzeli potreben močan in usklajen evropski nadzor; poudarja, da evropski standardi varstva potrošnikov veljajo ne glede na to, ali gre za tradicionalne ali sodobne distribucijske kanale; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, kako pomembna je kibernetska varnost, in obžaluje, da Komisija tega vprašanja v svojem akcijskem načrtu ne obravnava, zato jo poziva, naj to stori v okviru svoje delovne skupine; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da je treba ohraniti klasične bančne poslovalnice, saj zagotavljajo pomembne javne storitve in jih še posebej uporabljajo mala in srednja podjetja, starejše in ranljive stranke, pri katerih je manj verjetno, da bodo uporabljale spletno bančništvo, in so bolj naklonjene osebni interakciji; se zaveda, da zapiranje poslovalnic slabi lokalno finančno infrastrukturo in je lahko zelo škodljivo za lokalne skupnosti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ugotavlja, da bi dejstvo, da finančne institucije vse bolj uporabljajo podatke potrošnikov ali velepodatke, lahko prineslo koristi za potrošnike, kot je razvoj bolj prilagojenih, segmentiranih in cenejših ponudb na podlagi učinkovitejše razporeditve tveganja in kapitala; je po drugi strani zaskrbljen zaradi razvoja dinamičnega oblikovanja cen in njegovega potenciala, da privede do najslabših možnih rezultatov za potrošnike, kar zadeva primerljivost ponudb in s tem tudi učinkovito konkurenco ter združevanje in vzajemnost tveganj v posojilnem in zavarovalniškem sektorju; |
| --- | --- |

40.

o

o o

| 41. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  UL L 133, 22.5.2008, str. 66.

(2)  UL L 263, 7.10.2009, str. 11.

(3)  UL L 266, 9.10.2009, str. 11.

(4)  UL L 60, 28.2.2014, str. 34.

(5)  UL L 173, 12.6.2014, str. 349.

(6)  UL L 257, 28.8.2014, str. 73.

(7)  UL L 257, 28.8.2014, str. 214.

(8)  UL L 123, 19.5.2015, str. 1.

(9)  UL L 337, 23.12.2015, str. 35.

(10)  UL L 26, 2.2.2016, str. 19.

(11)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0434.

(12)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0211.

(13)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0027.

---

Sreda, 15. november 2017

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/29 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/29

---

P8_TA(2017)0438

Pravna država na Malti

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o pravni državi na Malti (2017/2935(RSP))

(2018/C 356/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2, 4, 5, 6, 9 in 10 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 4, 5, 6, 9 in 10 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju člena 20 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 20 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju členov 6, 7, 8, 10, 11, 12 in 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 6, 7, 8, 10, 11, 12 in 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah (EKČP) in s tem povezane sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah (EKČP) in s tem povezane sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2014 o državljanstvu EU naprodaj (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2014 o državljanstvu EU naprodaj (1),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in številnih pogodb o človekovih pravicah, sklenjenih v okviru Organizacije združenih narodov (OZN), ki so zavezujoče za vse države članice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in številnih pogodb o človekovih pravicah, sklenjenih v okviru Organizacije združenih narodov (OZN), ki so zavezujoče za vse države članice,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2014 z naslovom „Novi okvir EU za krepitev načela pravne države“ (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2014 z naslovom „Novi okvir EU za krepitev načela pravne države“ (COM(2014)0158),

| — | ob upoštevanju razprave na plenarnem zasedanju 24. oktobra 2017 o svobodi medijev na Malti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razprave na plenarnem zasedanju 24. oktobra 2017 o svobodi medijev na Malti,

| — | ob upoštevanju razkritij panamskih dokumentov in dokumentov Malta Files, ki sta jih objavila Mednarodni konzorcij preiskovalnih novinarjev in Evropsko omrežje za preiskovalno sodelovanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razkritij panamskih dokumentov in dokumentov Malta Files, ki sta jih objavila Mednarodni konzorcij preiskovalnih novinarjev in Evropsko omrežje za preiskovalno sodelovanje,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2016 s priporočili Komisiji o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2016 s priporočili Komisiji o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. oktobra 2017 o legitimnih ukrepih za zaščito žvižgačev, ki z razkrivanjem zaupnih informacij podjetij in javnih organov ravnajo v javnem interesu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. oktobra 2017 o legitimnih ukrepih za zaščito žvižgačev, ki z razkrivanjem zaupnih informacij podjetij in javnih organov ravnajo v javnem interesu (3),

| — | ob upoštevanju poročila in priporočil preiskovalnega odbora za preučitev domnevnih kršitev in nepravilnosti pri uporabi prava Unije, povezanih s pranjem denarja, izogibanjem davkom in davčno utajo (odbor PANA), in priloge poročila o misiji odbora na Malti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila in priporočil preiskovalnega odbora za preučitev domnevnih kršitev in nepravilnosti pri uporabi prava Unije, povezanih s pranjem denarja, izogibanjem davkom in davčno utajo (odbor PANA), in priloge poročila o misiji odbora na Malti,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker Evropska unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, in ker so te vrednote univerzalne in skupne vsem državam članicam; |
| --- | --- |

A.

ker Evropska unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, in ker so te vrednote univerzalne in skupne vsem državam članicam;

| B. | ker je Listina Evropske unije o temeljnih pravicah del primarnega prava EU; ker so svoboda izražanja ter svoboda in pluralnost medijev določene v členu 11 Listine o temeljnih pravicah in členu 10 Evropske konvencije o človekovih pravicah; ker ima Unija v skladu s členom 2, členom 3(1) in členom 7 PEU možnost ukrepanja za zaščito skupnih vrednot, na katerih temelji; ker bi bilo treba mehanizem pravne države v enaki meri uporabljati za vse države članice; |
| --- | --- |

B.

ker je Listina Evropske unije o temeljnih pravicah del primarnega prava EU; ker so svoboda izražanja ter svoboda in pluralnost medijev določene v členu 11 Listine o temeljnih pravicah in členu 10 Evropske konvencije o človekovih pravicah; ker ima Unija v skladu s členom 2, členom 3(1) in členom 7 PEU možnost ukrepanja za zaščito skupnih vrednot, na katerih temelji; ker bi bilo treba mehanizem pravne države v enaki meri uporabljati za vse države članice;

| C. | ker je Evropska unija ustavni sistem, ki deluje na podlagi domneve medsebojnega zaupanja, in sicer, da bodo države članice ravnale v skladu z demokracijo, pravno državo in temeljnimi pravicami; |
| --- | --- |

C.

ker je Evropska unija ustavni sistem, ki deluje na podlagi domneve medsebojnega zaupanja, in sicer, da bodo države članice ravnale v skladu z demokracijo, pravno državo in temeljnimi pravicami;

| D. | ker je neodvisnost sodstva določena v členu 47 Listine o temeljnih pravicah in členu 6 EKČP ter je bistven pogoj demokratičnega načela delitve oblasti; |
| --- | --- |

D.

ker je neodvisnost sodstva določena v členu 47 Listine o temeljnih pravicah in členu 6 EKČP ter je bistven pogoj demokratičnega načela delitve oblasti;

| E. | ker je bila 16. oktobra 2017 malteška protikorupcijska preiskovalna novinarka in blogerka Daphne Caruana Galizia umorjena v napadu z avtomobilom bombo; |
| --- | --- |

E.

ker je bila 16. oktobra 2017 malteška protikorupcijska preiskovalna novinarka in blogerka Daphne Caruana Galizia umorjena v napadu z avtomobilom bombo;

| F. | ker je ta umor na Malti sprožil ulične demonstracije in proteste civilne družbe, v katerih so protestniki pozivali k pravičnosti, odgovornosti in spoštovanju pravne države; |
| --- | --- |

F.

ker je ta umor na Malti sprožil ulične demonstracije in proteste civilne družbe, v katerih so protestniki pozivali k pravičnosti, odgovornosti in spoštovanju pravne države;

| G. | ker je bilo v poročilu o Malti za leto 2016 orodja za spremljanje pluralizma medijev ugotovljeno srednje tveganje (blizu visokega tveganja), kar zadeva tržno pluralnost in politično neodvisnost, opredeljeni pa so bili tudi dejavniki, ki povečujejo tveganje, v zvezi s pomanjkanjem podatkov o trgu medijev, pomanjkanjem zaščite in samoregulacijo novinarjev in uredniško neodvisnostjo, z neposrednim političnim lastništvom medijskih hiš in s pomanjkanjem politike medijske pismenosti (4); |
| --- | --- |

G.

ker je bilo v poročilu o Malti za leto 2016 orodja za spremljanje pluralizma medijev ugotovljeno srednje tveganje (blizu visokega tveganja), kar zadeva tržno pluralnost in politično neodvisnost, opredeljeni pa so bili tudi dejavniki, ki povečujejo tveganje, v zvezi s pomanjkanjem podatkov o trgu medijev, pomanjkanjem zaščite in samoregulacijo novinarjev in uredniško neodvisnostjo, z neposrednim političnim lastništvom medijskih hiš in s pomanjkanjem politike medijske pismenosti (4);

| H. | ker je svetovni indeks svobode tiska za leto 2017 (ki ga objavljajo Novinarji brez meja) opredelil malteške zakone o obrekovanju, ki določajo globe ali zaporne kazni in ki jih zlasti politiki na splošno uporabljajo proti novinarjem, kot ključni dejavnik, ki omejuje svobodo izražanja na Malti (5); |
| --- | --- |

H.

ker je svetovni indeks svobode tiska za leto 2017 (ki ga objavljajo Novinarji brez meja) opredelil malteške zakone o obrekovanju, ki določajo globe ali zaporne kazni in ki jih zlasti politiki na splošno uporabljajo proti novinarjem, kot ključni dejavnik, ki omejuje svobodo izražanja na Malti (5);

| I. | ker malteški parlament trenutno razpravlja o predlogu zakona, ki ga je predlagala malteška vlada in ki odpravlja obrekovanje kot kaznivo dejanje ter uvaja ad hoc prepoved uporabe kakršne koli oblike preventivnih odredb ali nalogov pri tožbah zaradi obrekovanja ali razžalitve v skladu s katero koli zakonodajo (6); |
| --- | --- |

I.

ker malteški parlament trenutno razpravlja o predlogu zakona, ki ga je predlagala malteška vlada in ki odpravlja obrekovanje kot kaznivo dejanje ter uvaja ad hoc prepoved uporabe kakršne koli oblike preventivnih odredb ali nalogov pri tožbah zaradi obrekovanja ali razžalitve v skladu s katero koli zakonodajo (6);

| J. | ker je bila Daphne Caruana Galizia tarča številnih obtožb zaradi obrekovanja, ki so jih vložili številni politični predstavniki celotnega političnega spektra na Malti; |
| --- | --- |

J.

ker je bila Daphne Caruana Galizia tarča številnih obtožb zaradi obrekovanja, ki so jih vložili številni politični predstavniki celotnega političnega spektra na Malti;

| K. | ker so letos Daphne Caruani Galizii zamrznili bančne račune s sodnim nalogom za izdajo preventivne odredbe v zvezi s tožbo zaradi obrekovanja, ki jo je vložil eden od ministrov vlade, še preden je bila obravnava primera končana; |
| --- | --- |

K.

ker so letos Daphne Caruani Galizii zamrznili bančne račune s sodnim nalogom za izdajo preventivne odredbe v zvezi s tožbo zaradi obrekovanja, ki jo je vložil eden od ministrov vlade, še preden je bila obravnava primera končana;

| L. | ker medijske hiše na Malti poročajo, da so pod hudim pritiskom s strani banke Pilatus, ki je v središču obtožb o pranju denarja, in sicer da naj prekličejo ali umaknejo zgodbe o tej banki; ker je banka Pilatus vložila tožbo v ZDA proti malteškim medijem zaradi očrnitve ugleda; ker je prišlo na dan poročilo o skladnosti, ki ga je pripravil malteški finančni preiskovalni urad (FIAU) in ki kaže, da so stranke banke Pilatus pretežno politično izpostavljene osebe iz Azerbajdžana, vendar banka ni izvajala okrepljenega skrbnega preverjanja teh strank, kot to zahteva direktiva o preprečevanju pranja denarja; ker je eden od poslancev iz vladne stranke zahteval preiskavo žvižgača iz FIAU; |
| --- | --- |

L.

ker medijske hiše na Malti poročajo, da so pod hudim pritiskom s strani banke Pilatus, ki je v središču obtožb o pranju denarja, in sicer da naj prekličejo ali umaknejo zgodbe o tej banki; ker je banka Pilatus vložila tožbo v ZDA proti malteškim medijem zaradi očrnitve ugleda; ker je prišlo na dan poročilo o skladnosti, ki ga je pripravil malteški finančni preiskovalni urad (FIAU) in ki kaže, da so stranke banke Pilatus pretežno politično izpostavljene osebe iz Azerbajdžana, vendar banka ni izvajala okrepljenega skrbnega preverjanja teh strank, kot to zahteva direktiva o preprečevanju pranja denarja; ker je eden od poslancev iz vladne stranke zahteval preiskavo žvižgača iz FIAU;

| M. | ker je pred umorom Daphne Caruane Galizie iz države zbežal žvižgač, ki je bil v središču domnevne korupcije in pranja denarja v povezavi s politično izpostavljenimi osebami na Malti; |
| --- | --- |

M.

ker je pred umorom Daphne Caruane Galizie iz države zbežal žvižgač, ki je bil v središču domnevne korupcije in pranja denarja v povezavi s politično izpostavljenimi osebami na Malti;

| N. | ker malteška vlada izvaja zakon o varstvu žvižgačev iz leta 2013 (7) ter je ena izmed redkih držav članic EU, ki so uzakonile posebne ukrepe za varstvo žvižgačev; |
| --- | --- |

N.

ker malteška vlada izvaja zakon o varstvu žvižgačev iz leta 2013 (7) ter je ena izmed redkih držav članic EU, ki so uzakonile posebne ukrepe za varstvo žvižgačev;

| O. | ker v skladu z ustavo in zakonodajo Malte policijskega komisarja imenuje predsednik vlade, generalnega državnega tožilca imenuje predsednik na predlog predsednika vlade, člane sodstva pa se od leta 2017 imenuje po tem, ko odbor preveri pravosodne kandidate (8); ker lahko neodvisnost kazenskega pregona in sodstva na Malti ogrozi dejstvo, da je vlada pooblaščena, da imenuje policijskega komisarja, vodjo FIAU in generalnega državnega tožilca; |
| --- | --- |

O.

ker v skladu z ustavo in zakonodajo Malte policijskega komisarja imenuje predsednik vlade, generalnega državnega tožilca imenuje predsednik na predlog predsednika vlade, člane sodstva pa se od leta 2017 imenuje po tem, ko odbor preveri pravosodne kandidate (8); ker lahko neodvisnost kazenskega pregona in sodstva na Malti ogrozi dejstvo, da je vlada pooblaščena, da imenuje policijskega komisarja, vodjo FIAU in generalnega državnega tožilca;

| P. | ker iz različnih medijskih poročil izhaja, da je bilo nekaj tednov pred volitvami junija 2017 v malteških javnih podjetjih ustvarjenih veliko število delovnih mest, kar povzroča pomisleke glede tega, ali so bili za tem volilni interesi; |
| --- | --- |

P.

ker iz različnih medijskih poročil izhaja, da je bilo nekaj tednov pred volitvami junija 2017 v malteških javnih podjetjih ustvarjenih veliko število delovnih mest, kar povzroča pomisleke glede tega, ali so bili za tem volilni interesi;

| Q. | ker se Malta ni želela pridružiti Evropskemu javnemu tožilstvu, neodvisnemu organu Unije, ki ima pooblastila za preiskovanje in pregon goljufij v EU in drugih kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije; |
| --- | --- |

Q.

ker se Malta ni želela pridružiti Evropskemu javnemu tožilstvu, neodvisnemu organu Unije, ki ima pooblastila za preiskovanje in pregon goljufij v EU in drugih kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije;

| R. | ker so razkritja iz panamskih dokumentov iz aprila 2016 pokazala, da je v zbirki podatkov panamskih dokumentov Mednarodnega konzorcija preiskovalnih novinarjev skupno 714 družb, povezanih z Malto; ker so bila med temi dokumenti razkritja glede sedanjega ministra in nekdanjega ministra iz prejšnje vlade, pa tudi glede visokih funkcionarjev; |
| --- | --- |

R.

ker so razkritja iz panamskih dokumentov iz aprila 2016 pokazala, da je v zbirki podatkov panamskih dokumentov Mednarodnega konzorcija preiskovalnih novinarjev skupno 714 družb, povezanih z Malto; ker so bila med temi dokumenti razkritja glede sedanjega ministra in nekdanjega ministra iz prejšnje vlade, pa tudi glede visokih funkcionarjev;

| S. | ker je Evropski parlament februarja 2017 v okviru preiskave o panamskih papirjih organiziral obisk delegacije na Malti; ker je ta delegacija v svojem poročilu o misiji ugotovila, da obstajajo razlogi za domnevo, da malteška policija ni dovolj dobro opremljena za optimalno izpolnjevanje svojih nalog, kar bi lahko kazalo na nepravilnosti; ker je ta delegacija opozorila, da se zdi število obsodb in zaplemb, povezanih s pranjem denarja na Malti, izjemno nizko glede na povprečno število poročil, ki jih policiji pošilja FIAU; ker sta vladni funkcionar in nekdanji minister zavrnila prošnjo odbora PANA, da bi se med to misijo srečali z njima; |
| --- | --- |

S.

ker je Evropski parlament februarja 2017 v okviru preiskave o panamskih papirjih organiziral obisk delegacije na Malti; ker je ta delegacija v svojem poročilu o misiji ugotovila, da obstajajo razlogi za domnevo, da malteška policija ni dovolj dobro opremljena za optimalno izpolnjevanje svojih nalog, kar bi lahko kazalo na nepravilnosti; ker je ta delegacija opozorila, da se zdi število obsodb in zaplemb, povezanih s pranjem denarja na Malti, izjemno nizko glede na povprečno število poročil, ki jih policiji pošilja FIAU; ker sta vladni funkcionar in nekdanji minister zavrnila prošnjo odbora PANA, da bi se med to misijo srečali z njima;

| T. | ker sta bili maja 2017 objavljeni dve zaupni poročili FIAU na Malti iz leta 2016, katerih zaključek je, da obstaja v zvezi z vladnim funkcionarjem utemeljen sum pranja denarja; ker je v tretjem poročilu, objavljenem istočasno, podrobno opisan inšpekcijski pregled na kraju samem, ki ga je FIAU izvedla v banki Pilatus in kjer je bila domnevno ugotovljena kršitev malteške zakonodaje proti pranju denarja; ker je bil postopek izdaje dovoljenj za banko Pilatus hiter v primerjavi s povprečnim časom, potrebnim za ugotavljanje skladnosti s standardi iz direktive o kapitalskih zahtevah; |
| --- | --- |

T.

ker sta bili maja 2017 objavljeni dve zaupni poročili FIAU na Malti iz leta 2016, katerih zaključek je, da obstaja v zvezi z vladnim funkcionarjem utemeljen sum pranja denarja; ker je v tretjem poročilu, objavljenem istočasno, podrobno opisan inšpekcijski pregled na kraju samem, ki ga je FIAU izvedla v banki Pilatus in kjer je bila domnevno ugotovljena kršitev malteške zakonodaje proti pranju denarja; ker je bil postopek izdaje dovoljenj za banko Pilatus hiter v primerjavi s povprečnim časom, potrebnim za ugotavljanje skladnosti s standardi iz direktive o kapitalskih zahtevah;

| U. | ker sta vodja FIAU in generalni direktor policije – na oba položaja kandidate neposredno imenuje vlada – odstopila kmalu po zaključku priprave teh poročil; ker ni bilo sprožene nobene policijske preiskave teh resnih obtožb o pranju denarja s strani politično izpostavljenih oseb, vključno s članom vlade; ker so bili za preiskavo zgoraj omenjenih primerov imenovani sodniki; ker sta bila po tem, ko sta poročili FIAU prišli v medije, odpuščena dva uslužbenca FIAU; |
| --- | --- |

U.

ker sta vodja FIAU in generalni direktor policije – na oba položaja kandidate neposredno imenuje vlada – odstopila kmalu po zaključku priprave teh poročil; ker ni bilo sprožene nobene policijske preiskave teh resnih obtožb o pranju denarja s strani politično izpostavljenih oseb, vključno s članom vlade; ker so bili za preiskavo zgoraj omenjenih primerov imenovani sodniki; ker sta bila po tem, ko sta poročili FIAU prišli v medije, odpuščena dva uslužbenca FIAU;

| V. | ker je bila Evropska komisija o teh obtožbah obveščena vsaj junija 2017, obenem pa je prejela zahtevo, naj temeljiteje preuči Malto in njeno spoštovanje ter ustrezno izvajanje tretje direktive o preprečevanju pranja denarja in direktive o kapitalskih zahtevah; |
| --- | --- |

V.

ker je bila Evropska komisija o teh obtožbah obveščena vsaj junija 2017, obenem pa je prejela zahtevo, naj temeljiteje preuči Malto in njeno spoštovanje ter ustrezno izvajanje tretje direktive o preprečevanju pranja denarja in direktive o kapitalskih zahtevah;

| W. | ker je državljanstvo EU eden največjih dosežkov EU in ker so vprašanja glede bivališča in državljanstva v skladu s pogodbami EU v izključni pristojnosti držav članic; ker je EU pristojna za spremljanje protikorupcijskih praks v državah članicah; |
| --- | --- |

W.

ker je državljanstvo EU eden največjih dosežkov EU in ker so vprašanja glede bivališča in državljanstva v skladu s pogodbami EU v izključni pristojnosti držav članic; ker je EU pristojna za spremljanje protikorupcijskih praks v državah članicah;

| X. | ker je v ustaljeni sodni praksi Sodišča Evropske unije potrjeno, da je vsaka država članica pristojna, da ob ustreznem upoštevanju prava Unije postavi pogoje za pridobitev in izgubo njenega državljanstva; ker od začetka veljavnosti Maastrichtske pogodbe podelitev državljanstva države članice hkrati pomeni podelitev državljanstva EU in s tem obsežne dodatne pravice, kar pomeni, da odločitve držav članic o sprejemu v državljanstvo niso brez vpliva na druge države članice in na EU; |
| --- | --- |

X.

ker je v ustaljeni sodni praksi Sodišča Evropske unije potrjeno, da je vsaka država članica pristojna, da ob ustreznem upoštevanju prava Unije postavi pogoje za pridobitev in izgubo njenega državljanstva; ker od začetka veljavnosti Maastrichtske pogodbe podelitev državljanstva države članice hkrati pomeni podelitev državljanstva EU in s tem obsežne dodatne pravice, kar pomeni, da odločitve držav članic o sprejemu v državljanstvo niso brez vpliva na druge države članice in na EU;

| Y. | ker je malteška vlada leta 2014 ustanovila program za posamezne vlagatelje, ki državljanom tretjih držav prodaja malteško državljanstvo in državljanstvo EU po ceni 650 000 EUR; ker je seznam prejemnikov tega državljanstva še vedno nejasen, saj niso navedeni na objavljenem seznamu naturaliziranih državljanov; ker je v poročilu FIAU iz leta 2016, ki je prišlo na dan, izražen pomislek glede morebitne korupcije pri upravljanju tega programa; |
| --- | --- |

Y.

ker je malteška vlada leta 2014 ustanovila program za posamezne vlagatelje, ki državljanom tretjih držav prodaja malteško državljanstvo in državljanstvo EU po ceni 650 000 EUR; ker je seznam prejemnikov tega državljanstva še vedno nejasen, saj niso navedeni na objavljenem seznamu naturaliziranih državljanov; ker je v poročilu FIAU iz leta 2016, ki je prišlo na dan, izražen pomislek glede morebitne korupcije pri upravljanju tega programa;

| Z. | ker je vlada upravljanje s programom za posamezne vlagatelje podelila podjetju Nexia BT, ki je posredniško podjetje, navedeno v panamskih dokumentih kot pobudnik trustov in offshore podjetij za malteške politično izpostavljene osebe, vključno s članom vlade; ker panamski dokumenti kažejo, da podjetje Nexia BT ni ravnalo z vso potrebno skrbnostjo pri zagotavljanju vseh informacij, potrebnih za ugotovitev dejanskega lastništva; |
| --- | --- |

Z.

ker je vlada upravljanje s programom za posamezne vlagatelje podelila podjetju Nexia BT, ki je posredniško podjetje, navedeno v panamskih dokumentih kot pobudnik trustov in offshore podjetij za malteške politično izpostavljene osebe, vključno s članom vlade; ker panamski dokumenti kažejo, da podjetje Nexia BT ni ravnalo z vso potrebno skrbnostjo pri zagotavljanju vseh informacij, potrebnih za ugotovitev dejanskega lastništva;

| AA. | ker je v poročilu finančnoobveščevalne skupine Europola z naslovom „Od suma do ukrepanja – spreminjanje finančnih obveščevalnih podatkov v večji operativni učinek“ poudarjeno, da so nekatere stranke, vključno s kriminalnimi organizacijami, zlorabile vidike malteške internetne industrije za pranje premoženja, pridobljenega s kaznivimi dejanji; ker to ne pomeni, da ta dejanja odražajo industrijo kot celoto; |
| --- | --- |

AA.

ker je v poročilu finančnoobveščevalne skupine Europola z naslovom „Od suma do ukrepanja – spreminjanje finančnih obveščevalnih podatkov v večji operativni učinek“ poudarjeno, da so nekatere stranke, vključno s kriminalnimi organizacijami, zlorabile vidike malteške internetne industrije za pranje premoženja, pridobljenega s kaznivimi dejanji; ker to ne pomeni, da ta dejanja odražajo industrijo kot celoto;

| 1. | ostro obsoja umor Daphne Caruane Galizie in poziva malteško vlado, naj uporabi vsa potrebna sredstva, da njene morilce privede pred sodišče; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva k neodvisni mednarodni preiskavi umora Daphne Caruane Galizie; priznava, da so malteški organi k sodelovanju v tej zadevi povabili mednarodne organe pregona, vključno z ameriškim Zveznim preiskovalnim uradom (FBI) in nizozemskimi forenzičnimi strokovnjaki; poziva k polni vključitvi Europola v preiskavo, vse dokler ne bo zaključena; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja, da je zaščita preiskovalnih novinarjev in žvižgačev za družbo življenjsko pomembna; poziva malteške organe in vse države članice EU, naj novinarjem in žvižgačem zagotovijo osebno varnost in sredstva za preživljanje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva konferenco predsednikov, naj ustanovi „evropsko nagrado Daphne Caruane Galizie za raziskovalno novinarstvo“, ki naj se vsako leto podeli za izjemno preiskovalno novinarstvo v Evropi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | obžaluje, da je dogajanje na Malti v zadnjih letih povzročilo resne pomisleke glede pravne države, demokracije in temeljnih pravic, vključno s svobodo medijev ter neodvisnostjo policije in sodstva; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj z malteško vlado vzpostavi dialog v zvezi z delovanjem pravne države na Malti ter zagotovi spoštovanje evropskih vrednot; Komisijo poziva tudi, naj Parlament v celoti obvešča o svojih ocenah stanja; znova poudarja, da sta potrebna redno spremljanje in dialog, ki bo vključeval vse države članice, pa tudi Svet, Komisijo in Parlament, da bi se zaščitile temeljne vrednote EU, tj. demokracija, temeljne pravice in pravna država, kot je predlagal v svoji resoluciji z dne 25. oktobra 2016 o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice; |
| --- | --- |

6.

| 7. | obžaluje, da policija na Malti ni preiskala več hudih obtožb o korupciji in kršitvi obveznosti na področju preprečevanja pranja denarja in bančnega nadzora, kar kaže na ogroženost pravne države v tej državi članici; priznava, da poteka več sodnih preiskav v zvezi z nekaterimi od teh obtožb; zlasti obžaluje, da doslej na Malti ni bilo nobene policijske preiskave v zvezi z razkritji, povezanimi s panamskimi dokumenti in politično izpostavljenimi osebami iz poročil FIAU, ter ugotavlja, da so nekatere osebe iz teh poročil še vedno v vladi; poziva generalnega direktorja malteške policije, naj uvede takšno preiskavo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je seznanjen s pripombami predsednika vrhovnega sodišča Malte v zvezi s pravno državo in se strinja z njegovo izjavo, da brez ustreznega kazenskega pregona pravna država na Malti ne more biti zagotovljena (9); |
| --- | --- |

8.

| 9. | je zaskrbljen zaradi poročila odbora PANA po obisku na Malti, v katerem je navedel, da so javne ustanove, pristojne za skladnost z zakonodajo, goljufije in finančno kriminaliteto, zelo spolitizirane; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj preveri, ali je Malta izpolnjuje zahteve tretje direktive o preprečevanju pranja denarja in direktive o kapitalskih zahtevah; ugotavlja, da je Malta med državami članicami, za katere je Komisija sprejela prve ukrepe zoper kršitve, ker četrte direktive o preprečevanju pranja denarja niso prenesle do zastavljenega roka 26. junija 2017; priznava, da ta prenos poteka; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva malteške organe, naj se pridružijo Evropskemu javnemu tožilstvu, da bi z drugimi sodelujočimi državami članicami sodelovali pri boju proti goljufijam v EU in drugim kaznivim dejanjem, ki škodijo finančnim interesom Unije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva malteške nadzorne in sodne organe k preiskavi postopka izdaje dovoljenja banki Pilatus, zlasti kar zadeva izpolnjevanje zahtev glede sposobnosti in primernosti, ki veljajo za upravljalne organe finančnih institucij, kot je navedeno v direktivi o kapitalskih zahtevah, in k preiskavi skladnosti družbe Nexia BT z direktivo o preprečevanju pranja denarja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | znova poudarja večkrat izražene pomisleke članov tega parlamenta o programu „državljanstvo za naložbe“ na splošno, tudi na Malti in v drugih državah članicah EU; poziva Malto, naj jasno navede, kdo je kupil malteški potni list in z njim vse pravice, ki jih prinaša, in kateri zaščitni ukrepi so bili sprejeti za zagotovitev, da so vsi ti novi državljani pred nakupom dejansko prebivali na Malti vsaj eno leto; poziva Komisijo, naj spremlja takšne programe državljanstva v državah članicah, saj morajo pri izvajanju svojih pristojnosti na področju državljanstva ustrezno upoštevati pravo Unije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Malto in vse države članice, naj zagotovijo, da bo boj proti davčnim utajam prednostna naloga in da bodo za ta namen na voljo vsi potrebni viri; |
| --- | --- |

14.

| 15. | obžaluje odločitev Komisije, da ne bo objavila poročila EU o boju proti korupciji v letu 2017; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Svetu Evrope in predsedniku Republike Malte. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  UL C 482, 23.12.2016, str. 117.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0409.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0402.

(4)  Nenadic Iva, 2016. „Orodje za spremljanje pluralizma medijev 2016 – spremljanje tveganj za pluralnost medijev v EU in širše. Poročila o posameznih državah: Malta“ (Media Pluralism Monitor 2016 – Monitoring Risks for Media Pluralism in the EU and Beyond. Country report: Malta). Center za pluralizem in svobodo medijev. Na voljo za prenos na strani: http://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2016-results/malta/

(5)  Glej https://rsf.org/en/malta

(6)  Vlada Malte, zakon za posodobitev uredbe medijev in razžalitve in s tem povezanih zadev (AN ACT to provide for the updating of the regulation of media and defamation matters and for matters consequential or ancillary thereto), člen 26(6). Glej http://justiceservices.gov.mt/DownloadDocument.aspx?app=lp&itemid=28292&l=1

(7)  Glej http://www.justiceservices.gov.mt/DownloadDocument.aspx?app=lp&itemid=25151&l=1

(8)  Zakon št. XLIV 2016, člen 5 (96A) http://www.justiceservices.gov.mt/DownloadDocument.aspx?app=lp&itemid=27835&l=1

(9)  http://www.independent.com.mt/articles/2017-10-02/local-news/Chief-Justice-boldly-speaks-out-about-rule-of-law-need-for-proper-law-enforcement-6736179695

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/34 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/34

---

P8_TA(2017)0439

Večstranska pogajanja pred 11. ministrsko konferenco Svetovne trgovinske organizacije

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o večstranskih pogajanjih v okviru priprav na enajsto ministrsko konferenco STO, ki bo v Buenos Airesu od 10. do 13. decembra 2017 (2017/2861(RSP))

(2018/C 356/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju deklaracije ministrske konference Svetovne trgovinske organizacije (v nadaljnjem besedilu STO) iz Dohe z dne 14. novembra 2001 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije ministrske konference Svetovne trgovinske organizacije (v nadaljnjem besedilu STO) iz Dohe z dne 14. novembra 2001 (1),

| — | ob upoštevanju deklaracije ministrske konference STO iz Hongkonga z dne 18. decembra 2005 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije ministrske konference STO iz Hongkonga z dne 18. decembra 2005 (2),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razvojni agendi iz Dohe, zlasti z 9. oktobra 2008 (3), 16. decembra 2009 (4), 14. septembra 2011 (5), 21. novembra 2013 (6) in 26. novembra 2015 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razvojni agendi iz Dohe, zlasti z 9. oktobra 2008 (3), 16. decembra 2009 (4), 14. septembra 2011 (5), 21. novembra 2013 (6) in 26. novembra 2015 (7),

| — | ob upoštevanju izidov devete ministrske konference, ki je potekala decembra 2013 na Baliju, zlasti sporazuma o olajševanju trgovine (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izidov devete ministrske konference, ki je potekala decembra 2013 na Baliju, zlasti sporazuma o olajševanju trgovine (8),

| — | ob upoštevanju izidov desete ministrske konference, ki je potekala decembra 2015 v Nairobiju, in deklaracije ministrske konference, sprejete 19. decembra 2015 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izidov desete ministrske konference, ki je potekala decembra 2015 v Nairobiju, in deklaracije ministrske konference, sprejete 19. decembra 2015 (9),

| — | ob upoštevanju končnega dokumenta, ki je bil soglasno sprejet 14. junija 2016 na letnem zasedanju parlamentarne konference STO v Ženevi (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega dokumenta, ki je bil soglasno sprejet 14. junija 2016 na letnem zasedanju parlamentarne konference STO v Ženevi (10),

| — | ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja Organizacije združenih narodov (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja Organizacije združenih narodov (11),

| — | ob upoštevanju šestega splošnega pregleda pomoči za trgovino, ki je potekal od 11. do 13. julija 2017 v Ženevi (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju šestega splošnega pregleda pomoči za trgovino, ki je potekal od 11. do 13. julija 2017 v Ženevi (12),

| — | ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker STO od svoje ustanovitve igra ključno vlogo pri krepitvi multilateralizma, spodbujanju vključujoče svetovne gospodarske ureditve in odprtega, na pravilih temelječega in nediskriminatornega večstranskega trgovinskega sistema; ker se je krog pogajanj iz Dohe začel leta 2001 z namenom, da se ustvarijo nove trgovinske priložnosti, okrepijo večstranska trgovinska pravila in obravnavajo trenutna neravnovesja v sistemu trgovanja, in sicer tako, da se v središče pogajanj postavijo potrebe in interesi držav v razvoju, zlasti najmanj razvitih držav; |
| --- | --- |

A.

ker STO od svoje ustanovitve igra ključno vlogo pri krepitvi multilateralizma, spodbujanju vključujoče svetovne gospodarske ureditve in odprtega, na pravilih temelječega in nediskriminatornega večstranskega trgovinskega sistema; ker se je krog pogajanj iz Dohe začel leta 2001 z namenom, da se ustvarijo nove trgovinske priložnosti, okrepijo večstranska trgovinska pravila in obravnavajo trenutna neravnovesja v sistemu trgovanja, in sicer tako, da se v središče pogajanj postavijo potrebe in interesi držav v razvoju, zlasti najmanj razvitih držav;

| B. | ker se EU nenehno zavzema za odločen večstranski pristop k trgovini, ki temelji na pravilih, obenem pa priznava, da bi lahko tudi dopolnilni pristopi, kot so dvostranski, regionalni in večstranski sporazumi, spodbujali odpiranje trgovine in gospodarski razvoj, zlasti z liberalizacijo in nadgradnjo pravil in disciplin na političnih področjih, ki jih STO obravnava v manjši meri, ter podpirali večstranski sistem, kadar so tovrstni sporazumi skladni z zahtevami STO, temeljijo na skupnih pravilih in ustvarjajo pogoje za morebitno večstransko sodelovanje v prihodnosti; |
| --- | --- |

B.

ker se EU nenehno zavzema za odločen večstranski pristop k trgovini, ki temelji na pravilih, obenem pa priznava, da bi lahko tudi dopolnilni pristopi, kot so dvostranski, regionalni in večstranski sporazumi, spodbujali odpiranje trgovine in gospodarski razvoj, zlasti z liberalizacijo in nadgradnjo pravil in disciplin na političnih področjih, ki jih STO obravnava v manjši meri, ter podpirali večstranski sistem, kadar so tovrstni sporazumi skladni z zahtevami STO, temeljijo na skupnih pravilih in ustvarjajo pogoje za morebitno večstransko sodelovanje v prihodnosti;

| C. | ker so bili izidi devete ministrske konference iz leta 2013 sistemsko pomembni, zlasti sklenitev sporazuma o olajševanju trgovine, ki je najpomembnejši večstranski trgovinski sporazum od ustanovitve STO leta 1995; |
| --- | --- |

C.

ker so bili izidi devete ministrske konference iz leta 2013 sistemsko pomembni, zlasti sklenitev sporazuma o olajševanju trgovine, ki je najpomembnejši večstranski trgovinski sporazum od ustanovitve STO leta 1995;

| D. | ker nekatere članice STO poskušajo oslabiti sedanji model reševanja mednarodnih trgovinskih sporov; ker se pritožbeni organ STO približuje najnižjemu številu sodnikov, ki je potrebno za njegovo delovanje; ker so ZDA nedavno zavrnile predloge EU in nekaterih latinskoameriških držav, da bi začeli postopek izbire kandidatov za zapolnitev vse večjega števila prostih delovnih mest; ker bi lahko ta zastoj, zaradi katerega sta prosti že dve od sedmih mest v pritožbenem organu, porušil sistem, ki je bistven za poravnavanje sporov med najbolj vplivnimi svetovnimi trgovinskimi državami; |
| --- | --- |

D.

ker nekatere članice STO poskušajo oslabiti sedanji model reševanja mednarodnih trgovinskih sporov; ker se pritožbeni organ STO približuje najnižjemu številu sodnikov, ki je potrebno za njegovo delovanje; ker so ZDA nedavno zavrnile predloge EU in nekaterih latinskoameriških držav, da bi začeli postopek izbire kandidatov za zapolnitev vse večjega števila prostih delovnih mest; ker bi lahko ta zastoj, zaradi katerega sta prosti že dve od sedmih mest v pritožbenem organu, porušil sistem, ki je bistven za poravnavanje sporov med najbolj vplivnimi svetovnimi trgovinskimi državami;

| E. | ker so bili izidi desete ministrske konference leta 2015 zelo pomembni tudi zaradi niza šestih ministrskih sklepov o kmetijstvu, bombažu in vprašanjih v zvezi z najmanj razvitimi državami, vključno z zavezo za ukinitev izvoznih subvencij za kmetijski izvoz, ki je verjetno najpomembnejši dosežek STO na področju kmetijstva doslej; |
| --- | --- |

E.

ker so bili izidi desete ministrske konference leta 2015 zelo pomembni tudi zaradi niza šestih ministrskih sklepov o kmetijstvu, bombažu in vprašanjih v zvezi z najmanj razvitimi državami, vključno z zavezo za ukinitev izvoznih subvencij za kmetijski izvoz, ki je verjetno najpomembnejši dosežek STO na področju kmetijstva doslej;

| F. | ker so nedavne razprave o tem, kako napredovati pri izvajanju razvojne agende iz Dohe, pokazale, da se stališča članic STO o nadaljevanju pogajanj razlikujejo, kar kaže na to, da se je treba znova vprašati, kakšna raven ambicioznosti je potrebna, da bi resnično dosegli rezultate pri vseh stebrih pogajanj, in da je treba pri tem v celoti upoštevati dejansko stanje v današnjem trgovinskem okolju; |
| --- | --- |

F.

ker so nedavne razprave o tem, kako napredovati pri izvajanju razvojne agende iz Dohe, pokazale, da se stališča članic STO o nadaljevanju pogajanj razlikujejo, kar kaže na to, da se je treba znova vprašati, kakšna raven ambicioznosti je potrebna, da bi resnično dosegli rezultate pri vseh stebrih pogajanj, in da je treba pri tem v celoti upoštevati dejansko stanje v današnjem trgovinskem okolju;

| G. | ker digitalna preobrazba gospodarstva odpira nove trgovinske poti, ki omogočajo udeležbo malih in srednjih podjetij v svetovni trgovini prek elektronskega trgovanja; ker se to področje vse bolj obravnava kot zadeva, pri kateri bi lahko STO imela pomembno vlogo; |
| --- | --- |

G.

ker digitalna preobrazba gospodarstva odpira nove trgovinske poti, ki omogočajo udeležbo malih in srednjih podjetij v svetovni trgovini prek elektronskega trgovanja; ker se to področje vse bolj obravnava kot zadeva, pri kateri bi lahko STO imela pomembno vlogo;

| H. | ker bo enajsta ministrska konferenca STO potekala v argentinskem Buenos Airesu od 10. do 13. decembra 2017; |
| --- | --- |

H.

ker bo enajsta ministrska konferenca STO potekala v argentinskem Buenos Airesu od 10. do 13. decembra 2017;

| 1. | ponovno izraža svojo popolno zavezanost trajni vrednoti multilateralizma in poziva k trgovinskemu programu, ki bo temeljil na prosti in pravični trgovini, ki temelji na pravilih, v korist vseh, ki podpira agendo za trajnostni razvoj in daje prednost socialnim, okoljskim in človekovim pravicam ter zagotavljanju, da se večstransko dogovorjena in usklajena pravila enotno uporabljajo za vse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je treba graditi na rezultatih, dogovorjenih na deveti in deseti ministrski konferenci, da bi lahko na enajsti ministrski konferenci decembra 2017 v Buenos Airesu sprejeli in zagotovili bistvene korake naprej za ohranjanje in krepitev večstranske trgovinske strukture; poudarja, da bi morale pogodbenice vseeno slediti novim ciljem politike na področjih, kot so digitalna trgovina in omogočanje naložb; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva vse članice STO, naj izkoristijo zagon, ki ga je ustvaril nedavni napredek, pri čemer morajo upoštevati strateški cilj krepitve večstranskega trgovinskega sistema in potrebo po utrditvi položaja STO kot središča trgovinskih pogajanj, hkrati pa se zavedajo, da bodo potrebni novi pristopi k sedanjim izzivom; priznava, da bodo prožnost, odprtost, vključevanje in politična prizadevanja ključnega pomena za splošen, uravnotežen in realističen napredek pri vseh odprtih vprašanjih razvojne agende iz Dohe; meni, da so se gospodarski, politični in tehnološki pogoji od začetka kroga pogajanj iz Dohe leta 2001 bistveno spremenili in da bo zaradi novih izzivov, kot so elektronsko poslovanje, digitalna trgovina, preglednost naložb, subvencije in presežne zmogljivosti, globalne vrednostne verige, javna naročila, nacionalna ureditev storitev, mikro, malih in srednjih podjetij ter večja skladnost med trgovinskimi, delovnimi in okoljskimi agendami, ki bodo bolj daljnosežne kot razvojna agenda iz Dohe, potrebna razprava, ki jo je mogoče opraviti brez poseganja v odprta vprašanja o razvojni agendi iz Dohe; poudarja, da je treba državam v razvoju omogočiti, da najdejo lastne pristope za nadaljnje zagotavljanje enakih možnosti v teh novih sektorjih; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da mora STO delovati kot uspešen in učinkovito pogajalski forum za vsa vprašanja, ki so zanimiva za njene člane, in zagotavljati platformo za odprto razpravo o svetovnih trgovinskih vprašanjih; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je treba v Buenos Aires prinesti zelo napredne predloge besedila, da bi zagotovili bolj pregledna in vključujoča pogajanja, saj mora biti ministrska konferenca temeljito pripravljena na podlagi pogajanj na ravni odborov; v zvezi s tem izreka pohvalo zaključnim pogajanjem o vprašanjih, kot so subvencije v ribištvu kot načinu za preprečevanje čezmernega ribolova, pa tudi nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je seznanjen s predlogi o domači podpori kmetijstvu, vključno s skupnim predlogom EU in Brazilije; meni, da bi lahko bilo nadaljevanje razprave na tem področju ključni dosežek enajste ministrske konference STO; pri tem ponovno poudarja, da je treba v skladu z ministrskim sklepom iz Nairobija poiskati trajno rešitev za javno skladiščenje zaradi varnosti preskrbe s hrano; poudarja, da pogajanja na to temo in njihov morebitni izid ne smejo imeti prednosti pred razpravami o prihodnosti skupne kmetijske politike; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponovno poudarja pomembnost napredka pri pogajanjih in doseganja rezultatov glede drugih vprašanj, ki jih postavijo člani, vključno z: nacionalno ureditvijo na področju storitev, elektronskega poslovanja, omogočanja naložb, horizontalnih subvencij ter izboljšanja preglednosti in dobre regulativne prakse v korist malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da bi moral izid ministrske konference leta 2017 jasno priznati pomen ciljev trajnostnega razvoja do leta 2030 in zavez Pariškega sporazuma v boju proti podnebnim spremembam ter vlogo, ki jo ima lahko trgovinska izmenjava pri njihovem uresničevanju in da je treba opredeliti konkretne ukrepe, ki jih je treba sprejeti v zvezi s tem, saj so svetovni standardi in enaki konkurenčni pogoji koristni za svetovno trgovino; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponovno poudarja povezave med enakostjo spolov in vključujočim razvojem, ob tem pa poudarja, da je krepitev vloge žensk ključnega pomena za izkoreninjenje revščine in da je odprava ovir za sodelovanje žensk v trgovini bistvenega pomena za gospodarski razvoj; priznava, da je treba razviti ukrepe za obravnavo številnih ovir, ki omejujejo možnosti za ženske v gospodarstvu; poziva članice STO, naj vključijo delovni program za doseganje trgovinske politike, ki upošteva enakost spolov, med izide ministrske konference; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opozarja na šesto konferenco za pregled pomoči za trgovino, ki je bila julija 2017 v Ženevi, z naslovom spodbujanje trgovine, vključenosti in povezljivosti za trajnostni razvoj, ki je bila osredotočena na potrebo po premostitvi digitalnega razkoraka; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podpira mnenje, da bi bilo treba to prenesti v konkretne ukrepe za omogočanje e-trgovine in spreminjanje digitalnih možnosti v trgovinsko realnost; poudarja, da boljša povezljivost nudi več poslovnih priložnosti, ker poslovnežem v mikro, malih in srednjih podjetjih v državah v razvoju olajša in poceni dostop do trgov; v zvezi s tem ugotavlja, da so naložbe v infrastrukturo še vedno ključni izziv in ključnega pomena, da bi dosegli napredek na tem področju; zato poziva k članstvu v STO za spodbujanje naložb v infrastrukturo s spodbujanjem spodbud, med drugimi javno-zasebnih partnerstev; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je treba razpravljati o možnih odgovorih trgovinske politike na naraščajoči pojav ostoritvenja na področju trgovine z blagom („način 5“); |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo, naj nadaljuje prizadevanja za oblikovanje zavezujočih večstranskih pravil o elektronskem trgovanju v STO; podpira sporočilo EU o okolju, ki omogoča spletne transakcije, predstavljeno članom Sveta za trgovanje s storitvami junija 2017, ki zagotavlja prepotreben in pravočasen niz skupnih načel o varstvu potrošnikov, neželenih sporočilih, avtentikaciji in skrbniških storitvah ter elektronskih pogodbah, kar bi povečalo zaupanje potrošnikov na spletu in ustvarilo ugodno okolje za digitalno trgovino; |
| --- | --- |

13.

| 14. | spodbuja nadaljevanje večstranskih trgovinskih pogajanj pri sporazumu o okoljskih dobrinah; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja začetek veljavnosti sporazuma o olajševanju trgovine, sklenjenega 22. februarja 2017; meni, da bo sporazum prinesel precejšnje koristi vsem članicam STO, zlasti pa državam v razvoju in ustreznim gospodarskim subjektom, ker bo povečal preglednost in pravno varnost ter zmanjšal upravne stroške in skrajšal carinske postopke; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da morajo vse članice STO izpolniti odločitve, sprejete v Nairobiju in na Baliju, vključno z ustvarjanjem novih izvoznih priložnosti za ponudnike storitev iz najmanj razvitih držav kot del oprostitve obveznosti STO v sektorju storitev za najmanj razvite države in poenostavitve predpisov, ki urejajo pravila o izvoru; ugotavlja, da je zanimanje za sporazum o olajševanju storitev med članicami STO vse večje; poziva k okrepljenim večstranskim prizadevanjem za znatno poenostavitev in uskladitev pravil o poreklu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja bistveni pomen STO pri svetovni trgovini, ki temelji na predpisih, in vidi kot izjemno pomembno potrebo po izvajanju njenih odločitev, izvrševanju zavezujočih obvez in reševanju trgovinskih sporov, ter poudarja njen edinstven prispevek k spodbujanju večje preglednosti in medsebojnih pregledov, zlasti prek mehanizma za pregled trgovinske politike; je skrajno zaskrbljen, ker več mest v pritožbenem organu ostaja praznih, kar močno ovira delo tega ključnega organa, saj ogroža tekoče in ustrezno delovanje reševanja sporov in vztraja, da je potrebna hitra odločitev o zapolnitvi teh delovnih mest; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da je potrebna končna izjava enajste ministrske konference, v kateri bodo člani lahko določili nova področja in območja z dnevnega reda kroga pogajanj iz Dohe, na katerih bodo začeli in nadaljevali pogajanja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo in Svet, naj zagotovita, da bo Parlament še naprej tesno vključen v priprave na enajsto ministrsko konferenco, da bo redno prejemal obvestila in da se bo med ministrsko konferenco z njim posvetovalo; poziva Komisijo, naj se pri drugih članicah STO še naprej zavzema za povečanje pomena parlamentarne razsežnosti STO; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva članice STO, naj okrepijo parlamentarno razsežnost te organizacije in tako zagotovijo demokratično legitimnost in preglednost; v zvezi s tem poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo imeli poslanci boljši dostop do trgovinskih pogajanj in bodo vključeni v oblikovanje in izvajanje odločitev STO ter da se bo izvajal ustrezen nadzor nad trgovinskimi politikami v dobrobit njihovih državljanov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | obžaluje, da na manjši ministrski konferenci 9. in 10. oktobra 2017 v Marakešu ni bil dosežen bistveni napredek pred enajsto ministrsko konferenco STO; poziva vse strani, naj v celoti prevzamejo svojo odgovornost in prenesejo pripravljenost, ki izhaja iz političnih izjav, v konkretne ukrepe v pogajanjih, da bi dosegli pozitivne rezultate na enajsti ministrski konferenci STO v Buenos Airesu in ustvarili trdno podlago za nadaljnje ukrepe in odločitve po ministrski konferenci leta 2017; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter generalnemu direktorju STO. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  Deklaracija ministrske konference (WT/MIN(01)/DEC/1) z dne 14. novembra 2001

https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/min01_e/mindecl_e.htm

(2)  Deklaracija ministrske konference iz Hongkonga (WT/MIN(05)/DEC) z dne 18. decembra 2005

https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/min05_e/final_text_e.htm

(3)  UL C 9 E, 15.1.2010, str. 31.

(4)  UL C 286 E, 22.10.2010, str. 1.

(5)  UL C 51 E, 22.2.2013, str. 84.

(6)  UL C 436, 24.11.2016, str. 6.

(7)  UL C 366, 27.10.2017, str. 140.

(8)  Deklaracija ministrske konference z Balija (WT/MIN(13)/DEC) z dne7. decembra 2013

https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc9_e/balideclaration_e.htm

(9)  Deklaracija ministrske konference iz Nairobija (WT/MIN(15)/DEC) z dne 19. decembra 2015.

https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc10_e/nairobipackage_e.htm

(10)  http://www.ipu.org/splz-e/trade16/outcome.pdf

(11)  http://www.un.org/sustainabledevelopment/sustainable-development-goals/

(12)  https://www.wto.org/english/tratop_e/devel_e/a4t_e/ global_review15prog_e/global_review15prog_e.htm

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/38 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/38

---

P8_TA(2017)0441

Akcijski načrt za naravo, ljudi in gospodarstvo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o akcijskem načrtu EU za naravo, ljudi in gospodarstvo (2017/2819(RSP))

(2018/C 356/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Akcijski načrt za naravo, ljudi in ekonomijo (COM(2017)0198), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Akcijski načrt za naravo, ljudi in ekonomijo (COM(2017)0198),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. februarja 2016 o vmesnem pregledu strategije EU za biotsko raznovrstnost (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. februarja 2016 o vmesnem pregledu strategije EU za biotsko raznovrstnost (1),

| — | ob upoštevanju ocene ustreznosti naravovarstvene zakonodaje EU (direktivi o pticah in habitatih) (SWD(2016)0472), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene ustreznosti naravovarstvene zakonodaje EU (direktivi o pticah in habitatih) (SWD(2016)0472),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 1/2017 z naslovom Za izkoriščanje celotnega potenciala omrežja Natura 2000 je potrebnih več prizadevanj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 1/2017 z naslovom Za izkoriščanje celotnega potenciala omrežja Natura 2000 je potrebnih več prizadevanj,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom Poročanje v okviru direktiv EU o habitatih in o pticah za obdobje 2007–2012 – stanje narave v EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom Poročanje v okviru direktiv EU o habitatih in o pticah za obdobje 2007–2012 – stanje narave v EU,

| — | ob upoštevanju statističnih podatkov Eurostata o biotski raznovrstnosti iz novembra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju statističnih podatkov Eurostata o biotski raznovrstnosti iz novembra 2016,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. junija 2017 o akcijskem načrtu EU za naravo, ljudi in gospodarstvo (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. junija 2017 o akcijskem načrtu EU za naravo, ljudi in gospodarstvo (2),

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o akcijskem načrtu za naravo, ljudi in ekonomijo (O-000067/2017 – B8-0608/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o akcijskem načrtu za naravo, ljudi in ekonomijo (O-000067/2017 – B8-0608/2017),

| — | ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker je v dobrem stanju ohranjenosti približno samo polovica zaščitenih vrst ptic in manjše število drugih zaščitenih vrst ter habitatov v Uniji in ker ima samo polovica območij Natura 2000 načrte upravljanja, v katere so vključeni ohranitveni cilji in ukrepi; |
| --- | --- |

A.

ker je v dobrem stanju ohranjenosti približno samo polovica zaščitenih vrst ptic in manjše število drugih zaščitenih vrst ter habitatov v Uniji in ker ima samo polovica območij Natura 2000 načrte upravljanja, v katere so vključeni ohranitveni cilji in ukrepi;

| B. | ker imajo direktive o naravi pomembno vlogo pri doseganju ciljev iz strateškega načrta Konvencije o biološki raznovrstnosti za obdobje 2011–2020, agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah; |
| --- | --- |

B.

ker imajo direktive o naravi pomembno vlogo pri doseganju ciljev iz strateškega načrta Konvencije o biološki raznovrstnosti za obdobje 2011–2020, agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah;

| C. | ker je Evropska agencija za okolje v oceni z naslovom Stanje v naravi v EU za leto 2015 zapisala, da sta po poročanju držav članic najbolj obremenjujoča in največja grožnja za kopenske ekosisteme kmetijstvo in spreminjanje naravnih pogojev, za morske ekosisteme pa uporaba živih virov (ribolov) in onesnaževanje; ker je vse to posledica človekovih dejavnosti in ima korenit in škodljiv učinek na naravo; |
| --- | --- |

C.

ker je Evropska agencija za okolje v oceni z naslovom Stanje v naravi v EU za leto 2015 zapisala, da sta po poročanju držav članic najbolj obremenjujoča in največja grožnja za kopenske ekosisteme kmetijstvo in spreminjanje naravnih pogojev, za morske ekosisteme pa uporaba živih virov (ribolov) in onesnaževanje; ker je vse to posledica človekovih dejavnosti in ima korenit in škodljiv učinek na naravo;

| D. | ker statistični podatki Eurostata o biotski raznovrstnosti za leto 2016 kažejo na splošen upad vseh 167 razširjenih vrst ptic v EU v obdobju od leta 1990 do leta 2014 (3); |
| --- | --- |

D.

ker statistični podatki Eurostata o biotski raznovrstnosti za leto 2016 kažejo na splošen upad vseh 167 razširjenih vrst ptic v EU v obdobju od leta 1990 do leta 2014 (3);

Splošne opombe

| 1. | pozdravlja akcijski načrt za naravo, ljudi in gospodarstvo kot korak v pravo smer na poti k uresničitvi ciljev direktiv o naravi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vendar z zaskrbljenostjo ugotavlja, da cilji iz strategije EU za biotsko raznovrstnost za leto 2020 in Konvencije o biološki raznovrstnosti ne bodo uresničeni brez takojšnjih, velikih in dodatnih prizadevanj; poudarja, da cilji strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2010 niso bili doseženi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da so zdravi in odporni ekosistemi bolj zmožni blažiti posledice podnebnih sprememb in se prilagajati nanje, s tem pa tudi omejevati globalno segrevanje; ugotavlja, da so odpornejši na skrajne vremenske pojave in si po njih lažje opomorejo ter prinašajo številne koristi, od katerih so ljudje odvisni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da v Evropi skoraj četrtini prostoživečih vrst grozi izumrtje in da je večina ekosistemov tako degradirana, da ne more več izpolnjevati svojih dragocenih funkcij; ugotavlja, da to povzroča ogromne socialne in gospodarske izgube za EU, saj se večajo glavni vzroki za izgubo biotske raznovrstnosti, tj. poslabšanje stanja habitatov, prekomerno izkoriščanje naravnih virov, uvajanje in širjenje invazivnih tujerodnih vrst in podnebne spremembe, kar izničuje pozitivne učinke pobud, s katerimi naj bi to preprečili; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da naj bi akcijski načrt „omogočil hitrejši napredek pri doseganju cilja EU do leta 2020, po katerem naj bi se zaustavil in obrnil trend izgube biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev“; vendar obžaluje, da ni omenjena strategija za biotsko raznovrstnost za leto 2020 ali sklepi njenega vmesnega pregleda; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponovno poudarja potrebo po dodatnih, velikih in stalnih prizadevanjih za dosego ciljev do leta 2020 in poziva Komisijo in države članice, naj dajo temu večji politični pomen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je treba zagotoviti celovito in dosledno izvajanje zakonodaje Unije o naravi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da morajo znaten napredek pri zmanjšanju emisij toplogrednih plinov, onesnaževal zraka in drugih onesnaževal ter izboljšanju energetske učinkovitosti in učinkovitosti materialov dopolnjevati nadaljnji ukrepi držav članic EU, da bi v celoti izvajali dogovorjene politike za boljšo zaščito biotske raznovrstnosti, naravnih virov in javnega zdravja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je treba dodatno povezati politike in znanje, da bi dosegli cilj dobrega življenja v okviru zmožnosti našega planeta, kar je dolgoročna vizija 7. okoljskega akcijskega programa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | obžaluje, da je obdobje izvajanja akcijskega načrta omejeno, in poziva Komisijo, naj nemudoma začne načrtovati naslednjo strategijo za biotsko raznovrstnost za obdobju po letu 2020; |
| --- | --- |

10.

Udeležba vseh akterjev

| 11. | pozdravlja štiri prednostna področja, ki so opredeljena v akcijskem načrtu, in poudarja, da je potrebna aktivna udeležba vseh pomembnih akterjev na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, zato da se lahko s konkretnimi ukrepi, ki jih je treba sprejeti, učinkovito obravnavajo pomanjkljivosti pri izvajanju direktiv o pticah in o habitatih; |
| --- | --- |

11.

| 12. | želi spomniti, da je Evropsko računsko sodišče v svojem posebnem poročilu št. 1/2017 ugotovilo, da je usklajevanje med pristojnimi organi in drugimi deležniki v državah članicah premalo razvito; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo, naj zagotovi učinkovito podporo nacionalnim in regionalnim akterjem pri izvajanju zakonodaje o naravi in izboljšanju okoljskih inšpekcijskih pregledov, tudi s krepitvijo kompetenc, izgradnjo zmogljivosti in boljšim razporejanjem virov; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja dejstvo, da bo Komisija posodobila in dodatno razvila smernice v vseh uradnih jezikih EU, da bi spodbudila boljše razumevanje zakonodaje v praksi in javnim organom pomagala to zakonodajo pravilno izvajati, ter v zvezi s tem poziva Komisijo, naj v ta proces vključi vse deležnike in se z njimi posvetuje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja vlogo civilne družbe pri zagotavljanju boljšega izvajanja naravovarstvene zakonodaje EU in s tega vidika pomen določb Aarhuške konvencije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, naj pripravi nov zakonodajni predlog o minimalnih standardih za dostop do sodne presoje in revizijo Aarhuške uredbe, s katero se izvaja konvencija glede ukrepov Unije, da bi upoštevali nedavno priporočilo odbora za zagotavljanje izpolnjevanja obveznosti Aarhuške konvencije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja dejstvo, da prožni pristopi k izvajanju, pri katerih se upoštevajo posebne nacionalne okoliščine, prispevajo k zmanjševanju in postopni odpravi nepotrebnih konfliktov in težav, ki nastajajo med naravovarstvenimi in družbeno-gospodarskimi dejavnostmi, pa tudi k reševanju praktičnih izzivov, ki so posledica uporabe prilog k direktivama, vendar to ne sme ogroziti izpolnjevanja ciljev in zahtev glede ohranjanja, določenih v direktivah o naravi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, naj pojasni vlogo Odbora regij pri ozaveščanju in spodbujanju lokalne udeležbe pri izmenjavi znanja; |
| --- | --- |

18.

Zaščitene vrste in habitati

| 19. | poudarja, da morajo države članice zagotoviti, da se stanje v območjih Natura 2000 ne bo poslabšalo, in sprejeti ohranitvene ukrepe, da bi obdržali ali obnovili ugodno stanje ohranjenosti zaščitenih vrst in habitatov; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva k celovitemu izvajanju direktiv o naravi, da bi zagotovili, da se ohranitveni ukrepi sprejemajo v skladu z najnovejšim tehničnim in znanstvenim napredkom; |
| --- | --- |

20.

| 21. | obžaluje, da v akcijskem načrtu ni prednostne strategije in konkretnih ukrepov za večjo zaščito opraševalcev, še posebej pri prizadevanjih za odpravljanje zdravstvenih tveganj in škodljivcev (zlasti varoje), boljše usklajevanje raziskovalnega dela, večjo harmonizacijo analitičnih metod in boljšo izmenjavo znanstvenih podatkov o opraševalcih na evropski ravni, kar je Parlament že zahteval; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ponovno poziva Komisijo, naj pripravi strategijo EU za zaščito in ohranitev ogroženih opraševalcev, s katero bi medsektorsko in celovito obravnavali to temeljno vprašanje deprimirajoče smrtnosti opraševalcev v Evropi, zlasti čebel, ki so neprecenljivega pomena za okolje in gospodarstvo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | predlaga, naj postanejo ukrepi proti varoji obvezni na ravni Unije, naj se podpira usposabljanje čebelarjev o zaščiti čebel in naj se lokalne in regionalne organe, pa tudi kmete in vse državljane, spodbuja, da bodo skrbeli za rast rastlin, zlasti cvetočih, na podeželju in v mestih, s čimer se bo povečala razpoložljivost medonosnih rastlin; |
| --- | --- |

23.

| 24. | želi spomniti, da je nezakonito ubijanje ptic, predvsem selitvenih vrst v Sredozemlju, v nekaterih državah članicah pa tudi ujed, še vedno zaskrbljujoče; poudarja, da je treba na podlagi znanstvenih podatkov oblikovati načrt, usklajen na evropski ravni, za upravljanje selitvenih vrst ptic, ki letijo skozi več kot eno državo članico; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva k polnemu in učinkovitemu izvajanju uredbe o invazivnih tujerodnih vrstah in k ustreznemu financiranju iz proračuna EU v ta namen; poudarja, da mora vnašanje vrst na seznam invazivnih tujerodnih vrst Unije temeljiti na standardizirani in usklajeni oceni tveganj; meni, da je upravljanje invazivnih tujih vrst nujna prednostna naloga, zlasti na območjih Natura 2000; pozdravlja spletno platformo Evropska informacijska mreža za tujerodne vrste (EASIN), prek katere je omogočen dostop do informacij o tujerodnih vrstah; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da je zaščita našega skupnega naravnega okolja v Evropi bistvenega pomena za naša gospodarstva in za našo dobrobit, da se gospodarska vrednost mreže Natura 2000 ocenjuje na 200-300 milijard EUR letno, da je mogoče s turizmom in rekreacijo ustvariti prihodek za lokalne skupnosti ter da zdravi ekosistemi zagotavljajo osnovne storitve, kot so sladka voda, shranjevanje ogljika, opraševalne žuželke ter zaščita pred poplavami, zemeljskimi plazovi in obalno erozijo (4); zato poudarja, da je ekonomsko smotrno vlagati v omrežje Natura 2000; |
| --- | --- |

26.

| 27. | želi spomniti, da so morska območja omrežja Natura 2000 bistveno manj uveljavljena kot kopenska; poziva ustrezne države članice, naj to obravnavajo, in Komisijo, naj olajša potrebno sodelovanje s tretjimi državami, da bi izboljšali varstvo okolja na morskih območjih; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja ukrepe, namenjene vključevanju ekosistemskih storitev v odločanje; vendar obžaluje, da v akcijskem načrtu ni konkretne pobude za preprečevanje neto izgube biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

28.

Povezave z drugimi področji politike

| 29. | poudarja, da je treba nujno sprejeti ukrepe za reševanje glavnih vzrokov za izgubo biotske raznovrstnosti, namreč uničevanja in degradacije habitatov, in sicer predvsem zaradi prekomerne rabe zemljišč, onesnaževanja, intenzivnega kmetovanja, uporabe kemičnih sintetičnih pesticidov, širjenja tujerodnih vrst in podnebnih sprememb, ter izpostavlja tudi, da je treba v ta namen zagotoviti skladnost med različnimi politikami Evropske unije; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da je bila v oceni ustreznosti izpostavljena potreba po izboljšanju usklajenosti s skupno kmetijsko politiko (SKP) in da je prišlo do zaskrbljujočega upada vrst in habitatov, povezanega s kmetijstvom; poziva Komisijo, naj oceni vpliv skupne kmetijske politike na biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da je obnova, ohranjanje in krepitev ekosistemov, povezanih s kmetijstvom in gozdarstvom, tudi na območjih Natura 2000, ena izmed šestih prednostnih nalog za razvoj podeželja v EU; poudarja, da so akterji v kmetijskem sektorju v to vložili veliko truda, zlasti v okviru izvajanja ukrepov ozelenitve, ki so bili uvedeni pri reviziji skupne kmetijske politike leta 2013; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ponovno poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se sredstva skupne kmetijske politike, namenjena subvencioniranju dejavnosti, ki so povezane z upadanjem biotske raznovrstnosti, preusmerijo v financiranje okoljsko trajnostnih kmetijskih praks in v ohranjanje povezane biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisijo in države članice, naj v sodelovanju z lastniki in uporabniki zemljišč preučijo možnost „zelenih in modrih storitev“ (krajina, narava in gospodarjenje z vodo) v zameno za plačilo pod tržnimi pogoji; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opozarja, da so vrste, ki po direktivi o habitatih potrebujejo posebno zaščito, v nekaterih evropskih regijah dosegle dober status ohranjenosti in bi zato lahko ogrozile druge prostoživeče vrste in domače živali ter tako motile naravno ravnovesje ekosistema; poziva Komisijo, naj razvije postopek ocenjevanja, s katerim bo mogoče spremeniti status zaščite vrst v določenih regijah, ko bo doseženo želeno stanje ohranjenosti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | spominja, da lahko sobivanje ljudi in velikih mesojedcev, zlasti volkov, v nekaterih regijah negativno vpliva na trajnostni razvoj ekosistemov in naseljenega podeželja, zlasti v povezavi s tradicionalnim kmetijstvom in trajnostnim turizmom, ter na druge družbeno-gospodarske dejavnosti; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo konkretne ukrepe za reševanje teh težav, da ne bo ogrožen trajnostni razvoj podeželja, pri tem pa upoštevajo razpoložljivo prožnost v okviru direktive o habitatih; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisijo, naj podpira ukrepe, kot so usposabljanje kmetov glede zaščite živine pred velikimi mesojedci in izmenjava primerov dobre prakse glede zaščite živine med državami članicami; |
| --- | --- |

36.

| 37. | obžaluje, da skupna kmetijska politika ni bila razvita za zaščito izginjajoče tradicionalne prakse pašništva, ki je pomembno zgodovinsko orodje za upravljanje habitatov in ohranjanje narave; poziva k akcijskemu načrtu za podporo razvojnemu okviru za pašništvo v okviru omrežja Natura 2000; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisijo, naj razmisli zlasti o prilagodljivem upravljanju lova kot orodju dobre prakse za trajnostno upravljanje dovolj bogatih populacij vodnih ptic v EU in ohranitev tistih, ki so v upadanju; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da na pomorskih območjih prihaja do znatnih izgub biotske raznovrstnosti, ter meni, da bi morala skupna ribiška politika spodbujati biotsko raznovrstnost in vzorce trajnostne porabe in proizvodnje; poziva k oceni vpliva skupne ribiške politike na biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

39.

Financiranje

| 40. | pozdravlja poročilo Evropskega računskega sodišča o omrežju Natura 2000 in se strinja z njegovo oceno, da sredstva EU niso bila dovolj uporabljena, da bi podprla upravljanje tega omrežja; |
| --- | --- |

40.

| 41. | izpostavlja, da imajo odgovornost pri financiranju območij Natura 2000 predvsem države članice, in poudarja, da je po podatkih iz ocene ustreznosti pomanjkljivo izvajanje naravovarstvenih direktiv rezultat pomanjkanja finančnih sredstev; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da je možnost vzpostavitve novih finančnih mehanizmov za ohranitev biotske raznovrstnosti, zato da bi dosegli cilje do leta 2020, glede na časovni okvir večletnega finančnega okvira malo verjetna; poziva h kar največji uporabi obstoječih ukrepov, vključno s finančnim instrumentom za okolje (LIFE), skupno kmetijsko politiko in strukturnimi skladi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja prihodnji predlog Komisije, s katerim bi delež finančnih sredstev, namenjenih za naravo in biotsko raznovrstnost v sklopu finančnega instrumenta za okolje, povišali za 10 %; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ugotavlja, da bo za zagotovitev ustrezne finančne podpore za ohranitev narave, biotsko raznovrstnost in trajnostno kmetijstvo na območjih Natura 2000 v sklopu novega večletnega finančnega okvira potrebnega več pripravljalnega dela na področjih pregledovanja in napovedovanja; meni, da je v zvezi s tem nadvse pomemben celovit pregled porabe sredstev v preteklosti, ki bi pokazal, kako uspešni so bili dosedanji ukrepi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva, naj se v naslednji večletni finančni okvir vključijo tudi novi finančni mehanizmi za ohranjanje biotske raznovrstnosti; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo v prihodnje finančne instrumente za kmetijstvo, razvoj podeželja in regionalni razvoj vključena sredstva za biotsko raznovrstnost in upravljanje omrežja Natura 2000, s katerimi bi skupaj razpolagali nacionalni in lokalni okoljski organi; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisijo, naj sheme financiranja učinkoviteje prilagodi ciljem omrežja Natura 2000 in vzpostavi medsektorske kazalnike učinkovitosti omrežja Natura 2000 za vsa ustrezna sredstva EU; poziva Komisijo, naj uvede tudi mehanizem sledenja porabe sredstev za območja Natura 2000 in na ta način poveča preglednost, odgovornost in učinkovitost ter ta mehanizem vključi v naslednji večletni finančni okvir; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja, da program Natura 2000 sredstva običajno prejema s sofinanciranjem; poziva države članice, naj bistveno povečajo finančno podporo za program Natura 2000, da bi določili privlačnejše stopnje sofinanciranja in posledično izboljšali črpanje sredstev, in k sprejetju ukrepov za zmanjšanje upravnih bremen za predlagatelje in upravičence projekta; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poudarja potencial javno-zasebnega financiranja ekosistemskih storitev, zelene infrastrukture in drugih območij, povezanih z naravnim kapitalom, ter pozdravlja dejstvo, da se bodo s finančnim mehanizmom za naravni kapital (NCFF) še naprej spodbujali projekti, povezani z biotsko raznovrstnostjo, za obdobje izvajanja 2017–2019; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Komisijo, naj spodbuja in predlaga sredstva za financiranje in razvoj načrtov čezmejnega upravljanja za velike mesojede vrste, ter poziva tudi k podrobnemu pregledu vloge velikih mesojedcev in morebitni uvedbi prilagoditvenih ukrepov, da bi zagotovili ohranitev biotske raznovrstnosti, kmetijske krajine in večstoletne prakse paše živine v gorskih regijah; |
| --- | --- |

49.

Zelena infrastruktura

| 50. | pozdravlja zavezo iz akcijskega načrta o zagotavljanju svetovanja, da se podpore razvoj zelene infrastrukture za boljšo povezanost območij Natura 2000, vendar ponovno poziva k pristnemu predlogu za razvoj vseevropskega omrežja za zeleno infrastrukturo (TEN-G); |
| --- | --- |

50.

| 51. | ugotavlja, da je pomembno, da pristojni organi v državah članicah ob udeležbi vseh pomembnih deležnikov bolje izkoristijo postopke celostnega prostorskega načrtovanja, z upoštevanjem znanj iz specifičnih sektorjev izboljšajo horizontalno razumevanje vseevropskega omrežja za zeleno infrastrukturo in da s pomočjo sredstev za razvoj podeželja in regionalni razvoj omogočijo financiranje povečane povezljivosti in zelene infrastrukture na splošno; ugotavlja, da bi bilo treba ta merila upoštevati pri načrtovanju infrastrukturnih del v večletnem finančnem okviru za obdobje po letu 2020; ugotavlja, da koncept zelene infrastrukture prispeva tudi k vzpostavitvi trajnostnega gospodarstva, tako da ohranja koristi ekosistemov, hkrati pa blaži negativne učinke prometne in energetske infrastrukture; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ugotavlja, da je treba preučiti vlogo zelene infrastrukture pri blažitvi posledic naravnih nesreč, povezanih z vremenskimi in podnebnimi spremembami, zlasti v skrajnih vremenskih in podnebnih razmerah, ki so vzrok za nekatere od najbolj smrtonosnih in uničujočih naravnih nesreč v Evropi in po svetu. |
| --- | --- |

52.

o

o o

| 53. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji. |
| --- | --- |

53.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0034.

(2)  http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2017/06/19/conclusions-eu-action-plan-nature/pdf

(3)  http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Biodiversity_statistics

(4)  http://ec.europa.eu/environment/nature/pdf/state_of_nature_en.pdf

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/44 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/44

---

P8_TA(2017)0442

Spoštovanje načela pravne države in demokracije na Poljskem

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o spoštovanju načela pravne države in demokracije na Poljskem (2017/2931(RSP))

(2018/C 356/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pogodb EU, zlasti členov 2, 3, 4, in 7 Pogodbe o Evropski unij (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogodb EU, zlasti členov 2, 3, 4, in 7 Pogodbe o Evropski unij (PEU),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju ustave Republike Poljske, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustave Republike Poljske,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah (EKČP) in s tem povezane sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice (ESČP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah (EKČP) in s tem povezane sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice (ESČP),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2014 o novem okviru EU za krepitev načela pravne države (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2014 o novem okviru EU za krepitev načela pravne države (COM(2014)0158),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. aprila 2016 o razmerah na Poljskem (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. aprila 2016 o razmerah na Poljskem (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2016 o najnovejših dogodkih na Poljskem in njihovem vplivu na temeljne pravice iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2016 o najnovejših dogodkih na Poljskem in njihovem vplivu na temeljne pravice iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (2),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije o načelu pravne države (3) z dne 21. decembra 2016, ki dopolnjuje priporočilo z dne 27. julija 2016 in upošteva zadnje dogodke na Poljskem v zvezi z imenovanjem novega predsednika ustavnega sodišča, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije o načelu pravne države (3) z dne 21. decembra 2016, ki dopolnjuje priporočilo z dne 27. julija 2016 in upošteva zadnje dogodke na Poljskem v zvezi z imenovanjem novega predsednika ustavnega sodišča,

| — | ob upoštevanju tretjega priporočila Komisije o načelu pravne države z dne 26. julija 2017 (4), v katerem izraža globoko zaskrbljenost zaradi načrtovane pravosodne reforme na Poljskem, s katero se po oceni Komisije povečuje sistemska grožnja za načelo pravne države na Poljskem, ki je bila že opredeljena v mehanizmu načela pravne države, ki ga je Komisija sprožila januarja 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretjega priporočila Komisije o načelu pravne države z dne 26. julija 2017 (4), v katerem izraža globoko zaskrbljenost zaradi načrtovane pravosodne reforme na Poljskem, s katero se po oceni Komisije povečuje sistemska grožnja za načelo pravne države na Poljskem, ki je bila že opredeljena v mehanizmu načela pravne države, ki ga je Komisija sprožila januarja 2016,

| — | ob upoštevanju odgovora poljske vlade z dne 20. februarja 2017, v katerem so bile zavrnjene ugotovitve o obstoju sistemske grožnje za načelo pravne države na Poljskem, in odgovora poljske vlade z dne 29. avgusta 2017, v katerem so bili zavrnjeni ugovori Komisije glede pravosodne reforme ter je bila izpodbijana njena pristojnost za ocenjevanje pravosodnih sistemov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odgovora poljske vlade z dne 20. februarja 2017, v katerem so bile zavrnjene ugotovitve o obstoju sistemske grožnje za načelo pravne države na Poljskem, in odgovora poljske vlade z dne 29. avgusta 2017, v katerem so bili zavrnjeni ugovori Komisije glede pravosodne reforme ter je bila izpodbijana njena pristojnost za ocenjevanje pravosodnih sistemov,

| — | ob upoštevanju postopkov za ugotavljanje kršitev, ki jih je sprožila Komisija proti Poljski, vključno s postopkom z dne 29. julija 2017 in obrazloženim mnenjem z dne 12. septembra 2017 glede zakona o organizaciji splošnih sodišč, ki navaja, da poljsko pravo ni v skladu s pravom EU, zlasti s členom 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), Direktivo 2006/54/ES o enakosti spolov pri zaposlovanju in členom 19(1) PEU v povezavi s členom 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopkov za ugotavljanje kršitev, ki jih je sprožila Komisija proti Poljski, vključno s postopkom z dne 29. julija 2017 in obrazloženim mnenjem z dne 12. septembra 2017 glede zakona o organizaciji splošnih sodišč, ki navaja, da poljsko pravo ni v skladu s pravom EU, zlasti s členom 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), Direktivo 2006/54/ES o enakosti spolov pri zaposlovanju in členom 19(1) PEU v povezavi s členom 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju izmenjav mnenj v Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve s prvim podpredsednikom Komisije Fransom Timmermansom 22. marca, 31. avgusta in 6. novembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izmenjav mnenj v Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve s prvim podpredsednikom Komisije Fransom Timmermansom 22. marca, 31. avgusta in 6. novembra 2017,

| — | ob upoštevanju izmenjav mnenj na sejah Sveta za splošne zadeve 16. maja 2017 in 25. septembra 2017 o pravni državi na Poljskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izmenjav mnenj na sejah Sveta za splošne zadeve 16. maja 2017 in 25. septembra 2017 o pravni državi na Poljskem,

| — | ob upoštevanju mnenja Beneške komisije z dne 14. oktobra 2016 o zakonu o ustavnem sodišču ter izjave predsednika Beneške komisije z dne 24. januarja 2017, v kateri je izrazil globoko zaskrbljenost zaradi „vse slabših razmer“ na Poljskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Beneške komisije z dne 14. oktobra 2016 o zakonu o ustavnem sodišču ter izjave predsednika Beneške komisije z dne 24. januarja 2017, v kateri je izrazil globoko zaskrbljenost zaradi „vse slabših razmer“ na Poljskem,

| — | ob upoštevanju odstranitve treh sodb s spletne strani ustavnega sodišča in iz njegove spletne pravne zbirke podatkov 18. maja 2017, in sicer naslednjih: sodbe z dne 9. marca 2016, K 47/15 (ki navaja, da so spremembe, ki jih je vlada sprejela glede zakona o ustavnem sodišču, neustavne), sodbe z dne 11. avgusta 2016, K 39/16 (ki izpodbija zakonitost glavnih določb drugega akta, ki spreminja delovanje ustavnega sodišča) in sodbe z dne 7. novembra 2016, K 44/16 (o zakonitosti imenovanja predsednika in podpredsednika ustavnega sodišča), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odstranitve treh sodb s spletne strani ustavnega sodišča in iz njegove spletne pravne zbirke podatkov 18. maja 2017, in sicer naslednjih: sodbe z dne 9. marca 2016, K 47/15 (ki navaja, da so spremembe, ki jih je vlada sprejela glede zakona o ustavnem sodišču, neustavne), sodbe z dne 11. avgusta 2016, K 39/16 (ki izpodbija zakonitost glavnih določb drugega akta, ki spreminja delovanje ustavnega sodišča) in sodbe z dne 7. novembra 2016, K 44/16 (o zakonitosti imenovanja predsednika in podpredsednika ustavnega sodišča),

| — | ob upoštevanju štirih zakonov v zvezi z reformo sodstva, ki jih je v juniju in juliju 2017 sprejel poljski parlament, in sicer: zakona o spremembi zakona o nacionalni šoli za sodnike in državne tožilce, zakona o organizaciji splošnih sodišč in nekaterih drugih zakonov („zakon o nacionalni šoli za sodnike“); zakona o spremembi zakona o nacionalnem sodnem svetu in nekaterih drugih zakonov („zakon o nacionalnem sodnem svetu“); zakona o spremembi zakona o organizaciji splošnih sodišč („zakon o organizaciji splošnih sodišč“); in zakona o vrhovnem sodišču, ki je sprožil resne pomisleke glede kršenja delitve oblasti in konca neodvisnosti sodstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju štirih zakonov v zvezi z reformo sodstva, ki jih je v juniju in juliju 2017 sprejel poljski parlament, in sicer: zakona o spremembi zakona o nacionalni šoli za sodnike in državne tožilce, zakona o organizaciji splošnih sodišč in nekaterih drugih zakonov („zakon o nacionalni šoli za sodnike“); zakona o spremembi zakona o nacionalnem sodnem svetu in nekaterih drugih zakonov („zakon o nacionalnem sodnem svetu“); zakona o spremembi zakona o organizaciji splošnih sodišč („zakon o organizaciji splošnih sodišč“); in zakona o vrhovnem sodišču, ki je sprožil resne pomisleke glede kršenja delitve oblasti in konca neodvisnosti sodstva,

| — | ob upoštevanju pisma predsednika Evropskega parlamenta z dne 18. julija 2017, v katerem je izrazil pomisleke velike večine vodij političnih skupin v Parlamentu glede sprejetih zakonov, ki omogočajo reformo sodstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma predsednika Evropskega parlamenta z dne 18. julija 2017, v katerem je izrazil pomisleke velike večine vodij političnih skupin v Parlamentu glede sprejetih zakonov, ki omogočajo reformo sodstva,

| — | ob upoštevanju odločitve poljskega predsednika z dne 27. julija 2017, ko je z vetom zavrnil dva sporna zakona, ki ju je v istem mesecu sprejel poljski parlament in sta resno ogrožala neodvisnost sodstva na Poljskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločitve poljskega predsednika z dne 27. julija 2017, ko je z vetom zavrnil dva sporna zakona, ki ju je v istem mesecu sprejel poljski parlament in sta resno ogrožala neodvisnost sodstva na Poljskem,

| — | ob upoštevanju dveh predlogov poljskega predsednika o nacionalnem sodnem svetu in vrhovnem sodišču, ki vzbujata pomisleke glede tega, ali sta v skladu s poljsko ustavo, in ne obravnavata težav glede delitve oblasti ali neodvisnosti sodstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dveh predlogov poljskega predsednika o nacionalnem sodnem svetu in vrhovnem sodišču, ki vzbujata pomisleke glede tega, ali sta v skladu s poljsko ustavo, in ne obravnavata težav glede delitve oblasti ali neodvisnosti sodstva,

| — | ob upoštevanju sklepa poljskega ustavnega sodišča z dne 24. oktobra 2017, v katerem je razsodilo, da so pravila za izvolitev predsednikov vrhovnega sodišča in generalne skupščine sodnikov vrhovnega sodišča neustavna, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa poljskega ustavnega sodišča z dne 24. oktobra 2017, v katerem je razsodilo, da so pravila za izvolitev predsednikov vrhovnega sodišča in generalne skupščine sodnikov vrhovnega sodišča neustavna,

| — | ob upoštevanju začasne odredbe, ki jo je izdalo Sodišče Evropske unije 27. julija 2017 v zadevi C-441/17, da se ustavi obsežna sečnja v Beloveškem gozdu, ki je poljska vlada ni izvajala, in bojazni, da bi nadaljnja sečnje povzročila „hudo in nepopravljivo škodo“ v gozdu, medtem ko bi sodišče obravnavalo primer, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasne odredbe, ki jo je izdalo Sodišče Evropske unije 27. julija 2017 v zadevi C-441/17, da se ustavi obsežna sečnja v Beloveškem gozdu, ki je poljska vlada ni izvajala, in bojazni, da bi nadaljnja sečnje povzročila „hudo in nepopravljivo škodo“ v gozdu, medtem ko bi sodišče obravnavalo primer,

| — | ob upoštevanju začasnih odredb, ki jih je 8. junija 2017 izdalo Evropsko sodišče za človekove pravice, da bi se ustavile nagle vrnitve v Belorusijo; ob upoštevanju predlogov sprememb zakona o tujcih, ki jih je januarja 2017 predlagal poljski minister za notranje zadeve in vzbujajo pomisleke glede skladnosti z evropskim in mednarodnim pravom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnih odredb, ki jih je 8. junija 2017 izdalo Evropsko sodišče za človekove pravice, da bi se ustavile nagle vrnitve v Belorusijo; ob upoštevanju predlogov sprememb zakona o tujcih, ki jih je januarja 2017 predlagal poljski minister za notranje zadeve in vzbujajo pomisleke glede skladnosti z evropskim in mednarodnim pravom,

| — | ob upoštevanju zakona o javnih zborovanjih, kakor je bil spremenjen decembra 2016, ki omogoča pretirane omejitve pravice do zbiranja, vključno z dajanjem prednosti t. i. „rednim/cikličnim zbiranjem“, namenjenim domoljubnim, verskim in zgodovinskim dogodkom, oblastem pa omogoča, da prepovedo protidemonstracije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zakona o javnih zborovanjih, kakor je bil spremenjen decembra 2016, ki omogoča pretirane omejitve pravice do zbiranja, vključno z dajanjem prednosti t. i. „rednim/cikličnim zbiranjem“, namenjenim domoljubnim, verskim in zgodovinskim dogodkom, oblastem pa omogoča, da prepovedo protidemonstracije,

| — | ob upoštevanju zakona o nacionalnem institutu za svobodo – centru za razvoj civilne družbe z dne 15. septembra 2017, ki organizacijam civilne družbe daje dostop do javnega financiranja, tudi iz sredstev EU, pod nadzorom vlade, kar sproža pomisleke glede ustreznega financiranja nevladnih organizacij, vključno z organizacijami za pravice žensk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zakona o nacionalnem institutu za svobodo – centru za razvoj civilne družbe z dne 15. septembra 2017, ki organizacijam civilne družbe daje dostop do javnega financiranja, tudi iz sredstev EU, pod nadzorom vlade, kar sproža pomisleke glede ustreznega financiranja nevladnih organizacij, vključno z organizacijami za pravice žensk,

| — | ob upoštevanju poročil mednarodnih nevladnih organizacij o pravni državi in temeljnih pravicah na Poljskem, vključno s poročilom organizacije Amnesty International z dne 19. oktobra 2017 z naslovom „Poljska: na ceste branit človekove pravice“ in poročilom organizacije Human Rights Watch z dne 24. oktobra 2017 z naslovom „Spodkopavanje nadzora in ravnotežja – napad na pravno državo in človekove pravice na Poljskem“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil mednarodnih nevladnih organizacij o pravni državi in temeljnih pravicah na Poljskem, vključno s poročilom organizacije Amnesty International z dne 19. oktobra 2017 z naslovom „Poljska: na ceste branit človekove pravice“ in poročilom organizacije Human Rights Watch z dne 24. oktobra 2017 z naslovom „Spodkopavanje nadzora in ravnotežja – napad na pravno državo in človekove pravice na Poljskem“,

| — | ob upoštevanju mnenj OVSE/ODIHR z dne 5. maja 2017 o osnutku predlogov sprememb zakona o nacionalnem sodnem svetu in nekaterih drugih dejanj Poljske; o osnutku poljskega zakona o nacionalnem inštitutu svobode – center za razvoj civilne družbe z dne 22. avgusta 2017; in o nekaterih določbah osnutka zakona o vrhovnem sodišču Poljske z dne 30. avgusta 2017, kjer je poudarjeno, da predlagane določbe same po sebi niso združljive z mednarodnimi standardi in zavezami v okviru organizacije OVSE, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj OVSE/ODIHR z dne 5. maja 2017 o osnutku predlogov sprememb zakona o nacionalnem sodnem svetu in nekaterih drugih dejanj Poljske; o osnutku poljskega zakona o nacionalnem inštitutu svobode – center za razvoj civilne družbe z dne 22. avgusta 2017; in o nekaterih določbah osnutka zakona o vrhovnem sodišču Poljske z dne 30. avgusta 2017, kjer je poudarjeno, da predlagane določbe same po sebi niso združljive z mednarodnimi standardi in zavezami v okviru organizacije OVSE,

| — | ob upoštevanju sklepnih ugotovitev o sedmem rednem poročilu Poljske, ki ga je 31. oktobra 2016 sprejel odbor Združenih narodov za človekove pravice, ki je Poljsko pozval, naj sprejme ukrepe za zaščito neodvisnosti ustavnega sodišča in sodstva ter naj natančneje opredeli kaznivo dejanje terorizma zaradi zaščite pred zlorabo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepnih ugotovitev o sedmem rednem poročilu Poljske, ki ga je 31. oktobra 2016 sprejel odbor Združenih narodov za človekove pravice, ki je Poljsko pozval, naj sprejme ukrepe za zaščito neodvisnosti ustavnega sodišča in sodstva ter naj natančneje opredeli kaznivo dejanje terorizma zaradi zaščite pred zlorabo,

| — | ob upoštevanju posredovanja Kanade v Svetu OZN za človekove pravice 9. maja 2017 v okviru splošnega rednega pregleda na Poljskem in dopisa z dne 23. oktobra 2017, ki ga je visoki komisar OZN za človekove pravice naslovil na Poljsko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posredovanja Kanade v Svetu OZN za človekove pravice 9. maja 2017 v okviru splošnega rednega pregleda na Poljskem in dopisa z dne 23. oktobra 2017, ki ga je visoki komisar OZN za človekove pravice naslovil na Poljsko,

| — | ob upoštevanju predhodnih ugotovitev z dne 27. oktobra 2017, ki jih je po uradnem obisku na Poljskem podal posebni poročevalec ZN o neodvisnosti sodnikov in odvetnikov, v katerih je izrazil zaskrbljenost zaradi stanja neodvisnosti sodstva na Poljskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predhodnih ugotovitev z dne 27. oktobra 2017, ki jih je po uradnem obisku na Poljskem podal posebni poročevalec ZN o neodvisnosti sodnikov in odvetnikov, v katerih je izrazil zaskrbljenost zaradi stanja neodvisnosti sodstva na Poljskem,

| — | ob upoštevanju Resolucije 2188(2017) z dne 11. oktobra 2017 parlamentarne skupščine Sveta Evrope „Nove grožnje za pravno državo v državah članicah Sveta Evrope: izbrani primeri“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Resolucije 2188(2017) z dne 11. oktobra 2017 parlamentarne skupščine Sveta Evrope „Nove grožnje za pravno državo v državah članicah Sveta Evrope: izbrani primeri“,

| — | ob upoštevanju ponavljajočih se množičnih protestov zoper vladne politike in zakonodajo, vključno s „črnim ponedeljkom“ oktobra 2016, ko so preprečili spremembo sedanjega zakona o splavu, „pohodom svobode“6. maja 2017 in protesti po sprejetju zakonov o reformi sodstva julija 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ponavljajočih se množičnih protestov zoper vladne politike in zakonodajo, vključno s „črnim ponedeljkom“ oktobra 2016, ko so preprečili spremembo sedanjega zakona o splavu, „pohodom svobode“6. maja 2017 in protesti po sprejetju zakonov o reformi sodstva julija 2017,

| — | ob upoštevanju, da je ženskam in deklicam od junija 2017 z zakonom omejen dostop do tabletke za nujno kontracepcijo; ob upoštevanju informativnega pregleda SZO iz junija 2017, v katerem je ta organizacija ocenila tabletko za nujno kontracepcijo kot varno in priporočila njeno dostopnost kot del nujnega reproduktivnega zdravstvenega varstva; ob upoštevanju izvedbenega sklepa Komisije z dne 7. januarja 2015, ki spreminja dovoljenje za dajanje v promet zdravila za uporabo v humani medicini z imenom „ellaOne – ulipristal acetat“, izdanega s Sklepom C(2009)4049, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je ženskam in deklicam od junija 2017 z zakonom omejen dostop do tabletke za nujno kontracepcijo; ob upoštevanju informativnega pregleda SZO iz junija 2017, v katerem je ta organizacija ocenila tabletko za nujno kontracepcijo kot varno in priporočila njeno dostopnost kot del nujnega reproduktivnega zdravstvenega varstva; ob upoštevanju izvedbenega sklepa Komisije z dne 7. januarja 2015, ki spreminja dovoljenje za dajanje v promet zdravila za uporabo v humani medicini z imenom „ellaOne – ulipristal acetat“, izdanega s Sklepom C(2009)4049,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker EU temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, ker so te vrednote skupne vsem državam članicam v družbi, v kateri prevladujejo pluralizem, prepoved diskriminacije, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost moških in žensk; ker so poljski državljani na referendumu leta 2013 potrdili zavezanost k tem vrednotam; |
| --- | --- |

A.

ker EU temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, ker so te vrednote skupne vsem državam članicam v družbi, v kateri prevladujejo pluralizem, prepoved diskriminacije, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost moških in žensk; ker so poljski državljani na referendumu leta 2013 potrdili zavezanost k tem vrednotam;

| B. | ker člen 9 poljske ustave določa, da Republika Poljska spoštuje mednarodno pravo, ki je zanjo zavezujoče; |
| --- | --- |

B.

ker člen 9 poljske ustave določa, da Republika Poljska spoštuje mednarodno pravo, ki je zanjo zavezujoče;

| C. | ker EU deluje na podlagi domneve medsebojnega zaupanja, torej da bodo države članice spoštovale demokracijo, načelo pravne države in temeljne pravice, kot je zapisano v Evropski konvenciji o človekovih pravicah in Listini o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

C.

ker EU deluje na podlagi domneve medsebojnega zaupanja, torej da bodo države članice spoštovale demokracijo, načelo pravne države in temeljne pravice, kot je zapisano v Evropski konvenciji o človekovih pravicah in Listini o temeljnih pravicah;

| D. | ker je pravna država ena od skupnih vrednot, na katerih temelji EU, in ker je Komisija, skupaj s Parlamentom in Svetom, v skladu s Pogodbama odgovorna za spoštovanje pravne države kot temeljne vrednote Unije in zagotavljanje, da se spoštujejo zakoni, vrednote in načela EU; |
| --- | --- |

D.

ker je pravna država ena od skupnih vrednot, na katerih temelji EU, in ker je Komisija, skupaj s Parlamentom in Svetom, v skladu s Pogodbama odgovorna za spoštovanje pravne države kot temeljne vrednote Unije in zagotavljanje, da se spoštujejo zakoni, vrednote in načela EU;

| E. | ker ta načela vključujejo: zakonitost, kar pomeni pregleden, odgovoren, demokratičen in pluralističen postopek izvajanja zakonodaje; pravno varnost; prepoved samovoljnosti izvršilnih oblasti; neodvisna in nepristranska sodišča; učinkovit sodni pregled s popolnim spoštovanjem temeljnih pravic; in enakost pred zakonom; |
| --- | --- |

E.

ker ta načela vključujejo: zakonitost, kar pomeni pregleden, odgovoren, demokratičen in pluralističen postopek izvajanja zakonodaje; pravno varnost; prepoved samovoljnosti izvršilnih oblasti; neodvisna in nepristranska sodišča; učinkovit sodni pregled s popolnim spoštovanjem temeljnih pravic; in enakost pred zakonom;

| F. | ker je neodvisnost sodstva zapisana v členu 47 Listine o temeljnih pravicah in členu 6 Evropske konvencije o človekovih pravicah ter je bistven pogoj demokratičnega načela delitve oblasti, kar se odraža tudi v členu 10 poljske ustave; |
| --- | --- |

F.

ker je neodvisnost sodstva zapisana v členu 47 Listine o temeljnih pravicah in členu 6 Evropske konvencije o človekovih pravicah ter je bistven pogoj demokratičnega načela delitve oblasti, kar se odraža tudi v členu 10 poljske ustave;

| G. | ker bi bilo treba svobodo združevanja zaščititi; ker imajo živahna civilna družba in pluralistični mediji ključno vlogo pri spodbujanju odprte in pluralistične družbe, sodelovanju javnosti v demokratičnem procesu in krepitvi odgovornosti vlad; ker bi bilo treba nevladne organizacije ustrezno financirati; |
| --- | --- |

G.

ker bi bilo treba svobodo združevanja zaščititi; ker imajo živahna civilna družba in pluralistični mediji ključno vlogo pri spodbujanju odprte in pluralistične družbe, sodelovanju javnosti v demokratičnem procesu in krepitvi odgovornosti vlad; ker bi bilo treba nevladne organizacije ustrezno financirati;

| H. | ker poljska vlada zavrača izvajanje sklepa Sodišča Evropske unije o sečnji v Beloveškem gozdu ter ne spoštuje začasnih odredb Evropskega sodišča za človekove pravice glede vrnitev v Belorusijo in tako jasno kaže, da Poljska ne upošteva Pogodb EU; |
| --- | --- |

H.

ker poljska vlada zavrača izvajanje sklepa Sodišča Evropske unije o sečnji v Beloveškem gozdu ter ne spoštuje začasnih odredb Evropskega sodišča za človekove pravice glede vrnitev v Belorusijo in tako jasno kaže, da Poljska ne upošteva Pogodb EU;

| I. | ker so bili proti ducatom protestnikov uvedeni postopki v skladu z zakonikom o manjših kaznivih dejanjih, v nekaterih primerih pa v skladu s kazenskim zakonikom; ker naj bi policija več kot 300 oseb pridržala v povezavi z njihovo udeležbo v protestih oktobra 2017; |
| --- | --- |

I.

ker so bili proti ducatom protestnikov uvedeni postopki v skladu z zakonikom o manjših kaznivih dejanjih, v nekaterih primerih pa v skladu s kazenskim zakonikom; ker naj bi policija več kot 300 oseb pridržala v povezavi z njihovo udeležbo v protestih oktobra 2017;

| J. | ker je v skladu z Listino o temeljih pravicah, Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice spolno in reproduktivno zdravje žensk sestavni del človekovih pravic, vključno s pravico do življenja in dostojanstva, varovanja pred nečloveškim ali poniževalnim ravnanjem, pravico do zdravstvenega varstva, zasebnosti in izobraževanja ter prepovedjo diskriminacije, kar se odraža tudi v poljski ustavi; |
| --- | --- |

J.

ker je v skladu z Listino o temeljih pravicah, Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice spolno in reproduktivno zdravje žensk sestavni del človekovih pravic, vključno s pravico do življenja in dostojanstva, varovanja pred nečloveškim ali poniževalnim ravnanjem, pravico do zdravstvenega varstva, zasebnosti in izobraževanja ter prepovedjo diskriminacije, kar se odraža tudi v poljski ustavi;

| K. | ker odrekanje dostopa do storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, vključno z varnim in zakonitim splavom, pomeni kršitev temeljnih pravic žensk; ker je odbor OZN za človekove pravice Poljsko pozval, naj ne sprejme zakonodajne reforme, ki bi pomenila nazadovanje že tako omejevalne zakonodaje o dostopu žensk do varnega in zakonitega splava; ker je Evropsko sodišče za človekove pravice v več primerih razsodilo proti Poljski zaradi restriktivne razlage te pravice; |
| --- | --- |

K.

ker odrekanje dostopa do storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, vključno z varnim in zakonitim splavom, pomeni kršitev temeljnih pravic žensk; ker je odbor OZN za človekove pravice Poljsko pozval, naj ne sprejme zakonodajne reforme, ki bi pomenila nazadovanje že tako omejevalne zakonodaje o dostopu žensk do varnega in zakonitega splava; ker je Evropsko sodišče za človekove pravice v več primerih razsodilo proti Poljski zaradi restriktivne razlage te pravice;

| 1. | poudarja, da je bistveno zagotoviti, da se v celoti ohranijo skupne evropske vrednote iz člena 2 PEU in poljske ustave ter da se zagotovijo temeljne pravice iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponavlja svoje stališče, izraženo v resolucijah z dne 13. aprila 2016 in 14. septembra 2016; ponovno izraža zaskrbljenost posebej zaradi hitrih zakonodajnih sprememb na številnih področjih, ki potekajo brez ustreznega posvetovanja ali možnosti za neodvisno in legitimno oceno ustavnosti, kar lahko povzroči načrtno spodkopavanje temeljnih človekovih pravic, nadzora in delitve oblasti ter pravne države; ponovno izraža zaskrbljenost zlasti zaradi takih sprememb na področju javnih medijev, kazenske zakonodaje, zakonodaje o policiji, javni upravi, boju proti terorizmu, nevladnih organizacijah, azilu, svobodi zbiranja in pravicah žensk; |
| --- | --- |

2.

| 3. | z velikim obžalovanjem in vse večjo zaskrbljenostjo ugotavlja, da še vedno ni kompromisne rešitve za temeljni problem pravilnega delovanja ustavnega sodišča (njegove neodvisnosti in legitimnosti ter objavljanja in izvrševanja vseh njegovih sodb), kar resno ogroža poljsko ustavo in demokracijo ter pravno državo na Poljskem; z velikim obžalovanjem poudarja, da poljska vlada noče upoštevati konstruktivne kritike, ki jo podajajo poljska javnost ter nacionalne in mednarodne institucije ter institucije EU, poleg tega pa niso bili predstavljeni ukrepi v odgovor na te pomisleke; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je globoko zaskrbljen zaradi spremenjene zakonodaje o poljskem sodstvu, zlasti glede možnosti, da se strukturno ogroža neodvisnost sodstva ter slabi načelo pravne države na Poljskem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je seznanjen, da je predsednik Duda 27. julija 2017 z vetom zavrnil dva sporna zakona, ki ju je sprejel poljski parlament, kot nezdružljiva s poljsko ustavo ter pojasnil, da resno ogrožata neodvisnost sodstva na Poljskem; poziva k široki razpravi na nacionalni ravni z vsemi ustreznimi deležniki o reformi sodstva, ki bi morala ohranjati pravno državo in spoštovati pravo EU ter evropske standarde o neodvisnosti sodstva; poziva poljskega predsednika, naj ne podpiše novih zakonov, razen če v celoti zagotavljajo neodvisnost sodstva; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podpira priporočilo Komisije v zvezi z načelom pravne države ter postopke za ugotavljanje kršitev, ki jih je uvedla proti Poljski zaradi kršitev prava EU; potrjuje odločenost Komisije, da kot varuhinja pogodb spremlja razmere na Poljskem in izvajanje njenih priporočil s strani poljskih oblasti ter da hkrati še naprej v celoti podpira Poljsko pri iskanju ustreznih rešitev za krepitev načela pravne države; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva poljski parlament in vlado, naj v celoti izvajata vsa priporočila Komisije in Beneške komisije ter naj ne uvajata reform, ki bi ogrozile spoštovanje načela pravne države, zlasti neodvisnost sodstva; poziva k odložitvi sprejemanja zakonov, dokler Komisija in Beneška komisija ne pripravita ustrezne ocene; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva poljsko vlado, naj spoštuje začasno odredbo Sodišča Evropske unije z dne 27. julija 2017 v zadevi C-441/17 ter naj takoj ustavi obsežno sečnjo v Beloveškem gozdu, ki lahko povzroči veliko in nepopravljivo škodo temu kraju svetovne dediščine pod zaščito UNESCA; poziva poljsko vlado, naj ustavi nagle vrnitve v Belorusijo in tako spoštuje zavezujoče začasne odredbe Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 8. junija 2017, poleg tega pa naj vsakomur, ki na poljskih mejah izrazi namero zaprositi za azil ali mednarodno zaščito, zagotovi celovit dostop do poljskega postopka za pridobitev azila v skladu z mednarodnimi obveznostmi in pravom EU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva poljsko vlado, naj spoštuje pravico do zbiranja in v veljavnem zakonu o zbiranju odpravi določbe, ki dajejo prednost „cikličnim“ zborovanjem z odobritvijo vlade; poziva organe, naj uvajajo kazenskih sankcij proti ljudem, ki se udeležujejo mirnih zborovanj ali protidemonstracij, ter naj umaknejo kazenske obtožbe proti mirnim protestnikom; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva poljsko vlado, naj razveljavi zakon o ustanovitvi nacionalnega instituta za svobodo – centra za razvoj civilne družbe, ki kritičnim skupinam civilne družbe ovira dostop do javnih sredstev, ter naj zagotovi pravično, nepristransko in pregledno razdeljevanje javnih sredstev civilni družbi, s čimer bi zagotovili pluralistično zastopanost; |
| --- | --- |

10.

| 11. | izraža zaskrbljenost zaradi poročil medijev o policijskem nadzoru nad voditelji opozicije in civilne družbe ter poziva poljske oblasti, naj ta poročila preučijo in v celoti spoštujejo zasebnost vseh državljanov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva poljsko vlado, naj zavzame odločno stališče o pravicah žensk in deklic ter zagotovi brezplačno in dostopno kontracepcijo brez diskriminacije in da bo nujna kontracepcija na voljo brez recepta; pri tem poziva k odpravi zakona, ki omejuje dostop žensk in deklic do tabletke za nujno kontracepcijo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ostro kritizira vsak zakonodajni predlog, ki bi prepovedal splav v primeru hude ali smrtne prizadetosti zarodka; poudarja, da je univerzalni dostop do zdravstvenega varstva, zlasti spolnega in reproduktivnega zdravstvenega varstva ter s tem povezanih pravic, temeljna človekova pravica; znova odločno potrjuje svojo podporo organizacijam za pravice žensk, ki so bile nedavno tarča pravnega pregona; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva poljsko vlado, naj v celoti spoštuje vse določbe o načelu pravne države in temeljnih pravicah, kot jih določajo Pogodbe, Listina o temeljnih pravicah, Evropska konvencija o človekovih pravicah in mednarodni standardi o človekovih pravicah, ter naj s Komisijo vzpostavi neposreden dialog; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo, naj Parlament redno, podrobno in na pregleden način obvešča o doseženem napredku in sprejetih ukrepih; |
| --- | --- |

15.

| 16. | meni, da sedanje razmere na Poljskem pomenijo jasno tveganje za hudo kršitev vrednot iz člena 2 PEU; naroči svojemu Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, naj pripravi posebno poročilo v skladu s členom 83(1)(a) Poslovnika, da bi na zasedanju glasovali o obrazloženem predlogu, s katerim bi Svet pozvali k ukrepanju v skladu s členom 7(1) PEU; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ponovno poudarja, da sta potrebna redno spremljanje in dialog, ki bo vključeval vse države članice, pa tudi Svet, Komisijo in Parlament, da bi se zaščitile temeljne vrednote EU, tj. demokracija, temeljne pravice in načelo pravne države, kot je predlagal v svoji resoluciji z dne 25. oktobra 2016 s priporočili Komisiji o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (5); |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva poljsko vlado, naj ustrezno ukrepa in strogo obsodi ksenofobni in fašistični shod, ki je potekal v Varšavi v soboto, 11. novembra 2017; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji in Svetu, predsedniku, vladi in parlamentu Poljske, vladam in parlamentom držav članic, Svetu Evrope in Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0123.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0344.

(3)  Priporočilo Komisije (EU) 2017/146 z dne 21. decembra 2016 v zvezi z načelom pravne države na Poljskem o dopolnitvi Priporočila (EU) 2016/1374 (UL L 22, 27.1.2017, str. 65).

(4)  Priporočilo Komisije (EU) 2017/1520 z dne 26. julija 2017 v zvezi z načelom pravne države na Poljskem o dopolnitvi priporočil (EU) 2016/1374 in (EU) 2017/146 (UL L 228, 2.9.2017, str. 19).

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0409.

---

Četrtek, 16. november 2017

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/50 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/50

---

P8_TA(2017)0443

Svoboda izražanja v Sudanu, zlasti primer Mohameda Zina El Abidina

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2017 o svobodi izražanja v Sudanu, zlasti primeru Mohameda Zina El Abidina (2017/2961(RSP))

(2018/C 356/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah v Sudanu, zlasti resolucij z dne 13. junija 2012 (1), 10. oktobra 2013 (2), 18. decembra 2014 (3) in 6. oktobra 2016 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah v Sudanu, zlasti resolucij z dne 13. junija 2012 (1), 10. oktobra 2013 (2), 18. decembra 2014 (3) in 6. oktobra 2016 (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. marca 2017 o prednostnih nalogah Evropske unije za zasedanja Sveta OZN za človekove pravice v letu 2017 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. marca 2017 o prednostnih nalogah Evropske unije za zasedanja Sveta OZN za človekove pravice v letu 2017 (5),

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev,

| — | ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja,

| — | ob upoštevanju sudanskega zakona o tisku in objavah iz leta 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sudanskega zakona o tisku in objavah iz leta 2009,

| — | ob upoštevanju sudanskega zakona o svobodi informiranja iz leta 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sudanskega zakona o svobodi informiranja iz leta 2015,

| — | ob upoštevanju izjave vseafriške konference o svobodi izražanja in dostopu do informacij iz Kampale z dne 26. marca 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave vseafriške konference o svobodi izražanja in dostopu do informacij iz Kampale z dne 26. marca 2017,

| — | ob upoštevanju skupne izjave EU, Norveške, ZDA in Kanade z dne 7. decembra 2016 o pridržanjih iz političnih razlogov in cenzuri časopisov v Sudanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave EU, Norveške, ZDA in Kanade z dne 7. decembra 2016 o pridržanjih iz političnih razlogov in cenzuri časopisov v Sudanu,

| — | ob upoštevanju smernic EU glede svobode izražanja na spletu in sicer, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU glede svobode izražanja na spletu in sicer,

| — | ob upoštevanju izjave neodvisnega strokovnjaka OZN o položaju človekovih pravic v Sudanu Aristida Nononsija po njegovi misiji v Sudanu od 11. do 21. maja 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave neodvisnega strokovnjaka OZN o položaju človekovih pravic v Sudanu Aristida Nononsija po njegovi misiji v Sudanu od 11. do 21. maja 2017,

| — | ob upoštevanju obiska komisarja Hristosa Stilianidisa v Sudanu 22. in 23. oktobra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obiska komisarja Hristosa Stilianidisa v Sudanu 22. in 23. oktobra 2017,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v imenu EU ob mednarodnem dnevu za odpravo nekaznovanja kaznivih dejanj zoper novinarje (2. november 2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v imenu EU ob mednarodnem dnevu za odpravo nekaznovanja kaznivih dejanj zoper novinarje (2. november 2017),

| — | ob upoštevanju svetovnega indeksa svobode tiska za leto 2017, ki ga je objavila organizacija Novinarji brez meja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svetovnega indeksa svobode tiska za leto 2017, ki ga je objavila organizacija Novinarji brez meja,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je Mohamed Zine El Abidine 23. februarja 2012 v časopisu Al Tayar objavil članek, v katerem kritizira domnevno korupcijo družine sudanskega predsednika Omarja Al Baširja; |
| --- | --- |

A.

ker je Mohamed Zine El Abidine 23. februarja 2012 v časopisu Al Tayar objavil članek, v katerem kritizira domnevno korupcijo družine sudanskega predsednika Omarja Al Baširja;

| B. | ker je sudanska državna obveščevalna in varnostna služba (NISS) vložila obtožnico zoper Mohameda Zina El Abidina in njegovega glavnega urednika Osmana Mirganija; |
| --- | --- |

B.

ker je sudanska državna obveščevalna in varnostna služba (NISS) vložila obtožnico zoper Mohameda Zina El Abidina in njegovega glavnega urednika Osmana Mirganija;

| C. | ker je sudansko sodišče 23. oktobra 2017 Mohameda Zina El Abidina obsodilo na pogojno zaporno kazen s preizkusno dobo petih let, ker naj bi se bil prekršil zoper novinarski etični kodeks; |
| --- | --- |

C.

ker je sudansko sodišče 23. oktobra 2017 Mohameda Zina El Abidina obsodilo na pogojno zaporno kazen s preizkusno dobo petih let, ker naj bi se bil prekršil zoper novinarski etični kodeks;

| D. | ker je bil glavni urednik časopisa Al Tayar Osman Mirgani na podlagi iste obtožnice obsojen na plačilo globe v znesku 10 000 sudanskih funtov oziroma na šestmesečno zaporno kazen ter je bil izpuščen po tem, ko je sudanski sindikat novinarjev plačal globo; |
| --- | --- |

D.

ker je bil glavni urednik časopisa Al Tayar Osman Mirgani na podlagi iste obtožnice obsojen na plačilo globe v znesku 10 000 sudanskih funtov oziroma na šestmesečno zaporno kazen ter je bil izpuščen po tem, ko je sudanski sindikat novinarjev plačal globo;

| E. | ker je odvetnik, ki zastopa Mohameda Zina El Abidina in Osmana Mirganija, izrazil namero, da se bo pritožil na njuni obsodbi; |
| --- | --- |

E.

ker je odvetnik, ki zastopa Mohameda Zina El Abidina in Osmana Mirganija, izrazil namero, da se bo pritožil na njuni obsodbi;

| F. | ker poročila navajajo, da sudanska državna obveščevalna in varnostna služba zaslišuje in pridržuje novinarje, da je kazensko preganjala več sudanskih novinarjev in da je samovoljno zasegla celotne naklade časopisov, kot so Al Tayar, Al Jareeda Al Watan, Al Youm Al Tali, Al Ayam in Akhir Lahza, ki so vsebovale do vlade kritične članke; |
| --- | --- |

F.

ker poročila navajajo, da sudanska državna obveščevalna in varnostna služba zaslišuje in pridržuje novinarje, da je kazensko preganjala več sudanskih novinarjev in da je samovoljno zasegla celotne naklade časopisov, kot so Al Tayar, Al Jareeda Al Watan, Al Youm Al Tali, Al Ayam in Akhir Lahza, ki so vsebovale do vlade kritične članke;

| G. | ker so bile v letu 2016 publikacije zasežene vsaj v 44 primerih, ki so zadevali 12 časopisov, tudi pet številk časopisa Al Jareeda v enem tednu; ker je nacionalni svet za medije 14. avgusta 2016 za nedoločen čas prekinil izhajanje časopisov Elaf, Al Mustagilla, Al Watan in Awal Al Nahar; |
| --- | --- |

G.

ker so bile v letu 2016 publikacije zasežene vsaj v 44 primerih, ki so zadevali 12 časopisov, tudi pet številk časopisa Al Jareeda v enem tednu; ker je nacionalni svet za medije 14. avgusta 2016 za nedoločen čas prekinil izhajanje časopisov Elaf, Al Mustagilla, Al Watan in Awal Al Nahar;

| H. | ker je obstoj svobodnih, neodvisnih in nepristranskih medijev eden od bistvenih temeljev demokratične družbe; |
| --- | --- |

H.

ker je obstoj svobodnih, neodvisnih in nepristranskih medijev eden od bistvenih temeljev demokratične družbe;

| I. | ker je Sudan – kot četrti za Palestino, Tunizijo in Jordanijo – 8. januarja 2017 podpisal izjavo o medijski svobodi v arabskem svetu; ker je državni minister za medijske zadeve izjavil, da je vlada zavezana spoštovanju svobode tiska v Sudanu; |
| --- | --- |

I.

ker je Sudan – kot četrti za Palestino, Tunizijo in Jordanijo – 8. januarja 2017 podpisal izjavo o medijski svobodi v arabskem svetu; ker je državni minister za medijske zadeve izjavil, da je vlada zavezana spoštovanju svobode tiska v Sudanu;

| J. | ker organizacija Novinarji brez meja uvršča Sudan med najmanj svobodne države, in sicer na 174. mesto med 180 državami na svetovnem indeksu svobode tiska zaradi „nadlegovanja medijev, cenzure, zasegov časopisnih izdaj, ukinjanja medijev in prekinitev dostopa do interneta“; |
| --- | --- |

J.

ker organizacija Novinarji brez meja uvršča Sudan med najmanj svobodne države, in sicer na 174. mesto med 180 državami na svetovnem indeksu svobode tiska zaradi „nadlegovanja medijev, cenzure, zasegov časopisnih izdaj, ukinjanja medijev in prekinitev dostopa do interneta“;

| K. | ker neodvisni strokovnjak za položaj človekovih pravic v Sudanu v svojem poročilu za OZN iz julija 2017 navaja, da je bila cenzura, ki jo je v časopisu Al Jareeda izvajala državna obveščevalna in varnostna služba, v nasprotju z začasno sudansko ustavo; |
| --- | --- |

K.

ker neodvisni strokovnjak za položaj človekovih pravic v Sudanu v svojem poročilu za OZN iz julija 2017 navaja, da je bila cenzura, ki jo je v časopisu Al Jareeda izvajala državna obveščevalna in varnostna služba, v nasprotju z začasno sudansko ustavo;

| L. | ker je Sudan sicer podpisal revidirano različico Sporazuma iz Cotonouja iz leta 2005, a je ni ratificiral; |
| --- | --- |

L.

ker je Sudan sicer podpisal revidirano različico Sporazuma iz Cotonouja iz leta 2005, a je ni ratificiral;

| M. | ker je podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Federica Mogherini 14. novembra 2017 podala izjavo o obisku sudanskega predsednika Omarja Al Baširja v Ugandi, v kateri je vse pogodbenice Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča spomnila, naj spoštujejo in izvajajo svoje obveznosti po mednarodnem pravu; |
| --- | --- |

M.

ker je podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Federica Mogherini 14. novembra 2017 podala izjavo o obisku sudanskega predsednika Omarja Al Baširja v Ugandi, v kateri je vse pogodbenice Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča spomnila, naj spoštujejo in izvajajo svoje obveznosti po mednarodnem pravu;

| N. | ker se v Sudanu nadaljuje zatiranje človekovih, državljanskih in političnih pravic; |
| --- | --- |

N.

ker se v Sudanu nadaljuje zatiranje človekovih, državljanskih in političnih pravic;

| 1. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi pogojne obsodbe na zaporno kazen s petletno preizkusno dobo, ki jo je sodišče za medije v Kartumu 23. oktobra 2017 izreklo Mohamedu Zinu El Abidinu, in poziva sudanske oblasti, naj nemudoma ponovno pregledajo vse obtožbe proti njemu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je zelo zaskrbljen zaradi stanja na področju svobode izražanja v Sudanu, stalne cenzure in zasegov časopisov ter vse strožjih omejitev za novinarje, ki v Sudanu svobodno izražajo svoje mnenje; ugotavlja, da odgovornost vladne politike in politikov do javnosti ne bi smela pomeniti zatiranja svobodnega tiska; nadalje z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se časopisne hiše zaradi rutinskih zasegov in zaustavitev dejavnosti soočajo z dolgoročnimi finančnimi omejitvami; |
| --- | --- |

2.

| 3. | obžaluje dejstvo, da so se pojavila številna poročila o tem, da naj bi sudanska državna obveščevalna in varnostna služba nenehno kršila svobodo medijev in nadlegovala novinarje, ter poziva sudanske oblasti, naj pristojnosti in metode državne obveščevalne in varnostne službe uskladijo z mednarodnimi standardi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da so svobodni, neodvisni in nepristranski mediji eden od temeljev demokratične družbe, v kateri ima odprt dialog ključno vlogo; poziva EU, naj okrepi prizadevanja za spodbujanje svobode izražanja prek svojih zunanjih politik in instrumentov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva sudanske oblasti, naj nemudoma prenehajo z vsemi oblikami nadlegovanja, ustrahovanja in napadov na novinarje in zagovornike svobode izražanja na spletu in drugje, ter naj začnejo demokratične reforme, ki bi zagotovile zaščito in spodbujanje človekovih pravic v tej državi, vključno s svobodo izražanja v skladu z obveznostmi iz začasne sudanske ustave in mednarodnimi zavezami, tudi iz Sporazuma iz Cotonouja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je država v skladu s Splošno deklaracijo o človekovih pravicah prvotno odgovorna za spodbujanje in varstvo vseh človekovih pravic, poziva sudanske oblasti, naj ponovno uveljavijo in spoštujejo človekove pravice in temeljne svoboščine po mednarodnem pravu, tudi svobodo izražanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | priznava, kako pomembna sta tako nedavna misija komisarja Stilianidisa kot tudi sporočanje znanih pomislekov EU sudanskim oblastem, tudi v zvezi s spoštovanjem temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva EU in države članice, naj s tehnično pomočjo in programi za krepitev zmogljivosti podprejo organizacije civilne družbe, s čimer bi izboljšali njihove zmogljivosti za zagovarjanje človekovih pravic in pravne države ter jim omogočili, da učinkoviteje prispevajo k okrepitvi človekovih pravic v Sudanu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | je seznanjen s skrb vzbujajočim predlaganim zakonom o medijih in tisku iz leta 2017, ki vsebuje dodatne sporne omejitve za spletne publikacije in določbe o dolgotrajnejši ustavitvi delovanja časopisov in novinarjev; spodbuja sudansko vlado, naj spremeni zakon o medijih in publikacijah iz leta 2009 tako, da bi novinarjem in časopisnim založnikom zagotovil boljšo zaščito; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, sopredsednikoma skupne parlamentarne skupščine AKP-EU, komisiji Afriške unije, vseafriškemu parlamentu in sudanski vladi. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  UL C 332 E, 15.11.2013, str. 49.

(2)  UL C 181, 19.5.2016, str. 87.

(3)  UL C 294, 12.8.2016, str. 28.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0379.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0089.

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/53 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/53

---

P8_TA(2017)0444

Teroristični napadi v Somaliji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2017 o terorističnih napadih v Somaliji (2017/2962(RSP))

(2018/C 356/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Somaliji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Somaliji,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2017 o razmerah v begunskem taborišču Dadab (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2017 o razmerah v begunskem taborišču Dadab (1),

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 15. oktobra 2017 o napadih v Mogadišu v Somaliji in izjave njene uradne govorke z dne 30. oktobra 2017 o napadu v Somaliji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 15. oktobra 2017 o napadih v Mogadišu v Somaliji in izjave njene uradne govorke z dne 30. oktobra 2017 o napadu v Somaliji,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 3. aprila 2017 o Somaliji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 3. aprila 2017 o Somaliji,

| — | ob upoštevanju posredovanja EU z dne 27. septembra 2017 na 36. zasedanju Sveta za človekove pravice o interaktivnem dialogu z neodvisnim strokovnjakom za Somalijo; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posredovanja EU z dne 27. septembra 2017 na 36. zasedanju Sveta za človekove pravice o interaktivnem dialogu z neodvisnim strokovnjakom za Somalijo;

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 2372 (2017) z dne 30. avgusta 2017, in št. 2383 (2017) z dne 7. novembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 2372 (2017) z dne 30. avgusta 2017, in št. 2383 (2017) z dne 7. novembra 2017,

| — | ob upoštevanju poročil generalnega sekretarja OZN varnostnemu svetu OZN o Somaliji z dne 9. maja 2017 in 5. septembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil generalnega sekretarja OZN varnostnemu svetu OZN o Somaliji z dne 9. maja 2017 in 5. septembra 2017,

| — | ob upoštevanju izjave varnostnega sveta OZN z dne 15. oktobra 2017 o terorističnem napadu v Mogadišu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave varnostnega sveta OZN z dne 15. oktobra 2017 o terorističnem napadu v Mogadišu,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika Komisije Afriške unije z dne 15. oktobra 2017 o napadu v Mogadišu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika Komisije Afriške unije z dne 15. oktobra 2017 o napadu v Mogadišu,

| — | ob upoštevanju izjav misije Afriške unije v Somaliji (AMISOM), v katerih je obsodila teroristične napade z dne 14. in 28. oktobra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav misije Afriške unije v Somaliji (AMISOM), v katerih je obsodila teroristične napade z dne 14. in 28. oktobra 2017,

| — | ob upoštevanju končnega sporočila z mednarodne konference o Somaliji, ki je potekala 11. maja 2017 v Londonu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega sporočila z mednarodne konference o Somaliji, ki je potekala 11. maja 2017 v Londonu,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila EU in Afriške unije o izvajanju Pariškega sporazuma z dne 1. junija 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila EU in Afriške unije o izvajanju Pariškega sporazuma z dne 1. junija 2017,

| — | ob upoštevanju izjave misije AMISOM z dne 8. novembra 2017, v kateri je napovedala, da namerava decembra 2017 začeti postopen umik vojaških enot iz Somalije, dokončno pa naj bi jih umaknila do leta 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave misije AMISOM z dne 8. novembra 2017, v kateri je napovedala, da namerava decembra 2017 začeti postopen umik vojaških enot iz Somalije, dokončno pa naj bi jih umaknila do leta 2020,

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja med državami AKP in EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja med državami AKP in EU,

| — | ob upoštevanju mandata Afriške komisije za človekove pravice in pravice ljudstev, da v skladu z Afriško listino o človekovih pravicah in pravicah ljudstev spodbuja in varuje človekove pravice in pravice ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mandata Afriške komisije za človekove pravice in pravice ljudstev, da v skladu z Afriško listino o človekovih pravicah in pravicah ljudstev spodbuja in varuje človekove pravice in pravice ljudstev,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah ter njenega izbirnega protokola glede udeležbe otrok v oboroženih spopadih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o otrokovih pravicah ter njenega izbirnega protokola glede udeležbe otrok v oboroženih spopadih,

| — | ob upoštevanju Konvencije o preprečevanju terorizma in boju proti njemu, ki jo je Organizacija afriške enotnosti sprejela leta 1999, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o preprečevanju terorizma in boju proti njemu, ki jo je Organizacija afriške enotnosti sprejela leta 1999,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je 14. oktobra 2017 središče Mogadiša pretresla huda eksplozija tovornjaka bombe, v kateri je bilo ubitih najmanj 358 ljudi, ranjenih 228, 56 pa jih še pogrešajo; ker je bil ta napad ena najbolj smrtonosnih terorističnih operacij na svetu v zadnjih letih; ker sta 28. oktobra 2017 pred hotelom v bližini predsedniške palače v Mogadišu odjeknili dve bombni eksploziji, ki sta terjali 30 življenj; |
| --- | --- |

A.

ker je 14. oktobra 2017 središče Mogadiša pretresla huda eksplozija tovornjaka bombe, v kateri je bilo ubitih najmanj 358 ljudi, ranjenih 228, 56 pa jih še pogrešajo; ker je bil ta napad ena najbolj smrtonosnih terorističnih operacij na svetu v zadnjih letih; ker sta 28. oktobra 2017 pred hotelom v bližini predsedniške palače v Mogadišu odjeknili dve bombni eksploziji, ki sta terjali 30 življenj;

| B. | ker odgovornosti za ta strahopetni napad sicer ni prevzela nobena skupina, a ga je glede na značilnosti moč pripisati teroristični skupini Al Šabab, ki pa, kot kaže, ne želi biti povezana s tako visokim številom civilnih žrtev, saj bi to utegnilo ogroziti njeno morebitno javno podporo; ker so somalski državljani večkrat obsodili nasilje skupine Al Šabab, v odziv na bombne napade oktobra 2017 in v znak nasprotovanja tej teroristični skupini pa se jih je na tisoče udeležilo shoda po ulicah Mogadiša; |
| --- | --- |

B.

ker odgovornosti za ta strahopetni napad sicer ni prevzela nobena skupina, a ga je glede na značilnosti moč pripisati teroristični skupini Al Šabab, ki pa, kot kaže, ne želi biti povezana s tako visokim številom civilnih žrtev, saj bi to utegnilo ogroziti njeno morebitno javno podporo; ker so somalski državljani večkrat obsodili nasilje skupine Al Šabab, v odziv na bombne napade oktobra 2017 in v znak nasprotovanja tej teroristični skupini pa se jih je na tisoče udeležilo shoda po ulicah Mogadiša;

| C. | ker so se v zadnjih mesecih v Mogadišu in drugod po državi zvrstili številni teroristični napadi s smrtnimi žrtvami, vključno z eksplozijami avtomobilov bomb, naključnim streljanjem ter usmrtitvami in ugrabitvami točno določenih posameznikov, tako da še dodatno povečujejo grožnjo nasilnega ekstremizma, ki preti državi; |
| --- | --- |

C.

ker so se v zadnjih mesecih v Mogadišu in drugod po državi zvrstili številni teroristični napadi s smrtnimi žrtvami, vključno z eksplozijami avtomobilov bomb, naključnim streljanjem ter usmrtitvami in ugrabitvami točno določenih posameznikov, tako da še dodatno povečujejo grožnjo nasilnega ekstremizma, ki preti državi;

| D. | ker je bila večina napadov pripisanih teroristični skupini Al Šabab, čeprav je v državi dejaven tudi Daiš; |
| --- | --- |

D.

ker je bila večina napadov pripisanih teroristični skupini Al Šabab, čeprav je v državi dejaven tudi Daiš;

| E. | ker je somalski predsednik Mohamed Abdulahi Mohamed prevzel oblast po volitvah februarja 2017, ki veljajo za prelomni trenutek na poti te prizadete vzhodnoafriške države k postopni ponovni vzpostavitvi stabilnosti in blaginje, in obljubil, da bo Al Šabab pregnal iz Somalije; |
| --- | --- |

E.

ker je somalski predsednik Mohamed Abdulahi Mohamed prevzel oblast po volitvah februarja 2017, ki veljajo za prelomni trenutek na poti te prizadete vzhodnoafriške države k postopni ponovni vzpostavitvi stabilnosti in blaginje, in obljubil, da bo Al Šabab pregnal iz Somalije;

| F. | ker glede na porast napadov v letu 2017, med katerimi je tudi grozoviti bombni napad 14. oktobra 2017, ni jasno, ali bodo somalske varnostne sile po načrtovanem odhodu misije AMISOM leta 2018 dovolj sposobne za boj proti terorizmu brez zunanje pomoči; |
| --- | --- |

F.

ker glede na porast napadov v letu 2017, med katerimi je tudi grozoviti bombni napad 14. oktobra 2017, ni jasno, ali bodo somalske varnostne sile po načrtovanem odhodu misije AMISOM leta 2018 dovolj sposobne za boj proti terorizmu brez zunanje pomoči;

| G. | ker so bile sile AMISOM večkrat obtožene hudih kršitev človekovih pravic, tudi neselektivnega pobijanja ter nekaterih primerov spolnega izkoriščanja in zlorab; ker je prerazporeditev tujih vojaških enot na somalsko ozemlje zunaj mandatov OZN/AU zaradi preteklih domnevnih kršitev človekovih pravic, ki so jih zagrešile sile misije AMISOM, zelo zaskrbljujoča; |
| --- | --- |

G.

ker so bile sile AMISOM večkrat obtožene hudih kršitev človekovih pravic, tudi neselektivnega pobijanja ter nekaterih primerov spolnega izkoriščanja in zlorab; ker je prerazporeditev tujih vojaških enot na somalsko ozemlje zunaj mandatov OZN/AU zaradi preteklih domnevnih kršitev človekovih pravic, ki so jih zagrešile sile misije AMISOM, zelo zaskrbljujoča;

| H. | ker je bilo samo v lanskem letu zaradi nasilnega ekstremizma, suše, konfliktov med klani in prisilne izselitve razseljenih več sto tisoč ljudi, mnogi tudi v mestnih središčih pod vladnim nadzorom; ker številni živijo v nevarnih naseljih, kjer so zlasti ženske in dekleta žrtve zlorab in spolnega nasilja; |
| --- | --- |

H.

ker je bilo samo v lanskem letu zaradi nasilnega ekstremizma, suše, konfliktov med klani in prisilne izselitve razseljenih več sto tisoč ljudi, mnogi tudi v mestnih središčih pod vladnim nadzorom; ker številni živijo v nevarnih naseljih, kjer so zlasti ženske in dekleta žrtve zlorab in spolnega nasilja;

| I. | ker Somaliji še vedno grozi velika nevarnost lakote, saj približno 400 000 somalskih otrok trpi zaradi akutne podhranjenosti, trije milijoni ljudi pa živijo v kriznih razmerah ali v izrednih razmerah prehranske varnosti; ker je v Somaliji približno 1,1 milijona notranje razseljenih oseb, v regiji pa je več kot 900 000 somalskih beguncev; |
| --- | --- |

I.

ker Somaliji še vedno grozi velika nevarnost lakote, saj približno 400 000 somalskih otrok trpi zaradi akutne podhranjenosti, trije milijoni ljudi pa živijo v kriznih razmerah ali v izrednih razmerah prehranske varnosti; ker je v Somaliji približno 1,1 milijona notranje razseljenih oseb, v regiji pa je več kot 900 000 somalskih beguncev;

| J. | ker je 420 000 somalskih beguncev v taboriščih v Keniji, od tega 350 000 v taborišču v Dadabu, in so se somalska in kenijska vlada ter UNHCR dogovorili, da bodo olajšali prostovoljno vrnitev 10 000 beguncev v Somalijo na območja, ki niso pod nadzorom skupine Al Šabab; ker se begunci, ki se vrnejo v Somalijo, soočajo s težavami ponovnega vključevanja in imajo malo možnosti, da najdejo delo; ker so številni begunci v Dadabu somalskega porekla, vendar ne poznajo življenja zunaj taborišča in so dejansko brez državljanstva, kar pomeni, da jih ni mogoče poslati v Somalijo; |
| --- | --- |

J.

ker je 420 000 somalskih beguncev v taboriščih v Keniji, od tega 350 000 v taborišču v Dadabu, in so se somalska in kenijska vlada ter UNHCR dogovorili, da bodo olajšali prostovoljno vrnitev 10 000 beguncev v Somalijo na območja, ki niso pod nadzorom skupine Al Šabab; ker se begunci, ki se vrnejo v Somalijo, soočajo s težavami ponovnega vključevanja in imajo malo možnosti, da najdejo delo; ker so številni begunci v Dadabu somalskega porekla, vendar ne poznajo življenja zunaj taborišča in so dejansko brez državljanstva, kar pomeni, da jih ni mogoče poslati v Somalijo;

| K. | ker je EU od leta 2016 postopoma povečevala svojo letno humanitarno pomoč Somaliji, zlasti v odziv na hudo sušo, ki je prizadela državo, in je v letu 2017 humanitarnim partnerjem dodelila 120 milijonov EUR, zagotovila pa je tudi nujno pomoč v višini 100 000 EUR in tako podprla prizadevanja za hitro odzivanje na zdravstvene potrebe v Mogadišu po napadu 14. oktobra 2017; ker je EU najprej tudi zagotovila dve ladji pomorske operacije EU ATALANTA, pa tudi letala za dostavo nujne pomoči, da bi bolnišnicam v Mogadišu dostavila nujne medicinske potrebščine; |
| --- | --- |

K.

ker je EU od leta 2016 postopoma povečevala svojo letno humanitarno pomoč Somaliji, zlasti v odziv na hudo sušo, ki je prizadela državo, in je v letu 2017 humanitarnim partnerjem dodelila 120 milijonov EUR, zagotovila pa je tudi nujno pomoč v višini 100 000 EUR in tako podprla prizadevanja za hitro odzivanje na zdravstvene potrebe v Mogadišu po napadu 14. oktobra 2017; ker je EU najprej tudi zagotovila dve ladji pomorske operacije EU ATALANTA, pa tudi letala za dostavo nujne pomoči, da bi bolnišnicam v Mogadišu dostavila nujne medicinske potrebščine;

| L. | ker je EU zagotovila 486 milijonov EUR iz Evropskega razvojnega sklada (2014–2020), predvsem za izvajanje „dogovora“, zlasti za izgradnjo države in utrjevanje miru, prehransko varnost, odpornost in izobraževanje; ker se je EU v okviru mirovne pomoči za Afriko zavezala tudi podpori misije AMISOM; |
| --- | --- |

L.

ker je EU zagotovila 486 milijonov EUR iz Evropskega razvojnega sklada (2014–2020), predvsem za izvajanje „dogovora“, zlasti za izgradnjo države in utrjevanje miru, prehransko varnost, odpornost in izobraževanje; ker se je EU v okviru mirovne pomoči za Afriko zavezala tudi podpori misije AMISOM;

| M. | ker je Svetovna banka decembra 2016 obljubila, da bo okrepila boj proti skrajni revščini, in napovedala, da so razvite države obljubile rekordnih 75 milijard USD v obliki nepovratnih sredstev in ugodnih posojil Mednarodnemu združenju za razvoj; ker pa Somalija ni upravičena do sredstev tega združenja, saj njemu in Mednarodnemu denarnemu skladu dolguje že več kot 300 milijonov USD od skupno 5 milijard USD, ki jih dolguje večstranskim in dvostranskim posojilodajalcem; |
| --- | --- |

M.

ker je Svetovna banka decembra 2016 obljubila, da bo okrepila boj proti skrajni revščini, in napovedala, da so razvite države obljubile rekordnih 75 milijard USD v obliki nepovratnih sredstev in ugodnih posojil Mednarodnemu združenju za razvoj; ker pa Somalija ni upravičena do sredstev tega združenja, saj njemu in Mednarodnemu denarnemu skladu dolguje že več kot 300 milijonov USD od skupno 5 milijard USD, ki jih dolguje večstranskim in dvostranskim posojilodajalcem;

| N. | ker otroke še vedno ubijajo, jih samovoljno pridržujejo, novači jih Al Šabab, pa tudi somalske oborožene sile, čeprav je Somalija januarja 2015 ratificirala Konvencijo OZN o otrokovih pravicah in novembra 2015 sprejela deklaracijo o varnih šolah, si čimer se je zavezala k sprejetju konkretnih ukrepov za zaščito učencev in izobraževalnih ustanov; |
| --- | --- |

N.

ker otroke še vedno ubijajo, jih samovoljno pridržujejo, novači jih Al Šabab, pa tudi somalske oborožene sile, čeprav je Somalija januarja 2015 ratificirala Konvencijo OZN o otrokovih pravicah in novembra 2015 sprejela deklaracijo o varnih šolah, si čimer se je zavezala k sprejetju konkretnih ukrepov za zaščito učencev in izobraževalnih ustanov;

| O. | ker somalska vlada zaradi nedelovanja civilnega sodstva za sojenje civilistom uporablja vojaška sodišča, zaradi česar civilnim obtožencem niso zagotovljene ustrezne pravice; ker ima državna obveščevalna in varnostna agencija (NISA) obsežna preiskovalna pooblastila, trenutno pa nima mandata za kazenski pregon in so zato močno kršene procesne pravice pripornikov, ki so v njenih rokah; |
| --- | --- |

O.

ker somalska vlada zaradi nedelovanja civilnega sodstva za sojenje civilistom uporablja vojaška sodišča, zaradi česar civilnim obtožencem niso zagotovljene ustrezne pravice; ker ima državna obveščevalna in varnostna agencija (NISA) obsežna preiskovalna pooblastila, trenutno pa nima mandata za kazenski pregon in so zato močno kršene procesne pravice pripornikov, ki so v njenih rokah;

| P. | ker je glede na navedbe organizacije Transparency International Somalija že 10. leto zapored najbolj korumpirana država na svetu; ker se somalska vlada še vedno sooča s številnimi izzivi, kot so korupcija in pomanjkanje široke podpore civilistov, kar neizogibno vodi v nezaupanje v državne institucije in posledično v podpiranje radikalnih islamskih in terorističnih skupin; |
| --- | --- |

P.

ker je glede na navedbe organizacije Transparency International Somalija že 10. leto zapored najbolj korumpirana država na svetu; ker se somalska vlada še vedno sooča s številnimi izzivi, kot so korupcija in pomanjkanje široke podpore civilistov, kar neizogibno vodi v nezaupanje v državne institucije in posledično v podpiranje radikalnih islamskih in terorističnih skupin;

| 1. | izraža globoko sočutje z žrtvami nedavnih terorističnih napadov v Somaliji in njihovimi družinami ter iskreno obžaluje izgubo življenj; hkrati odločno obsoja storilce teh napadov, za katere naj bi bila odgovorna uporniška skupina Al Šabab; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opozarja, da se lahko trajna stabilnost in mir dosežeta le s socialnim vključevanjem, trajnostnim razvojem in dobrim upravljanjem, ki temelji na demokratičnih načelih in pravni državi, kjer se popolnoma spoštujejo dostojanstvo in pravice ljudi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja hitro ukrepanje Komisije po terorističnem napadu 14. oktobra 2017; poziva EU in mednarodne partnerje, naj izpolnijo svoje obveznosti do Somalije, in sicer z ukrepi za vzpostavitev prehranske varnosti, da bi preprečili strukturalne probleme, ki povzročajo lakoto, spodbujala varnost in sprava v skupnostih, izboljšali upravljanje javnih financ ter prispevali k dokončanju presoje ustave, da bi se dosegla dolgoročna stabilnost; |
| --- | --- |

3.

| 4. | obžaluje dejstvo, da je Somalija kljub večkratnim opozorilom humanitarnih skupin, agencij za pomoč in Evropskega parlamenta še naprej na robu lakote; opozarja, da se je število smrtnih žrtev zaradi lakote v letu 2011 še povečalo zaradi negotovosti in dejanj skrajne skupine Al Šabab, ki je ovirala dostavo pomoči v hrani na območjih v južni in osrednji Somaliji, ki so bila pod njenim nadzorom; poziva vse strani, naj sodelujejo s humanitarnimi agencijami ob polnem spoštovanju humanitarnih načel, da se omogoči popoln in neoviran dostop do tistih, ki trpijo v pomanjkanju, zlasti na podeželju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja volilni postopek, organiziran februarja 2017, ki je omogočil izvolitev novega predsednika, in izraža upanje, da bo izvolitev spodbudila politično stabilnost, omogočila sprejetje potrebnih reform, pospešila zvezi projekt, usklajen z zveznimi državami članicami (v nadaljnjem besedilu: FMS) in v sodelovanju z njimi; poudarja, da se je treba boriti proti razširjeni korupciji v državi ter nuditi priložnosti tamkajšnji mladini, da bi se zmanjšala nevarnost novačenja v skupino Al Šabab; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja odločitev somalskega nacionalnega vodstvenega foruma, da bo spodbujal ustanovitev in registracijo političnih strank pred prihajajočimi volitvami leta 2020 po načelu „ena oseba en glas“, ter prizadevanja za ponovno vzpostavitev državnih institucij in sprejetje pomembnih novih zakonov o političnih strankah ter za ustanovitev neodvisne državne komisije za človekove pravice; poudarja, da si je treba prizadevati za večjo zastopanost žensk; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, kako pomemben je prispevek diaspore in civilne družbe ne le za ponovno vzpostavitev mehanizmov upravljanja, ampak tudi za socialni in gospodarski razvoj, in poudarja, da je pri odločanju pomembna zastopanost in udeležba žensk; v zvezi s tem pozdravlja povečanje števila poslank v somalskem parlamentu (na 24 %) in v vladi, nujno pa je treba okrepiti prizadevanja za bolj uravnoteženo zastopanost spolov tako v EU kot v Somaliji; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je seznanjen z izjavo iz Nairobija Medvladne agencije za razvoj o trajnih rešitvah za somalske begunce in ponovnem vključevanju oseb, ki se vračajo v Somalijo; pozdravlja zavezo za uveljavitev celovitega regionalnega pristopa ob hkratnem ohranjanju zaščite in spodbujanju samozadostnosti v državah azila, s podporo mednarodne skupnosti in v skladu z mednarodno delitvijo odgovornosti, kot je opisana v celostnem okviru za odzivanje na begunsko krizo v izjavi iz New Yorka; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj pospeši prizadevanja za posvetovanje s pomembnimi akterji v regiji, vključno z lokalnim prebivalstvom, regionalno vlado in nevladnimi organizacijami, da bi se osredotočili na lokalne težave in potrebe, spodbujali privlačno okolje in povečali zmogljivosti za vračanje beguncev v matične države; |
| --- | --- |

9.

| 10. | izraža zaskrbljenost zaradi velikih pristojnosti somalske državne obveščevalne in varnostne agencije (NISA) in njene uporabe vojaških sodišč za preganjanje domnevnih kaznivih dejanj, povezanih s terorizmom, pri čemer so večkrat kršila predpisani sodni postopek in izrekla smrtno kazen brez odgovornosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva somalsko vlado in EU, naj v okviru dejavnosti za vzpostavitev pravne države v Somaliji z učinkovitimi nadzornimi mehanizmi zagotovita ureditev delovanja državne obveščevalne in varnostne agencije in okrepita tehnično strokovno znanje somalskega oddelka za preiskovanje kaznivih dejanj, bo lahko izvajal temeljite in učinkovite preiskave, ob spoštovanju pravic državljanov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | zlasti pozdravlja politični sporazum, ki so ga somalski vodje dosegli 16. aprila 2017, o vključitvi regionalnih in zveznih sil v državno varnostno strukturo, tako da bo lahko postopoma prevzela odgovornost za zagotavljanje varnosti, in za hitro ustanovitev državnega varnostnega sveta in službe za državno varnost; |
| --- | --- |

12.

| 13. | priznava vlogo Afriške unije v Somaliji (AMISOM) pri zagotavljanju varnosti in stabilnosti, kar bo Somaliji omogočilo vzpostavitev političnih institucij in širitev državne oblasti, v pričakovanju prenosa odgovornosti za varnost na somalske institucije in sile; pozdravlja preiskavo Afriške unije o domnevnem spolnem nasilju enot AMISOM; poziva k celovitemu izvajanju priporočil iz poročil generalnega sekretarja OZN o Somaliji, v skladu z resolucijo varnostnega sveta OZN št. 2272 (2016), ter spodbuja Afriško unijo in države, ki prispevajo vojaške sile, naj zagotovijo, da se bodo navedbe ustrezno in temeljito preiskale ter da bodo odgovorni privedeni pred sodišče; poudarja, da je pomembno podaljšati mandat AMISOM še po maju 2018, saj bi lahko prezgodnji prenos pristojnosti na somalsko vojsko škodil dolgoročni stabilnosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da se je treba boriti proti nekaznovanju in za zagotovitev prevzema odgovornosti za vojne zločine in zločine proti človečnosti, zagrešene v Somaliji; je seznanjen s ponudbo predsednika Somalije, da podeli amnestijo za nekatera kazniva dejanja tistim, ki se odpovedo terorizmu in nasilju in želijo zapustiti Al Šabab in druge teroristične skupine, in spodbuja k sprejetju zakonodaje o amnestiji; |
| --- | --- |

14.

| 15. | obžaluje dejstvo, da pripadniki skupine Al Šabab novačijo otroke vojake ter jih izkoriščajo v varnostnih silah kot vojake in ovaduhe, tudi otroke vojake, ki so bili ujeti ali so dezertirali; opozarja, da se je vlada Somalije zavezala, da bo rehabilitirala nekdanje otroke vojake in odgovorne za njihovo novačenje privedla pred sodišče; poziva mednarodne donatorje, vključno z EU, naj prednostno zagotovijo rehabilitacijo, izobraževanje in varno šolanje kot ključni element za prekinitev kroga nasilja s smrtnimi žrtvami; poziva oblasti, naj otroke, osumljenje sodelovanja z Al Šababom, obravnava predvsem kot žrtve in naj kot vodilno načelo upošteva otrokovo korist in standarde mednarodne zaščite; |
| --- | --- |

15.

| 16. | je zelo zaskrbljen, ker pomemben vir financiranja za teroriste ostajajo naravni viri, zlasti oglje, in povzročajo resno poslabšanje okolja v Somaliji; poziva Komisijo, naj preuči, kako bi se lahko razširili sistemi potrebne skrbnosti in sledljivosti, da bi se vključilo vse naravne vire, ki služijo za spodbujanje terorističnih dejanj in nasilja; v zvezi s tem poziva vse strani, naj zagotovijo skladnost z resolucijo varnostnega sveta OZN prepovedi izvoza somalskega oglja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Afriški uniji, predsedniku, predsedniku vlade in parlamentu Somalije, generalnemu sekretarju OZN, varnostnemu svetu OZN, Svetu OZN za človekove pravice in skupni parlamentarni skupščini AKP-EU. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0229.

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/58 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/58

---

P8_TA(2017)0445

Madagaskar

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2017 o Madagaskarju (2017/2963(RSP))

(2018/C 356/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Madagaskarju, zlasti resolucije z dne 7. maja 2009 (1), 11. februarja 2010 (2) in 9. junija 2011 (3), ter misije za ugotavljanje dejstev, ki jo je skupna parlamentarna skupščina AKP-EU na Madagaskar napotila 10. in 11. julija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Madagaskarju, zlasti resolucije z dne 7. maja 2009 (1), 11. februarja 2010 (2) in 9. junija 2011 (3), ter misije za ugotavljanje dejstev, ki jo je skupna parlamentarna skupščina AKP-EU na Madagaskar napotila 10. in 11. julija 2010,

| — | ob upoštevanju informacij Svetovne zdravstvene organizacije z dne 2. novembra 2017 o nedavnem izbruhu kuge, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju informacij Svetovne zdravstvene organizacije z dne 2. novembra 2017 o nedavnem izbruhu kuge,

| — | ob upoštevanju sklepnih ugotovitev Odbora OZN za človekove pravice z dne 22. avgusta 2017 o četrtem rednem poročilu o Madagaskarju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepnih ugotovitev Odbora OZN za človekove pravice z dne 22. avgusta 2017 o četrtem rednem poročilu o Madagaskarju,

| — | ob upoštevanju izjave posebnega poročevalca Združenih narodov Johna H. Knoxa iz oktobra 2016 o zaključku njegove misije na Madagaskarju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave posebnega poročevalca Združenih narodov Johna H. Knoxa iz oktobra 2016 o zaključku njegove misije na Madagaskarju,

| — | ob upoštevanju izrednega vrhovnega srečanja Južnoafriške razvojne skupnosti (SADC) o Madagaskarju z dne 20. maja 2011 in časovnega načrta, ki ga je predlagala mediacijska skupina SADC po odpravi sankcij EU, Afriške unije in SADC zoper Madagaskar, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izrednega vrhovnega srečanja Južnoafriške razvojne skupnosti (SADC) o Madagaskarju z dne 20. maja 2011 in časovnega načrta, ki ga je predlagala mediacijska skupina SADC po odpravi sankcij EU, Afriške unije in SADC zoper Madagaskar,

| — | ob upoštevanju poročila z dne 26. aprila 2017 o obisku na Madagaskarju, ki ga je pripravil posebni poročevalec za vprašanje obveznosti na področju človekovih pravic v zvezi z zagotavljanjem varnega, čistega, zdravega in trajnostnega okolja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z dne 26. aprila 2017 o obisku na Madagaskarju, ki ga je pripravil posebni poročevalec za vprašanje obveznosti na področju človekovih pravic v zvezi z zagotavljanjem varnega, čistega, zdravega in trajnostnega okolja,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Sporazuma iz Cotonouja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Sporazuma iz Cotonouja,

| — | ob upoštevanju madagaskarske ustave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju madagaskarske ustave,

| — | ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic in smernic EU o človekovih pravicah glede svobode izražanja v spletu in drugje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o zagovornikih človekovih pravic in smernic EU o človekovih pravicah glede svobode izražanja v spletu in drugje,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je Madagaskar podpisal leta 1969 in ratificiral leta 1971, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je Madagaskar podpisal leta 1969 in ratificiral leta 1971,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o demokraciji, volitvah in upravljanju,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev,

| — | ob upoštevanju 120. zasedanja Odbora za človekove pravice 10. in 11. julija 2017 v Ženevi, na katerem je bilo obravnavano četrto redno poročilo o izvajanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah na Madagaskarju; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 120. zasedanja Odbora za človekove pravice 10. in 11. julija 2017 v Ženevi, na katerem je bilo obravnavano četrto redno poročilo o izvajanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah na Madagaskarju;

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker so po petletnem obdobju političnih nemirov, med katerimi so donatorji ustavili programe razvojne pomoči, na Madagaskarju oktobra 2013 izvedli verodostojne in demokratične parlamentarne volitve, decembra 2013 pa predsedniške volitve, na katerih je bil za predsednika izvoljen Hery Rajaonarimampianina; ker so politične razmere še vedno nestabilne, čeprav je ponovna vzpostavitev odnosov z donatorskimi državami odpravila vse omejitve za sodelovanje z novo vlado; |
| --- | --- |

A.

ker so po petletnem obdobju političnih nemirov, med katerimi so donatorji ustavili programe razvojne pomoči, na Madagaskarju oktobra 2013 izvedli verodostojne in demokratične parlamentarne volitve, decembra 2013 pa predsedniške volitve, na katerih je bil za predsednika izvoljen Hery Rajaonarimampianina; ker so politične razmere še vedno nestabilne, čeprav je ponovna vzpostavitev odnosov z donatorskimi državami odpravila vse omejitve za sodelovanje z novo vlado;

| B. | ker je bil sprejet nov zakon o komunikacijah, ki so ga madagaskarski novinarji ostro kritizirali, ker za novinarske prekrške uvaja uporabo kazenskega zakonika, kar bi lahko povzročilo kriminalizacijo tega poklica; ker se je stanje umirilo, vendar se očitno ne premika v pravo smer; |
| --- | --- |

B.

ker je bil sprejet nov zakon o komunikacijah, ki so ga madagaskarski novinarji ostro kritizirali, ker za novinarske prekrške uvaja uporabo kazenskega zakonika, kar bi lahko povzročilo kriminalizacijo tega poklica; ker se je stanje umirilo, vendar se očitno ne premika v pravo smer;

| C. | ker naj bi bile naslednje leto načeloma predsedniške volitve, čeprav še ni bil določen dokončen datum; ker je predsednik Madagaskarja podprl ustavno reformo, ki bi mu omogočila, da bi v volilnem obdobju ostal na oblasti, in je izrazil namen, da izkrivi predloge sprememb volilne zakonodaje, ki so jih pripravili neodvisna nacionalna volilna komisija, strokovnjaki, civilna družba in opozicija; ker so tem izjavam nasprotovali njegovi politični nasprotniki in deli civilne družbe, zaskrbljeni, da gre za poskus, da odloži volitve ter ostane na oblasti po izteku svojega z ustavo omejenega mandata; ker bo to najbrž zaostrilo napetosti v že tako krhkih političnih okoliščinah; |
| --- | --- |

C.

ker naj bi bile naslednje leto načeloma predsedniške volitve, čeprav še ni bil določen dokončen datum; ker je predsednik Madagaskarja podprl ustavno reformo, ki bi mu omogočila, da bi v volilnem obdobju ostal na oblasti, in je izrazil namen, da izkrivi predloge sprememb volilne zakonodaje, ki so jih pripravili neodvisna nacionalna volilna komisija, strokovnjaki, civilna družba in opozicija; ker so tem izjavam nasprotovali njegovi politični nasprotniki in deli civilne družbe, zaskrbljeni, da gre za poskus, da odloži volitve ter ostane na oblasti po izteku svojega z ustavo omejenega mandata; ker bo to najbrž zaostrilo napetosti v že tako krhkih političnih okoliščinah;

| D. | ker je regionalni direktor Amnesty International za južno Afriko 10. julija 2017 izjavil, da se razmere na področju človekovih pravic na Madagaskarju hitro slabšajo zaradi očitnega nespoštovanja pravne države; ker je več kot 50 % vseh zapornikov preventivno priprtih brez sojenja in ker prihaja do kršitev, kot so zunajsodne usmrtitve s strani policije in zapiranje zagovornikov človekovih pravic, ker ni svobodnega in pravičnega dostopa do sodnega varstva; |
| --- | --- |

D.

ker je regionalni direktor Amnesty International za južno Afriko 10. julija 2017 izjavil, da se razmere na področju človekovih pravic na Madagaskarju hitro slabšajo zaradi očitnega nespoštovanja pravne države; ker je več kot 50 % vseh zapornikov preventivno priprtih brez sojenja in ker prihaja do kršitev, kot so zunajsodne usmrtitve s strani policije in zapiranje zagovornikov človekovih pravic, ker ni svobodnega in pravičnega dostopa do sodnega varstva;

| E. | ker ima Amnesty International dokumentirana poročila uslužbencev organov kazenskega pregona, ki se želijo maščevati zaradi primerov, ko je množica vzela pravico v lastne roke; ker naj bi februarja 2017 policisti požgali pet vasi v občini Antsakabary, potem ko naj bi vaščani ubili dva njihova kolega, in je neka starejša ženska med napadom umrla zaradi opeklin, ker ni mogla pobegniti; ker policija zdaj preiskuje požig, čeprav je sama vpletena vanj; |
| --- | --- |

E.

ker ima Amnesty International dokumentirana poročila uslužbencev organov kazenskega pregona, ki se želijo maščevati zaradi primerov, ko je množica vzela pravico v lastne roke; ker naj bi februarja 2017 policisti požgali pet vasi v občini Antsakabary, potem ko naj bi vaščani ubili dva njihova kolega, in je neka starejša ženska med napadom umrla zaradi opeklin, ker ni mogla pobegniti; ker policija zdaj preiskuje požig, čeprav je sama vpletena vanj;

| F. | ker so novinarji in zagovorniki človekovih pravic izpostavljeni ustrahovanju in nadlegovanju oblasti, da bi jih utišale in ovirale njihovo preiskovalno delo ali delo na področju človekovih pravic; ker so od volitev leta 2013 zaprli več medijev ali se v njih izvaja cenzura zaradi „spoštovanja pravne države“ in potrebnega „čiščenja avdiovizualne krajine“, ki ga izvaja ministrstvo za komunikacijo; |
| --- | --- |

F.

ker so novinarji in zagovorniki človekovih pravic izpostavljeni ustrahovanju in nadlegovanju oblasti, da bi jih utišale in ovirale njihovo preiskovalno delo ali delo na področju človekovih pravic; ker so od volitev leta 2013 zaprli več medijev ali se v njih izvaja cenzura zaradi „spoštovanja pravne države“ in potrebnega „čiščenja avdiovizualne krajine“, ki ga izvaja ministrstvo za komunikacijo;

| G. | ker je leta 2013 konferenca pogodbenic Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES) sprejela akcijski načrt za Madagaskar, v skladu s katerim naj bi država okrepila prizadevanja za izvrševanje ter uvedla embargo na izvoz zalog lesa; ker sta sekretariat CITES in stalni odbor CITES od tedaj večkrat opozorila, da Madagaskar ni izpolnil akcijskega načrta; ker sta po navedbah sekretariata CITES nekaznovanje nezakonite sečnje in kršenje okoljske zakonodaje še vedno močno razširjena; ker so po drugi strani sodišča, za katera obstaja resen sum korupcije, obsodila posameznike, ki se borijo proti nezakoniti sečnji; |
| --- | --- |

G.

ker je leta 2013 konferenca pogodbenic Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES) sprejela akcijski načrt za Madagaskar, v skladu s katerim naj bi država okrepila prizadevanja za izvrševanje ter uvedla embargo na izvoz zalog lesa; ker sta sekretariat CITES in stalni odbor CITES od tedaj večkrat opozorila, da Madagaskar ni izpolnil akcijskega načrta; ker sta po navedbah sekretariata CITES nekaznovanje nezakonite sečnje in kršenje okoljske zakonodaje še vedno močno razširjena; ker so po drugi strani sodišča, za katera obstaja resen sum korupcije, obsodila posameznike, ki se borijo proti nezakoniti sečnji;

| H. | ker je Madagaskar med državami z najbolj izjemnim okoljem, hkrati pa tudi najrevnejša država na svetu, v kateri ni konflikta, ker 92 % ljudi živi z manj kot 2 USD na dan, in je na indeksu človekovega razvoja uvrščena na 154. mesto od 188; |
| --- | --- |

H.

ker je Madagaskar med državami z najbolj izjemnim okoljem, hkrati pa tudi najrevnejša država na svetu, v kateri ni konflikta, ker 92 % ljudi živi z manj kot 2 USD na dan, in je na indeksu človekovega razvoja uvrščena na 154. mesto od 188;

| I. | ker nedovoljena trgovina z lesom in živalskim vrstami resno ogroža okolje in biotsko raznovrstnost Madagaskarja, pa tudi okoljske pravice njegovih prebivalcev; ker okoljski vpliv ekstraktivnih dejavnosti in nepreglednost njihovega upravljanja pogosto škodujeta lokalnim skupnostim in njihovemu trajnostnemu razvoju; ker naj bi bile preprodajalske mreže povezane z organiziranim kriminalom, kar ogroža demokratično upravljanje te države; ker so po navedbah posebnega poročevalca o človekovih pravicah in okolju nezakonita sečnja dragocenega lesa in njegova nezakonita trgovina ter rudarske koncesije tesno povezane z nasiljem nad prebivalstvom; |
| --- | --- |

I.

ker nedovoljena trgovina z lesom in živalskim vrstami resno ogroža okolje in biotsko raznovrstnost Madagaskarja, pa tudi okoljske pravice njegovih prebivalcev; ker okoljski vpliv ekstraktivnih dejavnosti in nepreglednost njihovega upravljanja pogosto škodujeta lokalnim skupnostim in njihovemu trajnostnemu razvoju; ker naj bi bile preprodajalske mreže povezane z organiziranim kriminalom, kar ogroža demokratično upravljanje te države; ker so po navedbah posebnega poročevalca o človekovih pravicah in okolju nezakonita sečnja dragocenega lesa in njegova nezakonita trgovina ter rudarske koncesije tesno povezane z nasiljem nad prebivalstvom;

| J. | ker je okoljski aktivist Clovis Razafimalala, ki je obsodil nezakonito trgovino in izkoriščanje palisandra in drugih vrst lesa od 16. septembra 2016 v priporu, ker ga po krivem obtožujejo upora, uničenja javnih listin in dobrin ter požiga, čeprav za to ni prav nobenih dokazov; ker je bil 27. septembra 2017 aretiran okoljski aktivist in zagovornik človekovih pravica Raleva zaradi uporabe „lažnega naziva“, ko je raziskoval dejavnosti rudnika zlata, potem ko je bilo rudarjenje prepovedano zaradi uničevanja okolja; ker je bil Raleva 26. oktobra 2017 obsojen na pogojno kazen dveh let zapora; ker je moral Augustin Sarovy, direktor nevladne organizacije, ki se bori proti nezakoniti trgovini s palisandrom, pobegniti v Evropo, potem ko je prejel grožnje s smrtjo; |
| --- | --- |

J.

ker je okoljski aktivist Clovis Razafimalala, ki je obsodil nezakonito trgovino in izkoriščanje palisandra in drugih vrst lesa od 16. septembra 2016 v priporu, ker ga po krivem obtožujejo upora, uničenja javnih listin in dobrin ter požiga, čeprav za to ni prav nobenih dokazov; ker je bil 27. septembra 2017 aretiran okoljski aktivist in zagovornik človekovih pravica Raleva zaradi uporabe „lažnega naziva“, ko je raziskoval dejavnosti rudnika zlata, potem ko je bilo rudarjenje prepovedano zaradi uničevanja okolja; ker je bil Raleva 26. oktobra 2017 obsojen na pogojno kazen dveh let zapora; ker je moral Augustin Sarovy, direktor nevladne organizacije, ki se bori proti nezakoniti trgovini s palisandrom, pobegniti v Evropo, potem ko je prejel grožnje s smrtjo;

| K. | ker je bil Fernand Cello, direktor radijske postaje, znan zaradi svojih poizvedb o občutljivih vprašanjih, kot je nezakonito pridobivanje safirjev, 6. maja 2017 sodno preganjan zaradi „ponarejanja in uporabe ponaredkov“; ker so Novinarji brez meja obsodili neprizanesljivo obravnavo direktorja radijske postaje Jupiter s strani oblasti v regiji na osnovi lažnih obtožb ljudi, ki so bili vpleteni v njegove preiskave; |
| --- | --- |

K.

ker je bil Fernand Cello, direktor radijske postaje, znan zaradi svojih poizvedb o občutljivih vprašanjih, kot je nezakonito pridobivanje safirjev, 6. maja 2017 sodno preganjan zaradi „ponarejanja in uporabe ponaredkov“; ker so Novinarji brez meja obsodili neprizanesljivo obravnavo direktorja radijske postaje Jupiter s strani oblasti v regiji na osnovi lažnih obtožb ljudi, ki so bili vpleteni v njegove preiskave;

| L. | ker je aretacija Claudine Razaimamonjy na pobudo neodvisnega protikorupcijskega urada Bianco (Bureau Indépendant Anti-Corruption) zaradi poneverbe javnih sredstev v številnih občinah postala državna afera, saj gre za tesno zaveznico in svetovalko predsednika države Heryja Rajaonarimampianine; ker je žandarmerija pred njeno aretacijo zahtevala privedbo Jacqueline Raharimanantsoa Saholiniaina, Sylvie Randriantsara Linah in Claudine Razaimamonjy na zaslišanje; ker se je izkazalo, da so te tri ženske dejansko ista oseba, Claudine Razaimamonjy, ki se nikoli ni odzvala pozivu na zaslišanje; |
| --- | --- |

L.

ker je aretacija Claudine Razaimamonjy na pobudo neodvisnega protikorupcijskega urada Bianco (Bureau Indépendant Anti-Corruption) zaradi poneverbe javnih sredstev v številnih občinah postala državna afera, saj gre za tesno zaveznico in svetovalko predsednika države Heryja Rajaonarimampianine; ker je žandarmerija pred njeno aretacijo zahtevala privedbo Jacqueline Raharimanantsoa Saholiniaina, Sylvie Randriantsara Linah in Claudine Razaimamonjy na zaslišanje; ker se je izkazalo, da so te tri ženske dejansko ista oseba, Claudine Razaimamonjy, ki se nikoli ni odzvala pozivu na zaslišanje;

| M. | ker je „zadeva Claudine“ povzročila odprt konflikt med vlado in sodstvom, pri čemer je pravosodni minister osebno pozval k izpustitvi Claudine Razaimamonjy, da bi se izognili podaljšanju njenega policijskega pridržanja; ker je sodniški sindikat izjavil, da ga je užalilo sprejeto stališče in neposredna udeleženost vlade v zadevi, ter se skliceval na delitev oblasti in poudaril, da ta primer ni povezan s politiko; ker so sodniki letos trikrat stavkali, da bi obsodili ponavljajoča se ustrahovanja in vladno poseganje v dejavnosti sodišč ter potrdili svojo neodvisnost; |
| --- | --- |

M.

ker je „zadeva Claudine“ povzročila odprt konflikt med vlado in sodstvom, pri čemer je pravosodni minister osebno pozval k izpustitvi Claudine Razaimamonjy, da bi se izognili podaljšanju njenega policijskega pridržanja; ker je sodniški sindikat izjavil, da ga je užalilo sprejeto stališče in neposredna udeleženost vlade v zadevi, ter se skliceval na delitev oblasti in poudaril, da ta primer ni povezan s politiko; ker so sodniki letos trikrat stavkali, da bi obsodili ponavljajoča se ustrahovanja in vladno poseganje v dejavnosti sodišč ter potrdili svojo neodvisnost;

| N. | ker Madagaskar že od 80. let 20. stoletja pestijo epidemije kuge, vendar je zadnji izbruh iz avgusta 2017 še posebej obsežen ter je prizadel večja mesta in neendemična območja; ker je bilo zabeleženih več kot 1 800 primerov in 127 smrti; ker je po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije neobičajna narava in hitra širitev v tem letu posledica poslabšanja zdravstvenega sistema, povezanega z družbeno-politično krizo, ki je v zadnjih letih prizadela državo; ker ta organizacija ocenjuje, da tveganje morebitne nadaljnje širitve izbruha kuge na nacionalni ravni ostaja visoko; |
| --- | --- |

N.

ker Madagaskar že od 80. let 20. stoletja pestijo epidemije kuge, vendar je zadnji izbruh iz avgusta 2017 še posebej obsežen ter je prizadel večja mesta in neendemična območja; ker je bilo zabeleženih več kot 1 800 primerov in 127 smrti; ker je po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije neobičajna narava in hitra širitev v tem letu posledica poslabšanja zdravstvenega sistema, povezanega z družbeno-politično krizo, ki je v zadnjih letih prizadela državo; ker ta organizacija ocenjuje, da tveganje morebitne nadaljnje širitve izbruha kuge na nacionalni ravni ostaja visoko;

| O. | ker prevladujoče običajno pravo v tej državi odobrava škodljive tradicionalne prakse, vključno z dogovorjenimi, prisilnimi in zgodnjimi porokami; ker ženske in dekleta še vedno trpijo zaradi spolnega ali drugega fizičnega nasilja, pri čemer je stopnja prijav nizka, pregoni pa redki; ker je splav v tej državi še vedno prepovedan z zakonom iz leta 1920; ker vsak dan med porodom umre približno deset žensk; ker bi lahko prepoved splava vodila k skrivnim in nevarnim prekinitvam nosečnosti, ki bi jih izvajali posamezniki, ki niso medicinsko usposobljeni; |
| --- | --- |

O.

ker prevladujoče običajno pravo v tej državi odobrava škodljive tradicionalne prakse, vključno z dogovorjenimi, prisilnimi in zgodnjimi porokami; ker ženske in dekleta še vedno trpijo zaradi spolnega ali drugega fizičnega nasilja, pri čemer je stopnja prijav nizka, pregoni pa redki; ker je splav v tej državi še vedno prepovedan z zakonom iz leta 1920; ker vsak dan med porodom umre približno deset žensk; ker bi lahko prepoved splava vodila k skrivnim in nevarnim prekinitvam nosečnosti, ki bi jih izvajali posamezniki, ki niso medicinsko usposobljeni;

| 1. | pozdravlja ponovno vzpostavitev pravne države z volitvami oktobra in decembra 2013; opominja madagaskarske oblasti in zlasti predsednika te države, da imajo odgovornost ohranjati in varovati pravice svojih državljanov po vsej državi, vključno s preprečevanjem vseh zlorab in zločinov, ter opravljati svoje poslanstvo vladati ob strogem upoštevanju pravne države; poziva jih, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi zagotovili uveljavljanje vseh temeljnih svoboščin državljanov, vključno s svobodo izražanja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | upa, da bodo prihodnje volitve potekale v mirnem in spokojnem ozračju, da bodo lahko demokratične in pregledne; vztraja, da je treba ohraniti ustavni red in politično stabilnost ter da lahko le dialog in vzpostavljanje soglasja med vsemi političnimi akterji zagotovita pravočasne in verodostojne volitve leta 2018; poziva mednarodno skupnost, naj sprejme vse mogoče ukrepe, da bi zagotovila pošten in svoboden volilni proces predsedniških volitev leta 2018; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izraža zaskrbljenost zaradi prevlade zakona ulice in vpletenosti uslužbencev organov kazenskega pregona v primere zunajsodnih pobojev; poziva k neodvisni in nepristranski preiskavi požiga petih vasi v občini Antsakabary, ki bo zagotovila varnost žrtev pred morebitnimi povračilnimi napadi, če bodo predložile dokaze v zvezi s tem; poziva madagaskarske oblasti, naj sistematično izvajajo nepristranske preiskave zunajsodnih pobojev, preganjajo storilce in zagotovijo, da bodo družine žrtev prejele ustrezno odškodnino; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva madagaskarske oblasti, naj spoštujejo svoje obveznosti, ki izhajajo iz konvencije CITES, tudi tako, da znatno okrepijo dejansko uveljavljanje zakonov proti nezakoniti sečnji in trgovini; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja potekajočo revizijo zakonika o rudarstvu in poziva vlado, naj zagotovi, da bo revidirani zakonik izpolnjeval mednarodne zahteve, kot je predhodna ocena in posvetovanje z večino prizadetih ljudi, dostop do pravnih sredstev in čim manjša okoljska škoda; poziva vlado, naj pregleda rudarske dovolilnice, ki jih je izdala prehodna vlada, in začasno prekliče tiste, ki niso v skladu z odločbo MECIE; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ostro obsoja samovoljno pridržanje novinarjev, zagovornikov človekovih pravic in okoljskih aktivistov na podlagi izmišljenih obtožb; poziva k dokončnemu končanju nadlegovanja in ustrahovanja, uperjenega proti njim, zavrača ukrepe, sprejete proti medijem pred zadnjimi volitvami, in poziva k popolni obnovitvi vseh posameznih in skupinskih svoboščin; poziva madagaskarsko vlado, naj razveljavi omejujoče elemente zakonika o komunikacijah; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva madagaskarsko vlado, naj pravosodju omogoči običajne in neodvisne postopke v „zadevi Claudine“ in v vseh zadevah v zvezi z aktivno ali pasivno korupcijo; vztraja, da se politika ne bi smela vmešavati v sodstvo in da bi bilo treba uradu Bianco omogočiti svobodno opravljanje preiskav korupcije; vztraja, da je treba spoštovati načelo delitve oblasti, in poudarja, da je treba vedno zagotoviti neodvisnost in nepristranskost sodstva; poziva, naj madagaskarske oblasti podvojijo svoja prizadevanja v boju proti korupciji in nekaznovanosti v tej državi ter zagotovijo, da bodo vsi primeri korupcije obravnavani na sodišču; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izraža zaskrbljenost zaradi porasta dejavnosti tujih pridigarjev, ki otroke silijo k spreobrnitvi v skrajno obliko islama; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da morajo EU in njene države članice vlagati v zagotavljanje podpore in zaščite zagovornikom človekovih pravic kot ključnim akterjem trajnostnega razvoja, tudi z nujnimi nepovratnimi sredstvi v okviru sklada evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) za nujne primere ogroženih zagovornikov človekovih pravic; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva nadnacionalna podjetja, naj spoštujejo človekove pravice in načelo primerne skrbnosti, kot je določeno v vodilnih načelih OZN o podjetništvu in človekovih pravicah; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva EU, naj bo pozorna na to, da bodo priprave na prihodnje predsedniške volitve vključujoče in pregledne ter da jih bodo sprejeli vsi, in sicer tudi z dvoletnim svežnjem podpore za volilne ureditve; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Komisiji, Svetu, Svetu ministrov AKP-EU, vladi Madagaskarja, generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov, Južnoafriški razvojni skupnosti in komisiji Afriške unije. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 111.

(2)  UL C 341 E, 16.12.2010, str. 72.

(3)  UL C 380 E, 11.12.2012, str. 129.

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/62 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/62

---

P8_TA(2017)0447

Partnerski sporazum o odnosih in sodelovanju med EU in Novo Zelandijo (resolucija)

Nezakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Partnerskega sporazuma o odnosih in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Novo Zelandijo na drugi strani (15470/2016 – C8-0027/2017 – 2016/0366(NLE) – 2017/2050(INI))

(2018/C 356/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (15470/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (15470/2016),

| — | ob upoštevanju osnutka Partnerskega sporazuma o odnosih in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Novo Zelandijo na drugi strani (1) (09787/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Partnerskega sporazuma o odnosih in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Novo Zelandijo na drugi strani (1) (09787/2016),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 37 Pogodbe o Evropski uniji ter členom 207, členom 212(1), točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0027/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 37 Pogodbe o Evropski uniji ter členom 207, členom 212(1), točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0027/2017),

| — | ob upoštevanju skupne izjave o odnosih in sodelovanju med Evropsko unijo in Novo Zelandijo (2), sprejete v Lizboni leta 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave o odnosih in sodelovanju med Evropsko unijo in Novo Zelandijo (2), sprejete v Lizboni leta 2007,

| — | ob upoštevanju resolucije o Novi Zelandiji z dne 25. februarja 2016 o začetku pogajanj za prostotrgovinski sporazum z Avstralijo in Novo Zelandijo (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije o Novi Zelandiji z dne 25. februarja 2016 o začetku pogajanj za prostotrgovinski sporazum z Avstralijo in Novo Zelandijo (3),

| — | ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko unijo in Novo Zelandijo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Nove Zelandije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje, podpisanega leta 2012 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko unijo in Novo Zelandijo o vzpostavitvi okvira za sodelovanje Nove Zelandije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje, podpisanega leta 2012 (4),

| — | ob upoštevanju Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Vlado Nove Zelandije (5), ki je začel veljati leta 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Vlado Nove Zelandije (5), ki je začel veljati leta 2009,

| — | ob upoštevanju 22. medparlamentarne seje EU–Nova Zelandija, ki je potekala 23. marca 2017 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 22. medparlamentarne seje EU–Nova Zelandija, ki je potekala 23. marca 2017 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 16. novembra 2017 o osnutku sklepa (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 16. novembra 2017 o osnutku sklepa (6),

| — | ob upoštevanju člena 99(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0333/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0333/2017),

| A. | ker ima Nova Zelandija tesne in zgodovinske partnerske vezi z Evropsko unijo in njenimi državami članicami; |
| --- | --- |

A.

ker ima Nova Zelandija tesne in zgodovinske partnerske vezi z Evropsko unijo in njenimi državami članicami;

| B. | ker imata Evropska unija in Nova Zelandija skupne vrednote in načela, vključno s spoštovanjem demokratičnih načel, človekovih pravic, temeljnih svoboščin, načela pravne države, tudi mednarodnega prava, miru in varnosti; |
| --- | --- |

B.

ker imata Evropska unija in Nova Zelandija skupne vrednote in načela, vključno s spoštovanjem demokratičnih načel, človekovih pravic, temeljnih svoboščin, načela pravne države, tudi mednarodnega prava, miru in varnosti;

| C. | ker ostaja Evropska unija tretja največja trgovinska partnerica Nove Zelandije in ker obe strani ohranjata široko paleto gospodarskih in trgovinskih interesov; |
| --- | --- |

C.

ker ostaja Evropska unija tretja največja trgovinska partnerica Nove Zelandije in ker obe strani ohranjata široko paleto gospodarskih in trgovinskih interesov;

| D. | ker je prvi rezidenčni veleposlanik EU na Novi Zelandiji septembra 2016 začel svoj mandat, s tem pa zaključil popolno oblikovanje samostojne delegacije Evropske unije na Novi Zelandiji; |
| --- | --- |

D.

ker je prvi rezidenčni veleposlanik EU na Novi Zelandiji septembra 2016 začel svoj mandat, s tem pa zaključil popolno oblikovanje samostojne delegacije Evropske unije na Novi Zelandiji;

| E. | ker Nova Zelandija neguje dobre odnose z vrsto najtesnejših partneric EU, predvsem z Avstralijo in Združenimi državami Amerike; je v zvezi s tem seznanjen z izjavo iz Wellingtona, s katero je bil leta 2010 vzpostavljen okvir strateškega partnerstva med Novo Zelandijo in Združenimi državami Amerike, pa tudi s sporazumom o tesnejših gospodarskih odnosih, ki je bil leta 1983 podpisan z Avstralijo; |
| --- | --- |

E.

ker Nova Zelandija neguje dobre odnose z vrsto najtesnejših partneric EU, predvsem z Avstralijo in Združenimi državami Amerike; je v zvezi s tem seznanjen z izjavo iz Wellingtona, s katero je bil leta 2010 vzpostavljen okvir strateškega partnerstva med Novo Zelandijo in Združenimi državami Amerike, pa tudi s sporazumom o tesnejših gospodarskih odnosih, ki je bil leta 1983 podpisan z Avstralijo;

| F. | ker je Nova Zelandija, članica Odbora za razvojno pomoč Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), ključna razvojna partnerica in ključna donatorica uradne razvojne pomoči glede na odstotek bruto nacionalnega dohodka (BND), ter prispeva k trajnostnemu razvoju in zmanjševanju revščine v državah v razvoju, za pravičnejši, varnejši in razvitejši planet; |
| --- | --- |

F.

ker je Nova Zelandija, članica Odbora za razvojno pomoč Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), ključna razvojna partnerica in ključna donatorica uradne razvojne pomoči glede na odstotek bruto nacionalnega dohodka (BND), ter prispeva k trajnostnemu razvoju in zmanjševanju revščine v državah v razvoju, za pravičnejši, varnejši in razvitejši planet;

| G. | ker je Nova Zelandija skupaj z Združenimi državami Amerike, Združenim kraljestvom, Kanado in Avstralijo članica obveščevalnega zavezništva „petih oči“; ker so druge države članice EU (Francija, Nemčija, Italija, Nizozemska, Belgija, Švedska, Danska in Španija) članice ohlapnejšega dogovora, znanega kot „štirinajst oči“; |
| --- | --- |

G.

ker je Nova Zelandija skupaj z Združenimi državami Amerike, Združenim kraljestvom, Kanado in Avstralijo članica obveščevalnega zavezništva „petih oči“; ker so druge države članice EU (Francija, Nemčija, Italija, Nizozemska, Belgija, Švedska, Danska in Španija) članice ohlapnejšega dogovora, znanega kot „štirinajst oči“;

| H. | ker se Nova Zelandija posebej osredotoča na razvoj odnosov v azijsko-pacifiški regiji, zlasti s Kitajsko, jugovzhodno Azijo in Japonsko, ter prispeva k regionalni stabilnosti v jugovzhodni Aziji in jugozahodnem Pacifiku; |
| --- | --- |

H.

ker se Nova Zelandija posebej osredotoča na razvoj odnosov v azijsko-pacifiški regiji, zlasti s Kitajsko, jugovzhodno Azijo in Japonsko, ter prispeva k regionalni stabilnosti v jugovzhodni Aziji in jugozahodnem Pacifiku;

| I. | ker povezana azijsko-pacifiška regija, kjer ima Nova Zelandija pomembno vlogo, prispeva h globalnemu sistemu, ki temelji na vrednotah in pravilih, in torej k lastni varnosti Unije; |
| --- | --- |

I.

ker povezana azijsko-pacifiška regija, kjer ima Nova Zelandija pomembno vlogo, prispeva h globalnemu sistemu, ki temelji na vrednotah in pravilih, in torej k lastni varnosti Unije;

| J. | ker je Nova Zelandija ustanovna članica Foruma pacifiških otokov in ima strateško partnerstvo z Združenjem držav jugovzhodne Azije (ASEAN); |
| --- | --- |

J.

ker je Nova Zelandija ustanovna članica Foruma pacifiških otokov in ima strateško partnerstvo z Združenjem držav jugovzhodne Azije (ASEAN);

| K. | ker je Nova Zelandija sklenila dvostranske sporazume o prosti trgovini z Avstralijo, Singapurjem, Tajsko, Kitajsko, Hongkongom, Tajvanom, Malezijo in Južno Korejo, pa tudi večstranske trgovinske sporazume v sklopu sporazuma o čezpacifiškem strateškem gospodarskem partnerstvu s Singapurjem, Čilom in Brunejem, sporazum o prosti trgovini med ASEAN, Avstralijo in Novo Zelandijo ter sporazum o prosti trgovini med Novo Zelandijo in Svetom za sodelovanje v Zalivu; ker si Kitajska in Nova Zelandija prizadevata okrepiti svoje trgovinske sporazume; |
| --- | --- |

K.

ker je Nova Zelandija sklenila dvostranske sporazume o prosti trgovini z Avstralijo, Singapurjem, Tajsko, Kitajsko, Hongkongom, Tajvanom, Malezijo in Južno Korejo, pa tudi večstranske trgovinske sporazume v sklopu sporazuma o čezpacifiškem strateškem gospodarskem partnerstvu s Singapurjem, Čilom in Brunejem, sporazum o prosti trgovini med ASEAN, Avstralijo in Novo Zelandijo ter sporazum o prosti trgovini med Novo Zelandijo in Svetom za sodelovanje v Zalivu; ker si Kitajska in Nova Zelandija prizadevata okrepiti svoje trgovinske sporazume;

| L. | ker je Nova Zelandija tudi podpisala in ratificirala sporazum o čezpacifiškem partnerstvu in aktivno sodeluje pri pogajanjih o celovitem regionalnem gospodarskem partnerstvu; |
| --- | --- |

L.

ker je Nova Zelandija tudi podpisala in ratificirala sporazum o čezpacifiškem partnerstvu in aktivno sodeluje pri pogajanjih o celovitem regionalnem gospodarskem partnerstvu;

| M. | ker je bila Nova Zelandija v letih 2015 in 2016 nestalna članica Varnostnega sveta Združenih narodov, v tem dveletnem mandatu pa je z močnim vodstvom in vizijo dvakrat predsedovala temu organu; |
| --- | --- |

M.

ker je bila Nova Zelandija v letih 2015 in 2016 nestalna članica Varnostnega sveta Združenih narodov, v tem dveletnem mandatu pa je z močnim vodstvom in vizijo dvakrat predsedovala temu organu;

| N. | ker je Nova Zelandija dolgoletna članica Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), Mednarodnega denarnega sklada (IMF), Svetovne banke in Azijske razvojne banke, pa tudi članica novoustanovljene Azijske banke za investicije v infrastrukturo s sedežem v Šanghaju; |
| --- | --- |

N.

ker je Nova Zelandija dolgoletna članica Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), Mednarodnega denarnega sklada (IMF), Svetovne banke in Azijske razvojne banke, pa tudi članica novoustanovljene Azijske banke za investicije v infrastrukturo s sedežem v Šanghaju;

| O. | ker je Nova Zelandija prispevala k mirovnim operacijam Združenih narodov v Bosni, na Kosovu, v Sierri Leone in Afganistanu; ker je v Afganistanu vodila ekipo za obnavljanje v provinci Bamyan ter misije za usposabljanje za pomoč pri razvoju afganistanske nacionalne vojske, poleg tega pa je do leta 2012 prispevala k misiji EUPOL pri ponovni vzpostavitvi javnega reda in miru; |
| --- | --- |

O.

ker je Nova Zelandija prispevala k mirovnim operacijam Združenih narodov v Bosni, na Kosovu, v Sierri Leone in Afganistanu; ker je v Afganistanu vodila ekipo za obnavljanje v provinci Bamyan ter misije za usposabljanje za pomoč pri razvoju afganistanske nacionalne vojske, poleg tega pa je do leta 2012 prispevala k misiji EUPOL pri ponovni vzpostavitvi javnega reda in miru;

| P. | ker je Nova Zelandija od leta 2015 v Iraku vodila nebojno misijo za usposabljanje, namenjeno usposabljanju pripadnikov iraških varnostnih sil, kot del boja proti Islamski državi/Daiš; |
| --- | --- |

P.

ker je Nova Zelandija od leta 2015 v Iraku vodila nebojno misijo za usposabljanje, namenjeno usposabljanju pripadnikov iraških varnostnih sil, kot del boja proti Islamski državi/Daiš;

| Q. | ker je Nova Zelandija leta 1893 kot prva država na svetu sprejela splošno volilno pravico; |
| --- | --- |

Q.

ker je Nova Zelandija leta 1893 kot prva država na svetu sprejela splošno volilno pravico;

| R. | ker je Nova Zelandija zagovornica zelene proizvodnje, zlasti ko gre za hrano, in se v Okvirni konvenciji Združenih narodov o podnebnih spremembah zavzema za celovite svetovne podnebne sporazume, izvajanje pariškega sporazuma COP21 in učinkovite ukrepe za blažitev podnebnih sprememb v vseh razvitih državah in državah v razvoju, ki sodijo med večje onesnaževalke, vključno z začetki vzpostavitev nacionalnega sistema za trgovanje z emisijami; |
| --- | --- |

R.

ker je Nova Zelandija zagovornica zelene proizvodnje, zlasti ko gre za hrano, in se v Okvirni konvenciji Združenih narodov o podnebnih spremembah zavzema za celovite svetovne podnebne sporazume, izvajanje pariškega sporazuma COP21 in učinkovite ukrepe za blažitev podnebnih sprememb v vseh razvitih državah in državah v razvoju, ki sodijo med večje onesnaževalke, vključno z začetki vzpostavitev nacionalnega sistema za trgovanje z emisijami;

| S. | ker Nova Zelandija in Evropska unija sodelujeta pri spodbujanju trajnostnega razvoja, odpornosti in blažitvi posledic za obravnavo vpliva podnebnih sprememb v azijsko-pacifiški regiji, zlasti s spodbujanjem sistematične uporabe energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

S.

ker Nova Zelandija in Evropska unija sodelujeta pri spodbujanju trajnostnega razvoja, odpornosti in blažitvi posledic za obravnavo vpliva podnebnih sprememb v azijsko-pacifiški regiji, zlasti s spodbujanjem sistematične uporabe energije iz obnovljivih virov;

| T. | ker Evropska unija in Nova Zelandija sodelujeta, da bi spodbujali trajnostni razvoj in ublažili vplive podnebnih sprememb v pacifiški regiji, s posebnim poudarkom na vlogi, ki jo imajo obnovljivi viri energije; |
| --- | --- |

T.

ker Evropska unija in Nova Zelandija sodelujeta, da bi spodbujali trajnostni razvoj in ublažili vplive podnebnih sprememb v pacifiški regiji, s posebnim poudarkom na vlogi, ki jo imajo obnovljivi viri energije;

| U. | ker Nova Zelandija prispeva v Mednarodni sklad za Irsko, ki je organizacija, ki si prizadeva za pospeševanje gospodarskega in socialnega napredka ter za spodbujanje in podpiranje dialoga med skupnostmi in sprave; |
| --- | --- |

U.

ker Nova Zelandija prispeva v Mednarodni sklad za Irsko, ki je organizacija, ki si prizadeva za pospeševanje gospodarskega in socialnega napredka ter za spodbujanje in podpiranje dialoga med skupnostmi in sprave;

| 1. | pozdravlja sklenitev partnerskega sporazuma o odnosih in sodelovanju, ki bo zagotovil v prihodnost usmerjen politični okvir, znotraj katerega se bodo odnosi ter sodelovanje za trajnostni razvoj med EU in Novo Zelandijo na zelo različnih področjih v prihodnjih letih še nadalje razvijali, da bi bili usklajeni z novimi ambicijami in cilji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podpira začetek pogajanj o sporazumu o prosti trgovini med EU in Novo Zelandijo, ki mora potekati v duhu vzajemnosti in obojestranskih koristi, ob upoštevanju občutljivosti nekaterih kmetijskih in drugih izdelkov; poudarja, da je to pomembno za okrepitev političnega dialoga ter izboljšanje sodelovanja pri gospodarski rasti, ustvarjanja delovnih mest, trgovine in naložb; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ceni, da je predsednik vlade Bill English s tem, da je za prvi tuji uradni obisk izbral Evropsko unijo, kjer je le mesec po imenovanju na mesto predsednika vlade, januarja 2017, obiskal Evropski parlament, London in Berlin, izpostavil in poudaril posebne odnose z Evropo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | priznava tesne in zgodovinske dvostranske odnose med Novo Zelandijo in državami članicami EU, vključno s kulturnimi, gospodarskimi in medosebnimi vezmi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da Evropska unija sodeluje z Novo Zelandijo na področju miru, varnosti, regionalne stabilnosti v azijsko-pacifiški regiji, kmetijstva, trajnostnega razvoja, ribištva in pomorskih zadev, prometa, humanitarne pomoči, sanitarnih ukrepov, energije, okolja in podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je sodelovanje Evropske unije z Novo Zelandijo o krepitvi okoljskega upravljanja in upravljanju oceanov potrebno za dosego ohranjanja in trajnostne rabe virov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je seznanjen z načrtom za znanstveno in tehnološko sodelovanje med EU in Novo Zelandijo na področju raziskav in inovacij; spodbuja nadaljnje naložbe in nove priložnosti za znanstveno, akademsko in tehnološko sodelovanje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja člene o sodelovanju na področju boja proti terorizmu, ki jih vsebuje partnerski sporazum o odnosih in sodelovanju, zlasti obveznost izmenjave informacij o terorističnih skupinah in mrežah ter izmenjavo mnenj o preprečevanju, zoperstavljanju in boju proti terorizmu in njegovi propagandi, radikalizaciji in kibernetski kriminaliteti, ob hkratnem zagotavljanju varstva človekovih pravic in spoštovanju načela pravne države; |
| --- | --- |

8.

| 9. | izpostavlja udeležbo Nove Zelandije v operacijah EU za krizno upravljanje za spodbujanje mednarodnega miru in varnosti ter njen prispevek k operaciji EU NAVFOR Atalanta na področju boja proti piratstvu ob obali Afriškega roga, EUPOL Afganistan in k operaciji EUFOR Althea v Bosni in Hercegovini; |
| --- | --- |

9.

| 10. | izraža pohvalo dolgotrajnemu sodelovanju Nove Zelandije v mednarodni koaliciji za boj proti terorizmu; opozarja, da lahko Nova Zelandija odigra pomembno vlogo pri boju proti mednarodnemu terorizmu v azijsko-pacifiški regiji; je zadovoljen, da država vladam in nevladnim organizacijam v državah jugovzhodne Azije že zagotavlja podporo pri boju proti nasilnemu ekstremizmu in radikalizaciji; |
| --- | --- |

10.

| 11. | priznava vlogo Nove Zelandije pri sopokroviteljstvu nad resolucijami Varnostnega sveta Združenih narodov v podporo Siriji in bližnjevzhodnemu mirovnemu procesu ob koncu leta 2016, ko je bila članica tega organa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja, da je Nova Zelandija dolgoročno zavezana Mednarodnemu kazenskemu sodišču in pozdravlja njena prizadevanja za podpiranje in konstruktivno prispevanje k razvoju in učinkovitosti tega sodišča kot sredstva za okrepitev miru in mednarodnega pravosodja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja, da je Nova Zelandija ratificirala sporazum o podnebju COP21, in z veseljem ugotavlja, da več kot 80 % njene električne energije izvira iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

13.

| 14. | je seznanjen s pacifiškim energetskim partnerstvom med EU in Novo Zelandijo; obe strani poziva, naj okrepita sodelovanje na področju trajnostne energije v skladu s pobudo Združenih narodov „Trajnostna energija za vse“; |
| --- | --- |

14.

| 15. | priznava, da Nova Zelandija prispeva k varstvu, ohranjanju in trajnostni uporabi morskih virov, pa tudi k morskim raziskavam; |
| --- | --- |

15.

| 16. | meni, da je Nova Zelandija pomembna partnerica pri sodelovanju v zvezi z okoljem v pacifiški regiji in na Antarktiki ter pri njegovem varstvu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic ter vladi in parlamentu Nove Zelandije. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  UL L 321, 29.11.2016, str. 3.

(2)  UL C 32, 6.2.2008, str. 1.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0064.

(4)  UL L 160, 21.6.2012, str. 2.

(5)  UL L 171, 1.7.2009, str. 28.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0446.

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/66 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/66

---

P8_TA(2017)0448

Strategija EU-Afrika: spodbujanje razvoja

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2017 o strategiji EU-Afrika: spodbujanje razvoja (2017/2083(INI))

(2018/C 356/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije z naslovom Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa, ki je bila predstavljena na seji Evropskega sveta 28. in 29. junija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije z naslovom Skupna vizija, enotno ukrepanje: močnejša Evropa, ki je bila predstavljena na seji Evropskega sveta 28. in 29. junija 2016,

| — | o upoštevanju skupne izjave Parlamenta, Sveta in predstavnikov vlad držav članic z dne 7. junija 2017, ki so se sestali v okviru Sveta in Komisije glede novega evropskega soglasja o razvoju – Naš svet, naše dostojanstvo, naša prihodnost, |
| --- | --- |

—

o upoštevanju skupne izjave Parlamenta, Sveta in predstavnikov vlad držav članic z dne 7. junija 2017, ki so se sestali v okviru Sveta in Komisije glede novega evropskega soglasja o razvoju – Naš svet, naše dostojanstvo, naša prihodnost,

| — | ob upoštevanju vrha OZN o trajnostnem razvoju in končnega dokumenta, ki ga je generalna skupščina OZN sprejela 25. septembra 2015, z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030 ter ob upoštevanju 17 ciljev trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vrha OZN o trajnostnem razvoju in končnega dokumenta, ki ga je generalna skupščina OZN sprejela 25. septembra 2015, z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030 ter ob upoštevanju 17 ciljev trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju načel odgovornega vlaganja v kmetijske in živilske sisteme, ki jih je oblikoval Odbor za svetovno prehransko varnost (CFS-RAI), da bi prispeval k uresničitvi prvega in drugega cilja trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načel odgovornega vlaganja v kmetijske in živilske sisteme, ki jih je oblikoval Odbor za svetovno prehransko varnost (CFS-RAI), da bi prispeval k uresničitvi prvega in drugega cilja trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju akcijske agende iz Adis Abebe o financiranju za razvoj iz leta 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijske agende iz Adis Abebe o financiranju za razvoj iz leta 2015,

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah iz leta 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah iz leta 2015,

| — | ob upoštevanju afriškega akcijskega vrha, ki je potekal 16. novembra 2016 in na katerem je bila utrjena afriška razsežnost COP 22, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju afriškega akcijskega vrha, ki je potekal 16. novembra 2016 in na katerem je bila utrjena afriška razsežnost COP 22,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. februarja 2016 o akcijskem načrtu EU za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami (COM(2016)0087), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. februarja 2016 o akcijskem načrtu EU za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami (COM(2016)0087),

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum iz Cotonouja), in njegovih revizij iz leta 2005 in 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum iz Cotonouja), in njegovih revizij iz leta 2005 in 2010,

| — | ob upoštevanju skupne strategije EU-Afrika, ki so jo na vrhu v Lizboni 9. decembra 2007 sprejeli voditelji afriških in evropskih držav in vlad, ter dveh akcijskih načrtov, sprejetih v Akri oktobra 2007 (za obdobje 2008–2010) in v Tripolisu novembra 2010 (za obdobje 2011–2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne strategije EU-Afrika, ki so jo na vrhu v Lizboni 9. decembra 2007 sprejeli voditelji afriških in evropskih držav in vlad, ter dveh akcijskih načrtov, sprejetih v Akri oktobra 2007 (za obdobje 2008–2010) in v Tripolisu novembra 2010 (za obdobje 2011–2013),

| — | ob upoštevanju sklepov 4. vrha EU-Afrika, ki je potekal v Bruslju 2. in 3. aprila 2014, pa tudi časovnega načrta, ki določa obliko srečanj (kairska oblika) in področja sodelovanja med obema celinama za obdobje 2014–2017, ter izjave EU in Afrike o migracijah in mobilnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov 4. vrha EU-Afrika, ki je potekal v Bruslju 2. in 3. aprila 2014, pa tudi časovnega načrta, ki določa obliko srečanj (kairska oblika) in področja sodelovanja med obema celinama za obdobje 2014–2017, ter izjave EU in Afrike o migracijah in mobilnosti,

| — | ob upoštevanju Agende 2063 Afriške unije, sprejete maja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Agende 2063 Afriške unije, sprejete maja 2014,

| — | ob upoštevanju poročila z naslovom The Imperative to Strengthen our Union (Potreba po okrepitvi naše unije) o osnutku priporočil za institucionalno reformo Afriške unije, ki ga je pripravil H. E. Paul Kagamé, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z naslovom The Imperative to Strengthen our Union (Potreba po okrepitvi naše unije) o osnutku priporočil za institucionalno reformo Afriške unije, ki ga je pripravil H. E. Paul Kagamé,

| — | ob upoštevanju tretjega Medcelinskega foruma civilne družbe, ki je potekal v Tunisu od 11. do 13. julija 2017 in katerega udeleženci so se zavzeli za večjo vlogo organizacij civilne družbe ter vključitev posameznikov iz civilne družbe v središče strategije EU-Afrika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretjega Medcelinskega foruma civilne družbe, ki je potekal v Tunisu od 11. do 13. julija 2017 in katerega udeleženci so se zavzeli za večjo vlogo organizacij civilne družbe ter vključitev posameznikov iz civilne družbe v središče strategije EU-Afrika,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 7. junija 2017 z naslovom Strateški pristop k odpornosti pri zunanjem delovanju EU (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 7. junija 2017 z naslovom Strateški pristop k odpornosti pri zunanjem delovanju EU (JOIN(2017)0021),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 2017/1601 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. septembra 2017 o vzpostavitvi Evropskega sklada za trajnostni razvoj (EFSD), jamstva EFSD ter jamstvenega sklada EFSD (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 2017/1601 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. septembra 2017 o vzpostavitvi Evropskega sklada za trajnostni razvoj (EFSD), jamstva EFSD ter jamstvenega sklada EFSD (2),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 5. julija 2016 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 230/2014 o vzpostavitvi instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru (COM(2016)0447), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 5. julija 2016 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 230/2014 o vzpostavitvi instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru (COM(2016)0447),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 22. novembra 2016 z naslovom Prenovljeno partnerstvo z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (JOIN(2016)0052), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 22. novembra 2016 z naslovom Prenovljeno partnerstvo z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami (JOIN(2016)0052),

| — | ob upoštevanju različnih sporočil Komisije o odnosih med EU in Afriko, predvsem sporočila z dne 27. junija 2007 z naslovom Od Kaira do Lizbone – Novo strateško partnerstvo med EU in Afriko (COM(2007)0357), sporočila z dne 17. oktobra 2008 z naslovom Eno leto po Lizboni: uresničevanje partnerstva med Afriko in EU (COM(2008)0617) in sporočila z dne 10. novembra 2010 o utrditvi odnosov med EU in Afriko – 1,5 milijarde ljudi, 80 držav, dve celini, ena prihodnost (COM(2010)0634), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju različnih sporočil Komisije o odnosih med EU in Afriko, predvsem sporočila z dne 27. junija 2007 z naslovom Od Kaira do Lizbone – Novo strateško partnerstvo med EU in Afriko (COM(2007)0357), sporočila z dne 17. oktobra 2008 z naslovom Eno leto po Lizboni: uresničevanje partnerstva med Afriko in EU (COM(2008)0617) in sporočila z dne 10. novembra 2010 o utrditvi odnosov med EU in Afriko – 1,5 milijarde ljudi, 80 držav, dve celini, ena prihodnost (COM(2010)0634),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Evropskem parlamentu in Svetu z dne 4. maja 2017 z naslovom Za nov zagon partnerstva med Afriko in EU (JOIN(2017)0017) ter sklepov Sveta na to temo z dne 19. junija 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Evropskem parlamentu in Svetu z dne 4. maja 2017 z naslovom Za nov zagon partnerstva med Afriko in EU (JOIN(2017)0017) ter sklepov Sveta na to temo z dne 19. junija 2017,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij glede odnosov med EU in Afriko in državami AKP, predvsem resolucije z dne 4. oktobra 2016 o prihodnosti odnosov med AKP in EU po letu 2020 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij glede odnosov med EU in Afriko in državami AKP, predvsem resolucije z dne 4. oktobra 2016 o prihodnosti odnosov med AKP in EU po letu 2020 (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2016 o skrbniškem skladu EU za Afriko: posledice za razvoj in humanitarno pomoč (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2016 o skrbniškem skladu EU za Afriko: posledice za razvoj in humanitarno pomoč (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. junija 2016 o letnem poročilu EU za 2015 o usklajenosti politik za razvoj (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. junija 2016 o letnem poročilu EU za 2015 o usklajenosti politik za razvoj (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. novembra 2016 o povečanju učinkovitosti razvojnega sodelovanja (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. novembra 2016 o povečanju učinkovitosti razvojnega sodelovanja (6),

| — | ob upoštevanju člena 52 svojega poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 svojega poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj in mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za mednarodno trgovino ter Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0334/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj in mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za mednarodno trgovino ter Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0334/2017),

| A. | ker so vezi med Evropsko unijo in afriškimi državami zgodovinske ter so njihove usode tesno povezane; ker je EU glavna partnerica Afrike na gospodarskem in trgovinskem področju ter na področju razvoja, humanitarne pomoči in varnosti; |
| --- | --- |

A.

ker so vezi med Evropsko unijo in afriškimi državami zgodovinske ter so njihove usode tesno povezane; ker je EU glavna partnerica Afrike na gospodarskem in trgovinskem področju ter na področju razvoja, humanitarne pomoči in varnosti;

| B. | ker partnerstvo Afrika-EU potrebuje novo vizijo, ki bo odražala politični, gospodarski, okoljski in socialni razvoj obeh celin; ker se je treba prilagoditi novim silam na mednarodnem prizorišču – vključno s Kitajsko – in se približati izpopolnjenemu, posodobljenemu in bolj političnem partnerstvu s poudarkom na obrambi skupnih interesov; |
| --- | --- |

B.

ker partnerstvo Afrika-EU potrebuje novo vizijo, ki bo odražala politični, gospodarski, okoljski in socialni razvoj obeh celin; ker se je treba prilagoditi novim silam na mednarodnem prizorišču – vključno s Kitajsko – in se približati izpopolnjenemu, posodobljenemu in bolj političnem partnerstvu s poudarkom na obrambi skupnih interesov;

| C. | ker morajo odnosi med EU in Afriko temeljiti na načelih medsebojnega razumevanja in skupnih interesov ter na skupnih vrednotah v okviru vzajemnega partnerstva; |
| --- | --- |

C.

ker morajo odnosi med EU in Afriko temeljiti na načelih medsebojnega razumevanja in skupnih interesov ter na skupnih vrednotah v okviru vzajemnega partnerstva;

| D. | ker odnosi med EU in Afriko temeljijo na različnih pravnih instrumentih in različnih političnih strategijah ter je treba povečati sinergijo in skladnost med njimi, da bi bilo partnerstvo učinkovitejše in trajnostno; |
| --- | --- |

D.

ker odnosi med EU in Afriko temeljijo na različnih pravnih instrumentih in različnih političnih strategijah ter je treba povečati sinergijo in skladnost med njimi, da bi bilo partnerstvo učinkovitejše in trajnostno;

| E. | ker je Sporazum iz Cotonouja, ki z EU povezuje 79 držav AKP, vključno z 48 državami v podsaharski Afriki, glavno partnerstvo med EU in Afriko; ker je EU vzpostavila odnose tudi z afriškimi državami, ki niso pogodbenice Sporazuma iz Cotonouja; ker je partnerstvo EU-AKP nastalo v času, ko države AKP še niso vzpostavile sedanjih struktur za regionalno in celinsko sodelovanje; ker je zaradi ustanovitve Afriške unije leta 2003 in sprejetja skupne strategije EU-Afrika leta 2007 treba poenostaviti več političnih okvirov EU in Afrike; ker je cilj, da se Afrika obravnava enotno, jasno omenjen v preambuli skupne strategije; |
| --- | --- |

E.

ker je Sporazum iz Cotonouja, ki z EU povezuje 79 držav AKP, vključno z 48 državami v podsaharski Afriki, glavno partnerstvo med EU in Afriko; ker je EU vzpostavila odnose tudi z afriškimi državami, ki niso pogodbenice Sporazuma iz Cotonouja; ker je partnerstvo EU-AKP nastalo v času, ko države AKP še niso vzpostavile sedanjih struktur za regionalno in celinsko sodelovanje; ker je zaradi ustanovitve Afriške unije leta 2003 in sprejetja skupne strategije EU-Afrika leta 2007 treba poenostaviti več političnih okvirov EU in Afrike; ker je cilj, da se Afrika obravnava enotno, jasno omenjen v preambuli skupne strategije;

| F. | ker EU z afriškimi državami sodeluje v političnem in institucionalnem dialogu, ki poteka na vrhovnih srečanjih EU-Afrika, v medvladni organizaciji Unija za Sredozemlje in organih za sodelovanje AKP-EU, med drugim na parlamentarni ravni prek skupne parlamentarne skupščine AKP-EU, delegacije EU pri parlamentarni skupščini Unije za Sredozemlje in Vseafriškega parlamenta; |
| --- | --- |

F.

ker EU z afriškimi državami sodeluje v političnem in institucionalnem dialogu, ki poteka na vrhovnih srečanjih EU-Afrika, v medvladni organizaciji Unija za Sredozemlje in organih za sodelovanje AKP-EU, med drugim na parlamentarni ravni prek skupne parlamentarne skupščine AKP-EU, delegacije EU pri parlamentarni skupščini Unije za Sredozemlje in Vseafriškega parlamenta;

| G. | ker proračun 11. Evropskega razvojnega sklada znaša 30,5 milijarde EUR, od česar je 900 milijonov EUR namenjenih mirovni pomoči za Afriko, 1,4 milijarde EUR pa bo uporabljenih za skrbniški sklad EU za Afriko; ker je bilo za potrebe afriških držav iz evropskega instrumenta sosedstva porabljenih 5 milijard EUR, iz instrumenta za razvojno sodelovanje pa je bilo 845 milijonov EUR namenjenih vseafriškemu programu za izvajanje skupne strategije; |
| --- | --- |

G.

ker proračun 11. Evropskega razvojnega sklada znaša 30,5 milijarde EUR, od česar je 900 milijonov EUR namenjenih mirovni pomoči za Afriko, 1,4 milijarde EUR pa bo uporabljenih za skrbniški sklad EU za Afriko; ker je bilo za potrebe afriških držav iz evropskega instrumenta sosedstva porabljenih 5 milijard EUR, iz instrumenta za razvojno sodelovanje pa je bilo 845 milijonov EUR namenjenih vseafriškemu programu za izvajanje skupne strategije;

| H. | ker bo naslednji vrh AU-EU, ki bo potekal v Abidžanu 29. in 30. novembra 2017 na temo vlaganja v mlade, priložnost za ustvarjanje, podpiranje in razvoj gospodarskih razmer za resnično enakopravnost partnerjev, ki želijo braniti ključne skupne interese; |
| --- | --- |

H.

ker bo naslednji vrh AU-EU, ki bo potekal v Abidžanu 29. in 30. novembra 2017 na temo vlaganja v mlade, priložnost za ustvarjanje, podpiranje in razvoj gospodarskih razmer za resnično enakopravnost partnerjev, ki želijo braniti ključne skupne interese;

| I. | ker je treba skupno strategijo upoštevati v obdobju po Sporazumu iz Cotonouja; |
| --- | --- |

I.

ker je treba skupno strategijo upoštevati v obdobju po Sporazumu iz Cotonouja;

| J. | ker je EU dolgoletna partnerica in glavno jamstvo za varnost na afriški celini, kar je izjemnega pomena; ker sta varnost in trajnostni razvoj evropske celine močno in neposredno odvisna od stabilnosti in razvoja afriške celine, in obratno; |
| --- | --- |

J.

ker je EU dolgoletna partnerica in glavno jamstvo za varnost na afriški celini, kar je izjemnega pomena; ker sta varnost in trajnostni razvoj evropske celine močno in neposredno odvisna od stabilnosti in razvoja afriške celine, in obratno;

| K. | ker sta nenehna podpora za učinkovito izvajanje afriške strukture za mir in varnost ter zavezanost EU, Afriške unije in drugih mednarodnih akterjev, navzočih v Afriki, bistvenega pomena za razvoj in stabilnost te celine; |
| --- | --- |

K.

ker sta nenehna podpora za učinkovito izvajanje afriške strukture za mir in varnost ter zavezanost EU, Afriške unije in drugih mednarodnih akterjev, navzočih v Afriki, bistvenega pomena za razvoj in stabilnost te celine;

| L. | ker so migracije pomemben element globalne strategije EU za zunanjo in varnostno politiko in prednostna tema zunanjih odnosov EU, tudi z Afriko; ker imata Afrika in Evropa skupni interes in odgovornost za migracije in mobilnost, tudi v boju proti tihotapljenju ljudi in trgovini z njimi, in ker upravljanje migracij zahteva celovite rešitve na osnovi solidarnosti, delitve odgovornosti, spoštovanja pravic migrantov in mednarodne zakonodaje, predvsem pa učinkovito rabo instrumentov razvojnega sodelovanja; |
| --- | --- |

L.

ker so migracije pomemben element globalne strategije EU za zunanjo in varnostno politiko in prednostna tema zunanjih odnosov EU, tudi z Afriko; ker imata Afrika in Evropa skupni interes in odgovornost za migracije in mobilnost, tudi v boju proti tihotapljenju ljudi in trgovini z njimi, in ker upravljanje migracij zahteva celovite rešitve na osnovi solidarnosti, delitve odgovornosti, spoštovanja pravic migrantov in mednarodne zakonodaje, predvsem pa učinkovito rabo instrumentov razvojnega sodelovanja;

| M. | ker v Afriki več kot 218 milijonov ljudi trpi skrajno revščino; ker se je delež prebivalcev podsaharske Afrike, ki živijo v skrajni revščini, zmanjšal s 56 % leta 1990 na 43 % leta 2012; ker se 33 od 47 najmanj razvitih držav nahaja v Afriki, zaradi česar je partnerstvo med EU in Afriko nujno potrebno sredstvo za uresničevanje agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, zlasti izkoreninjenja revščine; |
| --- | --- |

M.

ker v Afriki več kot 218 milijonov ljudi trpi skrajno revščino; ker se je delež prebivalcev podsaharske Afrike, ki živijo v skrajni revščini, zmanjšal s 56 % leta 1990 na 43 % leta 2012; ker se 33 od 47 najmanj razvitih držav nahaja v Afriki, zaradi česar je partnerstvo med EU in Afriko nujno potrebno sredstvo za uresničevanje agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja, zlasti izkoreninjenja revščine;

| N. | ker infrastrukturne potrebe v Afriki po ocenah znašajo 75 milijard EUR na leto, vrednost potrošniškega trga naj bi do leta 2020 dosegla 1 000 milijard ameriških dolarjev, neposredne tuje naložbe naj bi se vztrajno povečevale in do leta 2020 dosegle 144 milijard ameriških dolarjev, na celini pa trenutno živi milijarda ljudi; |
| --- | --- |

N.

ker infrastrukturne potrebe v Afriki po ocenah znašajo 75 milijard EUR na leto, vrednost potrošniškega trga naj bi do leta 2020 dosegla 1 000 milijard ameriških dolarjev, neposredne tuje naložbe naj bi se vztrajno povečevale in do leta 2020 dosegle 144 milijard ameriških dolarjev, na celini pa trenutno živi milijarda ljudi;

| O. | ker v afriškem izvozu še vedno prevladujejo nepredelani proizvodi in ker trgovinski preferenciali zajemajo velik del tega izvoza; ker prost dostop do trga za večino afriških proizvodov povečuje zmogljivosti afriških držav in njihovo konkurenčnost ter poenostavlja sodelovanje na svetovnih trgih, kadar zanje med drugim veljajo politike, katerih cilj je spodbuditi razvoj z dolgoročno in trajnostno industrializacijo in podeželsko storilnostjo; |
| --- | --- |

O.

ker v afriškem izvozu še vedno prevladujejo nepredelani proizvodi in ker trgovinski preferenciali zajemajo velik del tega izvoza; ker prost dostop do trga za večino afriških proizvodov povečuje zmogljivosti afriških držav in njihovo konkurenčnost ter poenostavlja sodelovanje na svetovnih trgih, kadar zanje med drugim veljajo politike, katerih cilj je spodbuditi razvoj z dolgoročno in trajnostno industrializacijo in podeželsko storilnostjo;

| P. | ker bo treba upoštevati demografsko dinamiko, saj naj bi do leta 2050 prebivalstvo Afrike naraslo na 2,5 milijarde ljudi, večinoma mladih, evropsko prebivalstvo pa bo precej starejše; ker je zato treba na afriški celini ustvariti na milijone delovnih mest ter pomagati in podpreti opolnomočenje žensk in mladih, zlasti z izobraževanjem, dostopom do zdravstvenega varstva in usposabljanjem; |
| --- | --- |

P.

ker bo treba upoštevati demografsko dinamiko, saj naj bi do leta 2050 prebivalstvo Afrike naraslo na 2,5 milijarde ljudi, večinoma mladih, evropsko prebivalstvo pa bo precej starejše; ker je zato treba na afriški celini ustvariti na milijone delovnih mest ter pomagati in podpreti opolnomočenje žensk in mladih, zlasti z izobraževanjem, dostopom do zdravstvenega varstva in usposabljanjem;

Okrepitev političnega dialoga med EU in Afriko: pogoj za obnovljeno strateško partnerstvo

| 1. | je seznanjen z novim sporočilom z naslovom Za nov zagon partnerstva med Afriko in EU, ki želi dati nov zagon partnerstvu med Afriko in EU, da bi se to okrepilo in poglobilo ter bi bilo usmerjeno v blaginjo in stabilnost obeh celin v skladu z zavezami, sprejetimi v okviru ciljev trajnostnega razvoja, novega evropskega soglasja o razvoju, ki predstavlja niz smernic za evropsko razvojno politiko, globalne strategije EU za zunanjo in varnostno politiko ter Agende 2063; |
| --- | --- |

1.

| 2. | želi spomniti, da je Afrika ena ključnih strateških partneric EU, in meni, da je bistveno okrepiti odnose med EU in AU prek spremenjenega in razširjenega dialoga, ki bo vključeval načela preglednosti in dobrega upravljanja, da bi dosegli obojestranske koristi ter enakopravno in trajnostno sodelovanje, da bi se odzvali na skupne izzive in zagotovili skupne koristi, pri tem pa zagotovili načelo odgovornosti in upoštevali posebne okoliščine in stopnjo razvoja vsake partnerske države; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva, naj se bodoče partnerstvo osredotoči na prednostna področja, ki sta jih določili tako AU kot EU, kot so:






  — | gospodarski razvoj (prek trgovine, sporazumov o gospodarskem partnerstvu, okrepljenega regionalnega povezovanja, diverzifikacije gospodarstva, trajnostne industrializacije in ustvarjanja kakovostnih delovnih mest), |
| --- | --- | --- |

3.

—

gospodarski razvoj (prek trgovine, sporazumov o gospodarskem partnerstvu, okrepljenega regionalnega povezovanja, diverzifikacije gospodarstva, trajnostne industrializacije in ustvarjanja kakovostnih delovnih mest),

| — | dobro upravljanje, vključno s človekovimi pravicami, |
| --- | --- |

—

dobro upravljanje, vključno s človekovimi pravicami,

| — | človekov razvoj prek javnih storitev, ki zajemajo osnovne potrebe, kot so izobraževanje, zdravstvo, dostop do vode in sanitarnih storitev, enakost spolov, znanost, tehnologija in inovacije, |
| --- | --- |

—

človekov razvoj prek javnih storitev, ki zajemajo osnovne potrebe, kot so izobraževanje, zdravstvo, dostop do vode in sanitarnih storitev, enakost spolov, znanost, tehnologija in inovacije,

| — | varnost in boj proti terorizmu, |
| --- | --- |

—

varnost in boj proti terorizmu,

| — | migracije in mobilnost, |
| --- | --- |

—

migracije in mobilnost,

| — | okolje – vključno s podnebnimi spremembami; |
| --- | --- |

—

okolje – vključno s podnebnimi spremembami;

| 4. | želi spomniti, da je proračunska podpora najboljši način za uporabo odobritev, saj lahko vlade tako same določijo svoje potrebe in prednostne naloge; želi spomniti, da splošna proračunska podpora ali proračunska podpora za posamezne sektorje omogočata podporo razvojnim politikam in zagotavljata največjo možno uporabo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja, da so glavna tema petega vrha AU-EU, ki bo novembra 2017 v Slonokoščeni obali, mladi, saj je ta tema pomembna za prihodnost obeh celin; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opozarja na pomen in učinkovitost sodelovanja AKP-EU ter na rezultate, dosežene na področju razvoja; poudarja, da je treba ta pravno zavezujoč okvir ohraniti po letu 2020; poudarja, da je treba okrepiti to sodelovanje, pri tem pa razviti njegovo regionalno razsežnost, tudi prek večjega sodelovanja z AU, regionalnimi gospodarskimi skupnostmi in drugimi regionalnimi organizacijami; poziva k bolj strateškemu, pragmatičnemu, celovitemu in strukturiranemu pristopu k političnemu dialogu v okviru pogajanj o sporazumu, ki bo nasledil sporazum iz Cotonouja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva, naj se okrepi parlamentarna razsežnost AKP-EU; poudarja, da je Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU edinstvena platforma za sodelovanje in ima ključno vlogo pri krepitvi demokracije, pravne države in spoštovanja človekovih pravic; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da pregled evropske sosedske politike ponuja možnosti za boljše usklajevanje sosedske politike in politike glede drugih afriških držav z oblikovanjem razširjenih okvirov za sodelovanje o regionalnih vprašanjih, kot so varnost, energija in celo migracije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponovno potrjuje, da je treba v okviru partnerstva med Afriko in EU sprejeti usklajen pristop med državami članicami EU ter med EU in njenimi državami članicami, kot je določeno v členu 210 PDEU; želi spomniti tudi, da je treba v evropskih in afriških politikah in pobudah upoštevati načelo EU glede skladnosti politik za razvoj, da bi uresničili cilje trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva, naj se v trgovinske odnose EU z Afriko v celoti vključi načelo skladnosti politik za razvoj, kar zajema vključitev izvršljivih določb o trgovini in trajnostnem razvoju v vse trgovinske sporazume EU z afriškimi državami, v skladu z zavezami Komisije, izraženimi v strategiji Trgovina za vse; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponovno izraža, kako pomembno je, da države članice izpolnijo svojo zavezo in namenijo 0,7 % BDP za uradno razvojno pomoč za okrepitev sodelovanja z Afriko; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podpira izraženo željo okrepiti zavezništva med EU in Afriko, da bi obravnavali vprašanja globalnega upravljanja; v zvezi s tem poudarja, da je treba okrepiti dialog z AU in ohraniti njeno finančno avtonomijo, v skladu z odločitvijo o financiranju iz Kigalija, z zmanjšanjem njene odvisnosti od zunanjega financiranja; je seznanjen s predlogi, predstavljenimi v poročilu, ki ga je pripravil Paul Kagamé in katerega namen je okrepiti AU, da bi proces afriškega političnega povezovanja dobil zagon; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja vlogo civilne družbe – vključno z nevladnimi organizacijami, verskimi organizacijami, organizacijami mladih in organizacijami za pravice žensk, zasebnim sektorjem, sindikati, parlamentarnimi skupščinami, lokalnimi organi in diasporo, med katerimi ima vsak od teh elementov svoje posebne značilnosti, – pri utrjevanju političnega dialoga med EU in Afriko za zagotovitev partnerstva, osredotočenega na ljudi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da je treba povečati sodelovanje civilne družbe v partnerstvu med Afriko in EU in tako spodbuditi okrepitev njenih zmogljivosti, zlasti s prenosom strokovnega znanja in zagotovitvijo njene vključenosti v zasnovo in izvajanje ustreznih reform in politik; meni, da je sodelovanje organizacij civilne družbe bistveno za javno odgovornost; podpira različne platforme, vzpostavljene z namenom, da bi civilna družba postala eden ključnih akterjev v partnerstvu, predvsem skupni letni forum, katerega cilj je izvajati časovni načrt EU-Afrika; kljub temu obžaluje, da ta forum nikoli ni bil organiziran, ter poziva EU in AU, naj nemudoma zagotovita potrebna finančna in politična sredstva, da bi zagotovili plodno udeležbo vseh deležnikov v partnerstvu, tudi v okviru tega petega vrha AU-EU; |
| --- | --- |

14.

Prizadevanje za odpornejše države in družbe v korist vseh, zlasti mladih, da bi se dosegli cilji trajnostnega razvoja

| 15. | meni, da bi morala biti odpornost – v vseh njenih petih razsežnostih – glavni sestavni del nove strategije EU-Afrika; |
| --- | --- |

15.

Politična odpornost

| 16. | poudarja, da je treba okrepiti dobro upravljanje, demokracijo, pravno državo in spoštovanje človekovih pravic, a tudi začeti s prizadevanji v boju proti korupciji na obeh celinah, saj so to nepogrešljivi elementi trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zato poziva k odkritemu in vključujočemu dialogu, ki bo temeljil na medsebojnem spoštovanju ter te vrednote in načela postavil za pomemben sestavni del sodelovanja, zlasti z razširitvijo pogojevanja razvojne pomoči z njihovim doslednim upoštevanjem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da je odločnejše spoprijemanje z izzivi upravljanja na obeh celinah bistvenega pomena za vzpostavitev pravičnejših, stabilnejših in varnejših družb; poudarja, da je treba še naprej uveljavljati in promovirati človekove pravice in upravljanje na podlagi obstoječih instrumentov mednarodnega prava, zakonov, načel in mehanizmov, tudi tistih, ki izhajajo iz afriških teles regionalnega upravljanja, kot so Afriška listina o človekovih pravicah in pravicah ljudstev in njeni protokoli, Afriška listina o demokraciji, volitvah in upravljanju, Afriška komisija za človekove pravice in pravice ljudstev ter Afriško sodišče za človekove pravice in pravice ljudstev, da se poveča odgovornost zanje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opozarja na pomen vloge Mednarodnega kazenskega sodišča pri spopadanju z nekaznovanostjo in uveljavljanju vrednot miru, varnosti, enakosti, poštenosti, pravičnosti in odškodovanja, katerih nosilec je; poziva Evropsko unijo in afriške države, naj še naprej podpirajo Rimski statut in Mednarodno kazensko sodišče; poziva vse podpisnice Rimskega statuta, naj ga čim prej ratificirajo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podpira organizacijo skupne konference AU in EU na visoki ravni o volilnih procesih, demokraciji in upravljanju v Afriki in Evropi ter poziva Evropski parlament, vseafriški parlament, Skupno parlamentarno skupščino AKP-EU in Evro-sredozemsko parlamentarno skupščino, naj se temu v celoti pridružijo; poziva, naj se okrepijo vezi med različnimi skupščinami, da bi se podpirale sinergije in skladnost skupnih ukrepov; |
| --- | --- |

20.

Odpornost na področju varnosti

| 21. | ponovno poudarja tesno povezavo med varnostjo in razvojem; opozarja, da je treba za reševanje specifičnih težav v nestabilnih državah in za spodbujanje odpornejših držav in družb bolje povezati varnostna vprašanja in razvojne cilje; ugotavlja, da bi bilo treba to doseči s posebnimi instrumenti in dodatnim financiranjem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva k močnejšemu sodelovanju med EU in Afriko na področju varnosti in pravosodja, kar zadeva mednarodni pravni okvir, da bi celostno pristopali k reševanju problemov in se bolje spopadali z organiziranim kriminalom, trgovino z ljudmi in tihotapljenjem, zlasti v povezavi z otroki, ter terorizmom; meni, da bi morali biti ukrepi EU usklajeni s strategijami, ki jih sprejmejo afriške države, zlasti s strategijami glede miru in varnosti iz Agende 2063; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja potrebo po sodelovanju med EU, AU, regionalnimi organizacijami in drugimi pomembnejšimi političnimi akterji v Afriki na področju varnosti, da bi se povečale zmogljivosti držav v razvoju, reformirali njihovi varnostni sektorji ter podpirale dejavnosti na področju razorožitve, demobilizacije in ponovnega vključevanja nekdanjih borcev; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opozarja, da je terorizem globalna grožnja, ki vpliva na regionalni mir in stabilnost, trajnostni razvoj in notranjo varnost, z njo pa se morajo usklajeno spoprijeti nacionalne vlade, regionalne in mednarodne organizacije ter evropske agencije; poziva k okrepljenemu sodelovanju v okviru strategije EU-Afrika, ki bo usmerjeno v preprečevanje nekaznovanosti, podpiranje načel pravne države ter širjenje policijskih in pravosodnih zmogljivosti, da bi spodbujali izmenjave informacij in primerov najboljše prakse ter preprečevali financiranje terorizma, ga ovirali in se borili proti njemu ter ga kazensko preganjali; meni, da bi morala strategija za boj proti terorizmu vključevati tudi ukrepe za spodbujanje medverskega dialoga in preprečevanje radikalizacije – zlasti med mladimi – v Afriki in Evropi, ki vodi v nasilni ekstremizem; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ponovno poudarja pomen različnih misij in operacij EU v Afriki; podpira vzpostavitev združenih sil skupine petih držav iz Sahela; poziva, naj se evropski ukrepi za mir in varnost v sodelovanju z afriškimi in mednarodnimi partnerji okrepijo ter naj se podpre celovita usposobitev Afriške strukture za mir in varnost (APSA); poziva EU, naj zagotovi začetni prispevek v sklad Afriške unije za mir, namenjen dejavnostim v okviru postavke „mediacija in diplomacija“; |
| --- | --- |

25.

Okoljska odpornost

| 26. | opozarja, da je Afrika še posebej izpostavljena učinkom podnebnih sprememb; meni, da je za EU bistvenega pomena, da razvije strateški pristop k vzpostavljanju odpornosti na podnebne spremembe in da podpira afriške države, zlasti najmanj razvite države, pri njihovih prizadevanjih za zmanjšanje izpustov toplogrednih plinov in za prilagajanje; podarja, da so podnebne spremembe pomembne, ker povečujejo tveganje konfliktov, suše, lakote in migracij, kot kažejo nedavni izbruhi lakote v Južnem Sudanu, Nigeriji in Somaliji; v zvezi s tem opozarja, da je bistvenega pomena spodbujati in spoštovati zaveze, sprejete v Parizu leta 2015, in do leta 2020 nameniti 100 milijard ameriških dolarjev za države v razvoju; poziva, naj se oblikujejo nove vrste sodelovanja med EU in Afriko, da bi se znižale ovire za financiranje in prenos tehnologije; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da ima Afrika bogato in raznoliko naravno okolje; poziva, naj se zaščita biotske raznovrstnosti postavi v središče politične agende AU-EU; poziva, naj bo delovanje strategije EU-Afrika usklajeno s prednostnimi nalogami akcijskega načrta EU za boj proti nezakoniti trgovini s prostoživečimi vrstami ter usmerjeno v varstvo naravne dediščine in še posebej naravnih parkov; |
| --- | --- |

27.

| 28. | spodbuja k večjim naložbam na področjih obnovljivih virov energije in krožnega gospodarstva, da bi se dodatno spodbudili ukrepi, ki prispevajo k spoštovanju okolja in ustvarjajo delovna mesta; opozarja, da je zagotavljanje dostopa do cenovno sprejemljive, zanesljive, trajnostne in sodobne energije za vse bistvenega pomena za zadovoljevanje temeljnih potreb ljudi, nujno potrebno za praktično vse oblike gospodarskih dejavnosti in bistveno gonilo razvoja; poziva EU, naj še naprej podpira afriško pobudo za energijo iz obnovljivih virov, in pozdravlja predlog Komisije o sklenitvi novega partnerstva med EU in Afriko za raziskave in inovacije na področju podnebnih sprememb in trajnostne energije; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva partnerstvo Afrika-EU, naj se dolgoročno osredotoči na kmetijstvo in prehransko varnost ter podpira sinergije med prehransko varnostjo in podnebnimi ukrepi; v zvezi s tem poziva EU, naj poveča svojo podporo za trajnostno kmetijstvo, kmetijsko-gozdarstvo in kmetijsko-ekološke prakse, ki spoštujejo tradicionalno rabo zemljišč in zagotavljajo dostop do zemljišč, vode in semen, ki niso zaščitena s patenti; poleg tega poziva EU, naj podpira majhne pridelovalce/kmete in živinorejce, da bi se s širjenjem in naložbami v infrastrukturo dosegla prehranska varnost v skladu z načeli odbora CFS za odgovorne naložbe v kmetijstvo in prehranske sisteme, in naj podpira ustanavljanje zadrug; poudarja tudi zmogljivosti in izkušnje na področju trajnostnega kmetijstva, ki so jih civilnodružbene organizacije pridobile na ravni skupnosti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja pobude EU, ki zahtevajo boljše upravljanje in bolj pregledno trgovanje z naravnimi viri; meni, da bi trajnostno upravljanje in trgovanje z naravnimi viri, kot so minerali, les in prostoživeče vrste, omogočila državam, ki so bogate z viri, in njihovemu prebivalstvu, da še naprej uživajo koristi od teh virov; opozarja, da je treba na podlagi zakonodaje EU o konfliktnih mineralih uvesti spremljevalne ukrepe v okviru celostnega pristopa, ki spodbuja uporabo mednarodnih standardov o potrebni skrbnosti, kot so opredeljeni v smernicah OECD; poziva k pripravi skupne listine med EU in Afriko o trajnostnem upravljanju naravnih virov; |
| --- | --- |

30.

Gospodarska odpornost

| 31. | meni, da so stabilno regulativno in institucionalno okolje ter zdravo gospodarstvo bistveni elementi za zagotavljanje konkurenčnosti, naložb, ustvarjanja delovnih mest, višjega življenjskega standarda in vzdržne rasti; v zvezi s tem poudarja, da je treba na spletu povečati dostopnost informacij o pravu gospodarskih družb; opozarja, da gospodarska rast brez nepristranske države ne zagotavlja sistematično družbenega razvoja ali napredka, in vztraja, da je treba zagotoviti porazdelitev bogastva, nudenje storitev državljanom in izboljšati enake možnosti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva k večjemu sodelovanju med evropskim in afriškim zasebnim sektorjem in k osredotočanju naložb, zlasti v obliki javno-zasebnih partnerstev, na temelju strogega etičnega kodeksa in načel družbene odgovornosti, v ključne sektorje, kot so:






  — | trajnostni viri energije, vključno z oskrbo z električno energijo za vse, |
| --- | --- | --- |

32.

—

trajnostni viri energije, vključno z oskrbo z električno energijo za vse,

| — | osnovna infrastruktura, zlasti v prometnem sektorju, tudi sektorju pomorskega prometa, |
| --- | --- |

—

osnovna infrastruktura, zlasti v prometnem sektorju, tudi sektorju pomorskega prometa,

| — | trajnostna raba naravnih virov, |
| --- | --- |

—

trajnostna raba naravnih virov,

| — | trajnostno kmetijstvo, |
| --- | --- |

—

trajnostno kmetijstvo,

| — | „modro gospodarstvo“, vključno s pomorsko industrijo, |
| --- | --- |

—

„modro gospodarstvo“, vključno s pomorsko industrijo,

| — | znanost, raziskave, tehnologija in inovacije, tako na področjih skupnega interesa kot na področjih, ki izraziteje zadevajo eno od celin, kot so bolezni, povezane z revščino, in zapostavljene bolezni; |
| --- | --- |

—

znanost, raziskave, tehnologija in inovacije, tako na področjih skupnega interesa kot na področjih, ki izraziteje zadevajo eno od celin, kot so bolezni, povezane z revščino, in zapostavljene bolezni;

| — | digitalizacija kot ključni dejavnik pri zagotavljanju razvoja afriškega gospodarstva, pa tudi pri povezovanju ljudi; |
| --- | --- |

—

digitalizacija kot ključni dejavnik pri zagotavljanju razvoja afriškega gospodarstva, pa tudi pri povezovanju ljudi;

| 33. | poudarja, da regionalno povezovanje poganja gospodarski razvoj in je nujno v globaliziranem svetu; poziva, naj se podpira sodelovanje na osi jug–jug, ki odraža postopno preoblikovanje afriške celine; podpira oblikovanje prostotrgovinskega območja, ki bo zajemalo celotno afriško celino, ter cilj povečanja trgovine znotraj Afrike za 50 % do leta 2050; opozarja tudi na razvojne perspektive, ki jih nudijo sporazumi o gospodarskem partnerstvu in trgovinski sporazumi med EU in afriškimi državami, ki dopuščajo spodbujanje trajnostnega razvoja, človekovih pravic ter pravične in etične trgovine; poudarja, da je treba zagotoviti razvoju naklonjena pravila o poreklu, učinkovite zaščitne klavzule, asimetrično liberalizacijo, zaščito mladih gospodarskih panog ter poenostavitev in preglednost carinskih postopkov; spominja, da je namen sporazumov o gospodarskem partnerstvu pomagati državam AKP, da razširijo svoje trge, spodbujati trgovino z blagom in povečati naložbe ter da je s temi sporazumi predvideno počasno, postopno in asimetrično odpiranje trgovine z blagom med EU in državami AKP; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva, naj bodo trgovinski sporazumi povsem pregledni ter naj vsi ustrezni deležniki, vključno s civilno družbo zadevnih držav, prek uradnih posvetovanj v celoti sodelujejo pri prihodnjih pogajanjih in pri izvajanju sporazumov, o katerih potekajo pogajanja; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva EU in države članice, naj bolje usklajujejo svoje programe pomoči za trgovino in spodbujajo sinergije s svojimi naložbenimi politikami za Afriko; poleg tega jih poziva, naj povečajo svoje finančne obveznosti za pomoč za trgovino, pa tudi tehnično pomoč in pobude za krepitev zmogljivosti, saj so te za afriške države, zlasti za najmanj razvite države, izjemno pomembne; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opozarja, da ima zasebni sektor – od mikro ter majhnih in srednje velikih podjetij (MSP) do zadrug in mednarodnih podjetij – ključno vlogo pri ustvarjanju delovnih mest in v razvojnem procesu ter da prispeva k financiranju slednjega; izpostavlja posebno vlogo MSP in majhnih družinskih podjetij ter poziva k podpiranju individualnih pobud; v zvezi s tem pozdravlja ustanovitev Evropskega sklada za trajnostni razvoj, ki bi si moral prizadevati za podpiranje zasebnega sektorja v afriških državah, zlasti lokalnih podjetij in MSP v nestabilnih državah, ter tako spodbujati naložbe in ustvarjanje trajnostnih delovnih mest, še posebej za ženske in mlade; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opozarja na obveznosti, ki jih mora zasebni sektor izpolnjevati na podlagi smernic OZN in OECD, ter ponavlja svoj poziv državam članicam EU in AU, naj konstruktivno sodelujejo v medvladni delovni skupini OZN za mednarodne korporacije in druga podjetja ter človekove pravice, naj si prizadevajo za oblikovanje zavezujoče mednarodne pogodbe, ki bo temeljila na vodilnih načelih OZN o podjetništvu in človekovih pravicah ter določala načine, kako bi morala podjetja spoštovati obveznosti glede človekovih pravic ter glede socialnih, delovnih in okoljskih standardov; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja potrebo po ustvarjanju dostojnih delovnih mest in njihovem povezovanju z naložbami, oboje pa bi bilo treba storiti v okviru partnerstva med Afriko in EU; poziva, naj se pri tem upoštevajo standardi Mednarodne organizacije dela (ILO); poudarja pomen interakcij na socialni, ekonomski in institucionalni ravni ter poziva k okrepitvi vloge socialnih partnerjev z okrepitvijo učinkovitosti socialnega dialoga na vseh ustreznih ravneh, kar vodi do kolektivnih pogajanj; |
| --- | --- |

38.

| 39. | obžaluje, da se približno 50 milijard ameriških dolarjev letno izteka iz Afrike v obliki nezakonitih finančnih tokov, kar je več, kot skupaj letno znaša uradna razvojna pomoč, in ogroža prizadevanja na področju mobilizacije domačih javnofinančnih prihodkov; zato poziva obe strani, naj:






  — | oblikujeta učinkovita orodja za boj proti utajam davkov, davčnim goljufijam in korupciji, vključno z javno preglednostjo dejanskega lastništva pravnih oseb, skladov in podobnih ureditev, |
| --- | --- | --- |

39.

—

oblikujeta učinkovita orodja za boj proti utajam davkov, davčnim goljufijam in korupciji, vključno z javno preglednostjo dejanskega lastništva pravnih oseb, skladov in podobnih ureditev,

| — | spodbujata načela odgovornega vlaganja, ki jih podpira OZN, |
| --- | --- |

—

spodbujata načela odgovornega vlaganja, ki jih podpira OZN,

| — | podpreta pobude za izboljšanje učinkovitosti in preglednosti sistemov upravljanja javnih financ; |
| --- | --- |

—

podpreta pobude za izboljšanje učinkovitosti in preglednosti sistemov upravljanja javnih financ;

| 40. | poleg tega poziva k učinkovitemu izvajanju vodilnih načel OZN o dolgu in človekovih pravicah ter načel Konference OZN za trgovino in razvoj (UNCTAD) o spodbujanju odgovornega državnega najemanja in dajanja posojil; pozdravlja delo OZN za pripravo mednarodnega mehanizma za prestrukturiranje državnega dolga; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva k večjemu finančnemu vključevanju v Afriki, tudi žensk, in sicer z razvojem elektronskega bančništva, za boj proti polarizaciji afriške družbe; spominja, da nakazila izseljencev predstavljajo večji tok denarja v države v razvoju, kot je skupni znesek uradne razvojne pomoči, in lahko znatno prispevajo k uresničevanju agende 2030; zato poziva EU, naj dodatno podpre prizadevanja AU za izboljšanje mehanizmov za nakazila izseljencev; |
| --- | --- |

41.

Družbena odpornost

| 42. | se zaveda pomena demografske dinamike v Afriki, ki zahteva dolgoročno strateško vizijo za razvoj trajnostnih, vključujočih in participativnih družb; prav tako poudarja, da je treba preprečiti diskriminacijo ranljivih skupin, med drugim invalidov in domorodnih ljudstev; se zaveda, da je naraščanje števila prebivalcev v Afriki tako izziv za lokalno gospodarstvo kot priložnost za to celino; zato poziva EU, naj bo angažirana pri spodbujanju primernih javnih politik in naložb v izobraževanje in zdravje, med drugim spolno in reproduktivno zdravje in pravice, da bodo mladi dobro obveščeni, ko bodo odločali o tem, pa tudi v enakost spolov in pravice otrok, brez česar ni mogoče doseči družbene, gospodarske in okoljske odpornosti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja, da se Afrika vse hitreje urbanizira, kar prinaša družbene, gospodarske in okoljske izzive; poziva k rešitvam, ki bodo zmanjšale pritisk na mesta, pa tudi težave, ki jih povzroča nenadzorovana urbanizacija; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva EU in Afriško unijo, naj utrdita afriške državne izobraževalne sisteme, med drugim zmogljivost njihove upravne strukture, tako da vsaj 20 % državnih proračunov vložita v izobraževanje ter povečata podporo EU za globalno partnerstvo za izobraževanje in sklad Education Cannot Wait; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da je treba omogočiti splošen, vključujoč, enakopraven in dolgoročen dostop do visokokakovostne izobrazbe na vseh stopnjah, od zgodnjega otroštva naprej in za vse, s posebnim poudarkom na deklicah, tudi v izrednih in kriznih razmerah; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da je treba vlagati v človeški kapital in da morajo biti mladi v stiku s svetovnim dogajanjem in imeti veščine, ki ustrezajo trenutnim in prihodnjim potrebam na trgu dela, in sicer je treba izboljšati sisteme izobraževanja in poklicnega usposabljanja – tako formalne kot neformalne –, samozaposlovanje in podjetništvo; |
| --- | --- |

46.

| 47. | meni, da je pomembno podpreti afriške države pri vzpostavljanju učinkovitih sistemov javnega zdravstva in zagotavljanju kakovostnih zdravstvenih storitev za vse in za dostopno ceno, pri tem pa zlasti odpraviti ovire, s katerimi se soočajo ženske in druge ranljive skupine, med drugim otroci, invalidi in osebe LGBTI; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva k uvedbi minimalnega splošnega kritja z vzpostavitvijo horizontalnih državnih zdravstvenih sistemov; poudarja, da je treba glede na trenutna gibanja usposobiti milijon zdravstvenih delavcev več, kot je bilo prvotno predvideno, da bo do leta 2030 mogoče izpolniti minimalni standard WHO; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja, da so nalezljive bolezni precejšnje tveganje za družbeno odpornost; poziva Komisijo, naj poglobi znanstveno in zdravstveno sodelovanje med celinama, na primer partnerstvo evropskih držav in držav v razvoju na področju kliničnega preskušanja (EDCTP2), ter vlaga v znanost, tehnologijo in inovacije, da se bo prek razvojnega sodelovanja spopadla z boleznimi, povezanimi z revščino, in zanemarjenimi boleznimi, ki so še vedno veliko breme; |
| --- | --- |

49.

| 50. | znova opozarja, da so potrebne večje naložbe v dostopno zdravstveno varstvo za matere ter spolno in reproduktivno zdravje, da bi zmanjšali smrtnost mater in dojenčkov in odpravili tradicionalne prakse, kot so pohabljanje ženskih spolnih organov in/ali poroke otrok; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja pomen enakosti spolov in opolnomočenja žensk pri sodelovanju med EU in Afriko; opozarja na pozitivno vlogo in udeležbo žensk v politični in gospodarski sferi, pa tudi pri preprečevanju konfliktov in gradnji trajnega miru; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ugotavlja, da je kultura pomemben dejavnik in del razvoja ter da lahko olajša vključevanje v družbo, svobodo izražanja, izgradnjo identitete, krepitev državljanske vloge in preprečevanje konfliktov, hkrati pa pospešuje gospodarsko rast; zato poziva EU in Afriško unijo, naj spodbujata medkulturni politični dialog in kulturno raznolikost ter podpreta strategije za zaščito kulture in dediščine; poudarja, da je demokracija univerzalna vrednota, ki je lahko del vsake kulture; priznava tudi, da je šport vir in gonilo družbene vključenosti in enakosti spolov; |
| --- | --- |

52.

Vzpostavitev strategije za mobilnost in migracijske tokove, ki prispevajo k razvoju obeh celin

| 53. | opominja, da imajo migracije in mobilnost med Evropo in Afriko in znotraj njiju gospodarske, družbene, okoljske in politične učinke ter da se morata s tem izzivom na usklajen in celovit način spopasti spopasti obe celini, v sodelovanju z izvornimi, tranzitnimi in ciljnimi državami, pri tem pa povečati sinergije in izkoristiti ustrezne politike, instrumente in orodja EU, temelječe na solidarnosti, delitvi odgovornosti, spoštovanju in človeškemu dostojanstvu; v zvezi s tem opozarja, da bi bilo dobro dialog med Afriko in EU poglobiti že pred pogajanji o dveh svetovnih dogovorih o migracijah in beguncih, ki naj bi bila pripravljena do leta 2018 pod okriljem Združenih narodov, da bi opredelili skupne prednostne naloge, kjer je to mogoče; |
| --- | --- |

53.

| 54. | spominja, da je treba povečati pozitivni učinek migracij in mobilnosti, da bosta ta dva pojava razumljena kot vzajemni razvojni orodji za ti dve celini; poudarja, da je za to potreben preudarno pripravljen, uravnotežen, na dokazih temelječ in trajnosten politični odziv z dolgoročno strategijo, ki bo upoštevala demografske obete in glavne razloge za migracije; |
| --- | --- |

54.

| 55. | se zaveda, da so se selitve ljudi in migracijski tokovi v Evropo v zadnjih nekaj letih znatno povečali zaradi nasilnih konfliktov, preganjanja, neenakosti, kršenja človekovih pravic, slabega upravljanja, korupcije, terorizma, represivnih režimov, naravnih nesreč, podnebnih sprememb, brezposelnosti in kronične revščine; kljub temu opozarja, da več kot 85 % Afričanov, ki zapustijo svojo državo, ostane na isti celini; |
| --- | --- |

55.

| 56. | podpira različne pobude, sprejete na ravni EU, za boj proti vzrokom za nedovoljene migracije: migracijska partnerstva, skrbniški skladi za Afriko, Evropski sklad za trajnostni razvoj; poziva, da se zagotovi njihovo nadaljnje izvajanje na prilagodljiv, učinkovit, usklajen in pregleden način, pri tem pa se nadgradi morebitne sinergije med različnimi instrumenti, programi in dejavnostmi, tako pri notranjem kot zunanjem delovanju; poudarja, da je treba okrepiti sodelovanje na področju upravljanja meja; |
| --- | --- |

56.

| 57. | znova poziva k spodbujanju zakonitih migracij, v skladu s priporočili iz akcijskega načrta iz Vallette; poudarja tudi, da razvojna pomoč ne sme biti pogojena s sodelovanjem na področju migracij; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva države članice, naj zmogljivosti za preselitev ponudijo precejšnjemu številu beguncev; v zvezi s tem poziva k vzpostavitvi evropskega okvira za preselitve, ki bi ga lahko države članice brez težav izvajale; poleg tega poziva EU in njene države članice, naj sodelujejo z afriškimi državami, ki se soočajo s tokovi beguncev ali dolgotrajnimi krizami, ter jim ponudijo pomoč, da bi se povečale njihove zmogljivosti na področju azila in okrepil njihov sistem zaščite; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva države članice, naj povečajo finančni prispevek v skrbniške sklade in druge instrumente za spodbujanje vključujoče in trajnostne rasti ter zaposlovanja, saj bodo tako odpravljeni glavni vzroki za migracije; poziva tudi k večji nadzorni vlogi Evropskega parlamenta, da bodo migracijska partnerstva in orodja za financiranje združljiva s pravno podlago, načeli in zavezami EU; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva EU in Afriško unijo, naj spodbujata izmenjave študentov, predavateljev, podjetnikov in raziskovalcev med celinama; pozdravlja predlog Komisije o uvedbi instrumenta za mlade v Afriki, ki bo razširil področje uporabe programa Erasmus+, ter instrumenta EU za poklicno izobraževanje in usposabljanje; poziva k razpravi o priznavanju spričeval in diplom, ki jih izdajajo afriške šole in univerze, v EU; ugotavlja, da je zagotavljanje krožnih migracij bistveno za trajnostni razvoj in za preprečevanje bega možganov iz Afrike; |
| --- | --- |

60.

| 61. | se zaveda posebne vloge diaspore tako v državah sprejemnicah kot v državah izvora, saj pošilja precejšnja sredstva in je partnerica pri razvoju na državni in regionalni ravni; si želi, da bi diaspora lahko postala vir informacij, s katerimi bo mogoče zadostiti resničnim potrebam to ljudi, se izogniti nevarnostim zaradi neurejenih migracij, pa tudi odgovoriti na izzive, povezane z vključevanjem v državah gostiteljicah; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, komisiji Afriške unije, svetu AKP ter Vseafriškemu parlamentu in predsedstvu skupne parlamentarne skupščine AKP-EU. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

(2)  UL L 249, 27.9.2017, str. 1.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0371.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0337.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0246.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0437.

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/77 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/77

---

P8_TA(2017)0449

Dejavnosti evropskega varuha človekovih pravic za leto 2016

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2017 o letnem poročilu o dejavnostih evropskega varuha človekovih pravic za leto 2016 (2017/2126(INI))

(2018/C 356/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju letnega poročila o dejavnostih evropskega varuha človekovih pravic za leto 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila o dejavnostih evropskega varuha človekovih pravic za leto 2016,

| — | ob upoštevanju člena 15 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 15 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU),

| — | ob upoštevanju členov 24 in 228 PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 24 in 228 PDEU,

| — | ob upoštevanju člena 11 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 11 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju člena 41 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 41 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju člena 42 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 42 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju člena 43 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 43 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov,

| — | ob upoštevanju Sklepa 94/262/ESPJ, ES, Euratom Evropskega parlamenta z dne 9. marca 1994 o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje funkcije varuha človekovih pravic (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa 94/262/ESPJ, ES, Euratom Evropskega parlamenta z dne 9. marca 1994 o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje funkcije varuha človekovih pravic (1),

| — | ob upoštevanju Evropskega kodeksa dobrega ravnanja javnih uslužbencev (2), ki ga je Evropski parlament sprejel 6. septembra 2001, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega kodeksa dobrega ravnanja javnih uslužbencev (2), ki ga je Evropski parlament sprejel 6. septembra 2001,

| — | ob upoštevanju okvirnega sporazuma o sodelovanju, ki sta ga Evropski parlament in evropski varuh človekovih pravic sklenila 15. marca 2006 in je začel veljati 1. aprila 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvirnega sporazuma o sodelovanju, ki sta ga Evropski parlament in evropski varuh človekovih pravic sklenila 15. marca 2006 in je začel veljati 1. aprila 2006,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o dejavnostih evropskega varuha človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o dejavnostih evropskega varuha človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju člena 220(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 220(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A8-0328/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A8-0328/2017),

| A. | ker je bilo 17. maja 2017 predsedniku Evropskega parlamenta uradno posredovano letno poročilo o dejavnostih evropskega varuha človekovih pravic za leto 2016 in ker je evropska varuhinja človekovih pravic Emily O’Reilly 30. maja 2017 v Bruslju Odboru za peticije predstavila svoje poročilo; |
| --- | --- |

A.

ker je bilo 17. maja 2017 predsedniku Evropskega parlamenta uradno posredovano letno poročilo o dejavnostih evropskega varuha človekovih pravic za leto 2016 in ker je evropska varuhinja človekovih pravic Emily O’Reilly 30. maja 2017 v Bruslju Odboru za peticije predstavila svoje poročilo;

| B. | ker je evropski varuh človekovih pravic v skladu s členoma 24 in 228 PDEU pooblaščen, da sprejema pritožbe glede nepravilnosti pri dejavnostih institucij, organov, uradov ali agencij Unije razen Sodišča Evropske unije pri opravljanju njegove sodne funkcije; |
| --- | --- |

B.

ker je evropski varuh človekovih pravic v skladu s členoma 24 in 228 PDEU pooblaščen, da sprejema pritožbe glede nepravilnosti pri dejavnostih institucij, organov, uradov ali agencij Unije razen Sodišča Evropske unije pri opravljanju njegove sodne funkcije;

| C. | ker člen 15 PDEU določa, da institucije, organi, uradi in agencije Unije zaradi spodbujanja dobrega upravljanja in zagotovitve sodelovanja civilne družbe pri svojem delu kar najbolj upoštevajo načelo javnosti delovanja ter da imajo vsi državljani Unije in vse fizične ali pravne osebe s prebivališčem ali statutarnim sedežem v eni od držav članic pravico dostopa do dokumentov institucij, organov, uradov in agencij Unije; ker sta zagotavljanje visokokakovostnih storitev za državljane EU ter odzivnost uprave EU na njihove potrebe in skrbi ključna za zaščito državljanskih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

C.

ker člen 15 PDEU določa, da institucije, organi, uradi in agencije Unije zaradi spodbujanja dobrega upravljanja in zagotovitve sodelovanja civilne družbe pri svojem delu kar najbolj upoštevajo načelo javnosti delovanja ter da imajo vsi državljani Unije in vse fizične ali pravne osebe s prebivališčem ali statutarnim sedežem v eni od držav članic pravico dostopa do dokumentov institucij, organov, uradov in agencij Unije; ker sta zagotavljanje visokokakovostnih storitev za državljane EU ter odzivnost uprave EU na njihove potrebe in skrbi ključna za zaščito državljanskih pravic in temeljnih svoboščin;

| D. | ker člen 41(1) Listine o temeljnih pravicah določa, da ima vsakdo pravico, „da institucije, organi, uradi in agencije Unije njegove zadeve obravnavajo nepristransko, pravično in v razumnem roku“; |
| --- | --- |

D.

ker člen 41(1) Listine o temeljnih pravicah določa, da ima vsakdo pravico, „da institucije, organi, uradi in agencije Unije njegove zadeve obravnavajo nepristransko, pravično in v razumnem roku“;

| E. | ker člen 43 Listine določa, da ima „[v]sak državljan Unije in vsaka fizična ali pravna oseba s prebivališčem ali statutarnim sedežem v eni od držav članic [...] pravico, da se obrne na evropskega varuha človekovih pravic glede nepravilnosti pri dejavnostih institucij, organov, uradov ali agencij Unije, razen glede Sodišča Evropske unije pri opravljanju njegove sodne funkcije“; |
| --- | --- |

E.

ker člen 43 Listine določa, da ima „[v]sak državljan Unije in vsaka fizična ali pravna oseba s prebivališčem ali statutarnim sedežem v eni od držav članic [...] pravico, da se obrne na evropskega varuha človekovih pravic glede nepravilnosti pri dejavnostih institucij, organov, uradov ali agencij Unije, razen glede Sodišča Evropske unije pri opravljanju njegove sodne funkcije“;

| F. | ker je glavna prednostna naloga evropskega varuha zagotoviti, da se pravice državljanov v celoti spoštujejo in da pravica do dobrega upravljanja institucij, organov, uradov ter agencij EU odraža najvišje standarde; |
| --- | --- |

F.

ker je glavna prednostna naloga evropskega varuha zagotoviti, da se pravice državljanov v celoti spoštujejo in da pravica do dobrega upravljanja institucij, organov, uradov ter agencij EU odraža najvišje standarde;

| G. | ker je leta 2016 službe evropskega varuha človekovih pravic za pomoč prosilo 15 797 državljanov, pri čemer so 12 646 državljanom svetovali prek interaktivnega vodnika na spletni strani evropskega varuha človekovih pravic, izmed preostalih zahtevkov je bilo 1 271 posredovanih drugam za informacije, 1 880 zahtevkov pa je varuhinja človekovih pravic obravnavala kot pritožbe; |
| --- | --- |

G.

ker je leta 2016 službe evropskega varuha človekovih pravic za pomoč prosilo 15 797 državljanov, pri čemer so 12 646 državljanom svetovali prek interaktivnega vodnika na spletni strani evropskega varuha človekovih pravic, izmed preostalih zahtevkov je bilo 1 271 posredovanih drugam za informacije, 1 880 zahtevkov pa je varuhinja človekovih pravic obravnavala kot pritožbe;

| H. | ker je varuhinja človekovih pravic leta 2016 skupaj obravnavala 1 880 pritožb, pri čemer je 711 pritožb spadalo na področje pristojnosti evropskega varuha človekovih pravic, 1 169 pa ne; |
| --- | --- |

H.

ker je varuhinja človekovih pravic leta 2016 skupaj obravnavala 1 880 pritožb, pri čemer je 711 pritožb spadalo na področje pristojnosti evropskega varuha človekovih pravic, 1 169 pa ne;

| I. | ker je varuhinja človekovih pravic leta 2016 sprožila 245 preiskav, pri čemer je 235 preiskav temeljilo na pritožbi, 10 pa jih je bilo sproženih na lastno pobudo, in zaključila 291 preiskav (278 na podlagi pritožb in 13 na lastno pobudo); ker večina preiskav zadeva Komisijo (58,8 %), sledijo pa ji agencije EU (12,3 %), Parlament (6,5 %), Evropski urad za izbor osebja (5,7 %), Evropska služba za zunanje delovanje (4,5 %), Evropski urad za boj proti goljufijam (0,8 %) in druge institucije (11,4 %); |
| --- | --- |

I.

ker je varuhinja človekovih pravic leta 2016 sprožila 245 preiskav, pri čemer je 235 preiskav temeljilo na pritožbi, 10 pa jih je bilo sproženih na lastno pobudo, in zaključila 291 preiskav (278 na podlagi pritožb in 13 na lastno pobudo); ker večina preiskav zadeva Komisijo (58,8 %), sledijo pa ji agencije EU (12,3 %), Parlament (6,5 %), Evropski urad za izbor osebja (5,7 %), Evropska služba za zunanje delovanje (4,5 %), Evropski urad za boj proti goljufijam (0,8 %) in druge institucije (11,4 %);

| J. | ker varuh človekovih pravic vsako leto prejme veliko pritožb posameznikov in organizacij o upravi EU in ker so bila glavna tri vprašanja v preiskavah, ki jih je varuhinja človekovih pravic zaključila leta 2016: preglednost informacij in dokumentov ter dostop javnosti do njih (29,6 %); dobro upravljanje vprašanj v zvezi z osebjem EU (28,2 %) in kultura storitev (25,1 %); ker drugi pomisleki vključujejo ustrezno uporabo diskrecijske pravice, tudi v postopkih ugotavljanja kršitev, dobro finančno poslovodenje nepovratnih sredstev in pogodb EU ter spoštovanje postopkovnih in temeljnih pravic; ker pomen teh vprašanj poudarja ključno vlogo varuha človekovih pravic pri zagotavljanju popolne preglednosti in nepristranskosti postopkov odločanja in uprave na ravni EU, da bi se zaščitile pravice državljanov in bi se okrepila njihovo zaupanje in zaupanje javnosti; |
| --- | --- |

J.

ker varuh človekovih pravic vsako leto prejme veliko pritožb posameznikov in organizacij o upravi EU in ker so bila glavna tri vprašanja v preiskavah, ki jih je varuhinja človekovih pravic zaključila leta 2016: preglednost informacij in dokumentov ter dostop javnosti do njih (29,6 %); dobro upravljanje vprašanj v zvezi z osebjem EU (28,2 %) in kultura storitev (25,1 %); ker drugi pomisleki vključujejo ustrezno uporabo diskrecijske pravice, tudi v postopkih ugotavljanja kršitev, dobro finančno poslovodenje nepovratnih sredstev in pogodb EU ter spoštovanje postopkovnih in temeljnih pravic; ker pomen teh vprašanj poudarja ključno vlogo varuha človekovih pravic pri zagotavljanju popolne preglednosti in nepristranskosti postopkov odločanja in uprave na ravni EU, da bi se zaščitile pravice državljanov in bi se okrepila njihovo zaupanje in zaupanje javnosti;

| K. | ker je urad evropskega varuha človekovih pravic v svojem strateškem delu leta 2016 zaključil pet strateških preiskav in odprl štiri nove, ki so med drugim zadevale morebitna navzkrižja interesov posebnih svetovalcev in zamude pri kemijskem preskušanju, poleg tega pa je začel deset novih strateških pobud; |
| --- | --- |

K.

ker je urad evropskega varuha človekovih pravic v svojem strateškem delu leta 2016 zaključil pet strateških preiskav in odprl štiri nove, ki so med drugim zadevale morebitna navzkrižja interesov posebnih svetovalcev in zamude pri kemijskem preskušanju, poleg tega pa je začel deset novih strateških pobud;

| L. | ker je varuhinja človekovih pravic sprožila obsežno strateško preiskavo v zvezi s tem, kako Komisija imenuje posebne svetovalce, ki pogosto hkrati opravljajo delo za zasebne stranke in EU, ter kako zanje izvede oceno navzkrižja interesov; |
| --- | --- |

L.

ker je varuhinja človekovih pravic sprožila obsežno strateško preiskavo v zvezi s tem, kako Komisija imenuje posebne svetovalce, ki pogosto hkrati opravljajo delo za zasebne stranke in EU, ter kako zanje izvede oceno navzkrižja interesov;

| M. | ker se je varuhinja človekovih pravic pozanimala o kodeksu ravnanja Evropske investicijske banke za člane sveta direktorjev, pri čemer je ugotovila, da ne vključuje obveznosti vložitve izjave o interesih ali razkritja finančnih interesov; |
| --- | --- |

M.

ker se je varuhinja človekovih pravic pozanimala o kodeksu ravnanja Evropske investicijske banke za člane sveta direktorjev, pri čemer je ugotovila, da ne vključuje obveznosti vložitve izjave o interesih ali razkritja finančnih interesov;

| N. | ker je finančna kriza povzročila ekonomsko in socialno krizo, kar vzbuja dvom v verodostojnost institucij EU; |
| --- | --- |

N.

ker je finančna kriza povzročila ekonomsko in socialno krizo, kar vzbuja dvom v verodostojnost institucij EU;

| O. | ker je varuhinja človekovih pravic ugotovila, da Komisija v obdobju 2009–2014 ni obravnavala kršitve kodeksa ravnanja za komisarje, ki jo je zagrešil nekdanji komisar, in ni ustrezno raziskala združljivosti pogodbe o zaposlitvi komisarja v zasebnem sektorju z obveznostmi iz Pogodbe o EU, kar predstavlja nepravilnost; ker primeri nepravilnosti po preteku mandata komisarjev, vključno s predsednikom Komisije, povečujejo nezaupanje državljanov do Komisije; |
| --- | --- |

O.

ker je varuhinja človekovih pravic ugotovila, da Komisija v obdobju 2009–2014 ni obravnavala kršitve kodeksa ravnanja za komisarje, ki jo je zagrešil nekdanji komisar, in ni ustrezno raziskala združljivosti pogodbe o zaposlitvi komisarja v zasebnem sektorju z obveznostmi iz Pogodbe o EU, kar predstavlja nepravilnost; ker primeri nepravilnosti po preteku mandata komisarjev, vključno s predsednikom Komisije, povečujejo nezaupanje državljanov do Komisije;

| P. | ker varuh človekovih pravic sodeluje tudi z drugimi mednarodnimi organizacijami, na primer Združenimi narodi, in je del okvira Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov na ravni EU, pri čemer so njegove naloge varovanje, spodbujanje in spremljanje izvajanja konvencije na ravni institucij EU; |
| --- | --- |

P.

ker varuh človekovih pravic sodeluje tudi z drugimi mednarodnimi organizacijami, na primer Združenimi narodi, in je del okvira Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov na ravni EU, pri čemer so njegove naloge varovanje, spodbujanje in spremljanje izvajanja konvencije na ravni institucij EU;

| Q. | ker je po podatkih o državljanstvu Evropske unije iz raziskave Flash Eurobarometer marca 2016 devet od desetih državljanov EU (87 %) seznanjenih s svojim statusom državljanov Unije in pravico do vložitve pritožbe pri Parlamentu, Komisiji ali evropskem varuhu človekovih pravic; |
| --- | --- |

Q.

ker je po podatkih o državljanstvu Evropske unije iz raziskave Flash Eurobarometer marca 2016 devet od desetih državljanov EU (87 %) seznanjenih s svojim statusom državljanov Unije in pravico do vložitve pritožbe pri Parlamentu, Komisiji ali evropskem varuhu človekovih pravic;

| 1. | odobri letno poročilo za leto 2016, ki ga je predstavila evropska varuhinja človekovih pravic, in izraža pohvalo njegovi jasni in lahko berljivi predstavitvi, med katero so bila izpostavljena najpomembnejša dejstva in podatki, povezani z delom varuhinje v letu 2016; |
| --- | --- |

1.

| 2. | čestita Emily O’Reilly za njeno odlično delo pri izboljšanju kakovosti in dostopnosti služb varuha človekovih pravic ter za njeno dobro sodelovanje in pozitivno zavzetost pri delu z Evropskim parlamentom, zlasti z Odborom za peticije, ter drugimi institucijami, organi, uradi in agencijami EU; |
| --- | --- |

2.

| 3. | priznava vlogo strateških preiskav in pobud ter podpira preiskave in pobude varuhinje človekovih pravic v okviru obravnavanja strateško pomembnih tem na lastno pobudo, ki so v javnem interesu evropskih državljanov; izraža pohvalo prizadevanjem varuhinje človekovih pravic, da bi bolje izkoriščali njeno strateško delo z možnostjo, da se pritožbe s podobno vsebino obravnavajo skupaj; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja odločenost varuhinje človekovih pravic, da se hitro in učinkovito odziva na potrebe in pomisleke državljanov EU, ter podpira nove metode dela in poenostavljen postopek obravnavanja primerov, uveden leta 2016, ki omogočajo večjo prilagodljivost in učinkovitost ter večji vpliv na večje število državljanov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | se strinja, da si morajo zaradi sedanjih in doslej največjih izzivov, s katerimi se spopada EU, kot so brezposelnost, ekonomske in socialne neenakosti, migracijska kriza in izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije, vse institucije, organi, uradi in agencije Unije, tudi evropski varuh človekovih pravic, bolj in z večjo zavzetostjo prizadevati za zagotovitev najvišjih ravni socialne pravičnosti, odgovornosti in preglednosti na ravni EU; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je treba izboljšati socialni dialog; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je v sedanjih gospodarskih razmerah zaupanje med državljani in institucijami izjemno pomembno; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ugotavlja, da je urad evropskega varuha človekovih pravic dosegel drugo najvišjo stopnjo izpolnjevanja svojih odločitev in/ali priporočil do zdaj; evropski varuhinji človekovih pravic priporoča, naj bo še naprej pozorna in naj opredeli razloge za neizpolnjevanje njenih priporočil ter obvesti Parlament o kakršnih koli ponavljajočih se primerih neizpolnjevanja s strani uprave EU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da se je število preiskav v zvezi z evropskimi institucijami, ki jih je varuhinja človekovih pravic izvedla leta 2016 (tj. 245 leta 2016 in 261 leta 2015), zmanjšalo; poziva institucije, organe, urade in agencije EU, naj se odzovejo in v razumnem časovnem okviru odgovorijo na kritične ocene varuhinje človekovih pravic ter izboljšajo stopnje izpolnjevanja priporočil in/ali odločitev varuhinje človekovih pravic; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ugotavlja, da je bila leta 2016 večina primerov, ki jih je obravnavala varuhinja človekovih pravic, zaključena v 12 mesecih, pri čemer so bile preiskave v povprečju zaključene v 10 mesecih, le 30 % primerov pa je bilo zaključenih v 12 ali več mesecih; poziva varuhinjo človekovih pravic, naj dodatno izboljša svoje delovne metode in skrajša čas obravnavanja pritožb, zlasti pri primerih, ki so po 12 mesecih še vedno odprti, ne da bi ogrozila svojo delovno učinkovitost; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da preiskave v zvezi s preglednostjo, zlasti v zvezi s preglednostjo postopka odločanja, preglednostjo pri lobiranju in dostopom do dokumentov EU, ponovno predstavljajo največji del primerov, ki jih je obravnavala varuhinja človekovih pravic, sledijo pa druge težave, povezane z vrsto vprašanj, od kršitev temeljnih pravic in etičnih vprašanj do pogodb in donacij EU; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja bistveno vlogo preglednosti, dobrega upravljanja ter sistema institucionalnega nadzora in ravnotežja pri delu institucij EU; obžaluje, da preiskave, povezane s preglednostjo ter dostopom do informacij in dokumentov, redno obsegajo več kot 20 % vseh preiskav, predloženih evropskemu varuhu človekovih pravic, in so vsako leto pomemben pomislek državljanov EU; poziva institucije EU, naj proaktivno objavljajo informacije in dokumente, da bi povečale preglednost in zmanjšale nepravilnosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da morata biti popolna preglednost in dostop do dokumentov institucij EU samoumevna; opozarja na sodbe Sodišča Evropske unije, v skladu s katerimi imajo državljani Unije pravico do javnega dostopa do dokumentov institucij, organov in agencij Unije, pri čemer je treba morebitna odstopanja od te pravice in izjeme, povezane z njo, vedno obravnavati na podlagi načel preglednosti in demokracije, ki sta osnovni pogoj za uveljavljanje demokratičnih pravic; meni, da je nujna revizija Uredbe (ES) št. 1049/2001, da bi varuh človekovih pravic laže nadzoroval zagotavljanje dostopa do dokumentov Parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo, naj izboljša preglednost in dostop do dokumentov in informacij glede postopkov EU Pilot v zvezi s prejetimi peticijami ter glede že zaključenih postopkov EU Pilot in postopkov ugotavljanja kršitev; poudarja, da mora Komisija redno poročati Parlamentu; spodbuja varuhinjo človekovih pravic, da nadaljuje strateško preiskavo o preglednosti Komisije pri obravnavanju pritožb glede kršitev v okviru postopkov EU Pilot, in jo poziva, naj bo pri nadaljnjem preiskovanju te zadeve leta 2017 odločna in pozorna; meni, da bi bilo mogoče nerazumne zamude pri obravnavanju začetih postopkov za ugotavljanje kršitev in postopkov EU Pilot šteti za nepravilnosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | izraža pohvalo odločenosti varuhinje človekovih pravic, da bi dosegli najvišjo stopnjo preglednosti pri postopku odločanja EU; poudarja potrebo po spremljanju izvajanja priporočil varuhinje človekovih pravic za preglednost v trialogih; poziva Svet in Komisijo, naj objavita pomembne informacije o odločitvah, sprejetih v trialogih; dodatno poudarja potrebo po popolni in boljši preglednosti v trgovinskih sporazumih in pogajanjih ter varuhinjo človekovih pravic poziva, naj si še naprej prizadeva za spremljanje preglednosti med pogajanji za vse trgovinske sporazume EU s tretjimi državami, hkrati pa naj upošteva, da ta preglednost ne bi smela ogroziti pogajalskega stališča EU; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponavlja, da morajo vse institucije EU pri pogajanjih med EU in Združenim kraljestvom glede njegovega izstopa iz Unije skrbeti za preglednost, ne da bi pri tem ogrozile pogajalski položaj strani; poziva varuhinjo človekovih pravic, naj spremlja zavezanost preglednosti med postopkom pogajanj o izstopu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva k večji preglednosti med postopkom gospodarskega in finančnega odločanja EU, zlasti na področju bančnega nadzora, ki ga izvaja Evropska centralna banka; poleg tega podpira priporočila varuhinje človekovih pravic, naj se povečata preglednost Evropske investicijske banke in Euroskupine ter okrepijo njuna notranja pravila etičnega ravnanja, hkrati pa priznava njena nedavna prizadevanja v zvezi s tem in dejstvo, da se Uredba (ES) št. 1049/2001 ne uporablja za Euroskupino, saj to ni institucija ali organ v smislu Pogodb; poziva k izpolnjevanju priporočil varuhinje človekovih pravic o pregledu mehanizma za pritožbe Evropske investicijske banke in poudarja, kako pomemben je neodvisni mehanizem za pritožbe; poziva varuhinjo človekovih pravic k aktivnejši vlogi pri zagotavljanju, da bo tudi nov mehanizem za pritožbe verodostojen in učinkovit, pri čemer se bodo spoštovala načela operativne neodvisnosti, preglednosti, dostopnosti, pravočasnosti in zadostnih sredstev; |
| --- | --- |

17.

| 18. | izraža polno podporo poglavitnemu cilju evropskega varuha človekovih pravic, da pomaga povečati odgovornost in preglednost struktur in institucij na ravni EU ter izboljšati kakovost demokracije v Evropi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je seznanjen z ugotovitvami varuhinje človekovih pravic o nepravilnostih v zvezi s kodeksom ravnanja za komisarje; poudarja pomembnost visokih moralnih in etičnih standardov znotraj uprave EU ter je seznanjen z odločitvijo Komisije, da bo obdobje mirovanja podaljšala na dve leti za nekdanje komisarje in na tri leta za nekdanje predsednike Komisije, vendar je trdno prepričan, da je treba v vseh institucijah EU uporabljati strožja pravila etičnega ravnanja, ki jih morajo upoštevati politiki in osebje EU, da bi se zagotovila spoštovanje obveznosti poštenega in diskretnega ravnanja ter popolna neodvisnost od zasebnega sektorja; poziva Komisijo, naj zagotovi proaktivno objavljanje in popolno preglednost pri zaposlitvi nekdanjih komisarjev po izteku njihovega mandata; podpira priporočila varuhinje človekovih pravic za nadaljnjo revizijo kodeksa v skladu z obveznostmi iz Pogodb s povečanjem jasnosti pravil in olajšanjem njihovega izvajanja, s čimer se za vsak primer posebej zagotovita verodostojnost in nepristranskost ter prepreči navzkrižje interesov; spodbuja varuhinjo človekovih pravic, naj še naprej nadzira in ocenjuje stopnjo neodvisnosti ad hoc odbora Komisije za etiko; |
| --- | --- |

19.

| 20. | je seznanjen z ukrepi Komisije v odziv na priporočila varuhinje človekovih pravic glede načina izvajanja pravil za osebje EU, ki urejajo tako imenovani pojav vrtljivih vrat, in z zanimanjem pričakuje nadaljnjo preiskavo varuhinje, s katero bo ocenila delovanje novih pravil v praksi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva varuhinjo človekovih pravic, naj še naprej pomaga pri zagotavljanju pravočasne objave imen vseh uradnikov EU, vpletenih v primere vrtljivih vrat, in zagotovi popolno preglednost vseh povezanih informacij; |
| --- | --- |

21.

| 22. | podpira predanost varuhinje človekovih pravic izboljšanju preglednosti lobiranja v EU in poziva Komisijo, naj v celoti upošteva predloge varuhinje, namenjene izboljšanju registra EU za preglednost ter njegovi uveljavitvi kot obvezno in centralno središče za preglednost za vse institucije in agencije EU; poudarja, da bi bilo treba jasno ukrepati in v ta namen oblikovati usklajene in učinkovite delovne programe; poudarja, da je pomembna večja preglednost, vključno glede informacij o financiranju, interesnih skupinah in finančnih interesih; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja strateško preiskavo varuhinje človekovih pravic, kako Komisija izvaja ocene navzkrižij interesov za svoje posebne svetovalce; poziva Komisijo, naj v celoti izvede priporočila varuhinje človekovih pravic o postopku za imenovanje posebnih svetovalcev, ocenjevanje morebitnih navzkrižij interesov pred njihovim imenovanjem in po njem ter zagotavljanje dostopa in informacij v zvezi z dokumenti in srečanji za javnost; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podpira strateško preiskavo varuhinje človekovih pravic o strokovnih skupinah Komisije; poziva varuhinjo človekovih pravic, naj zagotovi, da se bosta v novih pravilih Komisije izboljšala upravljanje navzkrižij interesov ter uravnotežena in enaka zastopanost vseh deležnikov, vključno z družbenimi deležniki, kar vključuje navedbo vseh strokovnjakov v registru EU za preglednost; |
| --- | --- |

24.

| 25. | je seznanjen s stališčem Komisije glede preglednosti svojih srečanj z lobisti tobačne industrije in ukrepov za preglednost, ki jih izvaja njen generalni direktorat za zdravje; ponovno poziva Komisijo, naj spremeni svojo prakso in zagotovi popolno preglednost svojega dela, tako da na spletu objavi podatke o vseh srečanjih z lobisti ali njihovimi pravnimi zastopniki ter zapisnike s teh srečanj, v skladu s svojimi obveznostmi v skladu z Okvirno konvencijo Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja praktična priporočila varuhinje človekovih pravic o stikih javnih uslužbencev z lobisti; poziva varuhinjo človekovih pravic, naj poveča ozaveščenost članov osebja vseh institucij EU o teh priporočilih v okviru usposabljanja, seminarjev in povezanih podpornih ukrepov, ter poziva vse institucije EU k izvajanju Evropskega kodeksa dobrega ravnanja javnih uslužbencev in ukrepov za preglednost v skladu z Okvirno konvencijo Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom; ponovno poziva k učinkoviti nadgradnji Evropskega kodeksa dobrega ravnanja javnih uslužbencev, tako da se v tem zakonodajnem obdobju sprejme zavezujoča uredba s tega področja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | izraža pohvalo varuhinji človekovih pravic za strateško preiskavo v zvezi z dostopom do dokumentov, ki se nanaša na pripravljalna telesa Sveta, vključno z njegovimi odbori, delovnimi skupinami in Odborom stalnih predstavnikov (COREPER), v okviru obravnave osnutkov zakonodajnih predlogov EU; spodbuja varuhinjo človekovih pravic, naj od Sveta zahteva povečanje preglednosti njegovih sestankov z deležniki in sprejetih sklepov, izpolnjevanje zahtev glede dostopa do dokumentov ter zagotavljanje tega dostopa pravočasno in brez zamud; |
| --- | --- |

27.

| 28. | izraža pohvalo varuhinji človekovih pravic v zvezi z opravljenim delom pri obravnavanju vprašanj splošnega javnega interesa, kot so temeljne pravice, varnost in učinkovitost zdravil, varstvo okolja in zdravja ter varovanje pred okoljskimi tveganji; poziva varuhinjo človekovih pravic k nadaljnjemu ukrepanju v zvezi z njenimi predlogi, ki jih je predložila Evropski agenciji za kemikalije, o odvračanju od testiranja na živalih, ko so na trgu registrirani novi kozmetični izdelki, ter predlogi, ki jih je predložila Evropskemu uradu za izbor osebja (EPSO), o uporabi načela višje sile in preglednosti natečajev EPSO; |
| --- | --- |

28.

| 29. | priznava izkušnje varuha človekovih pravic pri obravnavanju nepravilnosti v institucijah EU v zvezi s spolnim nadlegovanjem in zlorabami na delovnem mestu, kot je bil primer v zvezi s pritožbo 1283/2012/AN; poziva varuhinjo, naj ob upoštevanju resolucije z dne 26. oktobra 2017 o boju proti spolnemu nadlegovanju in zlorabam v EU ter odločitve, da se ustanovi projektna skupina neodvisnih strokovnjakov za preučitev stanja na področju spolnega nadlegovanja in zlorab v Parlamentu, tudi sam preuči razmere na področju spolnega nadlegovanja in zlorab v institucijah, organih, uradih in agencijah EU ter izda priporočila in najboljše prakse za preprečevanje novih primerov v institucijah EU; |
| --- | --- |

29.

| 30. | podpira vlogo varuhinje človekovih pravic pri oblikovanju proaktivne in pregledne politike v zvezi s kliničnimi preskušanji, ki jih izvaja Evropska agencija za zdravila, ter zlasti priporočila varuhinje človekovih pravic o odobritvi zdravila Humira, ki je eno od najbolj prodajanih zdravil na svetu in se uporablja za zdravljenje Crohnove bolezni; odločno poziva varuhinjo človekovih pravic, naj še naprej spremlja Evropsko agencijo za zdravila, da bo dosegala najvišje standarde preglednosti in dostopa do informacij o kliničnih preskušanjih, tj. standarde, ki so v javnem interesu ter so dragoceni za zdravnike, paciente in raziskovalce; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva varuhinjo človekovih pravic, naj opravi dodatne poizvedbe o ravnanju v agencijah EU, pri čemer naj se zlasti osredotoči na Evropsko agencijo za varnost hrane in Evropsko agencijo za kemikalije v zvezi z dokumenti o primeru Monsanto in možnih posledicah glede tajnosti in navzkrižja interesov; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja preiskave varuhinje človekovih pravic na podlagi pritožb invalidov in spodbuja njeno delo kot dejavne udeleženke v okviru Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov na ravni EU ter njen prispevek k izvajanju evropske strategije o invalidnosti; ponovno potrjuje svojo popolno podporo celotnemu izvajanju te konvencije na ravni EU; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva varuhinjo človekovih pravic, naj zagotovi, da bo Komisija upoštevala predloge in priporočila varuhinje za prihodnjo revizijo instrumenta evropske državljanske pobude, da bi se zagotovili resnično jasni, preprosti, zlahka uporabni in sorazmerni postopki in pogoji, potrebni za evropsko državljansko pobudo; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva varuhinjo človekovih pravic, naj zagotovi, da bo Komisija prispevala k oblikovanju infrastrukture s pravnimi nasveti o evropski državljanski pobudi in k oblikovanju pravnega okvira za zaščito vlagateljev evropske državljanske pobude; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opozarja, da so žvižgači ključni pri razkrivanju primerov nepravilnosti, ter podpira ukrepe za učinkovito spodbujanje žvižgaštva in boljšo zaščito žvižgačev pred maščevanjem in poziva varuhinjo človekovih pravic, naj dodatno oceni izvajanje novih notranjih pravil o žvižgaštvu v institucijah EU; spodbuja nadaljnje ukrepanje v zvezi s preiskavami varuhinje človekovih pravic iz leta 2015 glede notranjih pravil institucij EU o žvižgaštvu; pozdravlja notranja pravila evropskega varuha človekovih pravic na tem področju in spodbuja druge evropske institucije, naj jih uporabijo kot smernice; ponovno poziva k horizontalni zakonodaji EU za zaščito žvižgačev, s katero bi opredelili ustrezne poti in postopke za poročanje o vseh oblikah nepravilnosti ter ustrezna jamstva in pravne zaščitne ukrepe na vseh ravneh za vpletene posameznike; |
| --- | --- |

35.

| 36. | predlaga pregled statuta evropskega varuha človekovih pravic, da bi se mu podelila pristojnost za preiskavo domnevnega nespoštovanja Uredbe (ES) št. 1049/2001 o dostopu javnosti do dokumentov institucij in organov EU ter za odločitev o objavi ustreznih dokumentov; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pozdravlja pobudo varuhinje človekovih pravic za opredelitev najboljših praks v upravi EU in za opozarjanje javnosti nanje z nagrado evropskega varuha človekovih pravic za dobro upravljanje; |
| --- | --- |

37.

| 38. | spodbuja varuhinjo človekovih pravic, naj nadaljuje sodelovanje z nacionalnimi varuhi človekovih pravic prek evropske mreže varuhov človekovih pravic; podpira zamisel, da je prva letna konferenca evropske mreže varuhov človekovih pravic leta 2016 potekala v Bruslju, in zavezanost Komisije k učinkovitejšemu delu z mrežo; |
| --- | --- |

38.

| 39. | je pripravljen obravnavati predlog, da bi prihodnje letne konference evropske mreže varuhov človekovih pravic potekale v prostorih Parlamenta, saj sta Odbor za peticije in evropski varuh človekovih pravic neposredno povezana; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opozarja, da bi evropska mreža varuhov človekovih pravic lahko imela pomembno vlogo kot zagovornica pravic državljanov EU pri pogajanjih o izstopu Združenega kraljestva iz EU; |
| --- | --- |

40.

| 41. | izraža pohvalo varuhinji človekovih pravic, ker je organizirala srečanja s posameznimi nacionalnimi varuhi človekovih pravic, civilno družbo in poslovnimi organizacijami; jo poziva, naj ta srečanja ponovi v vseh državah članicah in dodatno ozavešča o tem, kaj lahko urad evropskega varuha človekovih pravic naredi za evropske državljane in podjetja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in poročilo Odbora za peticije posreduje Svetu, Komisiji, evropskemu varuhu človekovih pravic, vladam in parlamentom držav članic ter njihovim varuhom človekovih pravic oziroma podobnim pristojnim organom. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  UL L 113, 4.5.1994, str. 15.

(2)  UL C 72 E, 21.3.2002, str. 331.

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/84 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/84

---

P8_TA(2017)0450

Pregled izvajanja okoljske politike

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2017 o pregledu izvajanja okoljske politike EU (2017/2705(RSP))

(2018/C 356/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. februarja 2017 z naslovom Pregled izvajanja okoljske politike EU: skupni izzivi in prizadevanja za boljše rezultate (COM(2017)0063) in 28 priloženih poročil za posamezne države, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. februarja 2017 z naslovom Pregled izvajanja okoljske politike EU: skupni izzivi in prizadevanja za boljše rezultate (COM(2017)0063) in 28 priloženih poročil za posamezne države,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2016 z naslovom Zagotavljanje koristi okoljskih politik EU z rednim pregledom njihovega izvajanja (COM(2016)0316), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2016 z naslovom Zagotavljanje koristi okoljskih politik EU z rednim pregledom njihovega izvajanja (COM(2016)0316),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1386/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2020 z naslovom Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta (7. okoljski akcijski program) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1386/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2020 z naslovom Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta (7. okoljski akcijski program) (1),

| — | ob upoštevanju resolucije, ki jo je 25. septembra 2015 sprejela Generalna skupščina Združenih narodov, z naslovom Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development (Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030 (A/RES/70/1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije, ki jo je 25. septembra 2015 sprejela Generalna skupščina Združenih narodov, z naslovom Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development (Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030 (A/RES/70/1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. novembra 2016 z naslovom Novi ukrepi za trajnostno prihodnost Evrope – Evropsko ukrepanje za trajnost (COM(2016)0739), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. novembra 2016 z naslovom Novi ukrepi za trajnostno prihodnost Evrope – Evropsko ukrepanje za trajnost (COM(2016)0739),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. maja 2017 z naslovom Evropski semester 2017: priporočila za posamezne države članice (COM(2017)0500), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. maja 2017 z naslovom Evropski semester 2017: priporočila za posamezne države članice (COM(2017)0500),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 2. decembra 2015 z naslovom Zaprtje zanke – akcijski načrt EU za krožno gospodarstvo (COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 2. decembra 2015 z naslovom Zaprtje zanke – akcijski načrt EU za krožno gospodarstvo (COM(2015)0614),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 26. januarja 2017 o izvajanju akcijskega načrta za krožno gospodarstvo (COM(2017)0033), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 26. januarja 2017 o izvajanju akcijskega načrta za krožno gospodarstvo (COM(2017)0033),

| — | ob upoštevanju vprašanj Svetu (O-000065/2017 – B8-0606/2017) in Komisiji (O-000066/2017 – B8-0607/2017) o pregledu izvajanja okoljske politike EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj Svetu (O-000065/2017 – B8-0606/2017) in Komisiji (O-000066/2017 – B8-0607/2017) o pregledu izvajanja okoljske politike EU,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| — | ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker ima EU trdno okoljsko zakonodajo, a je njeno šibko in napačno izvajanje dolgoletna težava; ker te vrzeli v izvajanju ogrožajo trajnostni razvoj, imajo škodljiv čezmejni vpliv na okolje in zdravje ljudi ter povzročajo znatne družbeno-ekonomske stroške; ker obenem škodujejo verodostojnosti EU; |
| --- | --- |

A.

ker ima EU trdno okoljsko zakonodajo, a je njeno šibko in napačno izvajanje dolgoletna težava; ker te vrzeli v izvajanju ogrožajo trajnostni razvoj, imajo škodljiv čezmejni vpliv na okolje in zdravje ljudi ter povzročajo znatne družbeno-ekonomske stroške; ker obenem škodujejo verodostojnosti EU;

| B. | ker 70 % okoljske zakonodaje EU izvajajo regionalni in lokalni organi; |
| --- | --- |

B.

ker 70 % okoljske zakonodaje EU izvajajo regionalni in lokalni organi;

| C. | ker je iz pregleda izvajanja okoljske politike EU in 28 poročil za posamezne države ponovno razvidno, da izvajanje okoljske zakonodaje v EU ni enotno, temveč se znatno razlikuje med državami članicami in različnimi okoljskimi področji; vendar ugotavlja, da obstajajo skupna problematična področja, kjer je izvajanje slabo po vsej EU, in da se ta področja pogosto nanašajo na okoljske grožnje, ki najbolj ogrožajo zdravje; |
| --- | --- |

C.

ker je iz pregleda izvajanja okoljske politike EU in 28 poročil za posamezne države ponovno razvidno, da izvajanje okoljske zakonodaje v EU ni enotno, temveč se znatno razlikuje med državami članicami in različnimi okoljskimi področji; vendar ugotavlja, da obstajajo skupna problematična področja, kjer je izvajanje slabo po vsej EU, in da se ta področja pogosto nanašajo na okoljske grožnje, ki najbolj ogrožajo zdravje;

| D. | ker je dvoletno poročanje zelo pomembno za prikaz dejanskega stanja izvajanja v državah članicah, vendar bi bilo pomembno tudi redno spremljanje; |
| --- | --- |

D.

ker je dvoletno poročanje zelo pomembno za prikaz dejanskega stanja izvajanja v državah članicah, vendar bi bilo pomembno tudi redno spremljanje;

| E. | ker pregled izvajanja okoljske politike obravnava pomembne dele okoljske zakonodaje EU, vendar ga je treba dodatno razširiti, da bi omogočili zagotavljanje bolj sistematičnih rešitev za izzive trajnostnega okoljskega razvoja; |
| --- | --- |

E.

ker pregled izvajanja okoljske politike obravnava pomembne dele okoljske zakonodaje EU, vendar ga je treba dodatno razširiti, da bi omogočili zagotavljanje bolj sistematičnih rešitev za izzive trajnostnega okoljskega razvoja;

| F. | ker bi moral biti pregled izvajanja okoljske politike medsektorski instrument, s katerim bi lahko ocenili okoljske vplive na drugih področjih, kot so kmetijstvo, ribištvo, industrija, promet, gozdarstvo in splošne regionalne politike; |
| --- | --- |

F.

ker bi moral biti pregled izvajanja okoljske politike medsektorski instrument, s katerim bi lahko ocenili okoljske vplive na drugih področjih, kot so kmetijstvo, ribištvo, industrija, promet, gozdarstvo in splošne regionalne politike;

| G. | ker bi si morala Komisija prizadevati za boljšo primerljivost podatkov, uporabljenih pri oceni uspešnosti držav članic; ker so razlike med zbranimi podatki v različnih državah članicah resna ovira za njihovo primerljivost in nenazadnje za samo oceno; |
| --- | --- |

G.

ker bi si morala Komisija prizadevati za boljšo primerljivost podatkov, uporabljenih pri oceni uspešnosti držav članic; ker so razlike med zbranimi podatki v različnih državah članicah resna ovira za njihovo primerljivost in nenazadnje za samo oceno;

| H. | ker je pomembno, da se v pregled izvajanja okoljske politike vključi vse pristojne organe v skladno z institucionalnimi razmerami v državah članicah; ker je zlasti pomembno poudariti, da imajo v nekaterih državah članicah regije polno pristojnost na področju okoljske zakonodaje; |
| --- | --- |

H.

ker je pomembno, da se v pregled izvajanja okoljske politike vključi vse pristojne organe v skladno z institucionalnimi razmerami v državah članicah; ker je zlasti pomembno poudariti, da imajo v nekaterih državah članicah regije polno pristojnost na področju okoljske zakonodaje;

| I. | ker je pregled izvajanja okoljske politike orodje, ki v celoti dopolnjuje druge instrumente, ki se osredotočajo na boljše izvajanje, kot sta mreža IMPEL (Mreža Evropske unije za izvajanje in uveljavljanje okoljskega prava) in projekt Make it Work; |
| --- | --- |

I.

ker je pregled izvajanja okoljske politike orodje, ki v celoti dopolnjuje druge instrumente, ki se osredotočajo na boljše izvajanje, kot sta mreža IMPEL (Mreža Evropske unije za izvajanje in uveljavljanje okoljskega prava) in projekt Make it Work;

| J. | ker bi pregled izvajanja okoljske politike morali obravnavati kot instrument za politično razpravo, zlasti na ministrski ravni, in ne zgolj kot tehnično orodje; |
| --- | --- |

J.

ker bi pregled izvajanja okoljske politike morali obravnavati kot instrument za politično razpravo, zlasti na ministrski ravni, in ne zgolj kot tehnično orodje;

Pomen in ozadje pregleda izvajanja okoljske politike

| 1. | pozdravlja pobudo Komisije za uvedbo pregleda izvajanja okoljske politike in priznava, da bo imel velik potencial, če mu bo dodeljen pravi politični pomen in če bo povsem pregleden; poudarja, da ima pregled izvajanja okoljske politike potencial, da težave pri izvajanju uvrsti visoko na politično agendo, deluje kot mehanizem zgodnjega opozarjanja za odločevalce ter izboljša izvajanje okoljske zakonodaje in politike EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | spominja, da se je Parlament večkrat zavzel za bolj proaktivno vlogo Komisije pri spremljanju, vodenju in podpiranju izvajanja okoljske zakonodaje in politike, npr. pri direktivah o naravi; meni, da mora Komisija v primeru kršitev ravnati odločno in aktivno uporabiti vse zakonodajne ukrepe, ki jih ima na voljo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podpira medsektorski in holistični pristop z vključevanjem več deležnikov, ki ga je izbrala Komisija in je ključen za spremembe na terenu; pozdravlja dejstvo, da pregled izvajanja okoljske politike opredeljuje glavne razloge slabega izvajanja ter predlaga ukrepe, s katerimi se bo mogoče konstruktivno spopasti s temi izzivi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da bi moral biti pregled izvajanja okoljske politike orodje za doseganje boljše skladnosti s cilji trajnostnega razvoja in za ocenjevanje napredka držav članic in Unije pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja, pomembnih za okolje; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj dodatno opredeli, kako je izvajanje okoljske zakonodaje EU v korist državam članicam pri doseganju pomembnih ciljev trajnostnega razvoja in izpolnjevanju specifičnih kazalnikov in ciljev na področju ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | priznava, da lahko pregled izvajanja okoljske politike služi tudi kot orodje preprečevanja in bi lahko posledično zmanjšal število postopkov za ugotavljanje kršitev; kljub temu poudarja, da pregled ne bi smel zamenjati ukrepov Komisije za ugotavljanje kršitev ali povzročiti odlašanje z njimi; |
| --- | --- |

5.

Kako izboljšati pregled izvajanja okoljske politike in doseči boljše rezultate

| 6. | pozdravlja dejstvo, da pregled pokriva večino tematskih ciljev iz 7. okoljskega akcijskega programa; kljub temu obžaluje, da niso vključena področja, kot so podnebne spremembe, ukrepi za energijsko učinkovitost in prihranki energije ter kemikalije in industrijske emisije in nekateri sistemski in okoljski izzivi, povezani z energijo, prometom, politikami proizvodov in regionalnimi politikami, ter poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vključena v prihodnje različice; poudarja da bi bilo mogoče obstoječe podatke, ki jih je že objavila Evropska agencija za okolje, uporabiti vsaj za predhodno analizo izvajanja zakonodaje o okoljskih spremembah, ukrepov energijske učinkovitosti in prihrankov energije na ravni EU in na ravni držav članic; |
| --- | --- |

6.

| 7. | obžaluje tudi, da ključna vprašanja, kot so ostanki hormonov in zdravil v odpadni vodi, površinskih vodah in podtalnici ter njihov učinek na pitno vodo, zdravje ljudi, biotsko raznovrstnost in (vodno) okolje, niso bila obravnavna, ter poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vključena v prihodnje različice; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da agenda za trajnostni razvoj do leta 2030, na svetovni ravni, in 7. okoljski akcijski program, na ravni EU, tvorita okvir za napredne okoljske politike; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da bi bila močnejša vez med pregledom izvajanja okoljske politike in evropskim semestrom koristna za skladnost ukrepanja Unije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da lahko omejena dostopnost podatkov povzroči vrzeli pri izvajanju in težave pri pregledu izvajanja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja pomen usklajevanja podatkov in ciklov poročanja za racionalizacijo prihodnjih postopkov pregleda; poziva Komisijo, naj poveča primerljivost podatkov in v prihodnje preglede izvajanja okoljske politike vključi posebno poglavje o ocenjevanju kakovosti poročanja in podatkov, ki jih v skladu z različnimi direktivami zagotovijo države članice; poudarja pomen varne elektronske souporabe podatkov za lažje poročanje držav članic; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da je pomembno podpirati kvalitativne ocene s kvantitativnimi cilji; v zvezi s tem meni, da bi boljše sodelovanje z Evropsko agencijo za okolje pripomoglo k razvoju ustreznih kazalnikov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da bi bilo treba pri pregledu upoštevati in oceniti kritične točke in morebitne nasprotujoče si cilje med okoljsko politiko in drugimi sektorskimi politikami ter poudariti morebitna ugotovljena neskladja in pripraviti predloge za njihovo odpravo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da bi morale države članice imeti manjše polje proste presoje, da bi poiskali rešitve za boljše izvajanje; |
| --- | --- |

14.

Kako izboljšati izvajanje okoljske zakonodaje

| 15. | poudarja, da je nezadostno vključevanje okoljske problematike v druga področja politik eden ključnih razlogov za vrzeli pri izvajanju okoljske zakonodaje in politike; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da bi lahko izvajanje okoljske zakonodaje izboljšali z boljšim vključevanjem okoljske zakonodaje v druga področja in s celovitim izvajanjem previdnostnega načela; |
| --- | --- |

16.

| 17. | verjame, da sta pomanjkljiva upravna zmogljivost in vodenje, ki sta dva izmed glavnih razlogov za napačno izvajanje, delno posledica nezadostnega financiranja, delno pa tega, da države članice neučinkovito uporabljajo razpoložljiva sredstva, in jih poziva, naj to izboljšajo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da so boljša učinkovitost, partnerstva in preglednost javnih organov na vseh ravneh, jasna delitev odgovornosti, zagotavljanje ustreznega financiranja, krepitev zmogljivosti in mehanizmi za boljše usklajevanje bistvenega pomena za dobro in močno upravljanje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | meni, da je uporaba tržnih instrumentov, kot je fiskalna politika, ki temelji na načelu „onesnaževalec plača“, v državah članicah učinkovit in uspešen način za doseganje cilja celovitega izvajanja okoljske politike; |
| --- | --- |

19.

| 20. | močno podpira poudarek, ki je pri pregledu izvajanja okoljske politike namenjen izmenjavi najboljše prakse in medsebojnemu pregledu, ter meni, da bi lahko to državam članicam pomagalo, da se soočijo s težavami pri izvajanju okoljske zakonodaje in najdejo inovativne rešitve; je prepričan, da bi bile smernice Komisije v zvezi s tem koristne; |
| --- | --- |

20.

| 21. | meni, da bi moral pregled izvajanja okoljske politike vključevati jasne in stroge časovne okvire za zagotavljanje izvajanja okoljske zakonodaje, ki jih določi Komisija; |
| --- | --- |

21.

| 22. | verjame, da se lahko pregled izvajanja okoljske politike uporablja tudi kot orodje za obveščanje javnosti, ozaveščanje, povečanje udeležbe civilne družbe ter širše vključevanje javnosti in izobraževanje o okoljski politiki, kar bi koristilo tako državam članicam kot državljanom; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj razvije zbirko ukrepov, s katero bi se lahko ocenil napredek, ki ga države članice dosežejo pri okoljski učinkovitosti, vključno z najboljšo prakso primerjalnih analiz in poročil, ki bi se morala redno posodabljati in objavljati, da se zagotovi, da so na voljo javnosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo zagotavljanje skladnosti, tudi z izboljšanjem in krepitvijo prizadevanj za izvajanje direktive o okoljski odgovornosti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da lahko imajo nevladne organizacije in širša javnost tudi pomembno vlogo pri spodbujanju boljšega izvajanja, s tem pa ohranjajo pravno državo, če je na voljo učinkovit dostop do pravnega varstva; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog o okoljskih inšpekcijskih pregledih, da bi pospešila izvajanje okoljske zakonodaje in standardov; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo, naj v kontekstu dobrega upravljanja in zagotavljanja skladnosti pripravi nov zakonodajni predlog o minimalnih standardih za dostop do sodne presoje in revizijo Aarhuške uredbe, s katero se izvaja konvencija glede ukrepov Unije, da bi upoštevali nedavno priporočilo odbora za zagotavljanje izpolnjevanja obveznosti Aarhuške konvencije; |
| --- | --- |

26.

Vloga držav članic in institucij EU pri naslednjih korakih pregleda izvajanja okoljske politike

| 27. | poziva Komisijo, pristojne organe držav članic in zadevne deležnike, naj se nemudoma in popolnoma posvetijo pregledu izvajanja okoljske politike; poudarja pomembno vlogo regionalnih in lokalnih organov; poziva države članice, naj v celoti vključijo lokalne in regionalne organe in jih spodbujajo k nadaljnjemu vključevanju v mrežo Evropske unije za izvajanje in uveljavljanje okoljskega prava in spodbujajo vključevanje lokalnih in regionalnih strokovnjakov zaradi nujne boljše izmenjave podatkov, znanja in primerov najboljše prakse; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo in države članice, naj izboljšajo zbiranje podatkov in razpoložljivost informacij, razširjanje primerov dobre prakse in udeležbo državljanov ter razmislijo o še tesnejši vključitvi lokalnih organov v postopek določanja okoljske politike; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva pristojne organe držav članic na ustrezni ravni, naj zagotovijo organizacijo in izvajanje odprtih in vključujočih dialogov o izvajanju, ustrezno zagotavljanje informacij ter vključitev javnih akterjev in akterjev civilne družbe, ter Komisijo, naj se vključuje v te dialoge in obvešča Parlament; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja predloge Komisije za politiko o namenskem okviru za strukturirani dialog o izvajanju, a meni, da je treba nujno zagotoviti, da bo proces pregleden in da bo vključeval ustrezne nevladne organizacije in ključne deležnike; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja razpravo med Komisijo, državami članicami in deležniki v skupini strokovnjakov za okolju prijaznejši evropski semester, vendar meni, da bi lahko poleg dvostranskih dialogov držav strukturirano izvajanje dialoga olajšala tudi udeležba posebne skupine strokovnjakov za izvajanje okoljske politike; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva, naj vprašanje izvajanja postane stalna točka v prednostnih nalogah in na programu trojnega predsedstva ter da se o njem razpravlja na Svetu za okolje vsaj enkrat letno, morda z namensko zasedbo Sveta za izvajanje, dopolnjuje pa naj ga drugi forum, kjer bosta sodelovala tudi Parlament in Odbor regij; se zavzema za skupne seje s Svetom, kjer bi se posvetili izvajanju medsektorskih horizontalnih vprašanj, skupnim izzivom ter novim vprašanjem z morebitnimi čezmejnimi vplivi; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  UL L 354, 28.12.2013, str. 171.

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/89 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/89

---

P8_TA(2017)0451

Boj proti neenakostim kot sredstvo za spodbujanje zaposlovanja in rasti

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2017 o boju proti neenakostim kot vzvodu za spodbujanje ustvarjanja delovnih mest in rasti (2016/2269(INI))

(2018/C 356/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti člena 9, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti člena 9,

| — | ob upoštevanju revidirane Evropske socialne listine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju revidirane Evropske socialne listine,

| — | ob upoštevanju četrtletnega pregleda razmer Komisije na področju zaposlovanja in socialnih zadev v EU iz septembra 2015, ki je bilo objavljeno leta 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrtletnega pregleda razmer Komisije na področju zaposlovanja in socialnih zadev v EU iz septembra 2015, ki je bilo objavljeno leta 2015,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2014 z naslovom Ocena izvajanja strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast (COM(2014)0130), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2014 z naslovom Ocena izvajanja strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast (COM(2014)0130),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom Employment and Social Developments in Europe 2012 (Zaposlovanje in družbeni razvoj v Evropi v letu 2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom Employment and Social Developments in Europe 2012 (Zaposlovanje in družbeni razvoj v Evropi v letu 2012),

| — | ob upoštevanju svežnja Komisije o socialnih naložbah z dne 20. februarja 2013, vključno s priporočilom 2013/112/EU z naslovom Vlaganje v otroke: prekinimo krog prikrajšanosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svežnja Komisije o socialnih naložbah z dne 20. februarja 2013, vključno s priporočilom 2013/112/EU z naslovom Vlaganje v otroke: prekinimo krog prikrajšanosti,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2010 z naslovom Evropska platforma proti revščini in socialni izključenosti: evropski okvir za socialno in teritorialno kohezijo (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 16. decembra 2010 z naslovom Evropska platforma proti revščini in socialni izključenosti: evropski okvir za socialno in teritorialno kohezijo (COM(2010)0758),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (COM(2010)2020) ter svoje resolucije z dne 16. junija 2010 o EU 2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (COM(2010)2020) ter svoje resolucije z dne 16. junija 2010 o EU 2020 (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2017 o potrebi po strategiji EU za odpravo in preprečevanje razlik v pokojninah med spoloma (2); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. junija 2017 o potrebi po strategiji EU za odpravo in preprečevanje razlik v pokojninah med spoloma (2);

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2017 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji v obdobju 2014–2015 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2017 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji v obdobju 2014–2015 (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2017 o evropskem stebru socialnih pravic (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2017 o evropskem stebru socialnih pravic (4),

| — | ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 7. julija 2016 o 71. zasedanju Generalne skupščine Združenih narodov (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 7. julija 2016 o 71. zasedanju Generalne skupščine Združenih narodov (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. aprila 2016 o uresničevanju cilja o zmanjšanju revščine glede na vse večje gospodinjske stroške (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. aprila 2016 o uresničevanju cilja o zmanjšanju revščine glede na vse večje gospodinjske stroške (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. novembra 2015 o zmanjševanju neenakosti s posebnim poudarkom na revščini otrok (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. novembra 2015 o zmanjševanju neenakosti s posebnim poudarkom na revščini otrok (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2014 o strategiji EU za brezdomstvo (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2014 o strategiji EU za brezdomstvo (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2013 o vplivu krize na dostop ranljivih skupin do oskrbe (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2013 o vplivu krize na dostop ranljivih skupin do oskrbe (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. junija 2013 o sporočilu Komisije z naslovom Socialne naložbe za rast in kohezijo – vključno z izvajanjem Evropskega socialnega sklada 2014–2020 (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. junija 2013 o sporočilu Komisije z naslovom Socialne naložbe za rast in kohezijo – vključno z izvajanjem Evropskega socialnega sklada 2014–2020 (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2011 o Evropski platformi proti revščini in socialni izključenosti (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2011 o Evropski platformi proti revščini in socialni izključenosti (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o pojavni obliki revščine žensk v Evropski uniji (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o pojavni obliki revščine žensk v Evropski uniji (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o zmanjšanju neenakosti na področju zdravja v EU (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o zmanjšanju neenakosti na področju zdravja v EU (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2010 o vlogi minimalnega dohodka v boju proti revščini in spodbujanju vključujoče družbe v Evropi (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2010 o vlogi minimalnega dohodka v boju proti revščini in spodbujanju vključujoče družbe v Evropi (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. oktobra 2008 o spodbujanju socialne vključenosti in boja proti revščini, vključno z revščino otrok, v EU (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. oktobra 2008 o spodbujanju socialne vključenosti in boja proti revščini, vključno z revščino otrok, v EU (15),

| — | ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor O-000047/2016 – B8-0369/2016 o odpravljanju neenakosti, da bi spodbudili vključujočo in trajnostno gospodarsko rast v EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor O-000047/2016 – B8-0369/2016 o odpravljanju neenakosti, da bi spodbudili vključujočo in trajnostno gospodarsko rast v EU,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. decembra 2013 o evropskem minimalnem dohodku in kazalnikih revščine (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. decembra 2013 o evropskem minimalnem dohodku in kazalnikih revščine (16),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. junija 2011 o Evropski platformi proti revščini in socialni izključenosti: evropski okvir za socialno in teritorialno kohezijo (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. junija 2011 o Evropski platformi proti revščini in socialni izključenosti: evropski okvir za socialno in teritorialno kohezijo (17),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 30. septembra 2009 o delu in revščini ter nujnosti globalnega pristopa (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 30. septembra 2009 o delu in revščini ter nujnosti globalnega pristopa (18),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 31. marca 2011 o Evropski platformi proti revščini in socialni izključenosti (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 31. marca 2011 o Evropski platformi proti revščini in socialni izključenosti (19),

| — | ob upoštevanju letnega poročila Odbora za socialno zaščito z dne 10. marca 2015 o socialnih razmerah v Evropski uniji (2014) (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Odbora za socialno zaščito z dne 10. marca 2015 o socialnih razmerah v Evropski uniji (2014) (20),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito z dne 15. februarja 2011 o Evropski platformi proti revščini in socialni izključenosti, ki je poglavitna pobuda strategije Evropa 2020 (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za socialno zaščito z dne 15. februarja 2011 o Evropski platformi proti revščini in socialni izključenosti, ki je poglavitna pobuda strategije Evropa 2020 (21),

| — | ob upoštevanju poročila fundacije Eurofound o tretji evropski raziskavi o kakovosti življenja z naslovom Kakovost življenja v Evropi: učinek krize, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila fundacije Eurofound o tretji evropski raziskavi o kakovosti življenja z naslovom Kakovost življenja v Evropi: učinek krize,

| — | ob upoštevanju poročila fundacije Eurofound o tretji evropski raziskavi o kakovosti življenja z naslovom Kakovost življenja v Evropi: socialne neenakosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila fundacije Eurofound o tretji evropski raziskavi o kakovosti življenja z naslovom Kakovost življenja v Evropi: socialne neenakosti,

| — | ob upoštevanju poročila Eurofounda z naslovom Dohodkovne neenakosti in zaposlitveni vzorci v Evropi pred veliko recesijo in po njej, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Eurofounda z naslovom Dohodkovne neenakosti in zaposlitveni vzorci v Evropi pred veliko recesijo in po njej,

| — | ob upoštevanju preglednega poročila Eurofounda z naslovom Šesta evropska raziskava o delovnih razmerah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju preglednega poročila Eurofounda z naslovom Šesta evropska raziskava o delovnih razmerah,

| — | ob upoštevanju poročila Eurofounda o socialni mobilnosti v EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Eurofounda o socialni mobilnosti v EU,

| — | ob upoštevanju poročila Eurofounda o novih oblikah zaposlitve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Eurofounda o novih oblikah zaposlitve,

| — | ob upoštevanju aktualne posodobitve poročila Eurofounda z naslovom Dohodkovna neenakost med napotenimi delavci: izzivi za načelo enake obravnave, ki vsebuje podroben pregled stališč vlad in socialnih partnerjev v Evropi, kar zadeva načelo enakega nagrajevanja za enako delo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju aktualne posodobitve poročila Eurofounda z naslovom Dohodkovna neenakost med napotenimi delavci: izzivi za načelo enake obravnave, ki vsebuje podroben pregled stališč vlad in socialnih partnerjev v Evropi, kar zadeva načelo enakega nagrajevanja za enako delo,

| — | ob upoštevanju poročila Eurofounda z naslovom Razvoj poklicnega življenja v Evropi: letni pregled Evropskega observatorija poklicnega življenja 2016) in posebnega poglavja tega letnega pregleda z naslovom Neenakosti v plačilih – dokazi, razprave in politike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Eurofounda z naslovom Razvoj poklicnega življenja v Evropi: letni pregled Evropskega observatorija poklicnega življenja 2016) in posebnega poglavja tega letnega pregleda z naslovom Neenakosti v plačilih – dokazi, razprave in politike,

| — | ob upoštevanju poročila Eurofounda z naslovom Poklicne spremembe in neenakosti v plačah: Evropski center za spremljanje delovnih mest 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Eurofounda z naslovom Poklicne spremembe in neenakosti v plačah: Evropski center za spremljanje delovnih mest 2017,

| — | ob upoštevanju poročila Eurofounda z naslovom Ženske, moški in delovni pogoji v Evropi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Eurofounda z naslovom Ženske, moški in delovni pogoji v Evropi,

| — | ob upoštevanju objavljenih gospodarskih napovedi Komisije za pomlad 2016 (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju objavljenih gospodarskih napovedi Komisije za pomlad 2016 (22),

| — | ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030, zlasti cilja trajnostnega razvoja 10, tj. zmanjšati neenakosti znotraj držav in med njimi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030, zlasti cilja trajnostnega razvoja 10, tj. zmanjšati neenakosti znotraj držav in med njimi,

| — | ob upoštevanju poročila ZN o socialnih razmerah na svetu v letu 2007: zahteve v zvezi z zaposlovanjem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila ZN o socialnih razmerah na svetu v letu 2007: zahteve v zvezi z zaposlovanjem,

| — | ob upoštevanju poročila OECD z 21. maja 2015 z naslovom In It Together: Why Less Inequality Benefits All (Skupaj v istem čolnu: zakaj zmanjšanje neenakosti koristi vsem), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila OECD z 21. maja 2015 z naslovom In It Together: Why Less Inequality Benefits All (Skupaj v istem čolnu: zakaj zmanjšanje neenakosti koristi vsem),

| — | ob upoštevanju poročila OECD z dne 19. decembra 2011 z naslovom Divided We Stand: Why Inequality Keeps Rising (Razdeljeni: zakaj je neenakosti vse več), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila OECD z dne 19. decembra 2011 z naslovom Divided We Stand: Why Inequality Keeps Rising (Razdeljeni: zakaj je neenakosti vse več),

| — | ob upoštevanju poročila OECD iz oktobra 2008 z naslovom Growing Unequal?: Income Distribution and Poverty in OECD countries (Neenak razvoj: porazdelitev dohodka in revščina v državah OECD), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila OECD iz oktobra 2008 z naslovom Growing Unequal?: Income Distribution and Poverty in OECD countries (Neenak razvoj: porazdelitev dohodka in revščina v državah OECD),

| — | ob upoštevanju dokumenta za razpravo osebja Mednarodnega denarnega sklada z dne 17. februarja 2014 z naslovom Redistribution, Inequality and Growth (Prerazporditev, neenakost in rast) (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta za razpravo osebja Mednarodnega denarnega sklada z dne 17. februarja 2014 z naslovom Redistribution, Inequality and Growth (Prerazporditev, neenakost in rast) (23),

| — | ob upoštevanju dokumenta za razpravo osebja Mednarodnega denarnega sklada z dne 8. aprila 2011 o neenakosti in netrajnostni rasti kot dveh plateh iste medalje (Inequality and Unsustainable Growth: Two Sides of the Same Coin?) (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta za razpravo osebja Mednarodnega denarnega sklada z dne 8. aprila 2011 o neenakosti in netrajnostni rasti kot dveh plateh iste medalje (Inequality and Unsustainable Growth: Two Sides of the Same Coin?) (24),

| — | ob upoštevanju objave Mednarodne organizacije dela z dne 3. junija 2013, poročila o svetu dela v letu 2013: popravilo gospodarske in socialne strukture, pregled stanja v Združenih državah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju objave Mednarodne organizacije dela z dne 3. junija 2013, poročila o svetu dela v letu 2013: popravilo gospodarske in socialne strukture, pregled stanja v Združenih državah,

| — | ob upoštevanju poročila, ki ga je septembra 2014 objavil University College v Londonu kot del projekta „DRIVERS For Health Equity project“ (VOZNIKI za pravičnost v zdravstvu), z naslovom „Final Scientific Report: Social Inequalities in early childhood health and development: a European-wide systematic review“ (Končno znanstveno poročilo: vpliv socialnih neenakosti na zdravje in razvoj v zgodnjem otroštvu – vseevropski sistematični pregled), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila, ki ga je septembra 2014 objavil University College v Londonu kot del projekta „DRIVERS For Health Equity project“ (VOZNIKI za pravičnost v zdravstvu), z naslovom „Final Scientific Report: Social Inequalities in early childhood health and development: a European-wide systematic review“ (Končno znanstveno poročilo: vpliv socialnih neenakosti na zdravje in razvoj v zgodnjem otroštvu – vseevropski sistematični pregled),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0340/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0340/2017),

| A. | ker sta enakost in pravičnost del evropskih vrednot in temelj evropskega socialnega modela, EU in držav članic; ker cilji držav članic in EU vključujejo spodbujanje zaposlovanja za doseganje trajne visoke zaposlenosti in boj proti izključenosti; |
| --- | --- |

A.

ker sta enakost in pravičnost del evropskih vrednot in temelj evropskega socialnega modela, EU in držav članic; ker cilji držav članic in EU vključujejo spodbujanje zaposlovanja za doseganje trajne visoke zaposlenosti in boj proti izključenosti;

| B. | ker neenakost lahko slabi socialno zaupanje in zmanjšuje podporo demokratičnim institucijam; ker je treba boj proti neenakosti oceniti z ekonomskega, socialnega in teritorialnega vidika, s čimer bi spodbudili usklajen razvoj v celotni Uniji; |
| --- | --- |

B.

ker neenakost lahko slabi socialno zaupanje in zmanjšuje podporo demokratičnim institucijam; ker je treba boj proti neenakosti oceniti z ekonomskega, socialnega in teritorialnega vidika, s čimer bi spodbudili usklajen razvoj v celotni Uniji;

| C. | ker se neenakost razume kot razlika v plačah med posamezniki in kot izguba priložnosti zanje, kar ovira morebitni napredek pri razvijanju njihovih sposobnosti in spretnosti ter zavira njihov razvoj in posledično njihov morebitni prispevek k družbi; |
| --- | --- |

C.

ker se neenakost razume kot razlika v plačah med posamezniki in kot izguba priložnosti zanje, kar ovira morebitni napredek pri razvijanju njihovih sposobnosti in spretnosti ter zavira njihov razvoj in posledično njihov morebitni prispevek k družbi;

| D. | ker je temeljni razlog za upad povpraševanja gospodarska in finančna kriza, ki je na euroobmočju prisotna že več kot desetletje; |
| --- | --- |

D.

ker je temeljni razlog za upad povpraševanja gospodarska in finančna kriza, ki je na euroobmočju prisotna že več kot desetletje;

| E. | ker neenakost omejuje učinkovito povpraševanje, ovira inovacije in lahko poveča finančno nestabilnost; ker visoke in vse večje neenakosti ovirajo odpravljanje revščine, pa tudi prizadevanja za boljšo socialno vključenost in socialno kohezijo; |
| --- | --- |

E.

ker neenakost omejuje učinkovito povpraševanje, ovira inovacije in lahko poveča finančno nestabilnost; ker visoke in vse večje neenakosti ovirajo odpravljanje revščine, pa tudi prizadevanja za boljšo socialno vključenost in socialno kohezijo;

| F. | ker je lahko boj proti neenakosti vzvod za spodbujanje ustvarjanja delovnih mest in rasti, hkrati pa zmanjševanje revščine; ker je 47,5 odstotkom vseh brezposelnih v EU v letu 2015 grozila revščina (25); |
| --- | --- |

F.

ker je lahko boj proti neenakosti vzvod za spodbujanje ustvarjanja delovnih mest in rasti, hkrati pa zmanjševanje revščine; ker je 47,5 odstotkom vseh brezposelnih v EU v letu 2015 grozila revščina (25);

| G. | ker neenakost ogroža rast in ustvarjanje kakovostnih delovnih mest (26) in ker sta MDS (27) in OECD (28) navedla, da prevelike in vse večje neenakosti ustvarjajo neposredne socialne stroške, ovirajo socialno mobilnost ter lahko ovirajo tudi sedanjo in prihodnjo gospodarsko rast; |
| --- | --- |

G.

ker neenakost ogroža rast in ustvarjanje kakovostnih delovnih mest (26) in ker sta MDS (27) in OECD (28) navedla, da prevelike in vse večje neenakosti ustvarjajo neposredne socialne stroške, ovirajo socialno mobilnost ter lahko ovirajo tudi sedanjo in prihodnjo gospodarsko rast;

| H. | ker je eden izmed petih ciljev strategije Evropa 2020 zmanjšati število ljudi, ki živijo v revščini in socialni izključenosti ali jim to grozi, za najmanj 20 milijonov, s 115,9 milijonov leta 2008 na največ 95,9 milijonov do leta 2020; ker je bilo leta 2015 več kot 117,6 milijona ljudi, ki jim je grozila revščina in socialna izključenost, kar pomeni povečanje števila teh ljudi za 1,7 milijona glede na leto 2008; ker bilo leta 2012 na pragu revščine in socialne izključenosti 32,2 milijona invalidov; ker je bilo v EU 28 leta 2013 26,5 milijona otrok, ki jim je grozila revščina ali socialna izključenost; ker je delež prebivalstva, izpostavljenega revščini ali socialni izključenosti v nekaterih državah članicah, 23,7 %, še vedno nesprejemljivo visok; ker poleg tega energijska revščina ostaja tako visoka, da je 11 % prizadetega prebivalstva EU zapadlo v krog ekonomske prikrajšanosti (29); |
| --- | --- |

H.

ker je eden izmed petih ciljev strategije Evropa 2020 zmanjšati število ljudi, ki živijo v revščini in socialni izključenosti ali jim to grozi, za najmanj 20 milijonov, s 115,9 milijonov leta 2008 na največ 95,9 milijonov do leta 2020; ker je bilo leta 2015 več kot 117,6 milijona ljudi, ki jim je grozila revščina in socialna izključenost, kar pomeni povečanje števila teh ljudi za 1,7 milijona glede na leto 2008; ker bilo leta 2012 na pragu revščine in socialne izključenosti 32,2 milijona invalidov; ker je bilo v EU 28 leta 2013 26,5 milijona otrok, ki jim je grozila revščina ali socialna izključenost; ker je delež prebivalstva, izpostavljenega revščini ali socialni izključenosti v nekaterih državah članicah, 23,7 %, še vedno nesprejemljivo visok; ker poleg tega energijska revščina ostaja tako visoka, da je 11 % prizadetega prebivalstva EU zapadlo v krog ekonomske prikrajšanosti (29);

| I. | ker je večanje neenakosti, ki je posledica krize, prizadelo zlasti ženske, zaostrilo revščino med njimi ter jih vse bolj izključuje iz trga dela; ker bi bilo treba udeležbo žensk na trgu dela povečati z učinkovitim izvajanjem obstoječe zakonodaje o enakosti žensk in moških ter izboljšanjem veljavnega okvira politike za boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja; |
| --- | --- |

I.

ker je večanje neenakosti, ki je posledica krize, prizadelo zlasti ženske, zaostrilo revščino med njimi ter jih vse bolj izključuje iz trga dela; ker bi bilo treba udeležbo žensk na trgu dela povečati z učinkovitim izvajanjem obstoječe zakonodaje o enakosti žensk in moških ter izboljšanjem veljavnega okvira politike za boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja;

| J. | ker obstaja med večjo enakostjo moških in žensk ter večjo gospodarsko rast, vključenostjo, ustvarjanjem delovnih mest in uspešnostjo podjetij pozitivna korelacija; ker odpravljanje poklicne neenakosti ni le sredstvo za doseganje enake obravnave, temveč tudi za zagotovitev učinkovitosti trga dela in konkurenčnosti; |
| --- | --- |

J.

ker obstaja med večjo enakostjo moških in žensk ter večjo gospodarsko rast, vključenostjo, ustvarjanjem delovnih mest in uspešnostjo podjetij pozitivna korelacija; ker odpravljanje poklicne neenakosti ni le sredstvo za doseganje enake obravnave, temveč tudi za zagotovitev učinkovitosti trga dela in konkurenčnosti;

| K. | ker OECD poudarja, da „bi zmanjšanje neenakosti za eno točko Ginijevega koeficienta pomenilo povišanje skupne rasti za 0,8 % v naslednjih petih letih“ (30). |
| --- | --- |

K.

ker OECD poudarja, da „bi zmanjšanje neenakosti za eno točko Ginijevega koeficienta pomenilo povišanje skupne rasti za 0,8 % v naslednjih petih letih“ (30).

| L. | ker v skladu z Eurofoundovo opredelitvijo netipičnega dela gre za delovna razmerja, ki niso skladna s standardnim ali tipičnim modelom redne zaposlitve s polnim delovnim časom za nedoločen čas in daljše obdobje pri enem delodajalcu; ker je po podatkih Mednarodne organizacije dela „nestandardne oblike zaposlovanja“ krovni izraz za različne oblike zaposlovanja, ki odstopajo od standardnih zaposlitev, vključno z začasnimi zaposlitvami, zaposlitvami s skrajšanim delovnim časom, pogodbami o dežurstvu, delom prek agencij za zagotavljanje začasnega dela in drugimi večstranskimi delovnimi razmerji ter prikritim in odvisnim samozaposlovanjem; |
| --- | --- |

L.

ker v skladu z Eurofoundovo opredelitvijo netipičnega dela gre za delovna razmerja, ki niso skladna s standardnim ali tipičnim modelom redne zaposlitve s polnim delovnim časom za nedoločen čas in daljše obdobje pri enem delodajalcu; ker je po podatkih Mednarodne organizacije dela „nestandardne oblike zaposlovanja“ krovni izraz za različne oblike zaposlovanja, ki odstopajo od standardnih zaposlitev, vključno z začasnimi zaposlitvami, zaposlitvami s skrajšanim delovnim časom, pogodbami o dežurstvu, delom prek agencij za zagotavljanje začasnega dela in drugimi večstranskimi delovnimi razmerji ter prikritim in odvisnim samozaposlovanjem;

| M. | ker je večja neenakost povezana z manjšo socialno mobilnostjo, omejenimi človekovimi sposobnostmi ter omejitvami temeljnih pravic in svoboščin posameznikov; ker poročilo Eurofounda iz leta 2017 o socialni mobilnosti v EU (31) dokazuje, da v številnih državah članicah socialno okolje še vedno določa možnosti za uspeh v življenju, |
| --- | --- |

M.

ker je večja neenakost povezana z manjšo socialno mobilnostjo, omejenimi človekovimi sposobnostmi ter omejitvami temeljnih pravic in svoboščin posameznikov; ker poročilo Eurofounda iz leta 2017 o socialni mobilnosti v EU (31) dokazuje, da v številnih državah članicah socialno okolje še vedno določa možnosti za uspeh v življenju,

| N. | ker je rast v gospodarstvih držav članic odvisna od številnih dejavnikov; ker bi lahko vedno večja neenakost negativno vplivala na rast, ker je Mednarodni denarni sklad na svetovni ravni določil obratno sorazmerje med deležem dohodka, ki se kopiči v zgornjih 20 odstotkih, in gospodarsko rastjo, pri čemer se rast BDP ob vsakem povečanju deleža dohodka zgornjih 20 odstotkov za eno točko v naslednjih petih letih pravzaprav zmanjša za 0,08 odstotne točke; ker je na drugi strani podobno povečanje deleža dohodka v spodnjih 20 odstotkih povezano z 0,38 odstotne točke večjo rastjo; |
| --- | --- |

N.

ker je rast v gospodarstvih držav članic odvisna od številnih dejavnikov; ker bi lahko vedno večja neenakost negativno vplivala na rast, ker je Mednarodni denarni sklad na svetovni ravni določil obratno sorazmerje med deležem dohodka, ki se kopiči v zgornjih 20 odstotkih, in gospodarsko rastjo, pri čemer se rast BDP ob vsakem povečanju deleža dohodka zgornjih 20 odstotkov za eno točko v naslednjih petih letih pravzaprav zmanjša za 0,08 odstotne točke; ker je na drugi strani podobno povečanje deleža dohodka v spodnjih 20 odstotkih povezano z 0,38 odstotne točke večjo rastjo;

| O. | ker je neenakost večplastni pojav, ki ni omejen samo na monetarna vprašanja, ampak je povezan tudi z razlikami v priložnostih, ki jih imajo ljudje, na primer na podlagi spola, etničnega porekla, invalidnosti, spolne usmerjenosti, geografske lokacije ali starosti; ker številne neenakosti pri dostopu do dela in v okviru dela pomenijo tveganje za zdravje, dobro počutje in finančne možnosti posameznika ter zato lahko privedejo do nižje produktivnosti; |
| --- | --- |

O.

ker je neenakost večplastni pojav, ki ni omejen samo na monetarna vprašanja, ampak je povezan tudi z razlikami v priložnostih, ki jih imajo ljudje, na primer na podlagi spola, etničnega porekla, invalidnosti, spolne usmerjenosti, geografske lokacije ali starosti; ker številne neenakosti pri dostopu do dela in v okviru dela pomenijo tveganje za zdravje, dobro počutje in finančne možnosti posameznika ter zato lahko privedejo do nižje produktivnosti;

| P. | ker je neenaka pokritost na področju socialne zaščite analizirana v poročila Eurofounda o novih oblikah zaposlovanja (32), s poudarkom na najbolj problematični teh oblik z vidika socialne zaščite, in sicer priložnostnemu delu, v katerem so primeri zakonodaje, ki izrecno izključuje priložnostne delavce, in druge zakonodaje, ki naj bi jih vključevala, običajno z nadomestili na podlagi praga dohodkov; ker sta delo na podlagi vrednotnice in strateška izmenjava zaposlenih primera nestandardnega dela, katerega cilj je odpraviti neustreznost socialne zaščite pri občasnem delu ali delu s krajšim delovnim časom; |
| --- | --- |

P.

ker je neenaka pokritost na področju socialne zaščite analizirana v poročila Eurofounda o novih oblikah zaposlovanja (32), s poudarkom na najbolj problematični teh oblik z vidika socialne zaščite, in sicer priložnostnemu delu, v katerem so primeri zakonodaje, ki izrecno izključuje priložnostne delavce, in druge zakonodaje, ki naj bi jih vključevala, običajno z nadomestili na podlagi praga dohodkov; ker sta delo na podlagi vrednotnice in strateška izmenjava zaposlenih primera nestandardnega dela, katerega cilj je odpraviti neustreznost socialne zaščite pri občasnem delu ali delu s krajšim delovnim časom;

| Q. | ker so za družbe z večjimi dohodkovnimi neenakostmi značilni slabše zdravje in višja stopnja nasilja, slabši rezultati na področju matematike in pismenosti, višja stopnja debelosti ter večje število zapornih kazni in umorov (33); ker so v bolj enakih družbah izdatki države za socialno varstvo manjši; |
| --- | --- |

Q.

ker so za družbe z večjimi dohodkovnimi neenakostmi značilni slabše zdravje in višja stopnja nasilja, slabši rezultati na področju matematike in pismenosti, višja stopnja debelosti ter večje število zapornih kazni in umorov (33); ker so v bolj enakih družbah izdatki države za socialno varstvo manjši;

| R. | ker se neenakosti v življenjskem ciklu izražajo v neenakostih v starosti, kot so krajša pričakovana življenjska doba, revščina v starosti in skoraj 40-odstotna razlika v pokojninah med spoloma; ker so evropske strategije za odpravo revščine nujne za uresničitev trajnostnega razvoja za vse; |
| --- | --- |

R.

ker se neenakosti v življenjskem ciklu izražajo v neenakostih v starosti, kot so krajša pričakovana življenjska doba, revščina v starosti in skoraj 40-odstotna razlika v pokojninah med spoloma; ker so evropske strategije za odpravo revščine nujne za uresničitev trajnostnega razvoja za vse;

| S. | ker je gospodarska varnost pomemben dejavnik za človekovo izpolnitev; |
| --- | --- |

S.

ker je gospodarska varnost pomemben dejavnik za človekovo izpolnitev;

| T. | ker je Svet 5. oktobra 2015 sprejel sklepe o poročilu o ustreznosti pokojnin za leto 2015: ustreznost prihodkov v starosti v EU zdaj in v prihodnje, pri čemer je menil, da je bistveno, da imajo javni pokojninski sistemi ali drugi sistemi socialne zaščite primerna varovala za ženske in moške, katerih zaposlitvene možnosti jim ne omogočajo ali jim niso omogočale zbrati dovolj pokojninskih pravic in da bi morali taki zaščitni ukrepi vključevati zlasti določbe o minimalnih pokojninah ali drugem minimalnem dohodku za starejše (34); |
| --- | --- |

T.

ker je Svet 5. oktobra 2015 sprejel sklepe o poročilu o ustreznosti pokojnin za leto 2015: ustreznost prihodkov v starosti v EU zdaj in v prihodnje, pri čemer je menil, da je bistveno, da imajo javni pokojninski sistemi ali drugi sistemi socialne zaščite primerna varovala za ženske in moške, katerih zaposlitvene možnosti jim ne omogočajo ali jim niso omogočale zbrati dovolj pokojninskih pravic in da bi morali taki zaščitni ukrepi vključevati zlasti določbe o minimalnih pokojninah ali drugem minimalnem dohodku za starejše (34);

| U. | ker je pomanjkanje zadostnih sredstev za javno izobraževanje glavni vzrok prihodnjih socialnih razlik in povečevanja neenakosti; |
| --- | --- |

U.

ker je pomanjkanje zadostnih sredstev za javno izobraževanje glavni vzrok prihodnjih socialnih razlik in povečevanja neenakosti;

| V. | ker se je med letoma 2005 in 2015 Ginijev koeficient za EU povečal s 30,6 na 31, koeficient dohodkovne neenakosti med najbogatejšimi in najrevnejšimi 20 % prebivalstva pa se je povečal s 4,7 na 5,2; ker je delež ljudi, ki jim grozi dohodkovna revščina, tesno povezan z dohodkovno neenakostjo in se dohodkovna revščina od leta 2005 stalno povečuje; ker je v več državah članicah med letoma 2008 in 2014 prišlo do povečanja neenakosti v smislu čistega dohodka (35); |
| --- | --- |

V.

ker se je med letoma 2005 in 2015 Ginijev koeficient za EU povečal s 30,6 na 31, koeficient dohodkovne neenakosti med najbogatejšimi in najrevnejšimi 20 % prebivalstva pa se je povečal s 4,7 na 5,2; ker je delež ljudi, ki jim grozi dohodkovna revščina, tesno povezan z dohodkovno neenakostjo in se dohodkovna revščina od leta 2005 stalno povečuje; ker je v več državah članicah med letoma 2008 in 2014 prišlo do povečanja neenakosti v smislu čistega dohodka (35);

| W. | ker razlike v gospodarski rasti v državah članicah in med njimi povzročajo ekonomska neravnotežja v Uniji; ker so ti pretirano neenaki gospodarski trendi ustvarili območja čezmerne brezposelnosti in revščine; |
| --- | --- |

W.

ker razlike v gospodarski rasti v državah članicah in med njimi povzročajo ekonomska neravnotežja v Uniji; ker so ti pretirano neenaki gospodarski trendi ustvarili območja čezmerne brezposelnosti in revščine;

| X. | ker svetovni razvoj neenakosti sovpada z nenehnim naraščanjem neenakosti v razvitih državah od 80. let prejšnjega stoletja, v katerih se je po podatkih OECD (36) neenakost povečala ne glede na gospodarski cikel, s posameznimi izjemami, pri čemer se je Ginijev koeficient med letoma 1980 in 2013 povečal za tri točke, in sicer z 0,29 na 0,32, kar pomeni 10-odstotno povečanje v zadnjih desetletjih; |
| --- | --- |

X.

ker svetovni razvoj neenakosti sovpada z nenehnim naraščanjem neenakosti v razvitih državah od 80. let prejšnjega stoletja, v katerih se je po podatkih OECD (36) neenakost povečala ne glede na gospodarski cikel, s posameznimi izjemami, pri čemer se je Ginijev koeficient med letoma 1980 in 2013 povečal za tri točke, in sicer z 0,29 na 0,32, kar pomeni 10-odstotno povečanje v zadnjih desetletjih;

| Y. | ker kljub temu, da na raven neenakosti lahko vpliva več dejavnikov, so institucije in avtorji političnih ukrepov odgovorni za njihovo obravnavanje, zlasti na strukturni ravni; ker v EU primanjkujejo naložbe, javne in zasebne naložbe pa so temeljne prvine, ki lahko s spodbujanjem zaposlovanja zmanjšajo neenakosti; ker je treba strukturne pomanjkljivosti ustrezno obravnavati; ker se pričakuje posodobitev Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI), da bo lahko prispeval k odpravi naložbene vrzeli; |
| --- | --- |

Y.

ker kljub temu, da na raven neenakosti lahko vpliva več dejavnikov, so institucije in avtorji političnih ukrepov odgovorni za njihovo obravnavanje, zlasti na strukturni ravni; ker v EU primanjkujejo naložbe, javne in zasebne naložbe pa so temeljne prvine, ki lahko s spodbujanjem zaposlovanja zmanjšajo neenakosti; ker je treba strukturne pomanjkljivosti ustrezno obravnavati; ker se pričakuje posodobitev Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI), da bo lahko prispeval k odpravi naložbene vrzeli;

| Z. | ker trendi na področju neenakosti ne sovpadajo nujno s trendi na področju absolutne in skrajne revščine, kot je brezdomstvo; |
| --- | --- |

Z.

ker trendi na področju neenakosti ne sovpadajo nujno s trendi na področju absolutne in skrajne revščine, kot je brezdomstvo;

| AA. | ker je zagotavljanje ustrezne podpore in finančnih sredstev za trajno in stalno nastanitev bistveno za dostop do zaposlitve, izobraževanja in zdravja ter krepitev vključevanja in sprejemanja med lokalnim prebivalstvom. ker sta zaščita ustreznih bivalnih razmer v soseskah in boj proti segregaciji pomembna dejavnika pri vključevanju in zmanjševanju neenakosti; |
| --- | --- |

AA.

ker je zagotavljanje ustrezne podpore in finančnih sredstev za trajno in stalno nastanitev bistveno za dostop do zaposlitve, izobraževanja in zdravja ter krepitev vključevanja in sprejemanja med lokalnim prebivalstvom. ker sta zaščita ustreznih bivalnih razmer v soseskah in boj proti segregaciji pomembna dejavnika pri vključevanju in zmanjševanju neenakosti;

| AB. | ker je bila po podatkih Eurostata stopnja tveganja revščine v EU leta 2015 24,4-odstotna, za otroke pa 26,9-odstotna; |
| --- | --- |

AB.

ker je bila po podatkih Eurostata stopnja tveganja revščine v EU leta 2015 24,4-odstotna, za otroke pa 26,9-odstotna;

| AC. | ker so ženske nesorazmerno prizadete zaradi krize in ker se je izkazalo, da so zelena delovna mesta odpornejša na krize kot druga delovna mesta; |
| --- | --- |

AC.

ker so ženske nesorazmerno prizadete zaradi krize in ker se je izkazalo, da so zelena delovna mesta odpornejša na krize kot druga delovna mesta;

| AD. | ker so ženske izpostavljene večjemu tveganju revščine in prekarnosti; |
| --- | --- |

AD.

ker so ženske izpostavljene večjemu tveganju revščine in prekarnosti;

Vzpostavitev usklajevanja evropskih politik za boj proti neenakosti

| 1. | zatrjuje, da neenakosti ogrožajo prihodnost evropskega projekta, spodkopavajo njegovo legitimnost in škodijo zaupanju v EU kot gonilo socialnega napredka, razsežnost Unije, ki jo je treba razvijati; opozarja, da imajo sedanje neenakosti negativne učinke, ki slabijo politično in socialno stabilnost; poudarja, da morata biti spodbujanje konvergence k višjim standardom in izboljšanje življenja vseh evropskih državljanov še naprej gonilo nadaljnjega vključevanja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | trdno verjame, da mora biti zmanjšanje neenakosti ena od glavnih prednostnih nalog na evropski ravni, ne le za odpravljanje revščine ali spodbujanje zbliževanja, ampak tudi kot osnovni pogoj za okrevanje gospodarstva, ustvarjanje dostojnih delovnih mest, socialno kohezijo in skupno dobrobit; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je zmanjševanje neenakosti bistveno za spodbujanje pravičnejših in stabilnejših demokracij, ki zagotavlja enakopravno obravnavo brez dvojnih standardov, potiska na obrobje populizem, ekstremmizem in ksenofobijo, ter zagotavlja, da je Evropska unija projekt, ki ga sprejemajo njeni državljani; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opominja Komisijo in države članice, da mora Evropska unija izpolniti svoje zaveze v skladu s Pogodbama, kar zadeva spodbujanje dobrobiti svojih državljanov, polne zaposlenosti in socialnega napredka, socialne pravičnosti in zaščite, enakosti moških in žensk, enakosti državljanov iz različnih socialno-ekonomskih pogojev, solidarnost generacij, zaščito otrokovih pravic ter socialnega vključevanja vseh ljudi, ki so v ranljivem položaju ali se soočajo z marginalizacijo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo in države članice, v skladu z njihovimi pristojnostmi, naj ocenijo delovanje in rezultate usklajevanja ekonomskih politik ob upoštevanju razvoja socialnega napredka in socialne pravičnosti v EU; ugotavlja, da doseganje teh ciljev in zmanjševanje neenakosti nista bili prednostni nalogi evropskega semestra; poziva Komisijo, naj izboljša postopek usklajevanja politik za spremljanje, preprečevanje in odpravljanje negativnih trendov, ki bi lahko povečali neenakosti in oslabili socialni napredek ali negativno vplivali na socialno pravičnost, in sicer s sprejetjem preventivnih in popravnih ukrepov, če je to potrebno; meni, da bi bilo treba pri evropskem semestru in priporočilih za posamezne države upoštevati in vključiti posebne politike, namenjene boju proti ekonomskim neenakostim; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da bi se morali socialni ukrepi v nekaterih primerih šteti za paliativne ali blažilne ukrepe ter biti dopolnjeni z gospodarskimi politikami in družbeno odgovornimi strukturnimi reformami za doseganje pozitivne dolgoročne in trajnostne gospodarske rasti in strukturno srednje- in dolgoročno zmanjšanje trenda neenakosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj v okviru področja uporabe evropskega semestra in brez poseganja v nacionalne pristojnosti bolje oceni neravnotežja v smislu porazdelitev dohodka in bogastva, tudi z vključitvijo posameznih poročil o poglobljenem pregledu v primeru odkritih neravnotežij, kot načinom za povezavo gospodarskega usklajevanja z zaposlovanjem in socialno uspešnostjo; poziva Komisijo, naj oblikuje natančno in aktualno sliko stanja, kar zadeva razlike v dohodku in bogastvu, socialni koheziji in socialni vključenosti med državami in znotraj njih, ter naj svoje predloge in priporočila za politične odločitve utemeljuje z zanesljivimi in natančnimi podatki; poziva Komisijo, naj prouči, kateri bi morali biti najbolj natančni kazalniki ekonomske neenakosti (Ginijev koeficient, Palmov koeficient, Theilov koeficient, delež plač, razmerje med minimalno plačo in BDP na prebivalca ali povprečno plačo itd.) in naj spremlja razvoj neenakosti, tudi ob upoštevanju splošne konkurenčnosti in produktivnosti vseh dejavnikov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | trdi, da imajo regije s trajnimi ali zelo neugodnimi naravnimi ali demografskimi razmerami, kot so redko poseljene najsevernejše regije ter otoške, čezmejne in gorske regije, ki so zajete v členu 174 PDEU, ter nenaseljene in najbolj oddaljene regije večje težave pri zagotavljanju dostopa do javnih storitev, npr. zdravstva in izobraževanja, zaradi česar je zagotavljanje teh storitev za javne finance dražje in se morajo državljani za njihovo uveljavljanje voziti dlje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponovno poudarja, da je treba naložbe usmeriti v boljšo teritorialno kohezijo, ki bi okrepila industrijsko strukturo regij s trajnimi ali zelo neugodnimi naravnimi ali demografskimi razmerami, zlasti v zvezi z dostopom do širokopasovnega omrežja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj spodbuja ambiciozne naložbe držav članic v socialno zaščito, storitve in infrastrukturo z bolj ciljno usmerjeno in strateško uporabo evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter Evropskega sklada za strateške naložbe za odzivanje na socialne in ekonomske potrebe držav članic in regij; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponovno poziva k oblikovanju pristnega evropskega stebra socialnih pravic, ki spodbuja konvergenco k višjim standardom, ob upoštevanju deleža pristojnosti, določenega v Pogodbah, in doseganju bolj poglobljene in pravičnejše socialne razsežnosti ekonomske in monetarne unije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj okrepi svoja prizadevanja za sodelovanje z državami članicami pri doseganju vseh ciljev strategije Evropa 2020, vključno z zmanjšanjem revščine in socialne izključenosti za 20 milijonov ter uskladi področje uporabe strategije Evropa 2020 z agendo za trajnostni razvoj do leta 2030, da bi njeni cilji vključevali tudi boj proti neenakosti in skrajni revščini; poziva Komisijo, naj še naprej pozorno spremlja izvajanje ciljev strategije Evropa 2020 ter naj upošteva statistični pregled Eurostata o glavnih kazalnikih strategije Evropa 2020, tudi v postopku evropskega semestra in priporočil za posamezne države; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo in države članice, pri čemer opozarja, da so te v prvi vrsti odgovorne za svoje socialne politike, ki jih je treba podpirati in dopolnjevati z ukrepi na ravni EU, naj okrepijo prizadevanja za zmanjšanje neenakosti med različnimi dohodkovnimi skupinami, ter spodbujajo ustrezen okvir ukrepov, ki bo med drugim zagotovil dostojne delovne pogoje za vse, javno izobraževanje, zdravje, pokojnine, ustrezno javno infrastrukturo in socialne storitve ter spodbujal enake možnosti; poudarja, da bi tak okvir bi moral omogočati dobro delujoč sistem „vzpenjanja po družbeni lestvici“; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da bi moralo biti izvajanje ustreznih politik za zmanjšanje neenakosti in večjo socialno kohezijo naloga proračuna Unije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da so temeljne pravice na prvem mestu; poudarja, da imajo visoki standardi delovne zakonodaje in visoki socialni standardi ključno vlogo pri ponovnem uravnoteženju gospodarstva, podpiranju prihodkov in spodbujanju naložb v zmogljivosti; opozarja, da je pomembno spoštovati socialne pravice iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah EU, tudi sindikalne pravice in svoboščine ter pravice do kolektivnih pogajanj, in ohranjati enako obravnavanje delavcev; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da ne smemo prezreti prihodnjega pomena sektorskih politik za zmanjšanje neenakosti, in še zlasti potrebe za nadaljnji razvoj notranjega trga in naložbene politike na evropski in nacionalni ravni (npr. v večje infrastrukture, zdravstvo, izobraževanje); oblikovanje vseh vidikov energetske politike mora upoštevati možnosti, ki jih te politike ponujajo v smislu ekonomskih, socialnih in ozemeljskih dejavnikov, da bi zagotovili enake možnosti; poziva Komisijo, naj sodeluje z državami članicami pri razvoju celovitih strategij za ustvarjanje delovnih mest, podjetništvo in inovacije, usmerjene v strateške naložbe v zelena delovna mesta v socialnem in zdravstvenem sektorju ter sektorju oskrbe in v socialno gospodarstvo, katerega zaposlitveni potencial je neizkoriščen; |
| --- | --- |

16.

Ukrepi za spodbujanje ustvarjanja dostojnih delovnih mest in kakovostnega zaposlovanja

| 17. | izraža zaskrbljenost zaradi razvoja neenakosti v EU po krizi, ki ga je povzročila zlasti vse večja brezposelnost; meni, da je brezposelnost vir neenakosti in da bi politike za ustvarjanje dostojnih delovnih mest in kakovostnega zaposlovanja, osredotočene na glavne področne brezposelnosti, lahko pomagale izboljšati prihodke gospodinjstev v najnižjem kvintilu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, naj pri skorajšnji reviziji direktive o pisni izjavi vključi določbi, da je treba odpraviti diskriminacijo na podlagi pogodbenega statusa in da je treba vsakemu delavcu jamčiti pravico do pravičnih pogojev zaposlovanja v skladu s standardi Mednarodne organizacije dela za dostojno delo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poleg tega poudarja, da visoke stopnje brezposelnosti ustvarjajo negativni pritisk na višino plač in lahko v nekaterih primerih tudi negativno vplivajo na delovne pogoje in družbene razmere; poudarja, da je boj proti brezposelnosti sam po sebi nujen pogoj za zmanjšanje neenakosti, vendar ne zadostuje za zmanjšanje neenakosti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo, naj predlaga povečanje ravni financiranja pobude za zaposlovanje mladih za obdobje 2017–2020, tudi za to, da bi bolje dosegli mlade, mlajše od 30 let; poziva Komisijo, naj zagotovi boljše izvajanje jamstva za mlade z večjim osredotočanjem na najbolj ranljive mlade, ki imajo pogosto zahtevne potrebe, pri čemer naj upošteva zadnje ugotovitve Evropskega računskega sodišča o uporabi pobude za zaposlovanje mladih ter zagotovi natančno in pregledno izvajanje ter ocenjevanje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da bi bilo treba mlade, ki so bili vključeni v jamstvo za mlade/pobudo za mlade, podrobneje spremljati, da bi se zagotovila njihova trajna in uspešna vključitev na trg dela; poziva Komisijo, naj preuči možnost dodatne prilagodljivosti pobude za zaposlovanje mladih, tudi za uspešne države v smislu politik za mlade, integrira sheme za zaščito mladih pri prehodu iz izobraževanja ali visokošolskega izobraževanja na trg dela, da bi nadomestili izključitev mladih iz shem socialne zaščite v Evropi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da programi, kot sta jamstvo za mlade in pobuda za mlade, ne bi smeli nadomestiti lastnih prizadevanj držav članic za preprečevanje brezposelnosti mladih in spodbujanje trajnostnega vključevanja na trg dela; priznava, da sta kakovost in dostopnost izobraževanja odločilna dejavnika za odpravo neenakosti; zato poziva k večjim naložbam v javno izobraževanje in vseživljenjsko učenje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo in države članice, naj poudarijo, da je treba spodbujati zelena delovna mesta in zaposlovanje v podeželskih in nazadujočih območjih ter povečati privlačnost teh območij za ženske; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisijo, naj prek Evropskega socialnega sklada in postopka evropskega semestra, ter države članice, naj prek programov nacionalne reforme zagotovi popolno izvajanje ukrepov na nacionalni ravni, navedenih v priporočilu sveta o vključevanju dolgotrajno brezposelnih na trg dela; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo in države članice, naj dopolnijo ekonomsko in monetarno unijo s celovitim evropskim trgom dela, združenim s širokim kritjem socialnega varstva; meni, da so dobro delujoči in usklajeni trgi dela in mreže socialne varnosti ključni za uspeh evropske monetarne unije in so del procesa konvergence k višjim standardom za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj predstavi študijo o možnosti podpore in spodbujanja programov zajamčenih zaposlitev v javnem sektorju na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva države članice, naj zagotovijo boljšo uskladitev izobraževanja in usposabljanja s potrebami trga dela v EU in povečajo možnosti za mobilnost ter izboljšajo strategije zaposlovanja in usposabljanja, zlasti z usposabljanjem na delovnem mestu ter s ciljno usmerjenimi naložbami, ki bodo spodbudile ustvarjanje delovnih mest in povečale povpraševanje po zaposlitvah; opozarja, da je prekvalifikacija pomemben element, ki omogoča ponovno vključevanje ljudi na trg dela ter pomaga pri boju proti dolgotrajni brezposelnosti in boljšem usklajevanju znanj in spretnosti z delovnimi mesti, ki so na voljo; poudarja, da sta potrjevanje znanj in spretnosti ter priznavanje formalnega in neformalnega učenja pomembni orodji za omogočanje, da se pridobljena znanja in spretnosti cenijo na trgih dela; vztraja, da bi bilo treba v celotnem življenjskem ciklu, tudi v starosti, spodbujati priložnosti za vseživljenjsko učenje, da bi se izkoristil njihov celotni potencial v boju proti neenakostim; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo pri obravnavanju diskriminacije pri zaposlovanju in diskriminatornih postopkov zaposlovanja, ki ljudem preprečujejo vstop na trg dela zaradi (med drugim) spola, spolne identitete ali njenega izražanja, spolne usmerjenosti, spolnih značilnosti, narodnosti, invalidnosti ali starosti; |
| --- | --- |

27.

Izboljšanje delovnih in življenjskih razmer

| 28. | je zaskrbljen zaradi obsega neprijavljenega dela, netipičnih pogodb o zaposlitvi in drugih oblik nestandardne zaposlitve, ki lahko privedejo do negotovih delovnih razmer, nižjih plač, izkoriščanja in nižjih prispevkov za socialno varnost ter vse večje neenakosti v nekaterih državah članicah; opozarja, da je treba zaradi zaščite vseh delavcev poskrbeti za ustrezno socialno varnost in socialno zaščito; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja v boju proti sivi ekonomiji in neprijavljenemu delu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da bi bilo treba izboljšati kakovost delovnih mest po vsej EU, zlasti z vidika zajamčene plače, varnosti zaposlitve, dostopa do izobraževanja in vseživljenjskega učenja ter zdravja in varnosti pri delu; poziva Komisijo, naj podpre nadaljnje raziskave v zvezi s spremljanjem ustvarjanja delovnih mest in izboljševanjem njihove kakovosti ter splošno konkurenčnostjo v EU, pri čemer naj izhaja iz raziskav Eurofound; |
| --- | --- |

29.

| 30. | meni, da nekatere oblike zaposlitve, kot so pogodbe brez zagotovljene minimalne delovne obveznosti in neplačana delovna praksa, ne omogočajo dostojnega življenja; meni, da je nujno treba zagotoviti ustrezne možnosti za izobraževanje in usposabljanje ter dostojne delovne pogoje, kjer je primerno, za delovno prakso, pripravništvo in vajeništvo, določiti omejitve za nestandardne oblike dela in preprečiti uporabo pogodb brez zagotovljene minimalne delovne obveznosti, uporabo delavcev, zaposlenih pri agenciji za zagotavljanje začasnega dela, za nadomeščanje stavkajočih delavcev ter uporabo pogodb o zaposlitvi za določen čas za opravljanje stalnih nalog; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ugotavlja, da prostovoljno delo s krajšim delovnim časom lahko spodbudi nekatere kategorije oseb, ki zdaj na trgu dela niso dovolj zastopane, da vstopijo nanj, ter je koristno za ureditve, namenjene usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | trdno verjame, da bi lahko na podlagi znanstvenih dejstev in podatkov razmislili o možnosti uvedbe natančne skupne klasifikacije zaposlitev na evropski ravni, da bi se zmanjšala prekarnost; meni, da bi načelo enakega plačila za enako delo na istem mestu prispevalo k zmanjšanju neenakosti med delavci; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da je treba ustrezno preučiti različne učinke in vidike vse večje avtomatizacije in učinek, ki ga ima zamuda pri prilagajanju zakonodaje, saj bi to lahko pomenilo grožnjo zaradi pritiska na sisteme socialne zaščite in plač, kar bi zlasti prizadelo nizko- in srednje usposobljene delavce; v zvezi s tem poudarja, da je pomembno ohraniti ustrezno raven socialne zaščite in plač; |
| --- | --- |

33.

| 34. | meni, da bi bilo treba v okviru novega programa znanj in spretnosti zagotoviti cenovno ugoden dostop do vseživljenjskega učenja za vse delavce ter prilagoditev digitalizaciji in trajnim tehnološkim spremembam; |
| --- | --- |

34.

| 35. | je ustrezno seznanjen z mnenjem Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o okvirni direktivi o ustreznem minimalnem dohodku v Evropski uniji, s katero bi določili skupna pravila in kazalnike ter zagotovili metode za spremljanje njenega izvajanja; poudarja, da bi bilo treba orodje referenčnih proračunov, ki zagotavlja podatke o stroških za človeka dostojno življenje za različne nastanitve, sestave gospodinjstev in starosti, uporabiti za oceno ustreznosti sistemov minimalnega dohodka, ki so jih uvedle države članice; |
| --- | --- |

35.

| 36. | izraža zaskrbljenost zaradi visoke stopnje neizkoriščenosti sistemov minimalnega dohodka, kjer so bili ti uvedeni, kar opozarja na številne ovire, ki spremljajo koriščenjem teh sistemov, vključno z vsiljivimi postopki in stigmatizacijo; meni, da so programi dohodkovne podpore nadvse pomembni za preprečevanje neenakih ekonomskih trendov, saj posameznikom nudijo podporo še preden dosežejo stopnjo revščine in socialne izključenosti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja pomen socialnega dialoga in kolektivnih pogajanj za določanje plač, ter da morajo ti mehanizmi še naprej ostati v rokah socialnih partnerjev, v skladu z njihovo neodvisnostjo, kot je zapisano v Pogodbah; poziva Komisijo, naj izvede študijo o indeksu zajamčene plače, da bi po posameznih državah članicah in regijah ocenili življenjske stroške in približni prihodek, ki ga povprečna družina potrebuje za izpolnjevanje svojih osnovnih potreb; poudarja, da je ustrezna raven prihodka za vsa gospodinjstva nujna, da bi revni zaposleni dosegli finančno neodvisnost ob hkratnem ohranjanju stanovanjske varnosti in varnosti preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da bi bilo treba v zvezi z dolgoročnim financiranjem stanovanjske gradnje poleg evropskih strukturnih in investicijskih skladov (ESI) in Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) uporabljati tudi druga zasebna in javna finančna sredstva kot način za pospešitev dejavnosti nacionalnih javnih bank ali drugih agencij na področju cenovno dostopnih in socialnih stanovanj; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisijo, naj izboljša zdravje in varnost delavcev na delovnem mestu, vključno z ustrezno uveljavitvijo direktive o delovnem času; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opozarja, da je pravica do kolektivnih pogajanj in ukrepov temeljna pravica v EU, ki jo morajo evropske institucije spoštovati, upoštevati njena načela in spodbujati njeno uporabo (37); meni, da zmanjševanje pogajalske moči delavcev in sindikatov ni prispevalo k tem ciljem in bi lahko bilo razlog za nizko rast plač in širjenje negotovih zaposlitev; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ugotavlja pomen zaščite pravic delavcev in spodbujanja pogajalske moči zaposlenih s pomočjo strukturnih reform na trgih dela, ki spodbujajo trajnostno rast, dostojna delovna mesta, skupno blaginjo in socialno kohezijo; poudarja vlogo dialoga med socialnimi partnerji pri reševanju neenakosti na trgu dela; poziva države članice in EU, naj zagotovijo pravico združevanja v sindikate, pa tudi moč in neodvisnost sindikatov delavcev in organizacij delodajalcev na vseh ravneh pogajanj; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poleg tega poudarja, da je v razpravi o zadevah, ki se nanašajo na neenakost, zelo pomemben civilni dialog s predstavniki različnih družbenih skupin, zlasti tistimi, ki bolj tvegajo revščino in socialno izključenost; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva k izvajanju protidiskriminacijske politike, ki ima ključno vlogo pri zagotavljanju enakih zaposlitvenih možnosti in spodbujanju socialne vključenosti; poziva države članice, naj odpravijo blokado direktive o preprečevanju diskriminacije; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za zagotovitev, da se na delovnem mestu med drugim obravnavajo diskriminacija, nadlegovanje in nasilje, ki temelji na spolu, spolni identiteti ali izrazu, spolni usmerjenosti in spolnih značilnostih, ter vzpostavijo jasne mehanizme poročanja in podpore za žrtve ter postopke zoper storilce; |
| --- | --- |

44.

Krepitev socialne države in socialne zaščite

| 45. | poudarja, da se na sisteme socialne varnosti in socialne zaščite v številnih državah izvaja pritisk, saj nanje vpliva finančna konsolidacija, posledica katere je dohodkovna neenakost; meni, da bi morali sistemi socialnega varstva delovati kot varnostna mreža in olajšati vključevanje na trg dela; poudarja, da je za doseganje večje enakosti in socialne kohezije v skladu s horizontalno socialno klavzulo (člen 9 PDEU) potreben večdimenzionalni pristop, ki mora biti osredotočen na socialno razsežnost politik Unije in zavezanost uporabi načela socialnega vključevanja pri vseh politikah Unije; |
| --- | --- |

45.

| 46. | navaja, da je socialni napredek, kot je opredeljen v evropskem indeksu socialnega napredka, sposobnost družbe, da zadovolji osnovne človekove potrebe svojih državljanov, vzpostavi temelje, ki omogočajo državljanom in skupnostim, da povečajo in ohranjajo kakovost svojega življenja, in ustvari pogoje, v katerih lahko vsi posamezniki v celoti izkoristijo svoj potencial; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva države članice, naj na podlagi socialnih zaščitnih ukrepov na visoki ravni reformirajo svoje sisteme socialnega varstva (na področju izobraževanja, zdravja, stanovanj, pokojnin in transferjev), da bi dosegli celovitejšo zaščito ljudi, pri tem pa naj upoštevajo nova socialna tveganja in ranljive skupine, ki so se pojavili zaradi finančnih, gospodarskih in nato socialnih kriz, s katerimi so se morale soočati države članice; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva države članice, naj povečajo naložbe v kakovostne in cenovno dostopne storitve predšolske vzgoje in varstva, ter poudarja, da se take naložbe očitno obrestujejo, zlasti za otroke iz prikrajšanih družin; poziva države članice, naj s podporo Komisije in v skladu s barcelonskimi cilji sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev univerzalnega in cenovno ugodnega dostopa do kakovostnega javnega izobraževanja že od zgodnjega otroštva (v starosti od 0 do 3 let), saj je to ključno za dolgoročen boj proti neenakosti; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva k univerzalnem dostopu do cenovno dostopnih stanovanj, s katerimi bi ranljiva gospodinjstva zaščitili pred prisilno izselitvijo in prezadolženostjo ter na evropski ravni zgradili učinkovit okvir, v katerem bi posameznikom in družinam dali drugo priložnost; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva države članice, naj hitro ukrepajo glede sedanje migracijske in begunske krize ter zagotovijo beguncem dostop do hitrega učenja jezika in seznanjanja s kulturo, usposabljanja, kakovostnega stanovanja, zdravstvenega varstva, izobraževanja, trga dela in socialne zaščite, priznavanja formalnih in neformalnih znanj, spretnosti in sposobnosti ter zagotovijo njihovo vključevanje v družbo; |
| --- | --- |

50.

| 51. | izjavlja, da je treba vsem zagotoviti univerzalni dostop do javnih, na solidarnosti temelječih in ustreznih pokojnin in starostnih pokojnin; poziva Komisijo, naj države članice podpre pri krepitvi javnih in poklicnih pokojninskih sistemov, da bi zagotovili ustrezne pokojninske dohodke, ki bodo presegali prag revščine, in upokojencem omogočili, da ohranijo svoj življenjski standard ter živijo dostojno in neodvisno življenje; ponovno poziva k uvedbi dobropisov za oskrbo v pokojninskih sistemih za nadomestitev izgubljenih prispevkov žensk in moških zaradi obveznosti, povezanih z otroškim varstvom in dolgotrajno oskrbo, kot orodja za zmanjšanje razlik v pokojninah med spoloma; poudarja, da so pokojninski načrti osebnega pokojninskega zavarovanja sicer pomembno orodje za izboljšanje primernosti pokojnin, vendar so zakonsko določeni pokojninski sistemi, ki temeljijo na solidarnosti, še vedno najučinkovitejše orodje za boj proti revščini in socialni izključenosti v starosti; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da bi bilo treba zajamčiti temeljne pravice invalidov, vključno s pravico do dostojnega dela brez ovir, do storitev in osnovne dohodkovne varnosti, prilagojenih posebnim individualnim potrebam, do dostojnega življenjskega standarda in socialne vključenosti ter do posebnih določb za zaščito pred izkoriščanjem in prisilnim delom; |
| --- | --- |

52.

| 53. | meni, da je mednarodna trgovina gonilo rasti, vendar njene koristi niso vedno dobro porazdeljene, kar se lahko dojema kot vir neenakosti; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo bolj pravične mednarodne trgovinske sporazume, ki naj spoštujejo predpise evropskega trga dela in temeljne konvencije Mednarodne organizacije dela, varujejo kakovostno zaposlovanje in pravice delavcev ter zagotavljajo evropske in nacionalne mehanizme za nadomestila delavcem in sektorjem, ki so jih prizadele večje spremembe v svetovnih trgovinskih vzorcih, za katere je kriva globalizacija, vključno iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisijo, naj zaradi varstva potrošnikov zagotovi, da bodo evropske konkurenčne politike omogočale pošteno konkurenco in da bodo v pomoč v boju proti kartelom in nezdružljivi državni pomoči, ki izkrivljajo cene in ovirajo delovanje notranjega trga; |
| --- | --- |

54.

Boj proti revščini in socialni izključenosti

| 55. | meni, da bi bilo treba v Evropski uniji zagotoviti pravico do enakih možnosti; izraža zaskrbljenost, ker se neenakost, zaradi katere so prizadeti vsi, ki živijo v EU, zlasti otroci in mladi, pogosto še zaostruje zaradi zasnove izobraževalnih sistemov, ki ne temelji na družbeni enakosti in ima škodljive posledice za dobrobit in razvoj mladih kot posameznikov, s čimer prispeva k nizkemu samospoštovanju in slabi vključenosti v družbo evropskih mladih, zlasti tistih, ki nimajo sredstev in priložnosti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poudarja, da ima izobraževanje ključno vlogo pri zmanjševanju neenakosti, ter v zvezi s tem države članice poziva k večjim prizadevanjem in zadostnim naložbam za zagotavljanje enakih možnosti; potrjuje, kako pomembno je, da imajo mladi univerzalni dostop do izobraževanja in do študentske podpore v visokošolskem izobraževanju; poziva Komisijo, naj države članice podpre pri zagotavljanju primernih, dostojnih in cenovno dostopnih stanovanj za mlade, da se jih podpira pri njihovih prehodih; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo boj proti revščini, zlasti pri otrocih, z določitvijo ciljev za zmanjšanje revščine otrok, upoštevanjem možnosti usklajenega izvajanja priporočila o vlaganju v otroke in vzpostavitvijo sheme jamstva za otroke; |
| --- | --- |

57.

| 58. | nadalje poudarja, da so številne kulturne in športne dejavnosti močna orodja kohezije in socialnega vključevanja, ter opozarja, da ta področja z učenjem „mehkih veščin“ izboljšujejo obete za zaposlovanje oseb, ki so v družbi najbolj prikrajšane; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva države članice, naj dosežejo cilja strategije Evropa 2020, tj. zmanjšanje revščine in tveganja socialne izključenosti; |
| --- | --- |

59.

| 60. | meni, da je hitro naraščanje brezdomstva v večini držav članic EU težava, ki zahteva nujno ukrepanje; Evropska komisija bi morala v skladu z načeli iz stebra socialnih pravic podpirati države članice pri njihovih prizadevanjih za zaustavitev trenda naraščanja brezdomstva z namenom njegove postopne odprave; |
| --- | --- |

60.

Doseganje resnične uravnotežene zastopanosti spolov

| 61. | je seznanjen, da se je Komisija odzvala na njegov poziv k boljšemu ravnovesju med poklicnim in zasebnim življenjem za ženske in moške, ki živijo in delajo v EU, in sicer s predlogom direktive o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev, da bi bili kos izzivom v naslednjih desetletjih; ponovno poziva k primernemu plačilu za delo in socialni zaščiti ter poudarja, da so predlogi Komisije dobra podlaga za povečanje udeležbe žensk na trgu dela in spodbujanje ravnovesja med poklicnim in zasebnim življenjem ter prilagodljivih delovnih ureditev za ženske in moške kot način zmanjševanja neenakosti pri plačanem in neplačanem delu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poudarja, da je večje vključevanje žensk na trg dela, vključno z izboljšanjem podpore za podjetnice, zapolnitvijo vrzeli med stopnjo izobrazbe žensk in njihovim položajem na trgu dela ter zagotavljanjem enakih možnosti žensk in moških glede plačila, poklicnega napredovanja in možnosti za delo s polnim delovnim časom, bistven dejavnik pri doseganju vključujoče in dolgoročne gospodarske rasti, odpravljanju razlik v pokojninah med spoloma, boju proti neenakosti in spodbujanju finančne neodvisnosti žensk; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva Komisijo, naj po potrebi predloži zakonodajne pobude za odpravo kakršnih koli razlik v plačah med spoloma z določitvijo kazni za delovne organizacije, ki kršijo pravico do enakosti z določanjem različnih plač za enake kategorije delovnih mest, odvisno od tega, ali jih zasedajo večinoma moški ali ženske; |
| --- | --- |

63.

| 64. | obžaluje, da kljub veljavni zakonodaji, ki določa načelo enakega plačila za delo enake vrednosti, ki ga opravljajo delavci in delavke, še vedno obstajajo razlike v plačah med spoloma in še večje razlike v pokojninah med spoloma; poziva Komisijo, države članice in socialne partnerje, naj obravnavajo izziv razlik v plačah in pokojninah med spoloma; |
| --- | --- |

64.

| 65. | izraža zaskrbljenost, ker revščina narašča, zlasti med ženskami, pri čemer so zaradi revščine najbolj prizadete matere samohranilke ter mlade in starejše ženske; poudarja da bi bilo znižanje stopnje revščine za 20 milijonov ljudi do leta 2020 mogoče doseči s politikami za boj proti revščini in aktivnimi politikami trga dela, ki temeljijo na vključevanju načela enakosti spolov in so osredotočene zlasti na povečevanje in podpiranje udeležbe žensk na trgu dela; ugotavlja, da se revščina še nadalje meri na podlagi skupnega dohodka gospodinjstva, kar temelji na domnevi, da vsi člani gospodinjstva zaslužijo enako in da enakopravno razporejajo sredstva; poziva k individualizaciji pravic in izračunom, ki temeljijo na dohodku posameznikov, da se razkrije dejanski obseg revščine žensk; |
| --- | --- |

65.

| 66. | opozarja na pomembno vlogo kakovostnih javnih storitev pri doseganju enakosti med spoloma, pa tudi davčnih sistemov in sistemov socialnih prejemkov, ki prejemnikov drugega dohodka v gospodinjstvu ne odvračajo od tega, da bi delali ali delali več, saj bi s tem lahko izboljšali udeležbo žensk na trgu dela; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ponovno poziva Svet, naj kot prvi pomemben korak k enaki zastopanosti spolov v javnem in zasebnem sektorju hitro sprejme direktivo o uravnoteženi zastopanosti spolov med neizvršnimi direktorji družb, ki kotirajo na borzi; |
| --- | --- |

67.

Posodobitev davčnih sistemov

| 68. | poziva Komisijo in države članice, naj čezmerne neenakosti med ljudmi odpravijo s podpiranjem in spodbujanjem najbolj produktivnih oblik naložb; v ta namen opozarja, da je objektivna davčna politika nadvse pomembna in da številne države članice potrebujejo korenito davčno reformo; poziva Komisijo, naj ob upoštevanju evropskega semestra spremlja, svetuje, spodbuja in pripravi merila; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo dejanske ukrepe za preprečevanje izogibanja davkom in davčnih goljufij, saj gre za pomemben način zmanjševanja ekonomskih neenakosti in izboljšanja pobiranja davčnih prihodkov v državah članicah; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva Komisijo, naj spodbuja reforme davčnih politik držav članic za zagotovitev ustreznih javnih proračunov za storitve na področju zdravstva, stanovanj, zaposlovanje, socialnega varstva, zaposlovanja in izobraževanja; meni, da bi to moralo vključevati tudi boj proti korupciji v javni upravi ter reševanje neenakomerne porazdelitve bogastva, vključno s prerazporeditvijo čezmerne koncentracije bogastva, saj je to nadvse pomembno, da se ne bi neenakost v številnih državah članicah še povečala; poudarja tudi, da so potrebni ukrepi na področjih, kot je financializacija gospodarstva in nadaljnje usklajevanje, približevanje in harmonizacija, kjer je primerno, davčne politike ter ukrep proti davčnim oazam, davčnim goljufijam in utajam, ukrepi za boj proti neprijavljenemu delu in ukrepi za optimizacijo različnih davkov ter njihova teža kot del davčnih prihodkov države članice, ki temeljijo na prihodkih iz dela ter iz bogastva; |
| --- | --- |

70.

o

o o

| 71. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

71.

---

(1)  UL C 236 E, 12.8.2011, str. 57.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0260.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0073.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0010.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0317.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0136.

(7)  UL C 366, 27.10.2017, str. 19.

(8)  UL C 482, 23.12.2016, str. 141.

(9)  UL C 75, 26.2.2016, str. 130.

(10)  UL C 65, 19.2.2016, str. 68.

(11)  UL C 153 E, 31.5.2013, str. 57.

(12)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 77.

(13)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 25.

(14)  UL C 70 E, 8.3.2012, str. 8.

(15)  UL C 9 E, 15.1.2010, str. 11.

(16)  UL C 170, 5.6.2014, str. 23.

(17)  UL C 248, 25.8.2011, str. 130.

(18)  UL C 318, 23.12.2009, str. 52.

(19)  UL C 166, 7.6.2011, str. 18.

(20)  http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=13608&langId=en

(21)  Mnenje Odbora za socialno zaščito za Svet, Svet Evropske unije, 649/11, SOC 124, 15. februar 2011.

(22)  Evropska komisija, medinstitucionalni dokument 025, maj 2016.

(23)  Avtorji: Jonathan D. Ostry, Andrew Berg and Charalambos G. Tsangarides.

(24)  Avtorji: Andrew Berg in Jonathan D. Ostry.

(25)  Eurostat: http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Income_distribution_statistics

(26)  MDS (2017), delovni dokument 17/76: Inequality Overhang (Presežek neenakosti). avtorji: Francesco Grigoli in Adrian Robles, Washington, D.C.: Mednarodni denarni sklad.

(27)  MDS (2015), Causes and Consequences of Income Inequality: A Global Perspective (Vzroki in posledice dohodkovne neenakosti: globalna perspektiva). Zabeležka razprave osebja, SDN/15/13, Washington:, D.C.: Mednarodni denarni sklad http://www.imf.org/external/pubs/ft/sdn/2015/sdn1513.pdf.

(28)  OECD (2015), In It Together. Why Less Inequality Benefits All (Skupaj v istem čolnu: zakaj manj neenakosti koristi vsem), OECD Publishing, Pariz.

(29)  Eurostat: http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/images/f/f8/People_at_risk_of_poverty_or_social_exclusion%2C_EU-27_and_EU-28%2C_2005-2015.JPG

(30)  Poročilo OECD: In it together. Why Less Inequality Benefits All (Skupaj v istem čolnu: zakaj zmanjšanje neenakosti koristi vsem), str. 67.

(31)  Eurofound (2017), ‘Social mobility in the EU’ (Socialna mobilnost v EU), Luxembourg: Urad za publikacije Evropske unije.

(32)  https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/ field_ef_document/ef1461en.pdf

(33)  „Inequality and mental illness“, R. Wilkinson in K. Pickett, Department of Health Sciences, University of York, UK; („Neenakost in duševne bolezni“, R. K. Wilkinson in K. Pickett, Oddelek za zdravstvene vede Univerze v Yorku, Velika Britanija); na spletu objavljeno 25. maja 2017; S2215-0366(17)30206-7.

(34)  COREPER I, Ustrezni pokojninski prejemki v kontekstu starajočih se družb – osnutek sklepov Sveta, 12352/15: http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-12352-2015-INIT/sl/pdf.

(35)  Eurofound (2017), Dohodkovne neenakosti in zaposlitveni vzorci v Evropi pred veliko recesijo in po njej.

(36)  OECD (2015), In It Together. Why Less Inequality Benefits All (V tem smo skupaj: zakaj manjša neenakost koristi vsem), OECD Publishing, Pariz.

(37)  V skladu s členom 51 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.

---

Četrtek, 30. november 2017

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/104 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/104

---

P8_TA(2017)0473

Razmere v Jemnu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o razmerah v Jemnu (2017/2849(RSP))

(2018/C 356/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Jemnu, zlasti resolucije z dne 15. junija 2017 (1) in 25. februarja 2016 (2) o humanitarnih razmerah v Jemnu in z dne 9. julija 2015 o razmerah v Jemnu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Jemnu, zlasti resolucije z dne 15. junija 2017 (1) in 25. februarja 2016 (2) o humanitarnih razmerah v Jemnu in z dne 9. julija 2015 o razmerah v Jemnu (3),

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 8. oktobra 2016 o napadu v Jemnu, z dne 19. oktobra 2016 o premirju v Jemnu in z dne 21. novembra 2017 o razmerah v Jemnu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 8. oktobra 2016 o napadu v Jemnu, z dne 19. oktobra 2016 o premirju v Jemnu in z dne 21. novembra 2017 o razmerah v Jemnu,

| — | ob upoštevanju izjave komisarja EU za humanitarno pomoč in krizno upravljanje Hristosa Stilianidisa z dne 11. novembra 2017 o humanitarnih razmerah v Jemnu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave komisarja EU za humanitarno pomoč in krizno upravljanje Hristosa Stilianidisa z dne 11. novembra 2017 o humanitarnih razmerah v Jemnu,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 3. aprila 2017 o razmerah v Jemnu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 3. aprila 2017 o razmerah v Jemnu,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2016 o napadih na bolnišnice in šole kot kršitvah mednarodnega humanitarnega prava (4) ter resolucije z dne 27. februarja 2014 o uporabi oboroženih brezpilotnih letal (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. aprila 2016 o napadih na bolnišnice in šole kot kršitvah mednarodnega humanitarnega prava (4) ter resolucije z dne 27. februarja 2014 o uporabi oboroženih brezpilotnih letal (5),

| — | ob upoštevanju smernic EU o spodbujanju spoštovanja mednarodnega humanitarnega prava, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic EU o spodbujanju spoštovanja mednarodnega humanitarnega prava,

| — | ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta OZN o Jemnu, zlasti resolucij št. 2342 (2017), 2266 (2016), 2216 (2015), 2201 (2015) in 2140 (2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta OZN o Jemnu, zlasti resolucij št. 2342 (2017), 2266 (2016), 2216 (2015), 2201 (2015) in 2140 (2014),

| — | ob upoštevanju izjav posebnega odposlanca OZN za Jemen Ismaila Ulda Šejka Ahmeda z dne 30. januarja, 12. julija, 19. avgusta in 26. oktobra 2017 o razmerah v Jemnu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav posebnega odposlanca OZN za Jemen Ismaila Ulda Šejka Ahmeda z dne 30. januarja, 12. julija, 19. avgusta in 26. oktobra 2017 o razmerah v Jemnu,

| — | ob upoštevanju izjave, ki jo je takratni generalni podsekretar OZN za humanitarne zadeve Stephen O’Brien 12. julija 2017 podal Varnostnemu svetu OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave, ki jo je takratni generalni podsekretar OZN za humanitarne zadeve Stephen O’Brien 12. julija 2017 podal Varnostnemu svetu OZN,

| — | ob upoštevanju skupne izjave Svetovnega programa za hrano (WFP), Sklada OZN za otroke (UNICEF) in Svetovne zdravstvene organizacije (WHO) z dne 16. novembra 2017, v kateri so pozvali k takojšnji odpravi humanitarne blokade v Jemnu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Svetovnega programa za hrano (WFP), Sklada OZN za otroke (UNICEF) in Svetovne zdravstvene organizacije (WHO) z dne 16. novembra 2017, v kateri so pozvali k takojšnji odpravi humanitarne blokade v Jemnu,

| — | ob upoštevanju srečanja OZN na visoki ravni za zaveze glede humanitarne krize v Jemnu z dne 25. aprila 2017, na katerem je bilo obljubljenih 1,1 milijarde USD za premostitev vrzeli v financiranju za leto 2017, ki znaša 2,1 milijarde USD, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju srečanja OZN na visoki ravni za zaveze glede humanitarne krize v Jemnu z dne 25. aprila 2017, na katerem je bilo obljubljenih 1,1 milijarde USD za premostitev vrzeli v financiranju za leto 2017, ki znaša 2,1 milijarde USD,

| — | ob upoštevanju sklepa Sveta OZN za človekove pravice iz septembra 2017, da se preiščejo vse domnevne kršitve človekovih pravic v Jemnu, zagrešene v času konflikta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Sveta OZN za človekove pravice iz septembra 2017, da se preiščejo vse domnevne kršitve človekovih pravic v Jemnu, zagrešene v času konflikta,

| — | ob upoštevanju predsedniških izjav Varnostnega sveta OZN z dne 15. junija 2017, v katerih poziva strani v Jemnu, naj si konstruktivno in v dobri veri prizadevajo za reševanje konfliktov, ter z dne 9. avgusta 2017 o nevarnosti lakote v Jemnu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predsedniških izjav Varnostnega sveta OZN z dne 15. junija 2017, v katerih poziva strani v Jemnu, naj si konstruktivno in v dobri veri prizadevajo za reševanje konfliktov, ter z dne 9. avgusta 2017 o nevarnosti lakote v Jemnu,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker številni krogi pogajanj pod okriljem OZN še niso privedli do bistvenega napredka v iskanju politične rešitve v Jemnu; ker se sprte strani, vključno s svojimi regionalnimi in mednarodnimi podporniki, med drugim Saudovo Arabijo in Iranom, niso dogovorile o premirju ali kakršni koli poravnavi, in ker se spopadi in neselektivni bombni napadi nadaljujejo v enaki meri; ker nobena od strani ni dosegla vojaške zmage in jim to tudi v prihodnje verjetno ne bo uspelo; ker bi moralo biti iskanje politične rešitve konflikta pod okriljem mirovne pobude OZN za Jemen prednostna naloga EU in mednarodne skupnosti kot celote; |
| --- | --- |

A.

ker številni krogi pogajanj pod okriljem OZN še niso privedli do bistvenega napredka v iskanju politične rešitve v Jemnu; ker se sprte strani, vključno s svojimi regionalnimi in mednarodnimi podporniki, med drugim Saudovo Arabijo in Iranom, niso dogovorile o premirju ali kakršni koli poravnavi, in ker se spopadi in neselektivni bombni napadi nadaljujejo v enaki meri; ker nobena od strani ni dosegla vojaške zmage in jim to tudi v prihodnje verjetno ne bo uspelo; ker bi moralo biti iskanje politične rešitve konflikta pod okriljem mirovne pobude OZN za Jemen prednostna naloga EU in mednarodne skupnosti kot celote;

| B. | ker so humanitarne razmere v Jemnu še vedno katastrofalne; ker je Organizacija OZN za prehrano in kmetijstvo (FAO) razglasila, da so razmere v Jemnu takšne, da gre za „najhujšo stisko pri preskrbi s hrano na svetu“; ker po navedbah Urada OZN za usklajevanje humanitarnih aktivnosti (OCHA) 20,7 milijonov ljudi v Jemnu potrebuje pomoč, zlasti hrano, med temi se jih 7 milijonov spoprijema z izrednimi razmerami glede prehranske varnosti; ker zaradi hude akutne podhranjenosti trpi 2,2 milijona otrok in vsakih 10 minut en otrok umre za posledicami vzrokov, ki bi jih bilo mogoče preprečiti; ker je notranje razseljenih 2,9 milijona prebivalcev, milijon pa je povratnikov; |
| --- | --- |

B.

ker so humanitarne razmere v Jemnu še vedno katastrofalne; ker je Organizacija OZN za prehrano in kmetijstvo (FAO) razglasila, da so razmere v Jemnu takšne, da gre za „najhujšo stisko pri preskrbi s hrano na svetu“; ker po navedbah Urada OZN za usklajevanje humanitarnih aktivnosti (OCHA) 20,7 milijonov ljudi v Jemnu potrebuje pomoč, zlasti hrano, med temi se jih 7 milijonov spoprijema z izrednimi razmerami glede prehranske varnosti; ker zaradi hude akutne podhranjenosti trpi 2,2 milijona otrok in vsakih 10 minut en otrok umre za posledicami vzrokov, ki bi jih bilo mogoče preprečiti; ker je notranje razseljenih 2,9 milijona prebivalcev, milijon pa je povratnikov;

| C. | ker je bilo po podatkih OZN v zračnih napadih in spopadih na kopnem od posredovanja koalicije pod vodstvom Saudove Arabije v jemenski državljanski vojni marca 2015 ubitih več kot 8 000 ljudi, od tega 60 % civilistov, več kot 50 000 pa je bilo ranjenih, med njimi veliko otrok; ker opazovalci na terenu iz Urada visokega komisarja OZN za človekove pravice zaradi spopadov, tako na kopnem kot v zraku, nimajo dostopa do tega območja, da bi preverili število civilnih žrtev; ker to pomeni, da se omenjeni podatki nanašajo zgolj na število mrtvih in ranjenih, ki jih je urad uspel potrditi; |
| --- | --- |

C.

ker je bilo po podatkih OZN v zračnih napadih in spopadih na kopnem od posredovanja koalicije pod vodstvom Saudove Arabije v jemenski državljanski vojni marca 2015 ubitih več kot 8 000 ljudi, od tega 60 % civilistov, več kot 50 000 pa je bilo ranjenih, med njimi veliko otrok; ker opazovalci na terenu iz Urada visokega komisarja OZN za človekove pravice zaradi spopadov, tako na kopnem kot v zraku, nimajo dostopa do tega območja, da bi preverili število civilnih žrtev; ker to pomeni, da se omenjeni podatki nanašajo zgolj na število mrtvih in ranjenih, ki jih je urad uspel potrditi;

| D. | ker so ob nadaljujočih se sovražnostih in humanitarni krizi še posebej prizadete ranljive skupine, ženske in otroci; ker število žrtev med civilnim prebivalstvom še naprej narašča; |
| --- | --- |

D.

ker so ob nadaljujočih se sovražnostih in humanitarni krizi še posebej prizadete ranljive skupine, ženske in otroci; ker število žrtev med civilnim prebivalstvom še naprej narašča;

| E. | ker po podatkih organizacije Save the Children v Jemnu vsak dan umre 130 otrok; ker je vsaj 1,8 milijona otrok moralo opustiti šolanje, poleg 1,6 milijona otrok, ki se niso šolali že pred začetkom konflikta; |
| --- | --- |

E.

ker po podatkih organizacije Save the Children v Jemnu vsak dan umre 130 otrok; ker je vsaj 1,8 milijona otrok moralo opustiti šolanje, poleg 1,6 milijona otrok, ki se niso šolali že pred začetkom konflikta;

| F. | ker Svetovna zdravstvena organizacija poroča, da je več kot polovica vseh zdravstvenih objektov zaprtih zaradi škode, uničenja ali pomanjkanja sredstev, močno pa primanjkuje tudi medicinske opreme; ker več kot 30 000 ključnih zdravstvenih delavcev že več kot leto ni prejelo plačila; |
| --- | --- |

F.

ker Svetovna zdravstvena organizacija poroča, da je več kot polovica vseh zdravstvenih objektov zaprtih zaradi škode, uničenja ali pomanjkanja sredstev, močno pa primanjkuje tudi medicinske opreme; ker več kot 30 000 ključnih zdravstvenih delavcev že več kot leto ni prejelo plačila;

| G. | ker sta uničenje infrastrukture in prekinitev javnih storitev podžgala izbruh kolere; ker je urad OCHA 2. novembra 2017 opozoril, da je bilo od 27. aprila 2017 odkritih 895 000 domnevnih primerov kolere in 2 200 s tem povezanih smrti; ker več kot polovica domnevnih primerov vključuje otroke; ker je težko natančno ugotoviti dejansko število primerov kolere, saj je dostop do mnogih regij omejen, številne domnevno obolele pa zdravijo še pred dokončno diagnozo; |
| --- | --- |

G.

ker sta uničenje infrastrukture in prekinitev javnih storitev podžgala izbruh kolere; ker je urad OCHA 2. novembra 2017 opozoril, da je bilo od 27. aprila 2017 odkritih 895 000 domnevnih primerov kolere in 2 200 s tem povezanih smrti; ker več kot polovica domnevnih primerov vključuje otroke; ker je težko natančno ugotoviti dejansko število primerov kolere, saj je dostop do mnogih regij omejen, številne domnevno obolele pa zdravijo še pred dokončno diagnozo;

| H. | ker je skoraj 90 % osnovnih živil v to državo uvoženih; ker je posebni poročevalec OZN o negativnem učinku enostranskih prisilnih ukrepov v preteklosti že poudaril, da je zračna in pomorska blokada, ki jo zoper Jemen izvajajo koalicijske sile, eden glavnih vzrokov za sedanjo humanitarno katastrofo; ker je ta blokada omejila in prekinila uvoz in izvoz hrane, goriva in medicinske opreme, pa tudi humanitarne pomoči; ker nerazumne zamude in/ali prepoved vstopa za plovila v jemenskih pristaniščih po mednarodnem pravu štejejo za nezakonit enostranski prisilni ukrep; |
| --- | --- |

H.

ker je skoraj 90 % osnovnih živil v to državo uvoženih; ker je posebni poročevalec OZN o negativnem učinku enostranskih prisilnih ukrepov v preteklosti že poudaril, da je zračna in pomorska blokada, ki jo zoper Jemen izvajajo koalicijske sile, eden glavnih vzrokov za sedanjo humanitarno katastrofo; ker je ta blokada omejila in prekinila uvoz in izvoz hrane, goriva in medicinske opreme, pa tudi humanitarne pomoči; ker nerazumne zamude in/ali prepoved vstopa za plovila v jemenskih pristaniščih po mednarodnem pravu štejejo za nezakonit enostranski prisilni ukrep;

| I. | ker so se humanitarne razmere v Jemnu še poslabšale zaradi blokade kopenske, morske in zračne meje države, ki jo je 6. novembra 2017 uveljavila koalicija pod vodstvom Saudove Arabije; ker sta bila morsko pristanišče Aden in kopenski mejni prehod Al Vadea med Saudovo Arabijo in Jemnom ponovno odprta; ker pa so še vedno blokirani pristanišči Hodeida in Salif ter letališče v Sani, ki so ga hutijevski uporniki zavzeli v marcu 2015, prek katerih v Jemen vstopi približno 80 % uvoza, vključno s komercialnim in humanitarnim blagom; ker humanitarne organizacije opozarjajo, da bo Jemen prizadela najhujša lakota v svetu v zadnjih desetletjih, za katero bo trpelo več milijonov ljudi, če blokada ne bo odpravljena; |
| --- | --- |

I.

ker so se humanitarne razmere v Jemnu še poslabšale zaradi blokade kopenske, morske in zračne meje države, ki jo je 6. novembra 2017 uveljavila koalicija pod vodstvom Saudove Arabije; ker sta bila morsko pristanišče Aden in kopenski mejni prehod Al Vadea med Saudovo Arabijo in Jemnom ponovno odprta; ker pa so še vedno blokirani pristanišči Hodeida in Salif ter letališče v Sani, ki so ga hutijevski uporniki zavzeli v marcu 2015, prek katerih v Jemen vstopi približno 80 % uvoza, vključno s komercialnim in humanitarnim blagom; ker humanitarne organizacije opozarjajo, da bo Jemen prizadela najhujša lakota v svetu v zadnjih desetletjih, za katero bo trpelo več milijonov ljudi, če blokada ne bo odpravljena;

| J. | ker je v resoluciji Varnostnega sveta OZN št. 2216 izrecno določeno, da lahko odbor za sankcije posameznike označi za osebe, ki „ovirajo dostavo humanitarne pomoči v Jemen“; |
| --- | --- |

J.

ker je v resoluciji Varnostnega sveta OZN št. 2216 izrecno določeno, da lahko odbor za sankcije posameznike označi za osebe, ki „ovirajo dostavo humanitarne pomoči v Jemen“;

| K. | ker so se v zadnjih tednih zaostrili koalicijski zračni napadi v Sani in njeni okolici ter povzročili smrtne žrtve med civilisti in uničenje infrastrukture; ker naj bi bilo več deset zračnih napadov pod vodstvom Saudove Arabije vzrok za to, da so bili civilisti neselektivno ubiti in ranjeni, kar je v nasprotju z vojnim pravom, tudi z uporabo mednarodno prepovedanega kasetnega streliva; ker so hutijevski uporniki 4. novembra 2017 obstreljevali glavno civilno mednarodno letališče v Riadu z balističnimi izstrelki; ker je bilo na ozemlje Saudove Arabije letos izstreljenih še več deset raket; ker so namerni in neselektivni napadi na civiliste prepovedani z vojnim pravom; ker se takšni napadi obravnavajo kot vojna hudodelstva in se lahko posamezniki, odgovorni zanje, sodno preganjajo; |
| --- | --- |

K.

ker so se v zadnjih tednih zaostrili koalicijski zračni napadi v Sani in njeni okolici ter povzročili smrtne žrtve med civilisti in uničenje infrastrukture; ker naj bi bilo več deset zračnih napadov pod vodstvom Saudove Arabije vzrok za to, da so bili civilisti neselektivno ubiti in ranjeni, kar je v nasprotju z vojnim pravom, tudi z uporabo mednarodno prepovedanega kasetnega streliva; ker so hutijevski uporniki 4. novembra 2017 obstreljevali glavno civilno mednarodno letališče v Riadu z balističnimi izstrelki; ker je bilo na ozemlje Saudove Arabije letos izstreljenih še več deset raket; ker so namerni in neselektivni napadi na civiliste prepovedani z vojnim pravom; ker se takšni napadi obravnavajo kot vojna hudodelstva in se lahko posamezniki, odgovorni zanje, sodno preganjajo;

| L. | ker je zaradi razmer v Jemnu resno ogrožena stabilnost vse regije, zlasti držav Afriškega roga, Rdečega morja in vsega Bližnjega vzhoda; ker slabe politične in varnostne razmere v Jemnu koristijo Al Kaidi na Arabskem polotoku, ki je razširila svojo navzočnost ter povečala število in obseg svojih terorističnih napadov; ker sta v Jemnu navzoči Al Kaida na Arabskem polotoku in t. i. Islamska država ISIS/Daiš, ki sta že izvedli teroristične napade, v katerih je bilo ubitih na stotine ljudi; |
| --- | --- |

L.

ker je zaradi razmer v Jemnu resno ogrožena stabilnost vse regije, zlasti držav Afriškega roga, Rdečega morja in vsega Bližnjega vzhoda; ker slabe politične in varnostne razmere v Jemnu koristijo Al Kaidi na Arabskem polotoku, ki je razširila svojo navzočnost ter povečala število in obseg svojih terorističnih napadov; ker sta v Jemnu navzoči Al Kaida na Arabskem polotoku in t. i. Islamska država ISIS/Daiš, ki sta že izvedli teroristične napade, v katerih je bilo ubitih na stotine ljudi;

| M. | ker je v veljavi mednarodni embargo na prodajo orožja hutijevskim in salehovskim silam, ki ju podpira Iran; ker so, sodeč po 18. letnem poročilu EU o izvozu orožja, države članice EU izdajale dovoljenja za dobavo orožja Saudovi Arabiji tudi po zaostritvi konflikta, kar je kršitev Skupnega stališča Sveta 2008/944/SZVP z dne 8. decembra 2008 o nadzoru nad izvozom orožja; ker je Parlament v resoluciji z dne 25. februarja 2016 o humanitarnih razmerah v Jemnu pozval podpredsednico/visoko predstavnico, naj se oblikuje pobuda, da bi EU uvedla embargo na izvoz orožja v Saudovo Arabijo v skladu s Skupnim stališčem 2008/944/SZVP; |
| --- | --- |

M.

ker je v veljavi mednarodni embargo na prodajo orožja hutijevskim in salehovskim silam, ki ju podpira Iran; ker so, sodeč po 18. letnem poročilu EU o izvozu orožja, države članice EU izdajale dovoljenja za dobavo orožja Saudovi Arabiji tudi po zaostritvi konflikta, kar je kršitev Skupnega stališča Sveta 2008/944/SZVP z dne 8. decembra 2008 o nadzoru nad izvozom orožja; ker je Parlament v resoluciji z dne 25. februarja 2016 o humanitarnih razmerah v Jemnu pozval podpredsednico/visoko predstavnico, naj se oblikuje pobuda, da bi EU uvedla embargo na izvoz orožja v Saudovo Arabijo v skladu s Skupnim stališčem 2008/944/SZVP;

| N. | ker sta po podatkih Unicefa 2 milijona otrok povsem prenehala z izobraževanjem; ker je po podatkih urada OCHA več kot 1 700 šol trenutno neuporabnih zaradi škode, nastale zaradi konflikta, ker so v njih nastanjene notranje razseljene osebe ali ker so jih zasedle oborožene skupine; ker je bilo zabeleženih več primerov novačenja in uporabe otrok za bojevanje ali izvajanje vojaških dejavnosti; ker je bilo več tisoč učiteljev, potem ko že več kot eno leto niso prejeli plačila, primoranih pustiti službo in poiskati alternativne vire dohodka; ker so maloštevilne šole, ki še delujejo, zaradi uničenja bistvene infrastrukture težko dosegljive; |
| --- | --- |

N.

ker sta po podatkih Unicefa 2 milijona otrok povsem prenehala z izobraževanjem; ker je po podatkih urada OCHA več kot 1 700 šol trenutno neuporabnih zaradi škode, nastale zaradi konflikta, ker so v njih nastanjene notranje razseljene osebe ali ker so jih zasedle oborožene skupine; ker je bilo zabeleženih več primerov novačenja in uporabe otrok za bojevanje ali izvajanje vojaških dejavnosti; ker je bilo več tisoč učiteljev, potem ko že več kot eno leto niso prejeli plačila, primoranih pustiti službo in poiskati alternativne vire dohodka; ker so maloštevilne šole, ki še delujejo, zaradi uničenja bistvene infrastrukture težko dosegljive;

| O. | ker je koalicija pod vodstvom Saudove Arabije novinarjem že večkrat preprečila vstop v Jemen in jim je tudi prepovedala, da bi z letali OZN potovali v glavno mesto Sana, ki je pod nadzorom hutijevskih upornikov; |
| --- | --- |

O.

ker je koalicija pod vodstvom Saudove Arabije novinarjem že večkrat preprečila vstop v Jemen in jim je tudi prepovedala, da bi z letali OZN potovali v glavno mesto Sana, ki je pod nadzorom hutijevskih upornikov;

| P. | ker se odločitev, da se določena oseba doda na seznam ciljev operacij z brezpilotnimi zrakoplovi, pogosto sprejme brez sodnega odloka ali ukaza; ker se izbira in uboj določenih oseb izvaja brez dolžnega pravnega postopanja; |
| --- | --- |

P.

ker se odločitev, da se določena oseba doda na seznam ciljev operacij z brezpilotnimi zrakoplovi, pogosto sprejme brez sodnega odloka ali ukaza; ker se izbira in uboj določenih oseb izvaja brez dolžnega pravnega postopanja;

| Q. | ker je Evropska unija od začetka konflikta namenila 171,7 milijona EUR humanitarne pomoči; ker je humanitarna pomoč EU prednostno namenjena zdravstvu, prehrani, zanesljivi preskrbi s hrano, zaščiti, zatočiščem, oskrbi z vodo in sanitarnim storitvam; |
| --- | --- |

Q.

ker je Evropska unija od začetka konflikta namenila 171,7 milijona EUR humanitarne pomoči; ker je humanitarna pomoč EU prednostno namenjena zdravstvu, prehrani, zanesljivi preskrbi s hrano, zaščiti, zatočiščem, oskrbi z vodo in sanitarnim storitvam;

| R. | ker so se na donatorski prireditvi na visoki ravni za humanitarno krizo v Jemnu aprila 2017 v Ženevi različne države in organizacije obvezale, da bodo zagotovile skupaj 1,1 milijarde ameriških dolarjev, vendar so donatorji do 21. novembra 2017 dejansko nakazali le 56,9 % od 2,3 milijarde ameriških dolarjev, tj. zneska, h kateremu je za humanitarno pomoč Jemnu v letu 2017 pozval OZN; |
| --- | --- |

R.

ker so se na donatorski prireditvi na visoki ravni za humanitarno krizo v Jemnu aprila 2017 v Ženevi različne države in organizacije obvezale, da bodo zagotovile skupaj 1,1 milijarde ameriških dolarjev, vendar so donatorji do 21. novembra 2017 dejansko nakazali le 56,9 % od 2,3 milijarde ameriških dolarjev, tj. zneska, h kateremu je za humanitarno pomoč Jemnu v letu 2017 pozval OZN;

| 1. | najostreje obsoja še vedno trajajoče nasilje v Jemnu in vse napade na civilno prebivalstvo in civilno infrastrukturo, ki predstavljajo vojno hudodelstvo; izraža globoko zaskrbljenost zaradi alarmantnega poslabšanja humanitarnih razmer v Jemnu; globoko obžaluje izgubo življenj zaradi konflikta in neizmerno trpljenje tistih, ki so ostali brez humanitarne pomoči in osnovnih potrebščin, ki so se znašli sredi spopadov, ki so bili razseljeni ali so izgubili svoj vir preživljanja, ter izreka sožalje družinam žrtev; ponovno izraža svojo zavezanost nadaljnji podpori Jemnu in njegovim prebivalcem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponovno poudarja svojo popolno podporo prizadevanjem generalnega sekretarja OZN in posebnega odposlanca generalnega sekretarja za Jemen za nadaljevanje pogajanj; poudarja, da lahko le politična in vključujoča rešitev konflikta, dosežena s pogajanji, ponovno vzpostavi mir ter ohrani enotnost, suverenost, neodvisnost in ozemeljsko celovitost Jemna; poziva vse mednarodne in regionalne akterje, naj vzpostavijo konstruktivne stike z jemenskimi stranmi, da bi omogočili umiritev konflikta in da bi se dosegla rešitev s pogajanji; poziva Saudovo Arabijo in Iran, naj si prizadevata, da bi se končali spopadi v Jemnu in izboljšali dvostranski odnosi; poziva Iran, naj takoj preneha zagotavljati podporo hutijevskim silam v Jemnu, bodisi neposredno ali prek posrednikov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva vse strani v konfliktu, naj se nujno sporazumejo o prenehanju sovražnosti pod nadzorom OZN, kar bi bil prvi korak pri obnovitvi mirovnih pogajanj pod vodstvom OZN; poziva vse strani, naj čim prej v dobri veri in brez pogojevanja začnejo nov krog mirovnih pogajanj pod vodstvom OZN; obžaluje odločitev hutijevskih borcev in njihovih zaveznikov, da Ismaila Ulda Šejka Ahmeda ne sprejmejo kot mirovnega pogajalca; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj nemudoma predlaga celovito strategijo EU za Jemen in se znova zavzame za pobudo za mir v Jemnu pod okriljem OZN; ponovno izraža svojo podporo prizadevanjem Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD), da bi oživila pogajanja, in poziva vse strani v konfliktu, naj dosežejo rešitev na konstruktiven način in brez pogojevanja; poudarja, da je izvajanje ukrepov za krepitev zaupanja – kot so izpustitev političnih zapornikov, takojšnji koraki za sprejetje trajnega premirja, mehanizem za umik oboroženih sil pod nadzorom OZN, omogočanje humanitarnega in trgovinskega dostopa, pobude drugotirne diplomacije, ki vključujejo politične, varnostne in civilnodružbene akterje – bistveno, da se omogoči vrnitev k političnemu reševanju razmer; |
| --- | --- |

4.

| 5. | obžaluje, da so Saudova Arabija in njeni koalicijski partnerji zaprli jemenska pristanišča, letališča in kopenske mejne prehode, kar je še dodatno poslabšalo razmere v državi; meni, da ukrepi koalicije za ponoven začetek obratovanja pristanišča Aden in odprtje mejnega prehoda Al Vadea predstavljajo korak v pravo smer; poziva koalicijo, naj takoj zagotovi ponovno obratovanje pristanišč Hodeida in Salif ter odprtje kopenske meje za humanitarno pomoč in dostavo osnovnega komercialnega blaga; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da Varnostni svet OZN z namenom obravnavanja humanitarnih nujnih razmer in gradnje zaupanja med stranmi na način, ki bi pripomogel k političnim pogajanjem, spodbuja hiter dogovor o napotitvi dodatnih opazovalcev mehanizma OZN za preverjanje in inšpekcijske preglede, povečanju zmogljivosti vseh jemenskih pristanišč ter povečanem dostopu do letališča v Sani; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva vse vpletene strani, naj dovolijo takojšen in popoln humanitarni dostop do območij, ki jih je prizadel konflikt, da bi bilo mogoče doseči tiste, ki potrebujejo pomoč, ter poziva, naj se zagotovi varnost humanitarnih delavcev; poziva Svet in Varnostni svet OZN, naj se pri izvajanju resolucije Varnostnega sveta št. 2216 ugotovi, kdo so posamezniki, ki ovirajo dostavo humanitarne pomoči v Jemnu, in proti njim sprejme usmerjene sankcije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | obsoja neselektivne zračne napade pod vodstvom koalicije, ki so povzročile smrtne žrtve med civilisti, tudi otroki, in uničenje civilne in zdravstvene infrastrukture; obsoja podobno neselektivne napade hutijevcev in zavezniških sil, ki so povzročili smrt civilistov, pa tudi to, da te skupine uporabljajo bolnišnice in šole kot oporišča, iz katerih izvajajo napade; |
| --- | --- |

8.

| 9. | obsoja neselektivno raketiranje savdskih mest, zlasti pa največjega civilnega mednarodnega letališča v Riadu, mednarodnega letališča kralja Khaleda, ki so ga 4. novembra 2017 izvedle hutijevske in salehovske sile; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva vse strani, naj novinarjem odobrijo dostop v državo, in to na vsa območja in na frontne črte; ugotavlja, da je za slabo medijsko pokritost krize kriv Jemen, ki novinarjem preprečuje, da bi vstopili v državo, kar ovira prizadevanja humanitarnih delavcev, da bi pritegnili pozornost mednarodne skupnosti in donatorjev glede katastrofalnih razmer; pozdravlja nedavno izpustitev Jahja Abdulrakiba Al Džubejhija, Abeda Al Mazirija in Kamela Al Khozanija ter zahteva takojšnjo in brezpogojno izpustitev vseh ostalih zaprtih novinarjev; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva vse strani, naj spoštujejo mednarodno humanitarno pravo in mednarodno pravo na področju človekovih pravic, da bi zaščitili civiliste in preprečili neposredne napade na civilno infrastrukturo, zlasti zdravstvene objekte in sisteme oskrbe z vodo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opominja, da so namerni napadi na civiliste in civilno infrastrukturo, vključno z bolnišnicami in zdravstvenimi delavci, groba kršitev mednarodnega humanitarnega prava; poziva mednarodno skupnost, naj zagotovi mednarodni kazenski pregon oseb, odgovornih za kršitve mednarodnega prava v Jemnu; v zvezi s tem povsem podpira odločitev Sveta OZN za človekove pravice, da opravi temeljito preiskavo zločinov, zagrešenih med konfliktom v Jemnu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | v celoti podpira prizadevanja držav članic EU in tretjih držav za vzpostavitev mednarodnih mehanizmov za zbiranje dokazov in privedbo tistih, ki so odgovorni za hude kršitve človekovih pravic in kršitve mednarodnega humanitarnega prava, pred sodišče; poudarja, da je treba za dolgoročno rešitev konflikta obvezno poiskati odgovorne za kršitve; v zvezi s tem pozdravlja ustanovitev skupine uglednih mednarodnih in regionalnih strokovnjakov v okviru OZN, katere naloga je spremljanje in poročanje o razmerah na področju človekovih pravic v Jemnu ter izvajanje celovitih preiskav vseh domnevnih kršitev in zlorab mednarodnega prava na področju človekovih pravic in drugih ustreznih in relevantnih področij mednarodnega prava, ki so jih zagrešile vse strani, udeležene v konfliktu, od marca 2015; obžaluje, da so bila prizadevanja za uvedbo neodvisne preiskave blokirana; |
| --- | --- |

13.

| 14. | je zelo zaskrbljen, da so nestabilnost v Jemnu izkoristile teroristične in ekstremistične organizacije, kot sta ISIS/Daiš in Al Kaida na Arabskem polotoku; poziva jemensko vlado, naj prevzame odgovornost za boj proti ISIS/Daišu in Al Kaidi na Arabskem polotoku; poudarja, da morajo vse strani v konfliktu odločno ukrepati proti takim skupinam, ki s svojim delovanjem resno spodkopavajo možnost, da bi se rešitev dosegla s pogajanji, in ogrožajo varnost v regiji in širše; potrjuje zaveze EU glede nasprotovanja ekstremističnim skupinam in njihovim ideologijam ter poudarja, da morajo strani v regiji storiti enako; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Svet, naj v skladu s smernicami EU dejansko spodbuja spoštovanje mednarodnega humanitarnega prava; ponovno poudarja zlasti, da morajo vse države članice EU strogo spoštovati pravila iz Skupnega stališča 2008/944/SZVP; v zvezi s tem opozarja na svojo resolucijo z dne 25. februarja 2016 o humanitarnih razmerah v Jemnu, v kateri podpredsednico/visoko predstavnico poziva, naj se oblikuje pobuda, da bi EU uvedla embargo na izvoz orožja v Saudovo Arabijo, saj se tej državi očitajo resne kršitve mednarodnega humanitarnega prava v Jemnu in bi bilo nadaljnje izdajanje dovoljenj za prodajo orožja Saudovi Arabiji v nasprotju s Skupnim stališčem 2008/944/SZVP; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podpira poziv EU vsem v konfliktu udeleženim stranem, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, da se med oboroženim konfliktom preprečijo in obravnavajo vse oblike nasilja, vključno s spolnim nasiljem in nasiljem na podlagi spola; odločno obsoja kršitve pravic otrok in je zaskrbljen zaradi omejenega dostopa otrok do najosnovnejšega zdravstvenega varstva in šolanja; obsoja novačenje in uporabo otrok vojakov v oboroženih spopadih, bodisi s strani vladnih sil bodisi oboroženih opozicijskih skupin; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja zaveze z donatorske prireditve na visoki ravni za humanitarno krizo v Jemnu in poudarja, da je potrebno usklajeno humanitarno ukrepanje pod vodstvom OZN, da bi se zmanjšalo trpljenje ljudi v Jemnu; poziva k takojšnji mobilizaciji sredstev, obljubljenih Jemnu, in k financiranju načrta OZN iz leta 2017 za humanitarno pomoč Jemnu v celoti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja dejstvo, da so EU in njene države članice pripravljene povečati humanitarno pomoč za prebivalstvo po vsej državi in se s tem odzvati na njihove vse večje potrebe, pripravljene pa so tudi mobilizirati svojo razvojno pomoč za financiranje projektov v ključnih sektorjih; |
| --- | --- |

18.

| 19. | odločno podpira delo generalnega podsekretarja OZN za humanitarne zadeve in koordinatorja za nujno pomoč Marka Lowcocka in njegovega predhodnika Stephena O’Briena za zmanjšanje trpljenja prebivalstva v Jemnu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva EU in njene države članice, naj poleg svojih humanitarnih in političnih prizadevanj podprejo ukrepe za vzpostavitev miru in krepitev odpornosti, tudi s podporo akterjem civilne družbe ter lokalnim gospodarskim in upravnim strukturam, da bi zagotovili hitro ponovno vzpostavitev osnovnih storitev in infrastrukture, poživili lokalno gospodarstvo in spodbudili mir in socialno kohezijo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov, generalnemu sekretarju Sveta za sodelovanje v Zalivu, generalnemu sekretarju Lige arabskih držav in vladi Jemna. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0273.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0066.

(3)  UL C 265, 11.8.2017, str. 93.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0201.

(5)  UL C 285, 29.8.2017, str. 110.

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/110 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/110

---

P8_TA(2017)0474

Izvajanje evropske strategije o invalidnosti

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o izvajanju evropske strategije o invalidnosti (2017/2127(INI))

(2018/C 356/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2, 9, 10, 19 in 168 ter člena 216(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter členov 2 in 21 Pogodbe o Evropski uniji(PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 9, 10, 19 in 168 ter člena 216(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter členov 2 in 21 Pogodbe o Evropski uniji(PEU),

| — | ob upoštevanju členov 3, 15, 21, 23, 25 in 26 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 3, 15, 21, 23, 25 in 26 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov o pravicah invalidov (v nadaljnjem besedilu: Konvencija OZN o pravicah invalidov), ki je v EU začela veljati 21. januarja 2011 v skladu s Sklepom Sveta št. 2010/48/ES z dne 26. novembra 2009 o podpisu Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov o pravicah invalidov (v nadaljnjem besedilu: Konvencija OZN o pravicah invalidov), ki je v EU začela veljati 21. januarja 2011 v skladu s Sklepom Sveta št. 2010/48/ES z dne 26. novembra 2009 o podpisu Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov s strani Evropske skupnosti (1),

| — | ob upoštevanju kodeksa ravnanja, sklenjenega med Svetom, državami članicami in Komisijo, o določitvi notranjih dogovorov o izvajanju Konvencije OZN o pravicah invalidov s strani Evropske unije in zastopanju Evropske unije v zvezi s to konvencijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kodeksa ravnanja, sklenjenega med Svetom, državami članicami in Komisijo, o določitvi notranjih dogovorov o izvajanju Konvencije OZN o pravicah invalidov s strani Evropske unije in zastopanju Evropske unije v zvezi s to konvencijo,

| — | ob upoštevanju sklepnih ugotovitev Odbora OZN za pravice invalidov z dne 2. oktobra 2015 o začetnem poročilu Evropske unije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepnih ugotovitev Odbora OZN za pravice invalidov z dne 2. oktobra 2015 o začetnem poročilu Evropske unije (2),

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (Zbirka pogodb Sveta Evrope št. 5, 1950) in protokolov k tej konvenciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (Zbirka pogodb Sveta Evrope št. 5, 1950) in protokolov k tej konvenciji,

| — | ob upoštevanju Evropske socialne listine (Zbirka pogodb Sveta Evrope št. 35, 1961, spremenjene leta 1996; Zbirka pogodb Sveta Evrope št. 163), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske socialne listine (Zbirka pogodb Sveta Evrope št. 35, 1961, spremenjene leta 1996; Zbirka pogodb Sveta Evrope št. 163),

| — | ob upoštevanju Priporočila Rec(2002)5 Odbora ministrov Sveta Evrope državam članicam o zaščiti žensk pred nasiljem in Priporočila CM/Rec(2007)17 o standardih in mehanizmih za enakost spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Rec(2002)5 Odbora ministrov Sveta Evrope državam članicam o zaščiti žensk pred nasiljem in Priporočila CM/Rec(2007)17 o standardih in mehanizmih za enakost spolov,

| — | ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk z dne 18. decembra 1979 in njenega izbirnega protokola z dne 6. oktobra 1999, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk z dne 18. decembra 1979 in njenega izbirnega protokola z dne 6. oktobra 1999,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah ter Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah ter Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (3),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (4),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 2. decembra 2015 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z zahtevami glede dostopnosti proizvodov in storitev (COM(2015)0615), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 2. decembra 2015 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z zahtevami glede dostopnosti proizvodov in storitev (COM(2015)0615),

| — | ob upoštevanju skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, Evropskega parlamenta in Komisije, o novem evropskem soglasju o razvoju – Naš svet, naše dostojanstvo, naša prihodnost – ter zaveze, da se bodo pri razvojnem sodelovanju upoštevale posebne potrebe invalidov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, Evropskega parlamenta in Komisije, o novem evropskem soglasju o razvoju – Naš svet, naše dostojanstvo, naša prihodnost – ter zaveze, da se bodo pri razvojnem sodelovanju upoštevale posebne potrebe invalidov,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 2. februarja 2017 z naslovom Poročilo o napredku izvajanja evropske strategije o invalidnosti za obdobje 2010–2020 (SWD(2017)0029), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 2. februarja 2017 z naslovom Poročilo o napredku izvajanja evropske strategije o invalidnosti za obdobje 2010–2020 (SWD(2017)0029),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. novembra 2010 z naslovom Evropska strategija o invalidnosti za obdobje 2010–2020: obnovljena zaveza za Evropo brez ovir (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. novembra 2010 z naslovom Evropska strategija o invalidnosti za obdobje 2010–2020: obnovljena zaveza za Evropo brez ovir (COM(2010)0636),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2016 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letu 2015 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2016 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letu 2015 (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2016 o uporabi Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (direktiva o enakosti pri zaposlovanju) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2016 o uporabi Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (direktiva o enakosti pri zaposlovanju) (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2016 o izvajanju Konvencije OZN o pravicah invalidov s posebnim poudarkom na sklepnih ugotovitvah Odbora Organizacije združenih narodov za pravice invalidov (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2016 o izvajanju Konvencije OZN o pravicah invalidov s posebnim poudarkom na sklepnih ugotovitvah Odbora Organizacije združenih narodov za pravice invalidov (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2015 o seznamu zadev, ki ga je sprejel Odbor Organizacije združenih narodov za pravice invalidov, v zvezi z začetnim poročilom Evropske unije (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2015 o seznamu zadev, ki ga je sprejel Odbor Organizacije združenih narodov za pravice invalidov, v zvezi z začetnim poročilom Evropske unije (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter evropski strategiji o invalidnosti 2010-2020 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter evropski strategiji o invalidnosti 2010-2020 (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2009 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2009 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (10),

| — | ob upoštevanju informativnega poročila službe Evropskega parlamenta za raziskave z naslovom Evropska strategija o invalidnosti za obdobje 2010–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju informativnega poročila službe Evropskega parlamenta za raziskave z naslovom Evropska strategija o invalidnosti za obdobje 2010–2020,

| — | ob upoštevanju študije generalnega direktorata Evropskega parlamenta za notranjo politiko Unije o diskriminaciji na podlagi spola v povezavi z invalidnostjo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije generalnega direktorata Evropskega parlamenta za notranjo politiko Unije o diskriminaciji na podlagi spola v povezavi z invalidnostjo,

| — | ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030,

| — | ob upoštevanju letnega poročila evropske varuhinje človekovih pravic za leto 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila evropske varuhinje človekovih pravic za leto 2016,

| — | ob upoštevanju poročil Agencije Evropske unije za temeljne pravice za leti 2016 in 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Agencije Evropske unije za temeljne pravice za leti 2016 in 2017,

| — | ob upoštevanju tematskih poročil Agencije Evropske unije za temeljne pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tematskih poročil Agencije Evropske unije za temeljne pravice,

| — | ob upoštevanju statističnih podatkov Eurostata o dostopu invalidov do trga dela, izobraževanja in usposabljanja ter o njihovi revščini in dohodkovni neenakosti za leto 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju statističnih podatkov Eurostata o dostopu invalidov do trga dela, izobraževanja in usposabljanja ter o njihovi revščini in dohodkovni neenakosti za leto 2014,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o sporočilu o evropskih ukrepih za trajnost, ki so odziv EU na agendo za trajnostni razvoj do leta 2030, objavljenem 20. junija 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o sporočilu o evropskih ukrepih za trajnost, ki so odziv EU na agendo za trajnostni razvoj do leta 2030, objavljenem 20. junija 2017,

| — | ob upoštevanju prostovoljnega evropskega okvira kakovosti za socialne storitve (SPC/2010/10/8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prostovoljnega evropskega okvira kakovosti za socialne storitve (SPC/2010/10/8),

| — | ob upoštevanju nove agende za mesta (A/RES/71/256), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nove agende za mesta (A/RES/71/256),

| — | ob upoštevanju sendajskega okvira za zmanjšanje tveganja nesreč, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sendajskega okvira za zmanjšanje tveganja nesreč,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o akcijskem načrtu za enakost spolov za obdobje 2016–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o akcijskem načrtu za enakost spolov za obdobje 2016–2020,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, mnenj Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za kulturo in izobraževanje, mnenja v obliki predlogov sprememb Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter mnenja Odbora za Peticije (A8-0339/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, mnenj Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za kulturo in izobraževanje, mnenja v obliki predlogov sprememb Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter mnenja Odbora za Peticije (A8-0339/2017),

| A. | ker imajo invalidi kot polnopravni državljani (11) enake pravice kot drugi na vseh življenjskih področjih in imajo neodtujljivo pravico do dostojanstva, enakega obravnavanja ter neodvisnega življenja, samostojnosti in polne udeležbe v družbi; |
| --- | --- |

A.

ker imajo invalidi kot polnopravni državljani (11) enake pravice kot drugi na vseh življenjskih področjih in imajo neodtujljivo pravico do dostojanstva, enakega obravnavanja ter neodvisnega življenja, samostojnosti in polne udeležbe v družbi;

| B. | ker je v Evropski uniji približno 80 milijonov invalidov, od tega 46 milijonov žensk; |
| --- | --- |

B.

ker je v Evropski uniji približno 80 milijonov invalidov, od tega 46 milijonov žensk;

| C. | ker se mora Unija v skladu s PDEU pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti boriti proti diskriminaciji na podlagi invalidnosti (člen 10) ter lahko sprejema zakonodajo proti tovrstni diskriminaciji (člen 19); |
| --- | --- |

C.

ker se mora Unija v skladu s PDEU pri opredeljevanju in izvajanju svojih politik in dejavnosti boriti proti diskriminaciji na podlagi invalidnosti (člen 10) ter lahko sprejema zakonodajo proti tovrstni diskriminaciji (člen 19);

| D. | ker člena 21 in 26 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah izrecno prepovedujeta diskriminacijo na podlagi invalidnosti ter invalidom zagotavljata enakopravno udeležbo v družbi; |
| --- | --- |

D.

ker člena 21 in 26 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah izrecno prepovedujeta diskriminacijo na podlagi invalidnosti ter invalidom zagotavljata enakopravno udeležbo v družbi;

| E. | ker je Konvencija OZN o pravicah invalidov prva mednarodna pogodba o človekovih pravicah, ki jo je ratificirala EU in jo je podpisalo vseh 28 držav članic, 27 držav članic pa tudi ratificiralo; ker je EU največja donatorica razvojne pomoči in je med najvplivnejšimi deležniki na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

E.

ker je Konvencija OZN o pravicah invalidov prva mednarodna pogodba o človekovih pravicah, ki jo je ratificirala EU in jo je podpisalo vseh 28 držav članic, 27 držav članic pa tudi ratificiralo; ker je EU največja donatorica razvojne pomoči in je med najvplivnejšimi deležniki na mednarodni ravni;

| F. | ker je EU zavezana izvrševanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja znotraj EU ter v razvojnem sodelovanju s partnerskimi državami; |
| --- | --- |

F.

ker je EU zavezana izvrševanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in ciljev trajnostnega razvoja znotraj EU ter v razvojnem sodelovanju s partnerskimi državami;

| G. | ker Konvencija OZN o pravicah invalidov določa, da so invalidi osebe „z dolgotrajnimi telesnimi, duševnimi, intelektualnimi ali senzoričnimi okvarami, ki jih v povezavi z različnimi ovirami lahko omejujejo, da bi enako kot drugi polno in učinkovito sodelovale v družbi“; ker člen 9 Konvencije v zvezi s tem še posebej pomemben; |
| --- | --- |

G.

ker Konvencija OZN o pravicah invalidov določa, da so invalidi osebe „z dolgotrajnimi telesnimi, duševnimi, intelektualnimi ali senzoričnimi okvarami, ki jih v povezavi z različnimi ovirami lahko omejujejo, da bi enako kot drugi polno in učinkovito sodelovale v družbi“; ker člen 9 Konvencije v zvezi s tem še posebej pomemben;

| H. | ker sodna praksa Sodišča Evropske unije potrjuje dejstvo, da je Konvencija OZN o pravicah invalidov zavezujoča za EU in njene države članice pri izvajanju prava EU, saj je instrument sekundarne zakonodaje (12); ker je nujno treba okrepiti veljavno zakonodajo in orodja politike EU za čim boljše izvajanje Konvencije OZN o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

H.

ker sodna praksa Sodišča Evropske unije potrjuje dejstvo, da je Konvencija OZN o pravicah invalidov zavezujoča za EU in njene države članice pri izvajanju prava EU, saj je instrument sekundarne zakonodaje (12); ker je nujno treba okrepiti veljavno zakonodajo in orodja politike EU za čim boljše izvajanje Konvencije OZN o pravicah invalidov;

| I. | ker so invalidi raznolika skupina ter ker se ženske, otroci, starejši in posamezniki s kompleksnimi potrebami po podpori, začasnimi ali skritimi oblikami invalidnosti soočajo z dodatnimi ovirami in večplastnimi oblikami diskriminacije; |
| --- | --- |

I.

ker so invalidi raznolika skupina ter ker se ženske, otroci, starejši in posamezniki s kompleksnimi potrebami po podpori, začasnimi ali skritimi oblikami invalidnosti soočajo z dodatnimi ovirami in večplastnimi oblikami diskriminacije;

| J. | ker se invalidi soočajo z dodatnimi stroški, nižjimi dohodki in višjo brezposelnostjo; ker bi morali prejemke, povezane z invalidnostjo, obravnavati kot državno podporo, s katero se ljudem pomaga premagati ovire, da bi v celoti sodelovali v družbi, tudi s pomočjo zaposlitve; |
| --- | --- |

J.

ker se invalidi soočajo z dodatnimi stroški, nižjimi dohodki in višjo brezposelnostjo; ker bi morali prejemke, povezane z invalidnostjo, obravnavati kot državno podporo, s katero se ljudem pomaga premagati ovire, da bi v celoti sodelovali v družbi, tudi s pomočjo zaposlitve;

| K. | ker imajo invalidni otroci pravico živeti s svojo družino ali v družinskem okolju, ki je v njihovo največjo korist; ker morajo družinski člani pogosto zmanjšati ali prekiniti svojo poklicno dejavnost, da si skrbeli za invalidnega družinskega člana; |
| --- | --- |

K.

ker imajo invalidni otroci pravico živeti s svojo družino ali v družinskem okolju, ki je v njihovo največjo korist; ker morajo družinski člani pogosto zmanjšati ali prekiniti svojo poklicno dejavnost, da si skrbeli za invalidnega družinskega člana;

| L. | ker načela Konvencije močno presegajo zgolj diskriminacijo, saj določajo smernice za popolno uživanje človekovih pravic vseh invalidov in njihovih družin v vključujoči družbi; |
| --- | --- |

L.

ker načela Konvencije močno presegajo zgolj diskriminacijo, saj določajo smernice za popolno uživanje človekovih pravic vseh invalidov in njihovih družin v vključujoči družbi;

| M. | ker se še vedno ustvarja nova in spremenjena zakonodaja, ki se ne sklicuje na Konvencijo OZN o pravicah invalidov in na dostopnost; ker je dostopnost osnovni pogoj za udejstvovanje v družbi; ker je EU kot podpisnica Konvencije OZN o pravicah invalidov dolžna zagotoviti tesno sodelovanje in dejavno udeležbo invalidov in njihovih predstavniških organizacij pri pripravljanju in izvajanju zakonodaje in politik ter spoštovati različna pojmovanja invalidnosti; |
| --- | --- |

M.

ker se še vedno ustvarja nova in spremenjena zakonodaja, ki se ne sklicuje na Konvencijo OZN o pravicah invalidov in na dostopnost; ker je dostopnost osnovni pogoj za udejstvovanje v družbi; ker je EU kot podpisnica Konvencije OZN o pravicah invalidov dolžna zagotoviti tesno sodelovanje in dejavno udeležbo invalidov in njihovih predstavniških organizacij pri pripravljanju in izvajanju zakonodaje in politik ter spoštovati različna pojmovanja invalidnosti;

| N. | ker so stereotipi, napačne predstave in predsodki del temeljnih vzrokov za diskriminacijo, večplastno diskriminacijo, stigmatizacijo in neenakost; |
| --- | --- |

N.

ker so stereotipi, napačne predstave in predsodki del temeljnih vzrokov za diskriminacijo, večplastno diskriminacijo, stigmatizacijo in neenakost;

| O. | ker invalidom pogosto primanjkuje podpore, zaščite, komunikacije in informacij o storitvah zdravstvenega varstva ter pravicah, zaščiti pred nasiljem in otroškem varstvu in nimajo dostopa do teh storitev ali informacij oziroma je njihov dostop omejen; ker bi moralo biti zdravstveno osebje ustrezno usposobljeno za posebne potrebe invalidov; |
| --- | --- |

O.

ker invalidom pogosto primanjkuje podpore, zaščite, komunikacije in informacij o storitvah zdravstvenega varstva ter pravicah, zaščiti pred nasiljem in otroškem varstvu in nimajo dostopa do teh storitev ali informacij oziroma je njihov dostop omejen; ker bi moralo biti zdravstveno osebje ustrezno usposobljeno za posebne potrebe invalidov;

| P. | ker je med štirimi milijoni ljudi, ki se vsako leto spopadajo z brezdomstvom, velik delež invalidov, in je bila ta skupina pretežno spregledana kot ciljna skupina Konvencije OZN o pravicah invalidov in evropske strategije o invalidnosti; |
| --- | --- |

P.

ker je med štirimi milijoni ljudi, ki se vsako leto spopadajo z brezdomstvom, velik delež invalidov, in je bila ta skupina pretežno spregledana kot ciljna skupina Konvencije OZN o pravicah invalidov in evropske strategije o invalidnosti;

| Q. | ker kljub številnim notranjim konvencijam, zakonodaji in strategijam na ravni EU in nacionalni ravni se invalidi še vedno ne udeležujejo polno v družbi in ne uživajo polno svojih pravic; ker je udeležbo invalidov možno doseči le, če so vključeni v politično in javno življenje v skladu s členom 29 Konvencije OZN o pravicah invalidov, tam pa so pogosto nezadostno zastopani; |
| --- | --- |

Q.

ker kljub številnim notranjim konvencijam, zakonodaji in strategijam na ravni EU in nacionalni ravni se invalidi še vedno ne udeležujejo polno v družbi in ne uživajo polno svojih pravic; ker je udeležbo invalidov možno doseči le, če so vključeni v politično in javno življenje v skladu s členom 29 Konvencije OZN o pravicah invalidov, tam pa so pogosto nezadostno zastopani;

| R. | ker poročilo Komisije o napredku kaže, da nastaja očitna zamuda pri izvajanju obveznosti iz Konvencije OZN o pravicah invalidov tako na ravni EU kot na ravni držav članic; ker ostajajo izzivi in vrzeli v okviru strategije in je potreben dolgoročen pristop za usklajevanje politik, zakonov in programov EU s Konvencijo OZN o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

R.

ker poročilo Komisije o napredku kaže, da nastaja očitna zamuda pri izvajanju obveznosti iz Konvencije OZN o pravicah invalidov tako na ravni EU kot na ravni držav članic; ker ostajajo izzivi in vrzeli v okviru strategije in je potreben dolgoročen pristop za usklajevanje politik, zakonov in programov EU s Konvencijo OZN o pravicah invalidov;

| S. | ker model neodvisnega življenja, kot je poudarjeno v Konvenciji OZN o pravicah invalidov, zagotavlja najvišjo mogočo stopnjo dostopnosti; ker je dostop do drugih storitev, kot so dostopna prevozna sredstva, kulturne in prostočasne dejavnosti prav tako sestavni del kakovostnega življenja in lahko prispevajo k vključevanju invalidov; |
| --- | --- |

S.

ker model neodvisnega življenja, kot je poudarjeno v Konvenciji OZN o pravicah invalidov, zagotavlja najvišjo mogočo stopnjo dostopnosti; ker je dostop do drugih storitev, kot so dostopna prevozna sredstva, kulturne in prostočasne dejavnosti prav tako sestavni del kakovostnega življenja in lahko prispevajo k vključevanju invalidov;

| T. | ker je nujno, da je invalidom na voljo vključujoč in aktiven dostop do trga dela, saj gre za glavno sredstvo za spodbujanje samostojnosti invalidov; ker je stopnja dostopa do trga dela trenutno 58,5 %, pri neinvalidih pa 80,5 %, poleg tega se nekatere skupine spopadajo z dodatno diskriminacijo zaradi vrste invalidnosti, socialno gospodarstvo pa invalidom daje na voljo številne možnosti za zaposlitev; |
| --- | --- |

T.

ker je nujno, da je invalidom na voljo vključujoč in aktiven dostop do trga dela, saj gre za glavno sredstvo za spodbujanje samostojnosti invalidov; ker je stopnja dostopa do trga dela trenutno 58,5 %, pri neinvalidih pa 80,5 %, poleg tega se nekatere skupine spopadajo z dodatno diskriminacijo zaradi vrste invalidnosti, socialno gospodarstvo pa invalidom daje na voljo številne možnosti za zaposlitev;

| U. | ker bi lahko jasnejše smernice na evropski ravni in ustrezni viri ter usposabljanje o vprašanjih invalidnosti povečali učinkovitost in neodvisnost organov za enakost na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

U.

ker bi lahko jasnejše smernice na evropski ravni in ustrezni viri ter usposabljanje o vprašanjih invalidnosti povečali učinkovitost in neodvisnost organov za enakost na nacionalni ravni;

| V. | ker je ena od štirih prednostnih nalog, ki jih je določila Komisija po Pariški deklaraciji o spodbujanju državljanstva in skupnih vrednot svobode, strpnosti in nediskriminacije z izobraževanjem spodbujanje izobraževanje mladih in otrok iz prikrajšanih okolij, z zagotavljanjem, da naši sistemi izobraževanja in usposabljanja upoštevajo njihove potrebe; |
| --- | --- |

V.

ker je ena od štirih prednostnih nalog, ki jih je določila Komisija po Pariški deklaraciji o spodbujanju državljanstva in skupnih vrednot svobode, strpnosti in nediskriminacije z izobraževanjem spodbujanje izobraževanje mladih in otrok iz prikrajšanih okolij, z zagotavljanjem, da naši sistemi izobraževanja in usposabljanja upoštevajo njihove potrebe;

| W. | ker so skupni stroški višji, če invalidi niso na trgu dela, kot če so vključeni na delovno mesto; ker to še posebej velja za osebe, ki potrebujejo večplastno podporo, saj so njihovi družinski člani prisiljeni v vlogo negovalcev; |
| --- | --- |

W.

ker so skupni stroški višji, če invalidi niso na trgu dela, kot če so vključeni na delovno mesto; ker to še posebej velja za osebe, ki potrebujejo večplastno podporo, saj so njihovi družinski člani prisiljeni v vlogo negovalcev;

| X. | ker je lahko število zaposlenih invalidov manjše, kot kažejo podatki, saj mnogi ne spadajo v kategorijo „zaposljivosti“ ali delajo v zaščitenem sektorju ali okolju in nimajo statusa delavca, torej niso zaznani v uradnih podatkih in statistikah; |
| --- | --- |

X.

ker je lahko število zaposlenih invalidov manjše, kot kažejo podatki, saj mnogi ne spadajo v kategorijo „zaposljivosti“ ali delajo v zaščitenem sektorju ali okolju in nimajo statusa delavca, torej niso zaznani v uradnih podatkih in statistikah;

| Y. | ker je treba podpreti in spodbuditi delodajalce, tako da bo invalidom zagotovljen dober položaj vse od izobraževanja do zaposlitve; ker je ozaveščanje delodajalcev v ta namen eden od načinov boja proti diskriminaciji pri zaposlovanju invalidov; |
| --- | --- |

Y.

ker je treba podpreti in spodbuditi delodajalce, tako da bo invalidom zagotovljen dober položaj vse od izobraževanja do zaposlitve; ker je ozaveščanje delodajalcev v ta namen eden od načinov boja proti diskriminaciji pri zaposlovanju invalidov;

| Z. | ker je ukrepanje na delovnem mestu bistvenega pomena za spodbujanje dobrega duševnega zdravja ter preprečevanje duševnih bolezni in psihosocialnih motenj; |
| --- | --- |

Z.

ker je ukrepanje na delovnem mestu bistvenega pomena za spodbujanje dobrega duševnega zdravja ter preprečevanje duševnih bolezni in psihosocialnih motenj;

| AA. | ker je EU največja donatorica razvojne pomoči in ima vodilno vlogo pri programih za vključevanje invalidov; |
| --- | --- |

AA.

ker je EU največja donatorica razvojne pomoči in ima vodilno vlogo pri programih za vključevanje invalidov;

| AB. | ker diskriminacija pri zaposlovanju ni edini problem; ker tudi diskriminacija pri izobraževanju, poklicnem usposabljanju in stanovanjih ter nedostopen prevoz pomenijo diskriminacijo pri zaposlovanju; |
| --- | --- |

AB.

ker diskriminacija pri zaposlovanju ni edini problem; ker tudi diskriminacija pri izobraževanju, poklicnem usposabljanju in stanovanjih ter nedostopen prevoz pomenijo diskriminacijo pri zaposlovanju;

| AC. | ker 75 % oseb s hudo invalidnostjo v EU nima možnosti za polno sodelovanje na trgu dela; ker sta premajhna zaposlenost ali brezposelnost problem zlasti pri osebah z motnjami avtističnega spektra ali gluhih in naglušnih ter slepih in gluho-slepih; |
| --- | --- |

AC.

ker 75 % oseb s hudo invalidnostjo v EU nima možnosti za polno sodelovanje na trgu dela; ker sta premajhna zaposlenost ali brezposelnost problem zlasti pri osebah z motnjami avtističnega spektra ali gluhih in naglušnih ter slepih in gluho-slepih;

| AD. | ker bi mogli biti cilji trajnostnega razvoja in steber socialnih pravic potencialni nosilci izvajanja Konvencije OZN o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

AD.

ker bi mogli biti cilji trajnostnega razvoja in steber socialnih pravic potencialni nosilci izvajanja Konvencije OZN o pravicah invalidov;

| AE. | ker je nepriznana poslovna sposobnost znatna ovira pri uresničevanju volilne pravice, tudi na evropskih volitvah; |
| --- | --- |

AE.

ker je nepriznana poslovna sposobnost znatna ovira pri uresničevanju volilne pravice, tudi na evropskih volitvah;

| AF. | ker 34 % žensk z zdravstvenimi težavami ali invalidk v življenju doživi partnerjevo fizično ali spolno nasilje; |
| --- | --- |

AF.

ker 34 % žensk z zdravstvenimi težavami ali invalidk v življenju doživi partnerjevo fizično ali spolno nasilje;

| AG. | ker člen 168(7) PDEU državam članicam nalaga odgovornost za opredelitev svoje zdravstvene politike ter zagotavljanje zdravstvenih storitev, kar dokazuje, kako sta za uspešnost evropske strategije za invalidnost pomembna posvetovanje in dialog z državami članicami; |
| --- | --- |

AG.

ker člen 168(7) PDEU državam članicam nalaga odgovornost za opredelitev svoje zdravstvene politike ter zagotavljanje zdravstvenih storitev, kar dokazuje, kako sta za uspešnost evropske strategije za invalidnost pomembna posvetovanje in dialog z državami članicami;

| AH. | ker je s členom 25 Konvencije OZN o pravicah invalidov okrepljena pravica invalidov, da brez diskriminacije prejmejo najvišji standard zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

AH.

ker je s členom 25 Konvencije OZN o pravicah invalidov okrepljena pravica invalidov, da brez diskriminacije prejmejo najvišji standard zdravstvenega varstva;

| AI. | ker so invalidi zaradi pomanjkljivih zdravstvenih storitev še posebej ranljivi, saj so izpostavljeni za zdravje tveganemu vedenju in večjemu tveganju prezgodnje smrti; |
| --- | --- |

AI.

ker so invalidi zaradi pomanjkljivih zdravstvenih storitev še posebej ranljivi, saj so izpostavljeni za zdravje tveganemu vedenju in večjemu tveganju prezgodnje smrti;

Najpomembnejša področja ukrepanja

Dostopnost

| 1. | priznava, da je pomembno celovito opredeliti in uveljavljati dostopnost in njeno vrednost kot temelj za to, da lahko imajo invalidi enake možnosti in so zares vključeni v družbo, kot je priznano tudi v Konvenciji OZN o pravicah invalidov in je skladno s splošno pripombo št. 2 Konvencije, pri čemer je treba upoštevati raznolikost njihovih potreb ter spodbujati vse večjega pomena univerzalnega oblikovanja kot načela EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | želi spomniti Komisijo na njeno dolžnost, da vključi invalidnost v vsa področja politike ter vanje vključi razvoj in spodbujanje dostopnosti, tako v javnem kot zasebnem sektorju, in priporoča, naj Komisija v svoji hierarhiji oblikuje enote z izkušnjami na področju dostopnosti, ki bodo preverile, ali je to dolžnost opravila; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj določi obvezujoče zahteve o dostopnosti javnih prostorov, zlasti pa grajenega okolja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva države članice, naj v celoti izvajajo in stalno spremljajo vso zakonodajo, povezano z dostopnostjo, vključno z direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah, telekomunikacijskim svežnjem in direktivo o spletni dostopnosti ter ustreznimi predpisi o prevozu in pravicah potnikov; poziva EU, naj v zvezi s tem usklajuje in spremlja izvajanje, poleg tega pa naj spodbuja ratifikacijo Konvencije OZN o pravicah invalidov v EU in zunaj nje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | upa, da bosta sozakonodajalca EU nemudoma sprejela evropski akt o dostopnosti; priporoča, naj končno besedilo poudarja dostopnost proizvodov in storitev za invalide in osebe s funkcijskimi omejitvami, da bi se tako v celoti izvajala Konvencija OZN o pravicah invalidov; poudarja, da so nujno potrebna celovita evropska pravila o dostopnosti javnih prostorov in grajenega okolja, pa tudi o dostopu do vseh vrst prevoza; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je zaskrbljen, da spremljanje nekaterih predpisov, na primer direktive o spletni dostopnosti (13) ali uredbe o dostopnosti železnic (14), izvajajo sektorji in države članice s samoocenjevanjem, namesto da bi ga izvajal neodvisni subjekt; zato priporoča Komisiji, naj izboljša svoje ocenjevanje skladnosti in obravnava možnost spremljanja zakonodaje, da bi zagotovili, da se spoštujejo pravice invalidov, vključno recimo z izvrševanjem Uredbe (ES) št. 261/2004 (15); |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponovno opozarja, da je za izvajanje vseh obveznosti v zvezi z dostopnostjo potrebno ustrezno financiranje na nacionalni in lokalni ravni ter ravni EU; poziva EU, naj zagotovi, da bodo vsi programi financiranja dostopni, da bodo sledili pristopu univerzalnega oblikovanja ter bodo imeli ločen proračun za dostopnost; poziva države članice, naj povečajo javne naložbe in tako zagotovijo dostopnost za invalide v fizičnem in tudi digitalnem okolju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo in države članice, naj povečajo dostopnost prek podpiranja razvoja informacijske in komunikacijske tehnologije in vseh pobud, vključno z zagonskimi podjetji, ki delujejo na področju varnosti invalidov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | spodbuja k študijam in uporabi dobrih praks v zvezi z neodvisnim življenjem v EU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da bo številka za klic v sili 112 dostopna vsem osebam z vsemi vrstami invalidnosti ter da bodo vsi vidiki politik in programov za zmanjševanje tveganja nesreč vključujoči in dostopni vsem invalidom; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ima pomisleke, ker se na nacionalni ravni ne uveljavlja dovolj predhodna pogojenost pri javnem naročanju za upoštevanje dostopnosti pred podpisom javnih pogodb; zato priporoča, naj se v ta namen vzpostavi podoben portal kot pri zelenih javnih naročilih, z vsemi smernicami za dostopnost; |
| --- | --- |

11.

| 12. | močno priporoča, naj bodo pritožbeni postopki za pravice potnikov popolnoma dostopni in prijazni invalidom ter naj se nacionalnim izvršilnim organom podelijo številnejše enako velike odgovornosti izvrševanja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zlasti poudarja, da je dostopnost glavno načelo v Konvenciji OZN o pravicah invalidov in pogoj za uresničevanje drugih pravic iz konvencije; poudarja, da evropski državljani neprestano vlagajo peticije, v katerih se pritožujejo zaradi slabe dostopnosti ali zaradi arhitekturnih ovir; poudarja, da je treba pravico do dostopnosti, kot je določena v členu 9 Konvencije, uveljaviti na celovit način, da bodo lahko invalidi dostopali do svojega okolja, prometa, javnih objektov in storitev ter informacijskih in komunikacijskih tehnologij; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo dostopnost pomembna prednostna naloga in da bo bolje vključena v vsa področja politike za invalide; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opaža, da bi bilo treba strategijo enotnega digitalnega trga izvajati tako, da bo invalidom omogočen popoln dostop do vseh njenih vidikov; |
| --- | --- |

14.

Sodelovanje

| 15. | pozdravlja projekt evropske invalidske izkaznice; poziva Komisijo in države članice, naj se v prihodnjo dolgoročno pobudo vključijo vse države, da bi imela izkaznica enako področje uporabe kot evropska parkirna kartica, in naj zajame tudi dostop do storitev, ki bodo omogočale sodelovanje v kulturnem življenju in turizmu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ima pomisleke zaradi vztrajne uporabe medicinskega modela invalidnosti, ki se osredotoča na zdravstveno diagnozo invalidov, ne pa na ovire, s katerimi se srečujejo v svojem okolju; poziva Komisijo, naj začne pregled tega pristopa, zlasti na področju zbiranja podatkov; poziva države članice, naj proučijo, kako delovati v smeri skupne opredelitve invalidnosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja napredek, dosežen v zvezi z Marakeško pogodbo; poudarja, da je Sodišče Evropske unije v svojem mnenju z dne 14. februarja 2017 navedlo, da ima EU izključno pristojnost glede sklepov Marakeške pogodbe, saj obveznosti iz Marakeške pogodbe sodijo na področje, ki ga pretežno že zajemajo skupna pravila EU; priporoča, naj EU in države članice pripravijo akcijski načrt za zagotovitev njenega popolnega izvajanja; poziva EU, naj ne ratificira možnosti v zvezi z ekonomskim bremenom; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da bi morali evropski strukturni in investicijski skladi zlasti v prihodnjem programskem obdobju spoštovati Konvencijo OZN o pravicah invalidov in da bi morali še naprej spodbujati deinstitucionalizacijo kot prednostno nalogo ter financirati predvsem podporne storitve za uresničevanje pravice invalidov do samostojnega življenja v skupnosti; meni, da bi Komisija morala pazljivo spremljati, kako države članice izvajajo predhodno pogojenost pri prehodu z institucij na storitve v okviru skupnosti, ki ga je treba stalno in pregledno konkretno ocenjevati s stališča kakovosti; meni, da bi morali predlogi projektov, ki jih financira EU, tudi tisti v okviru Evropskega sklada za strateške naložbe in posojil Evropske investicijske banke, spoštovati pravila o dostopnosti na podlagi pristopa univerzalnega oblikovanja; meni, da se za dosego teh ciljev ne moremo zanašati le na finančne instrumente; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da je treba zagotoviti prost dostop do komunikacije, prilagojene posameznim vrstam invalidnosti, in poudarja, da je to pri državljanski udeležbi invalidov osrednjega pomena; |
| --- | --- |

19.

| 20. | je zaskrbljen zaradi ovir, s katerimi se osebe pod skrbništvom in ljudje, ki živijo v ustanovah, spoprijemajo po vsej Evropi, in poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo osebe brez poslovne sposobnosti lahko uveljavljale vse pravice iz pogodb in zakonodaje Evropske unije; poziva države članice, naj spodbujajo udeležbo s pospešenim procesom deinstitucionalizacije in naj nadomestno odločanje zamenjajo s podprtim odločanjem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj v okviru svojih rednih poročil o izvajanju direktiv Sveta 93/109/ES (16) in 94/80/ES (17) vključi tudi oceno, ali se razlagata tako, da je v skladu s členom 29 Konvencije OZN o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da invalidne ženske in dekleta zaradi kombinacije spola in invalidnosti doživljajo dvojno diskriminacijo in so pogosto celo izpostavljene večplastni diskriminaciji zaradi spola, invalidnosti in spolne usmerjenosti, starosti, vere ali etnične pripadnosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opozarja, da so invalidke pogosto v slabšem položaju kot invalidi ter jih pogosteje ogrožata revščina in socialna izključenost; |
| --- | --- |

23.

| 24. | meni, da bi moral Evropski inštitut za enakost spolov oblikovati smernice na evropski ravni in ravni držav članic o posebnem položaju invalidnih žensk in deklet ter prevzeti dejavno vlogo pri zavzemanju za zagotovitev enakih pravic in v boju proti diskriminaciji; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opozarja, da je boj proti revščini in socialni izključenosti invalidov tesno povezan z vprašanjem boljših razmer za družinske člane, ki pogosto delajo kot neplačani negovalci in ne štejejo kot zaposlene osebe; zato spodbuja države članice, naj predstavijo nacionalne strategije podpore za neformalne negovalce, ki so večinoma sorodnice invalidov; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da se število starejših oseb povečuje in da je po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije invalidnost pogostejša pri ženskah; ta pojav jih namreč še posebej prizadene zaradi daljše pričakovane življenjske dobe; poudarja, da lahko torej pričakujemo sorazmerno naraščanje števila invalidk; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja pomen mikrofinančnih instrumentov za ustvarjanje delovnih mest in rast; poziva države članice, naj invalidkam olajšajo dostop do teh instrumentov; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da je treba za zagotovitev neodvisnega življenja invalidov podpirati raziskave in inovacije, katerih cilj je razvoj proizvodov za pomoč invalidom pri vsakodnevnih opravilih; |
| --- | --- |

28.

Enakost

| 29. | poudarja, da sta enakost in nediskriminacija jedro strategije o invalidnosti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo, naj obravnava invalidnost v svojem dokumentu z naslovom Strateška prizadevanja za enakost spolov v obdobju 2016–2019; |
| --- | --- |

30.

| 31. | globoko obžaluje, da je direktiva o nediskriminaciji še vedno blokirana v Evropskem svetu in poziva države članice, naj prispevajo k sprejetju horizontalne direktive o nediskriminaciji (18), ker bi nas moralo premakniti v smer pragmatične rešitve z razširitvijo na zaščito pred diskriminacijo na vseh področjih življenja invalidov, tudi s priznavanjem odklonitve primerne prilagoditve kot oblike diskriminacije ter večplastne in presečne diskriminacije; |
| --- | --- |

31.

| 32. | je zelo zaskrbljen zaradi podatkov o diskriminaciji in zlorabah invalidov; je zaskrbljen zaradi neprijavljanja zaradi nedostopnosti mehanizmov za pritožbe in prijave ter premajhnega zaupanja in ozaveščenosti o pravicah; vztraja, da bi bilo treba zbirati podatke, ločene po spolu, in v zvezi s tem priporoča oblikovanje nove metode zbiranja podatkov, zlasti za primere, ko je zavrnjeno vkrcanje ter je zavrnjena pomoč ali ta ni na voljo; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva države članice, naj zagotovijo, da imajo vsi nacionalni organi za vprašanja enakosti pristojnosti na področju invalidnosti ter dovolj sredstev in neodvisnost, da lahko žrtvam diskriminacije zagotovijo potrebno pomoč, in naj poskrbijo, da se bodo ob razširitvi pristojnosti povečali tudi človeški viri; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva EU in države članice, naj financirajo usposabljanje in razvijejo primere dobre prakse, ki so namenjeni invalidom in ki jih vodijo invalidi, njihove organizacije, sindikati, zveze delodajalcev, organi za vprašanja enakosti in javni uslužbenci na podlagi načela nediskriminacije, vključno z večplastno in presečno diskriminacijo ter primerno prilagoditvijo; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva EU, naj pri oblikovanju okvira za raziskave in razvoj za obdobje po programu Horizon 2020 oblikuje tudi raziskovalne programe, ki bodo obravnavali načelo enakosti; |
| --- | --- |

35.

Zaposlovanje

| 36. | poudarja, da je dostop do trga dela celostno vprašanje in mora vključevati izvrševanje podpornih ukrepov, ki bodo prinašali prednosti tako za delavca kot za delodajalca, zagotavljali družbeno vključenost in bi morali vključevati dostopne postopke zaposlovanja, dostopen prevoz na delovno mesto in nazaj, poklicno napredovanje ter trajno usposabljanje, pa tudi primerno stanovanje in dostopna delovna mesta; poziva Komisijo, naj posodobi zbornik dobre prakse o podprti zaposlitvi za invalide v Evropski uniji ter Evropskem združenju za prosto trgovino in Evropskem gospodarskem prostoru; |
| --- | --- |

36.

| 37. | spodbuja sprejetje ukrepov pozitivne diskriminacije, vključno s sprejetjem najmanjšega deleža zaposlenih invalidov v javnem in zasebnem sektorju; |
| --- | --- |

37.

| 38. | obžaluje, da odklonitev primerne prilagoditve ne šteje za diskriminacijo v okviru direktive o enakosti pri zaposlovanju (19), kar je kritiziral Odbor OZN za pravice invalidov; opozarja, da direktiva o enakem obravnavanju pri zaposlovanju v prvem členu prepoveduje diskriminacijo na podlagi invalidnosti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva države članice, naj zagotovijo, da pasti nadomestil ne bodo ovira za udeležbo na trgu dela, in poziva k ločitvi prejemkov iz naslova invalidnosti od dohodkovne podpore, ob upoštevanju dodatne nege in drugih morebitnih potreb invalidov, kar bi jim omogočalo dostojno življenje in dostop do trga dela; v zvezi s tem poziva države članice, naj zagotovijo, da prejemki iz naslova invalidnosti ne bodo ukinjeni zaradi zaposlitve; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisijo, naj v skladu z načeli iz izjave iz Bratislave in izjave iz Madrida o socialnem gospodarstvu podpre socialna podjetja kot pomemben vir zaposlitvenih možnosti za invalide; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva države članice, naj v skladu s Konvencijo OZN o pravicah invalidov preučijo možnost odprave vseh pravnih ovir pri zaposlovanju, na primer tudi ukrepov, ki so v nasprotju s členom 12 omenjene konvencije, ki invalidom preprečujejo, da bi podpisali delovno pogodbo, odprli bančni račun in imeli dostop do svojega denarja, zaradi česar so finančno izključeni, ali nacionalne določbe, ki nekatere kategorije invalidov označujejo kot „nesposobne za delo“; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opozarja na pomen učinkovitega ponovnega vključevanja in rehabilitacije ter ukrepov za zaposlovanje in ohranjanje zaposlitve v starajoči se družbi, ki ljudem omogočajo, da se vrnejo na delo ali ostanejo zaposleni po bolezni ali invalidnosti zaradi telesne, duševne ali čustvene motnje; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ponovno opozarja, da se z bremenitvijo invalidov in njihovih partnerjev s stroški za njihovo pomoč ne zmanjšuje le njihov dohodek, temveč tudi njihove zaposlitvene možnosti in dohodek v starosti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | se zaveda, da lahko ukrepi za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, vključno s prostovoljno prožno in vključujočo ureditvijo dela, kot so pametno delo, delo na daljavo in gibljiv delovni čas, koristijo invalidom in imajo pozitiven učinek na duševno zdravje ter zagotavljajo varnost in stabilnost za vse, vendar je zaskrbljen, da lahko digitalno delovno okolje ustvari nove ovire, če ne bosta zagotovljeni dostopnost in primerna prilagoditev; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisijo, naj v prihodnja poročila vključi primere dobre in slabe prakse, da bi delodajalcem omogočila učinkovito izvajanje zakonodaje o invalidih; |
| --- | --- |

45.

| 46. | je zaskrbljen, ker v nekaterih državah članicah invalidi, ki delajo v invalidskih podjetjih, po zakonu niso uradno priznani kot delavci, prejemajo manj od minimalne plače in niso upravičeni do enakih socialnih ugodnosti kot redno zaposleni; |
| --- | --- |

46.

| 47. | je posebej zaskrbljen zaradi mladih invalidov in tistih, ki so brezposelni dlje časa; poziva države članice, naj si prednostno prizadevajo za vključitev mladih invalidov na trg dela, na primer z ustanovitvijo poklicnih svetovalnih centrov za svetovanje študentom in mladim brezposelnim o prihodnji poklicni poti, ali v okviru programa jamstva za mlade; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisijo in države članice, naj se še naprej zavzemajo za raznolikost v poslovnem okolju in spodbujajo listine o raznolikosti, ki poudarjajo dodano vrednost invalidov na delovnem mestu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva EU, naj zagotovi, da bodo pravice invalidov in njihovih družin vključene v predlagani sveženj o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja; |
| --- | --- |

49.

Izobraževanje in usposabljanje

| 50. | je zaskrbljen, ker je v različnih državah članicah EU še vedno veliko invalidnih otrok izključenih iz kakovostnega vključujočega izobraževanja, na primer zaradi politike ločevanja pa tudi arhitektonskih ovir, kar je ena od oblik diskriminacije invalidnih otrok in mladih; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poudarja, da sta izobraževanje in poklicno usposabljanje bistveni za zaposljivost invalidov in da bi morali biti v ta proces vključeni tudi delodajalci, tako da bi potrebe invalidov upoštevali tudi z uporabo možnih koristi novih tehnologij na področjih, kot so iskanje zaposlitve, osebni razvoj in večja neodvisnost; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisijo in države članice, naj odpravijo zakonske, fizične in organizacijske ovire za invalide in jim zagotovijo vključujoč sistem izobraževanja in vseživljenjskega učenja; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva institucije EU in države članice, naj zagotovijo primerno prilagoditev tudi praktikantom, naj bodo postopki za oddajo vlog za opravljanje prakse dostopni in naj se invalidom ponudi posebna praksa, tudi s spodbudami za delodajalce; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva institucije EU in države članice, naj zagotovijo, da bodo program Erasmus+ in drugi programi za mlade, na primer jamstvo za mlade in evropska solidarnostna enota, z individualizirano primerno prilagoditvijo popolnoma dostopni invalidom in da jim bodo na voljo informacije o njihovih pravicah v zvezi z dostopnostjo, da bi spodbudili njihovo udeležbo; v ta namen priporoča izboljšanje obstoječih orodij, na primer tistih v projektu MappED! za vključujočo mobilnost; |
| --- | --- |

54.

| 55. | obžaluje, da novi program znanj in spretnosti za Evropo ne vključuje posebnega cilja za invalide; poudarja, da sedanja visoka brezposelnost ter diskriminacija invalidov na trgu dela pomeni tudi zapravljanje dragocenih znanj in spretnosti; zato poziva Komisijo, naj upošteva potrebe invalidov v vseh prihodnjih pobudah, povezanih z znanji in spretnostmi; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva države članice, naj na podlagi priporočil Odbora OZN za pravice invalidov oblikujejo učinkovite ukrepe za boj proti segregaciji in zavračanju invalidnih učencev v šolah in učnih okoljih ter naj obenem razvijejo nacionalne programe za prehod, s katerimi bodo zagotovile kakovostno vključujoče formalno in neformalno izobraževanje in poklicno usposabljanje tudi invalidom, ki potrebujejo veliko podpore; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poudarja, kako pomembno je usposabljanje in prekvalifikacija delavcev v izobraževanju, zlasti za podporo osebam s kompleksnimi potrebami; |
| --- | --- |

57.

| 58. | priporoča, da bi bolje izkoristili Evropsko agencijo za vključujoče izobraževanje oseb s posebnimi potrebami in čim bolj razširili njen aktualni mandat; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poudarja, da je ključnega pomena pripraviti učitelje in vodje usposabljanja na delo z invalidnimi otroki in jim pri tem nuditi zadostno podporo; spodbuja države članice, naj s pomočjo različnih deležnikov, predvsem organizacij, ki zastopajo invalide, in invalidnih strokovnjakov, zagotovijo vključujoče izobraževanje in stalno strokovno izpopolnjevanje za učitelje in vodje usposabljanja; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva, da je treba glede na to, da veliko invalidnih mladih invalidi in/ali mladih s posebnimi izobraževalnimi potrebami zgodaj opusti šolanje, nadalje raziskati priložnosti, ki jih nudi vseživljenjsko učenje, in poskrbeti za privlačne alternative; meni, da je spodbujanje programov vseživljenjskega učenja za invalide bistven del evropske strategije o invalidnosti; |
| --- | --- |

60.

| 61. | spodbuja izmenjavo dobre prakse za vključujoče izobraževanje in vseživljenjsko učenje med učitelji, osebjem, vodstvenimi organi ter invalidnimi dijaki in učenci; |
| --- | --- |

61.

| 62. | izraža zaskrbljenost, da invalide kljub izboljšavam še vedno ogroža visoko tveganje brezposelnosti in da jih manj kot 30 % konča terciarno ali temu enakovredno izobraževanje, v primerjavi s 40 % pri neinvalidih; zato poziva države članice in Komisijo, naj posebno pozornost namenijo težavam invalidnih mladih in/ali oseb s posebnimi učnimi potrebami, na katere naletijo med prehodom iz srednješolskega in univerzitetnega izobraževanja in/ali poklicnega usposabljanja v zaposlovanje; |
| --- | --- |

62.

| 63. | spodbuja javne institucije in podjetja v EU, naj izvajajo politike raznolikosti in nacionalne listine o raznolikosti; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poudarja, da so invalidni mladi manj telesno dejavni kot njihovi neinvalidni vrstniki in da imajo šole pomembno vlogo pri spodbujanju zdravega načina življenja; zato poudarja, da je invalidne mlade pomembno spodbujati k telesni dejavnosti; poziva države članice, naj hitro odpravijo vse ovire, ki invalidom in ljudem s posebnimi potrebami onemogočajo udeležbo v športnih dejavnostih; |
| --- | --- |

64.

| 65. | opozarja, da je treba odpraviti digitalni razkorak in zagotoviti, da bodo lahko invalidi v celoti izkoristili prednosti digitalne unije; v zvezi s tem poudarja, da je pomembno izboljšati digitalna znanja, spretnosti in kompetence invalidov, zlasti s projekti, ki se financirajo iz programa Erasmus+, ter poziva države članice, naj z učinkovitimi ukrepi proti sovražnemu govoru, kibernetskemu nadlegovanju in vsem oblikam spletne diskriminacije ter s povečanjem izobraževalne ponudbe na področju digitalne in medijske pismenosti v neformalnem in formalnem izobraževanju zagotovijo zaščito ranljivih državljanov, tudi invalidov, na spletu; poleg tega poziva države članice, naj invalidnim otrokom zagotovijo brezplačen dostop do ustreznih tehničnih izobraževalnih orodij, ki bi jim omogočila polno udeležbo v izobraževanju in usposabljanju; |
| --- | --- |

65.

Socialna zaščita

| 66. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo strategija EU o invalidnosti do leta 2030 obsegala posebne ukrepe za spodbujanje vključujočih sistemov socialne zaščite v vsej EU, s čimer bomo zagotovili, da bodo imeli invalidi vse življenje dostop do ugodnosti in storitev; poziva države članice, naj določijo minimalno raven socialne zaščite za invalide, ki jim bo zagotavljala ustrezen življenjski standard; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva Komisijo, naj invalide kot posebno ciljno skupino vključi v uredbo o koordinaciji sistemov socialne varnosti (20); |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva države članice, naj pri ocenjevanju in opredeljevanju invalidnosti uporabljajo načelo vzajemnega priznavanja ter naj izhajajo iz Konvencije OZN o pravicah invalidov, pri čemer ne smejo spodkopavati modela invalidnosti iz Konvencije, ki se opira na človekove pravice, obenem pa naj upoštevajo okoljske in družbene ovire, s katerimi se srečuje posameznik, in naj pritegnejo vse ustrezne deležnike ter tako zagotovijo, da ne bodo ogroženi življenjski standardi invalidnih oseb, na primer zaradi programov ekonomskega prilagajanja; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo invalidnost vključena v vse vidike evropskega stebra socialnih pravic; |
| --- | --- |

69.

| 70. | priporoča, naj se Evropski socialni sklad, evropski program za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) in prihodnji evropski socialni skladi ne uporabljajo zgolj za aktivacijske ukrepe na področju zaposlovanja, temveč tudi za socialno vključevanje; poudarja, da je rehabilitacija pomembno sredstvo socialnega vključevanja, s katerim se zagotovi, da invalidi ostanejo dejavni v skupnosti; |
| --- | --- |

70.

| 71. | priporoča državam članicam, naj sprejmejo posebne ukrepe, kot je zagotavljanje finančne pomoči in nadomestno oskrbo, ter tako v vsej EU uveljavljajo vključujoče sisteme socialne zaščite v EU, s katerimi bodo vsem invalidom v vsem življenju zagotovile ustrezen življenjski standard, ugodnosti in dostop do storitev; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poziva države članice, naj zagotovijo, da invalidi zaradi deinstitucionalizacije nikoli ne bodo postali brezdomci, ker bi primanjkovalo ustreznih in /ali dostopnih stanovanj za oskrbo v skupnosti; |
| --- | --- |

72.

Zdravstvo

| 73. | poziva države članice, naj v celoti izvajajo direktivo iz leta 2011 o pravicah pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu (21); priporoča Komisiji, naj pri prenosu direktive vključi močno sestavino invalidnosti ter tako zagotovi, da bo invalidom zagotovljen dostop do cenovno ugodne in kakovostne čezmejne zdravstvene oskrbe; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj za to direktivo opravi oceno učinka, da bi jo revidirala in uskladila s Konvencijo OZN o pravicah invalidov, in naj pripravi vseevropske smernice o vključevanju invalidnosti v delo nacionalnih kontaktnih točk s skupnimi merili uspešnosti, vključno s posebnimi priporočili za invalidnost; spodbuja države članice, naj zdravstvenim delavcem zagotovijo ustrezno izobraževanje in usposabljanje o posebnih potrebah invalidnih pacientov; |
| --- | --- |

73.

| 74. | je zaskrbljen zaradi kršitev, celo kršitev človekovih pravic, na področju duševnega zdravja in zdravstvenega varstva, ki v veliko primerih pomembno vplivajo na kakovost zagotovljenih storitev, in poudarja, da morajo te storitve izhajati iz načela ozdravitve, biti morajo ustrezno financirane in delovati po modelu človekovih pravic; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poziva države članice, naj zagotovijo službe za duševno zdravje, ki bodo spoštovale pravno sposobnost in bodo informirano privolitev za zdravljenje ali hospitalizacijo pridobile od invalida, ne pa od nadomestnega nosilca odločitev, in bodo upoštevale ukrepe za pomoč pri odločanju; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo e-zdravje ter zdravstvene in oskrbne storitve popolnoma dostopne in varne za vse invalide, tudi za osebe z motnjami v duševnem razvoju in kompleksnimi potrebami, in za njihove družinske člane; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poudarja, da se je nujno treba spoprijeti s splošnim pomanjkanjem dostopa do multidisciplinarne specialistične oskrbe za invalide in z dolgimi čakalnimi dobami, kjer se pojavljajo, saj pomenijo veliko oviro pri enakem dostopu do zdravstvene preventive in zdravljenja, zaradi česar se stanje invalidnega pacienta pogosto poslabša, to pa po nepotrebnem obremenjuje sisteme zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poudarja, da bi morali sistemi zdravstvenega varstva zagotavljati odkrivanje, prijavljanje in preprečevanje spolnega nasilja in/ali zlorab; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poziva države članice, naj povečajo storitve večdisciplinarnega ocenjevanja in ponovnega ocenjevanja za odrasle invalide, da bi lahko razvili individualizirane načrte, uresničljive z uporabo teritorialnih virov (na primer storitev na domu/dnevnih storitev/nastanitvenih storitev), ki bi izpolnjevali opredeljene biopsihosocialne zahteve; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poziva Komisijo in države članice, naj docela izkoristijo okvir evropskih referenčnih mrež za razvijanje in širjenje dostopa do multidisciplinarnega in specializiranega zdravstvenega varstva za invalide na splošno, zlasti pa za tiste z redkimi oblikami invalidnosti; |
| --- | --- |

80.

| 81. | želi poudariti, da je Komisija v akcijskem načrtu za zdravstveno osebje EU in v agendi EU o učinkovitih, dostopnih in prožnih zdravstvenih sistemih namenila premalo pozornosti invalidnosti, saj ni izrecno obravnavana ne v enem ne v drugem besedilu; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poudarja uspešnost drugega skupnega ukrepa na področju demence, obenem pa upa, da bodo farmacevtska podjetja, ki sodelujejo pri pobudi za inovativna zdravila, v prihodnjih treh letih temu namenila dodatna sredstva; |
| --- | --- |

82.

| 83. | poziva Komisijo, naj predstavi strategijo za pomoč ljudem s težkimi oblikami invalidnosti po smrti sorodnikov, ki so bili odgovorni za njihovo vsakodnevno oskrbo (prim. nedavno sprejeti italijanski zakon dopo di noi ali „za nami“); |
| --- | --- |

83.

| 84. | poziva Komisijo, naj izvede temeljito analizo razhajanj med sklepnimi ugotovitvami OZN in svojim poročilom o napredku, zlasti v zvezi s prednostnim področjem zdravja v evropski strategiji o invalidnosti; |
| --- | --- |

84.

| 85. | poziva k doslednemu spodbujanju lokalne porodniške oskrbe v okviru javne oskrbe v državah članicah, da bi zmanjšali število primerov invalidnosti zaradi porodnih zapletov ter materam in otrokom zagotovili varno rojstvo v skladu s kontrolnim seznamom Svetovne zdravstvene organizacije za varno rojstvo otroka; |
| --- | --- |

85.

| 86. | se mu zdi spodbuden napredek, dosežen v evropskem sektorju telemedicine, saj bi lahko bistveno spremenil zmožnosti invalidov, da dostopajo do storitev; nadalje meni, da bodo uvedba tehnologije 4G, vzpon tehnologije 5G in širitev interneta stvari pomagali izboljšati zagotavljanje zdravstvenih storitev za invalide; poziva Komisijo, naj zagotovi, da sektor evropske zdravstvene tehnologije ne bo regulativno preobremenjen ter da bo imel zadosten dostop do financiranja; |
| --- | --- |

86.

Zunanje delovanje

| 87. | poziva, naj bo zunanje delovanje EU v celoti skladno s Konvencijo OZN o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poziva EU, naj zagotovi, da bosta razvojno sodelovanje in humanitarno delovanje popolnoma dostopna in vključujoča za invalide; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poziva EU, naj v uradno poročanje o razvojni pomoči uvede kazalnik o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

89.

| 90. | poziva EU, naj si prevzame osrednjo vlogo pri tem, da invalidi ne bodo zapostavljeni pri razvojnem sodelovanju in humanitarni pomoči, kar je v skladu z zavezo v evropskem soglasju o razvoju, ter naj odpravlja tudi večplastno diskriminacijo, ki jo doživljajo ranljive osebe in marginalizirane skupine; |
| --- | --- |

90.

| 91. | poziva Komisijo, naj neodvisno od nove evropske strategije o invalidnosti prevzame vodilno vlogo pri takem izvajanju ciljev trajnostnega razvoja v zunanjem delovanju, da bo upoštevan vidik invalidnosti, in sicer z jasnim, preglednim in vključujočim načrtom za uresničevanje teh ciljev; |
| --- | --- |

91.

| 92. | obžaluje, da med kazalniki ciljev trajnostnega razvoja EU kazalnik o zaposlovanju ni razčlenjen po invalidnosti; poziva EU, naj v sodelovanju s partnerskimi državami spodbuja razčlenitev podatkov glede na vrsto invalidnosti; |
| --- | --- |

92.

| 93. | poziva EU in njene partnerje, naj vključijo invalide in njihove predstavniške organizacije v vse faze oblikovanja politik in projektov, tudi na terenu v partnerskih državah z dejavnim sodelovanjem invalidskih organizacij; |
| --- | --- |

93.

| 94. | poudarja, da invalidke pogosto doživljajo še večje izzive in nevarnosti v državah, ki so vpletene v spore, in na kriznih območjih; zato poudarja, da jih je treba v zunanji politiki EU zaščititi; |
| --- | --- |

94.

Obveznosti v institucijah EU

| 95. | poziva institucije EU, naj na svojih zunanjih in notranjih spletnih mestih omogočijo dostop do funkcij, vsebine, dokumentov, videoposnetkov in spletnih storitev, vključno z javnimi posveti, in naj javno poročajo o skladnosti s smernicami, priporočili in obveznostmi za spletno dostopnost; |
| --- | --- |

95.

| 96. | obžaluje, da se še vedno ne izvaja projekt INSIGN, ki gluhim in naglušnim omogoča neodvisno komuniciranje z institucijami EU, tako da jih poveže s tolmači znakovnega jezika in storitvami sprotnega podnaslavljanja v državah članicah, čeprav je Evropska komisija financirala razvoj prototipa storitvene platforme, ki je bil v letu 2014 uspešno preskušen v Evropskem parlamentu; |
| --- | --- |

96.

| 97. | poziva institucije EU, naj – na preprosto zahtevo – omogočijo dostop do vseh svojih javnih sej, tudi z zagotovljenim tolmačenjem za znakovni jezik in samodejnim zapisom govora, z dokumenti v Braillovi pisavi ter z drugimi oblikami nadomestne in dopolnilne komunikacije in s fizičnim dostopom do njihovih stavb; ve za težave pri zagotavljanju podnapisov za vse prenose v živo in videoposnetke sej; vseeno poziva institucije, naj še naprej spremljajo tehnološki razvoj na tem področju, da bi dostopnost v prihodnosti še izboljšali; |
| --- | --- |

97.

| 98. | svetuje evropskim institucijam, naj v skladu s politiko EU o večjezičnosti dajo prednost tolmačenju iz nacionalnih znakovnih jezikov in v te jezike, ne pa v mednarodni znakovni jezik; |
| --- | --- |

98.

| 99. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo njihove volitve v Evropski parlament dostopne in da bodo vključevale vse, ki živijo v zavodih in/ali v skrbništvu; |
| --- | --- |

99.

| 100. | priznava, da ni dostopnih in vključujočih volilnih postopkov za invalide, zlasti za osebam z motnjami v duševnem razvoju, in to ne na ravni EU niti na ravni držav članic; poziva Evropski parlament, naj zagotovi, da bo njegovo komunikacijsko gradivo v zvezi z volitvami v Evropski parlament popolnoma dostopno; |
| --- | --- |

100.

| 101. | poziva evropske šole, vrtce in centre otroškega varstva po pouku, naj vsem otrokom uslužbencev EU zagotavlja kakovostno vključujoče izobraževanje, ki bo skladno s Konvencijo OZN o pravicah invalidov, tudi tistim s kompleksnimi potrebami po podpori; |
| --- | --- |

101.

| 102. | poziva EU, naj olajša zagotavljanje primerne prilagoditve in drugih oblik podpore pri zaposlovanju, na primer „pametne“ oblike dela, tudi za zaposlovanje invalidnih pomočnikov v institucijah EU; |
| --- | --- |

102.

| 103. | poziva Komisijo, naj revidira skupna pravila, izvedbene določbe, področje uporabe, zastopanje invalidov, dostopnost in prakso svojega skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja in ta sistem uskladi s Konvencijo OZN o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

103.

| 104. | poziva vse institucije, agencije in organe EU, naj vzpostavijo informacijske točke, ter poudarja, da bi bilo treba med generalnimi direktorati in institucijami EU vzpostaviti horizontalni medinstitucionalni mehanizem za usklajevanje; poziva, naj se vse potrebno uredi v sklopu strategije za izvajanje Konvencije OZN o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

104.

| 105. | poziva institucije, naj v skladu s členom 5 Direktive 2000/78/ES sprejmejo celovite politike zaposlovanja, ohranjanja zaposlitve in napredovanja, vključno z začasnimi pozitivnimi ukrepi, da bi dejavno in znatno povečali število invalidnega osebja in praktikantov, tudi tistih s posebnimi potrebami na psihosocialnem in intelektualnem področju; |
| --- | --- |

105.

| 106. | želi spomniti na vlogo medskupine Evropskega parlamenta za invalide pri izvajanju evropske strategije o invalidnosti v skladu s Konvencijo, saj združuje poslance Evropskega in nacionalnih parlamentov ter predstavnike organizacij in civilne družbe, tako na nacionalni kot na lokalni ravni; ugotavlja, da je medskupina izredno primeren forum za spodbujanje razprav, da bi zagotovili izvajanje strategije; |
| --- | --- |

106.

| 107. | poziva evropske institucije, naj se popolnoma in dejansko posvetujejo z invalidnimi uslužbenci in poslanci in jih vključijo v oblikovanje, izvajanje in spremljanje notranjih pravil, politik in praks, vključno s kadrovskimi predpisi ter določbami o primerni prilagoditvi in dostopnosti; |
| --- | --- |

107.

Razhajanja med poročilom o napredku in sklepnimi ugotovitvami

| 108. | obžaluje, da spletna mesta institucij EU ne ustrezajo ravni AAA standardov dostopnosti; poziva institucije, naj to raven čim prej dosežejo; |
| --- | --- |

108.

| 109. | obžaluje, da se prometna zakonodaja EU na nacionalni ravni še vedno ne izvaja v celoti; zato priporoča, naj vsaka država članic ustanovi nacionalni organ, ki bo zadolžen za njeno izvrševanje; |
| --- | --- |

109.

| 110. | je seznanjen z napredkom na področju dostopnosti železnic; poziva, naj se tudi za vse druge oblike prevoza, vključno z letalskim, uvede podobna ureditev o dostopnosti, da bi odpravili razkorak med varnostjo in dostopnostjo; |
| --- | --- |

110.

| 111. | ugotavlja, da Komisija v poročilu o napredku ne obravnava horizontalne direktive o enakem obravnavanju; |
| --- | --- |

111.

| 112. | ocenjuje za obžalovanja vredno, da Evropska unija ni dosegla velikega napredka pri ratifikaciji izbirnega protokola h Konvenciji OZN o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

112.

| 113. | ugotavlja, da Komisija doslej še ni medsektorsko in celovito pregledala svoje zakonodaje, da bi zagotovila popolno uskladitev z določbami Konvencije OZN o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

113.

| 114. | pozdravlja posodobljeni seznam instrumentov, ki vključuje tudi nedavno sprejete instrumente, a obžaluje, da izjava o pristojnostih ni bila revidirana in da seznam instrumentov ne vsebuje tistih, ki se sicer ne nanašajo neposredno na invalide, so pa zanje pomembni; |
| --- | --- |

114.

| 115. | obžaluje, da Komisija ni dosegla napredka pri vključevanju pravic invalidnih žensk in deklet v vse svoje politike in programe za enakost spolov ter pri vključevanju vidika spolov v svoje strategije na področju invalidnosti; |
| --- | --- |

115.

| 116. | odobrava, da je EU podpisala Konvencijo Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter boju proti njima (Istanbulsko konvencijo) ter poziva Svet, naj jo čim prej ratificira; |
| --- | --- |

116.

| 117. | obžaluje, da sedanje evropske politike na področju otrokovih pravic ne vključujejo v zadostni meri celovite strategije, ki bi temeljila na pravicah invalidnih fantov in deklet, in ukrepov za zaščito njihovih pravic, ter da strategije na področju invalidnosti ne upoštevajo in ne vključujejo v zadostni meri pravic invalidnih fantov in deklet; v skladu s Konvencijo OZN o pravicah invalidov in Konvencijo OZN o otrokovih pravicah poziva Komisijo, naj posebno pozornost nameni invalidnim otrokom; poudarja zlasti, da so invalidnim ženskam in dekletom potrebne vzornice; |
| --- | --- |

117.

| 118. | ugotavlja, da EU ni organizirala obsežne kampanje za ozaveščanje o Konvenciji OZN o pravicah invalidov ter za boj proti predsodkom o invalidih; |
| --- | --- |

118.

Prizadevanja za celovito in učinkovito strategijo o invalidnosti do leta 2030

Horizontalna vprašanja

| 119. | se zaveda, da bi moral biti cilj prihodnje strategije o invalidnosti popolno izvajanje Konvencije OZN o pravicah invalidov na vseh področjih politike EU in splošna dostopnost, udeležba, nediskriminacija in enakost, tako da bi bili zajeti vsi členi Konvencije in da bi bila vključena primerna finančna sredstva, časovni okvir za izvajanje in mehanizem za spremljanje ter da bi imela enako pravno veljavo kot sedanja strategija; se zaveda, da bo strategija uspešna le, če bodo sodelovali vsi deležniki, vključno s civilno družbo; |
| --- | --- |

119.

| 120. | poudarja, da bi morala strategija za obdobje 2020–2030 temeljiti na celovitem medsektorskem pregledu vse zakonodaje in politike EU, da se zagotovi popolna uskladitev z določbami Konvencije OZN o pravicah invalidov in vključi revidirana izjava o pristojnostih; |
| --- | --- |

120.

| 121. | poziva Komisijo, naj spodbuja ukrepe za učinkovito ponovno vključevanje in rehabilitacijo, da bi zmanjšali vpliv bolezni ali telesne, duševne ali čustvene invalidnosti na posameznikovo zmožnost za opravljanje plačanega dela; |
| --- | --- |

121.

| 122. | predlaga, naj bosta prihodnja strategija in postopek posvetovanja o njej pregledna, razumljiva in popolnoma dostopna ter naj vključujeta jasne kazalnike in referenčna merila; |
| --- | --- |

122.

| 123. | ugotavlja, da niz kazalnikov, ki ga EU uporablja v zvezi s cilji trajnostnega razvoja, ne zajema invalidov na področju cilja 4 (izobraževanje), cilja 5 (enakost spolov) in cilja 8 (dostojno delo in gospodarska rast); poziva, da bi v prihodnji strategiji uporabili globalne kazalnike glede ciljev trajnostnega razvoja in z njimi spremljali izvajanje glavnih ukrepov in politik EU na področju zaposlovanja; |
| --- | --- |

123.

| 124. | poudarja, da je pri prihodnji strategiji o invalidnosti pomembno zagotoviti, da bo usklajena z drugimi pobudami in strategijami EU, zato da bi spodbudili zaposlovanje in vključevanje invalidov, zlasti žensk; |
| --- | --- |

124.

| 125. | priporoča, da bi v strategijo po letu 2020 kot horizontalni vprašanji vključili javna naročila in standardizacijo, saj sta bi lahko povečali zaposljivost invalidov ter zbirali in izmenjevali dobro prakso med državami članicami; |
| --- | --- |

125.

| 126. | poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo projekti, ki jih financira EU, skladni s pristopom človekovih pravic iz Konvencije OZN o pravicah invalidov, in naj ne financira projektov, katerih rezultati ne bodo dostopni, ki izključujejo invalide ali ne spoštujejo standardov dostopnosti; |
| --- | --- |

126.

| 127. | poziva Komisijo, naj predlaga dostopno orodje za ocenjevanje s stalnim spremljanjem, ki bi zajemalo specifične kazalnike in oprijemljive cilje; |
| --- | --- |

127.

| 128. | poziva EU in države članice, zdaj ko je EU ratificirala Istanbulsko konvencijo, naj sprejmejo namenske ukrepe za reševanje problematike nasilja nad invalidnimi ženskami in dekleti; poziva Komisijo, naj pripravi celovito evropsko strategijo za boj proti nasilju nad ženskami, s posebnim poudarkom na invalidnih ženskah in dekletih; |
| --- | --- |

128.

| 129. | priznava, da so invalidne ženske, zlasti z motnjami v duševnem razvoju, bolj izpostavljene nasilju na podlagi spola, spolnemu nadlegovanju ali drugim oblikam zlorabe; poleg tega priznava, da zaradi odvisnega položaja morda ne morejo opredeliti ali prijaviti zlorabe; poudarja, da je treba še bolj prilagoditi izvajanje evropske strategije o invalidnosti, ki omogoča preventivne ukrepe, namenjene preprečevanju vseh vrst zlorab, ter da je treba žrtvam nasilja zagotoviti visokokakovostno, dostopno in prilagojeno podporo; |
| --- | --- |

129.

| 130. | poziva EU, naj evropsko strategijo o invalidnosti vključi v vso zakonodajo EU in v proces evropskega semestra; se zavzema za resničen strukturiran dialog med EU in invalidskimi organizacijami pri pripravi evropske strategije o invalidnosti za obdobje po letu 2020; |
| --- | --- |

130.

| 131. | priporoča, naj bo v prihodnji strategiji upoštevano, da so podporne storitve bistvenega pomena za to, da lahko invalidi uživajo človekove pravice; |
| --- | --- |

131.

| 132. | priporoča, naj prihodnja strategija zajame tudi vprašanja, povezana z usposabljanjem osebja, kar je bistveno za zagotavljanje podpore v skladu z načeli Konvencije OZN o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

132.

Dodatna področja ukrepanja

| 133. | poziva, naj se v vsa področja prihodnje strategije vključita enakost in nediskriminacija tudi za invalidne osebe LGBTQI, ki doživljajo večplastno diskriminacijo; poziva Komisijo in države članice, naj v boju proti diskriminaciji, stigmatizaciji in predsodkom o invalidih, osebam s psihosocialnimi motnjami, učnimi težavami ali avtizmom spodbujajo kampanje in usposabljanje za ozaveščanje o Konvenciji OZN o pravicah invalidov ter o tem, da je treba spoštovati raznolikost; |
| --- | --- |

133.

| 134. | poudarja, da je treba več storiti za premagovanje stereotipov in predsodkov o invalidnosti v medijih, da bomo spremenili izključujoče norme, ki vladajo v družbi; poziva Komisijo in države članice, naj vlagajo v pobude za ozaveščanje javnosti in zagotovijo, da bodo invalidi predstavljeni kot enakovredni državljani, ter se tako zoperstavijo stereotipom o invalidnosti; |
| --- | --- |

134.

| 135. | poudarja, da sta spol in invalidnost povezana, zlasti kar zadeva informirano privolitev in uporabo kontracepcije, prisilno sterilizacijo in dostop do reproduktivnih pravic; poziva države članice, naj razmislijo, ali bi morale v zvezi s tem oceniti svojo zakonodajo; |
| --- | --- |

135.

| 136. | poziva EU, naj pravice invalidnih otrok vključijo na vsa področja prihodnje strategije; |
| --- | --- |

136.

| 137. | priznava, da je poslovna sposobnost eden od temeljnih pogojev za uživanje človekovih pravic, na primer volilne pravice, in da mora biti cilj vseh novih strategij to, da poslovna sposobnost na katerem koli življenjskem področju nikomur ni kratena na podlagi invalidnosti; poziva, naj EU v ta namen zagotovi, da bodo lahko v skladu s Konvencijo vsi invalidi uživali vse pravice iz pogodb in zakonodaje Evropske unije, kot so dostop do pravnega varstva, blaga in storitev, vključno z bančnimi storitvami, zaposlovanjem in zdravstvenim varstvom, ter pravica do udeležbe na evropskih volitvah in potrošniške pravice, in naj v skladu s Konvencijo OZN o pravicah invalidov spodbuja neprisilne ukrepe in podprto odločanje; |
| --- | --- |

137.

| 138. | odločno poziva Komisijo, naj v novo strategijo vključi vse možne ukrepe, da bo v skladu s Konvencijo in Odborom OZN za pravice invalidov zagotovljena svoboda in varnost vsem osebam z vsemi vrstami invalidnosti; |
| --- | --- |

138.

| 139. | odločno poziva Komisijo, naj v prihodnjih predpisih o financiranju ohrani načelo partnerstva in zagotovi, da ga bodo v celoti spoštovali; |
| --- | --- |

139.

| 140. | poziva Komisijo, naj spodbuja strukturno sodelovanje invalidov in njihovih predstavniških organizacij v vseh postopkih odločanja, tako na nacionalni ravni kot na ravni EU, in naj financira krepitev zmogljivosti invalidskih organizacij, tako da bo invalidom omogočeno strukturirano sodelovanje v vseh odločitvah, ki jih zadevajo; poziva države članice, naj tudi v prihodnje izvajajo usposabljanje o Konvenciji OZN o pravicah invalidov in tako zagotovijo, da bodo invalidi poznali svoje pravice, s tem pa bo mogoče preprečevati diskriminacijo; |
| --- | --- |

140.

| 141. | želi opomniti, da je Odbor OZN za pravice invalidov izrazil veliko zaskrbljenost zaradi negotovega položaja invalidov v aktualni migracijski krizi v EU; odločno poziva Komisijo, naj invalidnost vključi v svojo migracijsko in begunsko politiko ter zagotovi, da bo v vseh sredstvih EU, namenjenih tej humanitarni krizi, vključen tudi vidik invalidnosti; |
| --- | --- |

141.

| 142. | odločno poziva države članice, naj razčlenijo podatke glede vrste invalidnosti in naj pri zbiranju primerljivih podatkov o invalidnosti na različnih področjih tesno sodelujejo z Eurostatom, tako da bodo zajete tudi osebe, ki živijo v zavodih, obenem pa naj strategijo o invalidnosti povežejo s procesom doseganja ciljev trajnostnega razvoja in agende za trajnostni razvoj do leta 2030; |
| --- | --- |

142.

| 143. | poudarja, da so potrebni merljivi in primerljivi količinski kazalniki in kazalniki kakovosti, tudi glede dostopnosti, enakosti, socialne zaščite, zdravja, šolskih rezultatov in števila študentov v vključujočem izobraževanju, ter da je treba oceniti, kako EU in države članice izvajajo Konvencijo OZN o pravicah invalidov, in odločno poziva, da je treba zbirati podatke, da bi te kazalnike lažje uporabljali; |
| --- | --- |

143.

| 144. | poziva EU, naj v sodelovanju z invalidi in njihovimi predstavniškimi organizacijami oblikuje sistem kazalnikov, ki bo temeljil na človekovih pravicah, ter sistem zbiranja celovitih primerljivih podatkov, ki bodo razčlenjeni po spolu, starosti, skupinah podeželskega oziroma mestnega prebivalstva in vrsti invalidnosti; |
| --- | --- |

144.

| 145. | se zaveda, da so osebe z motnjami v duševnem razvoju še posebej izpostavljene diskriminaciji in zlorabam, pogosto živijo v zavodih, nimajo dostopa do izobraževanja in o sebi ne odločajo same; |
| --- | --- |

145.

| 146. | odločno poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo dodatne ukrepe za najbolj ranljive, kot so invalidni brezdomci; |
| --- | --- |

146.

| 147. | poudarja, da je treba izvajanje Konvencije OZN o pravicah invalidov v skladu z njenim členom 33 stalnem spremljanju in da se je treba ob tem posvetovati z invalidskimi organizacijami; |
| --- | --- |

147.

| 148. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo prizadevanja skupine EU na visoki ravni za boj proti rasizmu, ksenofobiji in drugim oblikam nestrpnosti v zvezi z boljšim evidentiranjem kaznivih dejanj iz sovraštva in z zbiranjem podatkov o tem pokazala popolno sliko kaznivih dejanj iz sovraštva zoper invalide; |
| --- | --- |

148.

| 149. | poziva vse države članice, naj okvirom za spremljanje iz člena 33(2) Konvencije OZN o pravicah invalidov zagotovijo zadostna in stabilna finančna sredstva in človeške vire, da bodo lahko povsem neodvisno opravljali svoje naloge; |
| --- | --- |

149.

| 150. | poziva Komisijo, naj okviru EU za spremljanje zagotovi ustrezna sredstva, da bo lahko ustrezno in neodvisno opravljal svoje naloge; |
| --- | --- |

150.

| 151. | želi spomniti, da Odbor za peticije (PETI) vsako leto prejme precejšnje število peticij o težavah, s katerimi se invalidi po vsej EU pri vsakodnevnih dejavnostih srečujejo na osmih glavnih področjih, opredeljenih v evropski strategiji o invalidnosti, in o drugih problemih dostopnosti, na primer pri dostopu do zdravstvenega in socialnega varstva, izobraževanja in usposabljanja, trga dela, grajenega okolja in prometa, blaga in storitev, obveščanja in komunikacije ter glede udeležbe v političnem, javnem in kulturnem življenju; |
| --- | --- |

151.

| 152. | poziva vse države članice, naj ratificirajo Konvencijo OZN o pravicah invalidov in podpišejo njen izbirni protokol; |
| --- | --- |

152.

| 153. | poudarja, da ima Odbor za peticije s postopkom peticij (skupaj z evropskim varuhom človekovih pravic, katerega naloga je varovati državljane v primeru nepravilnosti) v okviru EU za Konvencijo OZN o pravicah invalidov zaščitno vlogo, saj vlagatelju peticije omogoča vložiti pritožbo, kadar evropski, nacionalni ali lokalni organi kršijo njegove pravice; poudarja, da peticije, ki jih prejema odbor, kažejo, da bo treba zavzeti učinkovit, horizontalni in nediskriminatoren pristopa do politik invalidnosti, ki bo temeljil na človekovih pravicah; poudarja, da ima Agencija Evropske unije za temeljne pravice pomembno vlogo pri krepitvi temeljnih pravic za invalide v EU in pri podpori izvajanju Konvencije OZN o pravicah invalidov v EU; |
| --- | --- |

153.

| 154. | poudarja, da večina peticij, ki jih vlagajo evropski državljani, zadeva težave pri postopkih oddaje vlog, priznavanju invalidnosti in v povezavi s tem, da uradni organi zamujajo pri izplačilu invalidskih pokojnin; poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 28 Konvencije OZN o pravicah invalidov glede ustreznega življenjskega standarda in socialne varnosti tem vprašanjem nameniti posebno pozornost pri izvajanju evropske strategije o invalidnosti in njenih ukrepov s področja socialnega varstva; |
| --- | --- |

154.

o

o o

| 155. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

155.

---

(1)  UL L 23, 27.1.2010, str. 35.

(2)  UNCRPD/C/EU/CO/1.

(3)  UL L 94, 28.3.2014, str. 65.

(4)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0485.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0360.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0318.

(8)  UL C 353, 27.9.2016, str. 41.

(9)  UL C 131 E, 8.5.2013, str. 9.

(10)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 23.

(11)  V okviru te resolucije je treba pojem „polnopravnega državljana“ razumeti v smislu Konvencije OZN o pravicah invalidov – da bi morali vsi invalidi popolnoma uživati vse človekove pravice.

(12)  Sodba Sodišča z dne 11. aprila 2013, HK Danmark, združeni zadevi C-335/11 in C-337/11, ECLI:EU:C:2013:222, točki 29 in 30; sodba Sodišča z dne 18. marca 2014, Z, C-363/12, ECLI:EU:C:2014:159, točka 73, sodba Sodišča z dne 22. maja 2014, Glatzel, C-356/12, ECLI:EU:C:2014:350, točka 68.

(13)  Direktiva (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o dostopnosti spletišč in mobilnih aplikacij organov javnega sektorja (UL L 327, 2.12.2016, str. 1).

(14)  Uredba Komisije (EU) št. 1300/2014 z dne 18. novembra 2014 o tehničnih specifikacijah za interoperabilnost v zvezi z dostopnostjo železniškega sistema Unije za invalide in funkcionalno ovirane osebe (UL L 356, 12.12.2014, str. 110).

(15)  Uredba (ES) št. 261/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o določitvi skupnih pravil glede odškodnine in pomoči potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov ter o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 295/91 (UL L 46, 17.2.2004, str. 1).

(16)  Direktiva Sveta 93/109/ES z dne 6. decembra 1993 o podrobni ureditvi uresničevanja aktivne in pasivne volilne pravice na volitvah v Evropski parlament za državljane Unije, ki prebivajo v državi članici, niso pa njeni državljani (UL L 329, 30.12.1993, str. 34).

(17)  Direktiva Sveta 94/80/ES z dne 19. decembra 1994 o določitvi podrobne ureditve za uresničevanje volilne pravice in pravice do kandidiranja na lokalnih volitvah državljanov Unije, ki prebivajo v državi članici, v kateri nimajo državljanstva (UL L 368, 31.12.1994, str. 38).

(18)  Predlog direktive Sveta o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost (COM(2008)0426).

(19)  Direktiva Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (UL L 303, 2.12.2000, str. 16).

(20)  Uredba (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (UL L 200, 7.6.2004, str. 1).

(21)  Direktiva 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu (UL L 88, 4.4.2011, str. 45).

---

PRIPOROČILA

Evropski parlament

Sreda, 15. november 2017

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/130 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/130

---

P8_TA(2017)0440

Vzhodno partnerstvo: vrh novembra 2017

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje o vzhodnem partnerstvu pred vrhom novembra 2017 (2017/2130(INI))

(2018/C 356/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3 in 8 ter naslova V, zlasti členov 21, 22, 36 in 37 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), pa tudi petega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3 in 8 ter naslova V, zlasti členov 21, 22, 36 in 37 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), pa tudi petega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju vzpostavitve vzhodnega partnerstva 7. maja 2009 v Pragi kot skupnega prizadevanja EU in njenih vzhodnih partneric Armenije, Azerbajdžana, Belorusije, Gruzije, Moldavije in Ukrajine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vzpostavitve vzhodnega partnerstva 7. maja 2009 v Pragi kot skupnega prizadevanja EU in njenih vzhodnih partneric Armenije, Azerbajdžana, Belorusije, Gruzije, Moldavije in Ukrajine,

| — | ob upoštevanju skupnih izjav z vrhov vzhodnega partnerstva, ki so potekali leta 2011 v Varšavi, leta 2013 v Vilni in leta 2015 v Rigi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih izjav z vrhov vzhodnega partnerstva, ki so potekali leta 2011 v Varšavi, leta 2013 v Vilni in leta 2015 v Rigi,

| — | ob upoštevanju izjave voditeljev 27 držav članic, Evropskega sveta, Evropskega parlamenta in Evropske komisije, sprejete 25. marca 2017 v Rimu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave voditeljev 27 držav članic, Evropskega sveta, Evropskega parlamenta in Evropske komisije, sprejete 25. marca 2017 v Rimu,

| — | ob upoštevanju priporočil in dejavnosti parlamentarne skupščine Euronest, foruma civilne družbe vzhodnega partnerstva, Odbora regij ter konference regionalnih in lokalnih oblasti za vzhodno partnerstvo (CORLEAP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil in dejavnosti parlamentarne skupščine Euronest, foruma civilne družbe vzhodnega partnerstva, Odbora regij ter konference regionalnih in lokalnih oblasti za vzhodno partnerstvo (CORLEAP),

| — | ob upoštevanju sporočil Evropske komisije in Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) o evropski sosedski politiki, zlasti poročila iz leta 2017 o izvajanju pregleda evropske sosedske politike (JOIN(2017)0018) in revidiranega delovnega dokumenta iz leta 2017 z naslovom Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020: Focusing on key priorities and tangible results (Vzhodno partnerstvo – 20 ciljev do leta 2020: osredotočanje na ključne prednostne naloge in oprijemljive rezultate) (SWD(2017)0300), pa tudi sporočila iz leta 2016 o globalni strategiji za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočil Evropske komisije in Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) o evropski sosedski politiki, zlasti poročila iz leta 2017 o izvajanju pregleda evropske sosedske politike (JOIN(2017)0018) in revidiranega delovnega dokumenta iz leta 2017 z naslovom Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020: Focusing on key priorities and tangible results (Vzhodno partnerstvo – 20 ciljev do leta 2020: osredotočanje na ključne prednostne naloge in oprijemljive rezultate) (SWD(2017)0300), pa tudi sporočila iz leta 2016 o globalni strategiji za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o evropski sosedski politiki in vzhodnem partnerstvu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o evropski sosedski politiki in vzhodnem partnerstvu,

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 5. julija 2017 Svetu o 72. zasedanju generalne skupščine Združenih narodov (1), svojih resolucij, zlasti z dne 15. junija 2017 o primeru Afgana Mukhtarlija in razmerah na področju medijev v Azerbajdžanu (2), z dne 6. aprila 2017 (3) in 24. novembra 2016 (4) o razmerah v Belorusiji, z dne 16. marca 2017 o prednostnih nalogah Evropske unije za zasedanja Sveta OZN za človekove pravice v letu 2017 (5), z dne 13. decembra 2016 o pravicah žensk v državah vzhodnega partnerstva (6), z dne 21. januarja 2016 o pridružitvenih sporazumih/poglobljenih in celovitih območjih proste trgovine z Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino (7) ter z dne 9. julija 2015 o pregledu evropske sosedske politike (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 5. julija 2017 Svetu o 72. zasedanju generalne skupščine Združenih narodov (1), svojih resolucij, zlasti z dne 15. junija 2017 o primeru Afgana Mukhtarlija in razmerah na področju medijev v Azerbajdžanu (2), z dne 6. aprila 2017 (3) in 24. novembra 2016 (4) o razmerah v Belorusiji, z dne 16. marca 2017 o prednostnih nalogah Evropske unije za zasedanja Sveta OZN za človekove pravice v letu 2017 (5), z dne 13. decembra 2016 o pravicah žensk v državah vzhodnega partnerstva (6), z dne 21. januarja 2016 o pridružitvenih sporazumih/poglobljenih in celovitih območjih proste trgovine z Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino (7) ter z dne 9. julija 2015 o pregledu evropske sosedske politike (8),

| — | ob upoštevanju skupne izjave parlamentov Gruzije, Moldavije in Ukrajine z dne 3. julija 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave parlamentov Gruzije, Moldavije in Ukrajine z dne 3. julija 2017,

| — | ob upoštevanju člena 113 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 113 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0308/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A8-0308/2017),

| A. | ker vzhodno partnerstvo temelji na skupni zavezi Armenije, Azerbajdžana, Belorusije, Gruzije, Moldavije, Ukrajine in Evropske unije, da bodo poglabljali svoje odnose ter spoštovali mednarodno pravo in temeljne vrednote, vključno z demokracijo, pravno državo, spoštovanjem človekovih pravic, temeljnih svoboščin in enakosti spolov ter socialnim tržnim gospodarstvom, trajnostnim razvojem in dobrim upravljanjem; |
| --- | --- |

A.

ker vzhodno partnerstvo temelji na skupni zavezi Armenije, Azerbajdžana, Belorusije, Gruzije, Moldavije, Ukrajine in Evropske unije, da bodo poglabljali svoje odnose ter spoštovali mednarodno pravo in temeljne vrednote, vključno z demokracijo, pravno državo, spoštovanjem človekovih pravic, temeljnih svoboščin in enakosti spolov ter socialnim tržnim gospodarstvom, trajnostnim razvojem in dobrim upravljanjem;

| B. | ker si vzhodno partnerstvo prizadeva za uresničitev skupnih ciljev, tj. spodbujanje stabilnosti, krepitev zaupanja in sodelovanje, podpiranje demokratičnih reform, dobri sosedski odnosi, mirno reševanje sporov in regionalno sodelovanje, krepitev medosebnih stikov in spodbujanje trgovine, da bi okrepili politični dialog in združevanje, pa tudi gospodarsko sodelovanje in povezovanje; |
| --- | --- |

B.

ker si vzhodno partnerstvo prizadeva za uresničitev skupnih ciljev, tj. spodbujanje stabilnosti, krepitev zaupanja in sodelovanje, podpiranje demokratičnih reform, dobri sosedski odnosi, mirno reševanje sporov in regionalno sodelovanje, krepitev medosebnih stikov in spodbujanje trgovine, da bi okrepili politični dialog in združevanje, pa tudi gospodarsko sodelovanje in povezovanje;

| C. | ker si EU prek globalne strategije in revidirane evropske sosedske politike prizadeva za zbližanje s svojimi partnericami prek pospešenega političnega združevanja in gospodarskega povezovanja z EU, hkrati pa želi spodbuditi politično stabilizacijo, družbeno odpornost in gospodarsko blaginjo v svojem sosedstvu ter ponuditi priložnosti za privilegirane politične in gospodarske odnose v skladu s stopnjo ambicij posamezne partnerske države; |
| --- | --- |

C.

ker si EU prek globalne strategije in revidirane evropske sosedske politike prizadeva za zbližanje s svojimi partnericami prek pospešenega političnega združevanja in gospodarskega povezovanja z EU, hkrati pa želi spodbuditi politično stabilizacijo, družbeno odpornost in gospodarsko blaginjo v svojem sosedstvu ter ponuditi priložnosti za privilegirane politične in gospodarske odnose v skladu s stopnjo ambicij posamezne partnerske države;

| D. | ker EU meni, da je sodelovanje samo po sebi vrednota, in trdno verjame, da prinaša koristi za vse vključene strani, ter se je zato zavezala nadaljnjemu sodelovanju z vsemi državami vzhodnega partnerstva, pod pogojem, da osrednje evropske vrednote ne bodo postavljene pod vprašaj ali ogrožene; |
| --- | --- |

D.

ker EU meni, da je sodelovanje samo po sebi vrednota, in trdno verjame, da prinaša koristi za vse vključene strani, ter se je zato zavezala nadaljnjemu sodelovanju z vsemi državami vzhodnega partnerstva, pod pogojem, da osrednje evropske vrednote ne bodo postavljene pod vprašaj ali ogrožene;

| E. | ker morajo EU in njeni partnerji zagotoviti vire in instrumente, s katerimi bodo lahko izpolnili zaveze, partnerji pa se morajo bolj osredotočiti na izvajanje obstoječih sporazumov; |
| --- | --- |

E.

ker morajo EU in njeni partnerji zagotoviti vire in instrumente, s katerimi bodo lahko izpolnili zaveze, partnerji pa se morajo bolj osredotočiti na izvajanje obstoječih sporazumov;

| F. | ker so udeleženci vrha v Rigi leta 2015 pozvali k napredku, ki ga je treba do naslednjega vrha doseči na področjih (1) krepitve institucij in dobrega upravljanja, (2) mobilnosti in medosebnih stikov, (3) gospodarskega razvoja in tržnih priložnosti ter (4) povezljivosti, energetske učinkovitosti, okolja in podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

F.

ker so udeleženci vrha v Rigi leta 2015 pozvali k napredku, ki ga je treba do naslednjega vrha doseči na področjih (1) krepitve institucij in dobrega upravljanja, (2) mobilnosti in medosebnih stikov, (3) gospodarskega razvoja in tržnih priložnosti ter (4) povezljivosti, energetske učinkovitosti, okolja in podnebnih sprememb;

| G. | ker je bil od zadnjega vrha dosežen velik napredek, zlasti s sklenitvijo in začetkom veljavnosti treh pridružitvenih sporazumov, vključno s poglobljenim in celovitim prostotrgovinskim območjem z Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino, brezvizumsko ureditvijo z Gruzijo in Ukrajino od leta 2017 (ter Moldavijo od leta 2014), zaključkom pogajanj o celovitem in okrepljenem partnerskem sporazumu z Armenijo (ki služi kot zgled za to, da je določena država članica Evrazijske gospodarske unije in hkrati sodeluje v sosedskih strategijah EU), začetkom pogajanj o novem celovitem sporazumu z Azerbajdžanom, sprejetjem obsežnih reform v številnih od teh držav s politično, tehnično in finančno podporo Evropske unije ter nadaljevanjem politike „kritičnega sodelovanja“ z Belorusijo; |
| --- | --- |

G.

ker je bil od zadnjega vrha dosežen velik napredek, zlasti s sklenitvijo in začetkom veljavnosti treh pridružitvenih sporazumov, vključno s poglobljenim in celovitim prostotrgovinskim območjem z Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino, brezvizumsko ureditvijo z Gruzijo in Ukrajino od leta 2017 (ter Moldavijo od leta 2014), zaključkom pogajanj o celovitem in okrepljenem partnerskem sporazumu z Armenijo (ki služi kot zgled za to, da je določena država članica Evrazijske gospodarske unije in hkrati sodeluje v sosedskih strategijah EU), začetkom pogajanj o novem celovitem sporazumu z Azerbajdžanom, sprejetjem obsežnih reform v številnih od teh držav s politično, tehnično in finančno podporo Evropske unije ter nadaljevanjem politike „kritičnega sodelovanja“ z Belorusijo;

| H. | ker so se razmere na področju človekovih pravic v nekaterih ustanovnih članicah od vzpostavitve vzhodnega partnerstva v Pragi poslabšale, demokratizacija pa se je ustavila; ker mora biti eden od glavnih izzivov olajšati potekajoči prehod v vključujočo, odgovorno, stabilno in trdno demokracijo; |
| --- | --- |

H.

ker so se razmere na področju človekovih pravic v nekaterih ustanovnih članicah od vzpostavitve vzhodnega partnerstva v Pragi poslabšale, demokratizacija pa se je ustavila; ker mora biti eden od glavnih izzivov olajšati potekajoči prehod v vključujočo, odgovorno, stabilno in trdno demokracijo;

| I. | ker sta večja mobilnost in poglobitev medosebnih stikov med partnerskimi državami in EU še vedno nepogrešljiv instrument za spodbujanje evropskih vrednosti; |
| --- | --- |

I.

ker sta večja mobilnost in poglobitev medosebnih stikov med partnerskimi državami in EU še vedno nepogrešljiv instrument za spodbujanje evropskih vrednosti;

| J. | ker je cilj novega strateškega delovnega načrta, ki sta ga predlagali Komisija in ESZD in ki združuje dvostransko in regionalno sodelovanje, usmerjati prihodnje delo EU in šestih partnerskih držav z osredotočanjem na dvajset ciljev do leta 2020; |
| --- | --- |

J.

ker je cilj novega strateškega delovnega načrta, ki sta ga predlagali Komisija in ESZD in ki združuje dvostransko in regionalno sodelovanje, usmerjati prihodnje delo EU in šestih partnerskih držav z osredotočanjem na dvajset ciljev do leta 2020;

| K. | ker so neodvisnost, suverenost in ozemeljska celovitost vzhodnih partneric EU še vedno ogrožene zaradi nerešenih regionalnih sporov, vključno z nekaterimi, ki jih je sprožila in jih še vedno dejavno podpira Ruska federacija in so v nasprotju z mednarodnimi zavezami glede spoštovanja mednarodnega pravnega reda; ker bi morala EU igrati dejavnejšo vlogo pri mirnem reševanju vseh potekajočih sporov v sosedstvu; ker ruska agresija proti Ukrajini, priključitev Krimskega polotoka in stalna okupacija dveh gruzijskih regij ter ruske hibridne groženje, vključno z destabilizacijo in propagando, ogrožajo evropsko varnost kot celoto; |
| --- | --- |

K.

ker so neodvisnost, suverenost in ozemeljska celovitost vzhodnih partneric EU še vedno ogrožene zaradi nerešenih regionalnih sporov, vključno z nekaterimi, ki jih je sprožila in jih še vedno dejavno podpira Ruska federacija in so v nasprotju z mednarodnimi zavezami glede spoštovanja mednarodnega pravnega reda; ker bi morala EU igrati dejavnejšo vlogo pri mirnem reševanju vseh potekajočih sporov v sosedstvu; ker ruska agresija proti Ukrajini, priključitev Krimskega polotoka in stalna okupacija dveh gruzijskih regij ter ruske hibridne groženje, vključno z destabilizacijo in propagando, ogrožajo evropsko varnost kot celoto;

| L. | ker politika vzhodnega partnerstva temelji na suvereni pravici vsake partnerice, da izbere raven ambicij, za katere si bo prizadevala v svojih odnosih z EU; ker bodo partnerji, ki si prizadevajo za tesnejše odnose z EU, lahko računali na večjo podporo in pomoč pri doseganju skupnih ciljev, če bodo izpolnili obstoječe zaveze glede reform, kar je v skladu z načelom „več za več“; |
| --- | --- |

L.

ker politika vzhodnega partnerstva temelji na suvereni pravici vsake partnerice, da izbere raven ambicij, za katere si bo prizadevala v svojih odnosih z EU; ker bodo partnerji, ki si prizadevajo za tesnejše odnose z EU, lahko računali na večjo podporo in pomoč pri doseganju skupnih ciljev, če bodo izpolnili obstoječe zaveze glede reform, kar je v skladu z načelom „več za več“;

| 1. | priporoči Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje, naj: |
| --- | --- |

1.

O prihodnosti vzhodnega partnerstva

| (a) | zagotovijo, da bo vrh novembra 2017 usmerjen v prihodnost, da bo prinašal novo dinamiko in določil jasne politične vizije za prihodnost vzhodnega partnerstva kot dolgoročne politike; zagotovijo predvsem, da bodo sklepi s tega vrha podlaga za spoštovanje temeljnih vrednot Evropske unije, zlasti spoštovanje demokracije, človekovih pravic, temeljnih svoboščin, pravne države, dobrega upravljanja, državljanskih pravic, prepovedi diskriminacije in enakosti spolov, na katerih temelji vzhodno partnerstvo, s poudarjanjem teh vrednot kot bistvenih elementov pridružitvenih sporazumov in priznavanjem zavezanosti zadevnih partneric izvajanju in spodbujanju teh vrednot; |
| --- | --- |

(a)

zagotovijo, da bo vrh novembra 2017 usmerjen v prihodnost, da bo prinašal novo dinamiko in določil jasne politične vizije za prihodnost vzhodnega partnerstva kot dolgoročne politike; zagotovijo predvsem, da bodo sklepi s tega vrha podlaga za spoštovanje temeljnih vrednot Evropske unije, zlasti spoštovanje demokracije, človekovih pravic, temeljnih svoboščin, pravne države, dobrega upravljanja, državljanskih pravic, prepovedi diskriminacije in enakosti spolov, na katerih temelji vzhodno partnerstvo, s poudarjanjem teh vrednot kot bistvenih elementov pridružitvenih sporazumov in priznavanjem zavezanosti zadevnih partneric izvajanju in spodbujanju teh vrednot;

| (b) | izpolnijo visoka pričakovanja državljanov vseh partnerskih držav, kar zadeva odpravo korupcije, boj proti organiziranemu kriminalu ter podpiranje pravne države in dobrega upravljanja; si zato prizadevajo za obnovitev zavez partneric za sprejetje in celovito izvajanje reform, povezanih s sodstvom, javno upravo in bojem proti korupciji in organiziranemu kriminalu, na podlagi ustreznih načrtov z jasno opredeljenimi cilji in roki; |
| --- | --- |

(b)

izpolnijo visoka pričakovanja državljanov vseh partnerskih držav, kar zadeva odpravo korupcije, boj proti organiziranemu kriminalu ter podpiranje pravne države in dobrega upravljanja; si zato prizadevajo za obnovitev zavez partneric za sprejetje in celovito izvajanje reform, povezanih s sodstvom, javno upravo in bojem proti korupciji in organiziranemu kriminalu, na podlagi ustreznih načrtov z jasno opredeljenimi cilji in roki;

| (c) | okrepijo civilno družbo v partnerskih državah in njeno bistveno vlogo v vzhodnem partnerstvu, kot nepogrešljivem akterju v procesu demokratične konsolidacije in kot platformi za regionalno sodelovanje z brezkompromisnim nasprotovanjem vsem zakonodajam in ukrepom, katerih namen je omejiti njene zakonite dejavnosti, ter s spodbujanjem njene večje vključenosti v pripravo, nadzor in spremljanje izvajanja reform, povezanih s partnerstvom, pa tudi s spodbujanjem preglednosti in odgovornosti javnih institucij; |
| --- | --- |

(c)

okrepijo civilno družbo v partnerskih državah in njeno bistveno vlogo v vzhodnem partnerstvu, kot nepogrešljivem akterju v procesu demokratične konsolidacije in kot platformi za regionalno sodelovanje z brezkompromisnim nasprotovanjem vsem zakonodajam in ukrepom, katerih namen je omejiti njene zakonite dejavnosti, ter s spodbujanjem njene večje vključenosti v pripravo, nadzor in spremljanje izvajanja reform, povezanih s partnerstvom, pa tudi s spodbujanjem preglednosti in odgovornosti javnih institucij;

| (d) | spodbujajo volilne reforme, ki zagotavljajo, da so pravni okviri skladni z mednarodnimi standardi, s katerimi se izvajajo priporočila mednarodnih opazovalnih misij, ki jih vodi OVSE, in mnenja Beneške komisije, ter se dosegajo s preglednim procesa in so predmet širokega posvetovanja in po možnosti soglasja z opozicijo in civilno družbo, da bi se izboljšal volilni okvir brez vsakršne pristranskosti do vladajočih strank; zagotovijo, da EU dosledno uporablja obstoječe pogojevanje v zvezi z volilnimi reformami; |
| --- | --- |

(d)

spodbujajo volilne reforme, ki zagotavljajo, da so pravni okviri skladni z mednarodnimi standardi, s katerimi se izvajajo priporočila mednarodnih opazovalnih misij, ki jih vodi OVSE, in mnenja Beneške komisije, ter se dosegajo s preglednim procesa in so predmet širokega posvetovanja in po možnosti soglasja z opozicijo in civilno družbo, da bi se izboljšal volilni okvir brez vsakršne pristranskosti do vladajočih strank; zagotovijo, da EU dosledno uporablja obstoječe pogojevanje v zvezi z volilnimi reformami;

| (e) | zagotovijo, da bo v sklepih z vrha novembra 2017 opravljen pregled tega, kar je že bilo doseženo, in poudarjene potrebe po uresničitvi vseh zavez, ki so že bile sprejete, ter bo dan nov zagon za prihodnost partnerstva, vključno z oprijemljivimi rezultati za državljane, zlasti kar zadeva zaposlovanje, zmanjševanje družbeno-gospodarskih razlik, promet, povezljivost, energetsko neodvisnost, mobilnost in izobraževanje, ob upoštevanju, da je nov načrt za zunanje naložbe pomemben instrument v zvezi s tem; |
| --- | --- |

(e)

zagotovijo, da bo v sklepih z vrha novembra 2017 opravljen pregled tega, kar je že bilo doseženo, in poudarjene potrebe po uresničitvi vseh zavez, ki so že bile sprejete, ter bo dan nov zagon za prihodnost partnerstva, vključno z oprijemljivimi rezultati za državljane, zlasti kar zadeva zaposlovanje, zmanjševanje družbeno-gospodarskih razlik, promet, povezljivost, energetsko neodvisnost, mobilnost in izobraževanje, ob upoštevanju, da je nov načrt za zunanje naložbe pomemben instrument v zvezi s tem;

| (f) | si prizadevajo za zmanjšanje brezposelnosti, zlasti mladih, tudi s svežnjem podpornih ukrepov za mlade, kot je program EU4Youth, ter za razvoj znanj in spretnosti, prilagojenih spreminjajočim se potrebam na trgu dela, med drugim s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem, spodbujanjem podjetništva in lokalnih panog, podpiranjem trajnostnega kmetijstva, razvojem turizma in digitalnega gospodarstva, krepitvijo socialne infrastrukture ter javnega in zasebnega sektorja storitev, med drugim na področju zdravstva in nege; |
| --- | --- |

(f)

si prizadevajo za zmanjšanje brezposelnosti, zlasti mladih, tudi s svežnjem podpornih ukrepov za mlade, kot je program EU4Youth, ter za razvoj znanj in spretnosti, prilagojenih spreminjajočim se potrebam na trgu dela, med drugim s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem, spodbujanjem podjetništva in lokalnih panog, podpiranjem trajnostnega kmetijstva, razvojem turizma in digitalnega gospodarstva, krepitvijo socialne infrastrukture ter javnega in zasebnega sektorja storitev, med drugim na področju zdravstva in nege;

| (g) | spodbujajo in dejavno podpirajo izvajanje protidiskriminacijskih politik v vseh sektorjih družbe; zagotovijo enakost spolov v javnih politikah ter podporo za zaposljivost in podjetništvo žensk z zagotavljanjem nadaljnjega izvajanja politike tudi po ciljnem datumu, tj. letu 2020; |
| --- | --- |

(g)

spodbujajo in dejavno podpirajo izvajanje protidiskriminacijskih politik v vseh sektorjih družbe; zagotovijo enakost spolov v javnih politikah ter podporo za zaposljivost in podjetništvo žensk z zagotavljanjem nadaljnjega izvajanja politike tudi po ciljnem datumu, tj. letu 2020;

| (h) | se zavežejo sodelovanju za večjo mobilnost med EU in partnerskimi državami; podpirajo Moldavijo, Gruzijo in Ukrajino pri izvajanju sporazuma o liberalizaciji vizumskega režima in zagotovijo, da v prihodnosti ne bodo sproženi mehanizmi zadržanja, zlasti s tesnim sodelovanjem na področjih policije in carin, da se preprečijo varnostne grožnje, kriminaliteta in prekoračitve obdobij dovoljenega bivanja; začnejo dialoge o vizumih z Armenijo, da bi spodbudili napredek Azerbajdžana pri izvajanju sporazumov o poenostavitvi vizumskih postopkov in o ponovnem sprejemu oseb za začetek dialoga o vizumih v prihodnosti, ter zaključijo pogajanja o poenostavitvi vizumskih postopkov in o ponovnem sprejemu oseb z Belorusijo v korist njenih državljanov, da bi te države dosegle znaten napredek na področju temeljnih vrednot in izpolnile natančne pogoje, določene v akcijskih načrtih za liberalizacijo vizumskega režima; |
| --- | --- |

(h)

se zavežejo sodelovanju za večjo mobilnost med EU in partnerskimi državami; podpirajo Moldavijo, Gruzijo in Ukrajino pri izvajanju sporazuma o liberalizaciji vizumskega režima in zagotovijo, da v prihodnosti ne bodo sproženi mehanizmi zadržanja, zlasti s tesnim sodelovanjem na področjih policije in carin, da se preprečijo varnostne grožnje, kriminaliteta in prekoračitve obdobij dovoljenega bivanja; začnejo dialoge o vizumih z Armenijo, da bi spodbudili napredek Azerbajdžana pri izvajanju sporazumov o poenostavitvi vizumskih postopkov in o ponovnem sprejemu oseb za začetek dialoga o vizumih v prihodnosti, ter zaključijo pogajanja o poenostavitvi vizumskih postopkov in o ponovnem sprejemu oseb z Belorusijo v korist njenih državljanov, da bi te države dosegle znaten napredek na področju temeljnih vrednot in izpolnile natančne pogoje, določene v akcijskih načrtih za liberalizacijo vizumskega režima;

| (i) | dodatno povečajo možnosti za tesnejše sodelovanje na področjih izobraževanja, raziskav in inovacij, zlasti z olajšanjem udeležbe v programih, kot so Erasmus+, Spodbujanje odličnosti in povečevanje udeležbe ter EU4Innovation, pa tudi z zagotavljanjem jamstev za posojila s strani skupine Evropske investicijske banke v okviru njenega programa InnovFin; zagotovijo podporo za reformo izobraževanja ter obravnavajo vrzel na področju raziskav in inovacij; |
| --- | --- |

(i)

dodatno povečajo možnosti za tesnejše sodelovanje na področjih izobraževanja, raziskav in inovacij, zlasti z olajšanjem udeležbe v programih, kot so Erasmus+, Spodbujanje odličnosti in povečevanje udeležbe ter EU4Innovation, pa tudi z zagotavljanjem jamstev za posojila s strani skupine Evropske investicijske banke v okviru njenega programa InnovFin; zagotovijo podporo za reformo izobraževanja ter obravnavajo vrzel na področju raziskav in inovacij;

| (j) | zagotovijo, da bodo sklepi z vrha novembra 2017 pomenili tudi novo spodbudo za okrepitev možnosti za trajnostno gospodarsko rast, modernizacijo obstoječih sektorjev, trgovine in naložb, vključno z medregionalnimi možnostmi za čezmejno sodelovanje ter s posebnim poudarkom na podjetništvu ter malih in srednjih podjetjih; |
| --- | --- |

(j)

zagotovijo, da bodo sklepi z vrha novembra 2017 pomenili tudi novo spodbudo za okrepitev možnosti za trajnostno gospodarsko rast, modernizacijo obstoječih sektorjev, trgovine in naložb, vključno z medregionalnimi možnostmi za čezmejno sodelovanje ter s posebnim poudarkom na podjetništvu ter malih in srednjih podjetjih;

| (k) | pozovejo k preoblikovanju podpore EU za pridružitvene načrte in povezane strukturne reforme, zlasti tiste, ki omogočajo večjo konkurenčnost, ugodnejše poslovno okolje in ustrezen dostop do virov financiranja, tudi prek pobude EU4Business; pozorno spremljajo izvajanje poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih sporazumov, da bi preprečili socialni in okoljski damping; razvijejo ciljno usmerjeno pomoč za mala in srednja podjetja, da bi jim pomagali v celoti izkoristiti potencial poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih sporazumov; spodbudijo in podprejo pristno reformo gospodarskega sistema, namenjeno opuščanju monopolov in omejevanju vloge oligarhov s sprejetjem ustreznih zakonov, pa tudi večjo reformo bančnega in finančnega sektorja, namenjeno boju proti pranju denarja in izogibanju davkom; |
| --- | --- |

(k)

pozovejo k preoblikovanju podpore EU za pridružitvene načrte in povezane strukturne reforme, zlasti tiste, ki omogočajo večjo konkurenčnost, ugodnejše poslovno okolje in ustrezen dostop do virov financiranja, tudi prek pobude EU4Business; pozorno spremljajo izvajanje poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih sporazumov, da bi preprečili socialni in okoljski damping; razvijejo ciljno usmerjeno pomoč za mala in srednja podjetja, da bi jim pomagali v celoti izkoristiti potencial poglobljenih in celovitih prostotrgovinskih sporazumov; spodbudijo in podprejo pristno reformo gospodarskega sistema, namenjeno opuščanju monopolov in omejevanju vloge oligarhov s sprejetjem ustreznih zakonov, pa tudi večjo reformo bančnega in finančnega sektorja, namenjeno boju proti pranju denarja in izogibanju davkom;

| (l) | podpirajo razvoj potrebne prometne in povezovalne infrastrukture, tudi z ambicioznim naložbenim načrtom za osrednje omrežje TEN-T, ter spodbujajo trgovino znotraj regije; spodbujajo infrastrukturne projekte, ki bodo zagotovili nove priložnosti za trgovino in omogočili več komunikacije in izmenjav med EU in partnerskimi državami, pa tudi med partnerji; |
| --- | --- |

(l)

podpirajo razvoj potrebne prometne in povezovalne infrastrukture, tudi z ambicioznim naložbenim načrtom za osrednje omrežje TEN-T, ter spodbujajo trgovino znotraj regije; spodbujajo infrastrukturne projekte, ki bodo zagotovili nove priložnosti za trgovino in omogočili več komunikacije in izmenjav med EU in partnerskimi državami, pa tudi med partnerji;

| (m) | povečajo energetsko neodvisnost in učinkovitost s posebnimi naložbami in diverzifikacijo virov energije, zlasti glede energije iz obnovljivih virov in zmanjšanja odvisnosti od fosilnih goriv, z okrepljenim sodelovanjem na vseh prednostnih področjih energetske unije EU in s tesnejšim povezovanjem energetskih trgov partneric z evropskim energetskim trgom, s posebnim poudarkom na medsebojni povezanosti in infrastrukturi; zagotovijo, da bodo deli infrastrukture novega plinovoda v regiji, na morju in na kopnem, vključno s plinovodom Severni tok 2, popolnoma v skladu z zakonodajo EU in strategijo za energetsko unijo in da ne bodo spodkopavali regionalne energetske varnosti; sodelujejo z vzhodnimi partnericami, da bodo podprli gospodinjstva, ki so najbolj prizadeta zaradi vse višjih cen energije; |
| --- | --- |

(m)

povečajo energetsko neodvisnost in učinkovitost s posebnimi naložbami in diverzifikacijo virov energije, zlasti glede energije iz obnovljivih virov in zmanjšanja odvisnosti od fosilnih goriv, z okrepljenim sodelovanjem na vseh prednostnih področjih energetske unije EU in s tesnejšim povezovanjem energetskih trgov partneric z evropskim energetskim trgom, s posebnim poudarkom na medsebojni povezanosti in infrastrukturi; zagotovijo, da bodo deli infrastrukture novega plinovoda v regiji, na morju in na kopnem, vključno s plinovodom Severni tok 2, popolnoma v skladu z zakonodajo EU in strategijo za energetsko unijo in da ne bodo spodkopavali regionalne energetske varnosti; sodelujejo z vzhodnimi partnericami, da bodo podprli gospodinjstva, ki so najbolj prizadeta zaradi vse višjih cen energije;

| (n) | zagotovijo popolno spoštovanje mednarodnih sporazumov in obveznosti na področjih jedrske varnosti in varstva okolja; povečajo prizadevanja za uresničevanje zavez v zvezi s podnebnimi spremembami, tudi z ozaveščanjem javnosti, in za postopno in trajnostno opuščanje zastarelih elektrarn v Armeniji in Ukrajini; pozorno spremljajo razvoj novih projektov, kot je jedrska elektrarna v Ostrovcu (Belorusija); |
| --- | --- |

(n)

zagotovijo popolno spoštovanje mednarodnih sporazumov in obveznosti na področjih jedrske varnosti in varstva okolja; povečajo prizadevanja za uresničevanje zavez v zvezi s podnebnimi spremembami, tudi z ozaveščanjem javnosti, in za postopno in trajnostno opuščanje zastarelih elektrarn v Armeniji in Ukrajini; pozorno spremljajo razvoj novih projektov, kot je jedrska elektrarna v Ostrovcu (Belorusija);

| (o) | zagotovijo, da bodo sklepi z vrha novembra 2017 obravnavali tudi varnostne grožnje in spore, ki vplivajo na neodvisnost, suverenost, ozemeljsko celovitost, temeljne človekove pravice ter politično, socialno in gospodarsko stabilnost ter razvoj partneric in regije kot celote; |
| --- | --- |

(o)

zagotovijo, da bodo sklepi z vrha novembra 2017 obravnavali tudi varnostne grožnje in spore, ki vplivajo na neodvisnost, suverenost, ozemeljsko celovitost, temeljne človekove pravice ter politično, socialno in gospodarsko stabilnost ter razvoj partneric in regije kot celote;

| (p) | se zavežejo ohranjanju enotnosti ukrepov med državami članicami EU pri nadaljnjem izvajanju skupnega pritiska na Rusijo, katere vojaška prisotnost v regiji se je v zadnjih letih povečala, zlasti z okrepljenimi ciljno usmerjenimi omejevalnimi ukrepi, rešitvi spora v vzhodni Ukrajini s popolnim in dejanskim izvajanjem sporazumov iz Minska ter z ohranjanjem opazovalne misije OVSE, rešitvi spora med Rusijo in Gruzijo z oprijemljivimi rezultati mednarodnih razprav iz Ženeve in celovitim izvajanjem sporazuma o premirju iz leta 2008 s strani Rusije, ponovni vzpostavitvi popolne suverenosti Ukrajine na Krimu, Gruzije na njenih zasedenih ozemljih Abhazije in Južne Osetije ter Moldavije v Pridnjestrju, ter namenjanju ustrezne pozornosti nevarnim ekološkim razmeram v vzhodni Ukrajini, podpiranju partnerjev pri krepitvi njihove odpornosti in zaustavitvi dodatnih groženj, ki jih predstavljajo umori, ki jih podpira država, kibernetsko orožje, dezinformacije in druge oblike destabilizacije; |
| --- | --- |

(p)

se zavežejo ohranjanju enotnosti ukrepov med državami članicami EU pri nadaljnjem izvajanju skupnega pritiska na Rusijo, katere vojaška prisotnost v regiji se je v zadnjih letih povečala, zlasti z okrepljenimi ciljno usmerjenimi omejevalnimi ukrepi, rešitvi spora v vzhodni Ukrajini s popolnim in dejanskim izvajanjem sporazumov iz Minska ter z ohranjanjem opazovalne misije OVSE, rešitvi spora med Rusijo in Gruzijo z oprijemljivimi rezultati mednarodnih razprav iz Ženeve in celovitim izvajanjem sporazuma o premirju iz leta 2008 s strani Rusije, ponovni vzpostavitvi popolne suverenosti Ukrajine na Krimu, Gruzije na njenih zasedenih ozemljih Abhazije in Južne Osetije ter Moldavije v Pridnjestrju, ter namenjanju ustrezne pozornosti nevarnim ekološkim razmeram v vzhodni Ukrajini, podpiranju partnerjev pri krepitvi njihove odpornosti in zaustavitvi dodatnih groženj, ki jih predstavljajo umori, ki jih podpira država, kibernetsko orožje, dezinformacije in druge oblike destabilizacije;

| (q) | poudarijo, da je sodelovanje vzhodne partnerice pri vojaških vajah, namenjenih EU in/ali nekaterim od njenih partneric, kot so na primer vojaške vaje Zapad 2017 pod vodstvom Rusije v Belorusiji, nesprejemljivo; zagotovijo, da partnerica v prihodnje ne bo sodelovala pri takšnih vajah; |
| --- | --- |

(q)

poudarijo, da je sodelovanje vzhodne partnerice pri vojaških vajah, namenjenih EU in/ali nekaterim od njenih partneric, kot so na primer vojaške vaje Zapad 2017 pod vodstvom Rusije v Belorusiji, nesprejemljivo; zagotovijo, da partnerica v prihodnje ne bo sodelovala pri takšnih vajah;

| (r) | pozovejo k takojšnji ustavitvi vojaških sovražnosti med armenskimi in azerbajdžanskimi silami, ki po nepotrebnem zahtevajo življenja civilistov in vojakov ter ovirajo družbeno-gospodarski razvoj; potrdijo podporo prizadevanjem sopredsednikov skupine iz Minska, ki deluje v okviru OVSE, za rešitev spora v Gorskem Karabahu ter osnovnim načelom teh držav iz leta 2009, ki vključujejo ozemeljsko celovitost, samoodločbo in neuporabo sile; pozovejo Armenijo in Azerbajdžan k ponovnemu začetku pogajanj v dobri veri s ciljem izvajanja teh načel za rešitev spora, ki se ne more rešiti z uporabo vojaške sile; pozovejo vladi Armenije in Azerbajdžana, naj imata pogovore na visoki ravni ter se zavežeta ukrepom za pristno gradnjo zaupanja in dialogu med armensko in azerbajdžansko civilno družbo; ratifikacijo novih sporazumov med EU in posameznimi pogodbenicami pogojijo s pomembnimi zavezami in znatnim napredkom za rešitev spora, na primer z ohranjanjem premirja in podpiranjem izvajanja osnovnih načel iz leta 2009; |
| --- | --- |

(r)

pozovejo k takojšnji ustavitvi vojaških sovražnosti med armenskimi in azerbajdžanskimi silami, ki po nepotrebnem zahtevajo življenja civilistov in vojakov ter ovirajo družbeno-gospodarski razvoj; potrdijo podporo prizadevanjem sopredsednikov skupine iz Minska, ki deluje v okviru OVSE, za rešitev spora v Gorskem Karabahu ter osnovnim načelom teh držav iz leta 2009, ki vključujejo ozemeljsko celovitost, samoodločbo in neuporabo sile; pozovejo Armenijo in Azerbajdžan k ponovnemu začetku pogajanj v dobri veri s ciljem izvajanja teh načel za rešitev spora, ki se ne more rešiti z uporabo vojaške sile; pozovejo vladi Armenije in Azerbajdžana, naj imata pogovore na visoki ravni ter se zavežeta ukrepom za pristno gradnjo zaupanja in dialogu med armensko in azerbajdžansko civilno družbo; ratifikacijo novih sporazumov med EU in posameznimi pogodbenicami pogojijo s pomembnimi zavezami in znatnim napredkom za rešitev spora, na primer z ohranjanjem premirja in podpiranjem izvajanja osnovnih načel iz leta 2009;

| (s) | pozovejo k stalni podpori delu, ki ga opravljajo EU in misije OVSE v Gruziji, Moldaviji in vzhodni Ukrajini, kot bistvenim dejavnostim za zagotavljanje miru in varnosti predvsem v korist državljanov na kraju samem; zagotovijo učinkovito izvajanje mandata teh misij ter pozovejo Rusijo, naj zanje zagotovi neoviran dostop; razmislijo o podpori napotitve oborožene policijske misije OVSE v vzhodno Ukrajino; skupaj s partnerskimi državami razmislijo o možnostih okrepitve vloge EU pri reševanju teh sporov, vključno z začetkom celovitih ambicioznih misij v okviru skupne varnostne in obrambne politike, namenjenih povečanju varnosti in stabilnosti; |
| --- | --- |

(s)

pozovejo k stalni podpori delu, ki ga opravljajo EU in misije OVSE v Gruziji, Moldaviji in vzhodni Ukrajini, kot bistvenim dejavnostim za zagotavljanje miru in varnosti predvsem v korist državljanov na kraju samem; zagotovijo učinkovito izvajanje mandata teh misij ter pozovejo Rusijo, naj zanje zagotovi neoviran dostop; razmislijo o podpori napotitve oborožene policijske misije OVSE v vzhodno Ukrajino; skupaj s partnerskimi državami razmislijo o možnostih okrepitve vloge EU pri reševanju teh sporov, vključno z začetkom celovitih ambicioznih misij v okviru skupne varnostne in obrambne politike, namenjenih povečanju varnosti in stabilnosti;

| (t) | pozovejo partnerice EU k polnemu sodelovanju z EU pri obravnavi izzivov, kot so nezakonite migracije, terorizem, kibernetska kriminaliteta, trgovina z ljudmi, tihotapljenje in nezakonita trgovina; |
| --- | --- |

(t)

pozovejo partnerice EU k polnemu sodelovanju z EU pri obravnavi izzivov, kot so nezakonite migracije, terorizem, kibernetska kriminaliteta, trgovina z ljudmi, tihotapljenje in nezakonita trgovina;

| (u) | v okviru politike za vzhodno partnerstvo razmislijo o privlačnem bolj dolgoročnem modelu „vzhodnega partnerstva+“ za pridružene države, ki so dosegle znaten napredek pri izvajanju reform v zvezi s pridružitvenimi sporazumi/poglobljenimi in celovitimi prostotrgovinskimi sporazumi, kar bi lahko sčasoma vodilo k pridružitvi carinski uniji, energetski uniji, digitalni uniji in schengenskemu območju, nadaljnjemu dostopu do notranjega trga EU, vključitvi v prometna omrežja EU, industrijskim partnerstvom, večjemu sodelovanju v drugih programih in agencijah EU, dodatnemu sodelovanju na področju skupne varnostne in obrambne politike, pa tudi takojšnjim ukrepom, kot so dodatni enostranski tarifni preferenciali, konkreten časovni okvir za odpravo tarif za gostovanje med partnericami in EU ter razvoj visokozmogljivih širokopasovnih storitev; omogočijo uporabo modela „vzhodnega partnerstva+“ drugim državam vzhodnega partnerstva, ko bodo pripravljene na takšne okrepljene zaveze in bodo dosegle znaten napredek pri izvajanju skupno dogovorjenih reform; |
| --- | --- |

(u)

v okviru politike za vzhodno partnerstvo razmislijo o privlačnem bolj dolgoročnem modelu „vzhodnega partnerstva+“ za pridružene države, ki so dosegle znaten napredek pri izvajanju reform v zvezi s pridružitvenimi sporazumi/poglobljenimi in celovitimi prostotrgovinskimi sporazumi, kar bi lahko sčasoma vodilo k pridružitvi carinski uniji, energetski uniji, digitalni uniji in schengenskemu območju, nadaljnjemu dostopu do notranjega trga EU, vključitvi v prometna omrežja EU, industrijskim partnerstvom, večjemu sodelovanju v drugih programih in agencijah EU, dodatnemu sodelovanju na področju skupne varnostne in obrambne politike, pa tudi takojšnjim ukrepom, kot so dodatni enostranski tarifni preferenciali, konkreten časovni okvir za odpravo tarif za gostovanje med partnericami in EU ter razvoj visokozmogljivih širokopasovnih storitev; omogočijo uporabo modela „vzhodnega partnerstva+“ drugim državam vzhodnega partnerstva, ko bodo pripravljene na takšne okrepljene zaveze in bodo dosegle znaten napredek pri izvajanju skupno dogovorjenih reform;

| (v) | v zvezi z nepridruženimi državami razmislijo o novih načinih zagotavljanja podpore civilni družbi, podjetjem, akademskim skupnostim in skupnostim neodvisnih medijev ter mladim, tudi z dodatnimi finančnim sredstvi in partnerstvi za mobilnost; |
| --- | --- |

(v)

v zvezi z nepridruženimi državami razmislijo o novih načinih zagotavljanja podpore civilni družbi, podjetjem, akademskim skupnostim in skupnostim neodvisnih medijev ter mladim, tudi z dodatnimi finančnim sredstvi in partnerstvi za mobilnost;

| (w) | zagotovijo, da bodo v obeh primerih skupni cilji po potrebi srednje- in dolgoročni ter da bodo spodbujali nekatere partnerske države k preseganju logike volilnih ciklov in usmerjanju na bolj strateške vizije; |
| --- | --- |

(w)

zagotovijo, da bodo v obeh primerih skupni cilji po potrebi srednje- in dolgoročni ter da bodo spodbujali nekatere partnerske države k preseganju logike volilnih ciklov in usmerjanju na bolj strateške vizije;

O izvajanju vzhodnega partnerstva

| (x) | stalno poudarjajo načelo diferenciacije in dejstvo, da obseg in raven sodelovanja z EU določajo njene ambicije in ambicije partneric, pa tudi hitrost in kakovost reform, ki se bodo ocenile na podlagi njihovega popolnega in učinkovitega izvajanja, zlasti glede spoštovanja demokracije, človekovih pravic, temeljnih svoboščin, načela pravne države in dobrega upravljanja; |
| --- | --- |

(x)

stalno poudarjajo načelo diferenciacije in dejstvo, da obseg in raven sodelovanja z EU določajo njene ambicije in ambicije partneric, pa tudi hitrost in kakovost reform, ki se bodo ocenile na podlagi njihovega popolnega in učinkovitega izvajanja, zlasti glede spoštovanja demokracije, človekovih pravic, temeljnih svoboščin, načela pravne države in dobrega upravljanja;

| (y) | poudarjajo, da je cilj vzhodnega partnerstva oblikovati potrebne pogoje za tesno politično in gospodarsko povezovanje, vključno s sodelovanjem v programih EU; ponovijo, da pridružitveni sporazumi z Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino niso končni cilj odnosov teh držav z EU; ponovno priznajo evropske težnje teh držav; poudarijo, da lahko vsaka evropska država v skladu s členom 49 Pogodbe o Evropski uniji in rimsko izjavo z dne 25. marca 2017 zaprosi za članstvo v EU, pod pogojem, da sprejme københavnska merila in načela demokracije, spoštuje temeljne svoboščine in človekove pravice, tudi pravice manjšin, ter ohranja načelo pravne države; pozovejo države članice, naj se v zvezi s tem dogovorijo o ambiciozni izjavi z vrha iz leta 2017, ki določa ustrezne dolgoročne cilje; |
| --- | --- |

(y)

poudarjajo, da je cilj vzhodnega partnerstva oblikovati potrebne pogoje za tesno politično in gospodarsko povezovanje, vključno s sodelovanjem v programih EU; ponovijo, da pridružitveni sporazumi z Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino niso končni cilj odnosov teh držav z EU; ponovno priznajo evropske težnje teh držav; poudarijo, da lahko vsaka evropska država v skladu s členom 49 Pogodbe o Evropski uniji in rimsko izjavo z dne 25. marca 2017 zaprosi za članstvo v EU, pod pogojem, da sprejme københavnska merila in načela demokracije, spoštuje temeljne svoboščine in človekove pravice, tudi pravice manjšin, ter ohranja načelo pravne države; pozovejo države članice, naj se v zvezi s tem dogovorijo o ambiciozni izjavi z vrha iz leta 2017, ki določa ustrezne dolgoročne cilje;

| (z) | povabijo Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino, naj se osredotočijo na popolno izvajanje pridružitvenih načrtov, da bi izkoristile vse možnosti, ki jih ponujajo pridružitveni sporazumi, tudi s sodelovanjem v skupnih razpravah o napredku, možnostih in izzivih v zvezi z reformami, povezanimi s pridružitvenimi sporazumi/poglobljenimi in celovitimi prostotrgovinskimi sporazumi; ponovno poudarijo pomen dejanskega izvajanja zgoraj omenjenih reform za prihodnjo stabilnost in razvoj držav ter dobrobit njihovih družb; potrdijo, da poglobitev odnosov znotraj modela „vzhodnega partnerstva+“ ter vsako morebitno članstvo v EU zahtevajo znaten napredek v smislu izvajanja teh reform, zlasti kar zadeva načelo pravne države, spoštovanje človekovih pravic in dobro upravljanje; |
| --- | --- |

(z)

povabijo Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino, naj se osredotočijo na popolno izvajanje pridružitvenih načrtov, da bi izkoristile vse možnosti, ki jih ponujajo pridružitveni sporazumi, tudi s sodelovanjem v skupnih razpravah o napredku, možnostih in izzivih v zvezi z reformami, povezanimi s pridružitvenimi sporazumi/poglobljenimi in celovitimi prostotrgovinskimi sporazumi; ponovno poudarijo pomen dejanskega izvajanja zgoraj omenjenih reform za prihodnjo stabilnost in razvoj držav ter dobrobit njihovih družb; potrdijo, da poglobitev odnosov znotraj modela „vzhodnega partnerstva+“ ter vsako morebitno članstvo v EU zahtevajo znaten napredek v smislu izvajanja teh reform, zlasti kar zadeva načelo pravne države, spoštovanje človekovih pravic in dobro upravljanje;

| (aa) | zagotovijo, da bodo sedanje in prihodnje ravni sodelovanja in podpore za partnerje vedno povezane s strogimi pogoji, ki se bodo tudi upoštevali; poudarjajo, da bo finančna podpora EU za njene partnerice pogojena s konkretnimi reformnimi ukrepi in njihovim aktivnim izvajanjem, in da bo pristop, ki temelji na pobudi EU, še vedno zagotavljal koristi tistim partnericam, ki so najbolj dejavne pri ambicioznih reformah; predvidijo izplačila nepovratnih sredstev v manjših obrokih, da se EU omogoči boljše odzivanje na nepričakovane krize ali pomanjkanja reform; zlasti poudarjajo, da ne bo ratificiran noben celovit sporazum z državo, ki ne spoštuje vrednot EU, zlasti z neizvajanjem odločitev Evropskega sodišča za človekove pravice ter nadlegovanjem, ustrahovanjem in preganjanjem zagovornikov človekovih pravic, nevladnih organizacij in novinarjev; tudi poudarjajo, da morajo biti pred začetkom in zaključkom novega dialoga o brezvizumski ureditvi izpolnjena jasna merila; poudarjajo, da bo zanašanje na pretekle dosežke sistematično vodilo do odložitve izvajanja sporazumov, tudi na področju brezvizumske ureditve in financiranja EU; |
| --- | --- |

(aa)

zagotovijo, da bodo sedanje in prihodnje ravni sodelovanja in podpore za partnerje vedno povezane s strogimi pogoji, ki se bodo tudi upoštevali; poudarjajo, da bo finančna podpora EU za njene partnerice pogojena s konkretnimi reformnimi ukrepi in njihovim aktivnim izvajanjem, in da bo pristop, ki temelji na pobudi EU, še vedno zagotavljal koristi tistim partnericam, ki so najbolj dejavne pri ambicioznih reformah; predvidijo izplačila nepovratnih sredstev v manjših obrokih, da se EU omogoči boljše odzivanje na nepričakovane krize ali pomanjkanja reform; zlasti poudarjajo, da ne bo ratificiran noben celovit sporazum z državo, ki ne spoštuje vrednot EU, zlasti z neizvajanjem odločitev Evropskega sodišča za človekove pravice ter nadlegovanjem, ustrahovanjem in preganjanjem zagovornikov človekovih pravic, nevladnih organizacij in novinarjev; tudi poudarjajo, da morajo biti pred začetkom in zaključkom novega dialoga o brezvizumski ureditvi izpolnjena jasna merila; poudarjajo, da bo zanašanje na pretekle dosežke sistematično vodilo do odložitve izvajanja sporazumov, tudi na področju brezvizumske ureditve in financiranja EU;

| (ab) | podprejo večstransko razsežnost vzhodnega partnerstva kot sredstva za krepitev večstranskega zaupanja, zlasti na konfliktnih območjih, ter ustvarjanje priložnosti za regionalno sodelovanje, tudi prek nadnacionalnih platform civilne družbe, sodelovanje med lokalnimi in regionalnimi oblastmi, in čezmejne projekte, kot so medosebni programi, ki vključujejo medkulturni dialog in mlajše generacije kot dejavnike za spremembo; |
| --- | --- |

(ab)

podprejo večstransko razsežnost vzhodnega partnerstva kot sredstva za krepitev večstranskega zaupanja, zlasti na konfliktnih območjih, ter ustvarjanje priložnosti za regionalno sodelovanje, tudi prek nadnacionalnih platform civilne družbe, sodelovanje med lokalnimi in regionalnimi oblastmi, in čezmejne projekte, kot so medosebni programi, ki vključujejo medkulturni dialog in mlajše generacije kot dejavnike za spremembo;

| (ac) | poudarjajo pomen usklajenega in učinkovitega obveščanja o politikah, povezanih z vzhodnim partnerstvom, in sicer na notranji in zunanji ravni, ter zagotavljanja dejavnosti obveščanja, prilagojenih posameznim regijam, da se zlasti premosti vrzel v znanju o EU in o njenih odnosih s partnericami; priznajo odlično delo, ki ga je doslej opravila projektna skupina EU East StratCom, in z dodatnim financiranjem podprejo njene dejavnosti; obravnavajo izzive boljšega obveščanja o konkretnih koristih in ciljih vzhodnega partnerstva ter se osredotočajo na dezinformacije z dostopnimi kakovostnimi informacijami, ki temeljijo na dejstvih, v vseh jezikih partnerskih držav ter zagotavljajo spoštovanje svobode izražanja; |
| --- | --- |

(ac)

poudarjajo pomen usklajenega in učinkovitega obveščanja o politikah, povezanih z vzhodnim partnerstvom, in sicer na notranji in zunanji ravni, ter zagotavljanja dejavnosti obveščanja, prilagojenih posameznim regijam, da se zlasti premosti vrzel v znanju o EU in o njenih odnosih s partnericami; priznajo odlično delo, ki ga je doslej opravila projektna skupina EU East StratCom, in z dodatnim financiranjem podprejo njene dejavnosti; obravnavajo izzive boljšega obveščanja o konkretnih koristih in ciljih vzhodnega partnerstva ter se osredotočajo na dezinformacije z dostopnimi kakovostnimi informacijami, ki temeljijo na dejstvih, v vseh jezikih partnerskih držav ter zagotavljajo spoštovanje svobode izražanja;

| (ad) | poskrbijo, da bo podpora EU prilagojena ravni skupnih ambicij, kar zadeva sodelovanje s posamezno partnerico na podlagi načel „več za več“ in „manj za manj“; zlasti pozovejo EU, naj uskladi proračunske instrumente, kot sta evropski instrument sosedstva in Evropski sklad za trajnostni razvoj, s političnimi nalogami in izvedbenimi strategijami, zlasti v okviru svojih letnih in večletnih proračunskih postopkov; |
| --- | --- |

(ad)

poskrbijo, da bo podpora EU prilagojena ravni skupnih ambicij, kar zadeva sodelovanje s posamezno partnerico na podlagi načel „več za več“ in „manj za manj“; zlasti pozovejo EU, naj uskladi proračunske instrumente, kot sta evropski instrument sosedstva in Evropski sklad za trajnostni razvoj, s političnimi nalogami in izvedbenimi strategijami, zlasti v okviru svojih letnih in večletnih proračunskih postopkov;

| (ae) | pozdravijo predloge Komisije za zagotovitev makrofinančne pomoči partnericam, pri čemer morajo predlogi še naprej vključevati stroge in učinkovite pogoje, zlasti v smislu spoštovanja načela pravne države (vključno z neodvisnim sodstvom in večstrankarskim parlamentarnim sistemom), zagotavljanja dobrega upravljanja (vključno z učinkovitim bojem proti korupciji) ter varstva človekovih pravic in svobode medijev; Parlamentu in Svetu vsakih šest mesecev predložijo podrobno pisno poročilo o napredku, doseženem na teh treh področjih, za partnerice, ki že koristijo tako pomoč; pozovejo Komisijo, naj pripravi nove programe makrofinančne pomoči za partnerske države, ki so uspešno zaključile pretekle programe, sistematično zagotavlja zgoraj navedene pogoje v prihodnjih predlogih za tako pomoč ter zagotovi, da se bodo dosledno uporabljali, zlasti v primeru Moldavije; |
| --- | --- |

(ae)

pozdravijo predloge Komisije za zagotovitev makrofinančne pomoči partnericam, pri čemer morajo predlogi še naprej vključevati stroge in učinkovite pogoje, zlasti v smislu spoštovanja načela pravne države (vključno z neodvisnim sodstvom in večstrankarskim parlamentarnim sistemom), zagotavljanja dobrega upravljanja (vključno z učinkovitim bojem proti korupciji) ter varstva človekovih pravic in svobode medijev; Parlamentu in Svetu vsakih šest mesecev predložijo podrobno pisno poročilo o napredku, doseženem na teh treh področjih, za partnerice, ki že koristijo tako pomoč; pozovejo Komisijo, naj pripravi nove programe makrofinančne pomoči za partnerske države, ki so uspešno zaključile pretekle programe, sistematično zagotavlja zgoraj navedene pogoje v prihodnjih predlogih za tako pomoč ter zagotovi, da se bodo dosledno uporabljali, zlasti v primeru Moldavije;

| (af) | pozovejo Komisijo, Evropsko investicijsko banko in druge večstranske finančne institucije, naj si prizadevajo za uspešno izvajanje naložbenega načrta za Evropo in posebnega podpornega mehanizma za države vzhodnega partnerstva, ki so se zavezale izvajanju pridružitvenih sporazumov; zahtevajo vzpostavitev skrbniškega sklada za Ukrajino, Gruzijo in Moldavijo, ki bo temeljil na primerih dobre prakse glede instrumentov z več donatorji, pri čemer je treba poudariti, da bi se moral ta skrbniški sklad osredotočati na zasebne in javne naložbe, zlasti na področju socialne in gospodarske infrastrukture, pa tudi tiste, ki so namenjene krepitvi absorpcijske sposobnosti sredstev za naložbe ter usklajevanju podpore mednarodnih finančnih institucij in mednarodnih donatorjev na terenu; razmislijo o organizaciji konference donatorjev za Ukrajino v podporo humanitarnim potrebam države, ki so nastale zaradi spora na vzhodu države in priključitve Krima; zagotovijo, da se bo uporaba vseh teh skladov strogo nadzorovala, da bi preprečili vsako zlorabo; |
| --- | --- |

(af)

pozovejo Komisijo, Evropsko investicijsko banko in druge večstranske finančne institucije, naj si prizadevajo za uspešno izvajanje naložbenega načrta za Evropo in posebnega podpornega mehanizma za države vzhodnega partnerstva, ki so se zavezale izvajanju pridružitvenih sporazumov; zahtevajo vzpostavitev skrbniškega sklada za Ukrajino, Gruzijo in Moldavijo, ki bo temeljil na primerih dobre prakse glede instrumentov z več donatorji, pri čemer je treba poudariti, da bi se moral ta skrbniški sklad osredotočati na zasebne in javne naložbe, zlasti na področju socialne in gospodarske infrastrukture, pa tudi tiste, ki so namenjene krepitvi absorpcijske sposobnosti sredstev za naložbe ter usklajevanju podpore mednarodnih finančnih institucij in mednarodnih donatorjev na terenu; razmislijo o organizaciji konference donatorjev za Ukrajino v podporo humanitarnim potrebam države, ki so nastale zaradi spora na vzhodu države in priključitve Krima; zagotovijo, da se bo uporaba vseh teh skladov strogo nadzorovala, da bi preprečili vsako zlorabo;

| (ag) | poudarjajo svojo odločno podporo parlamentarnemu prispevku k politiki vzhodnega partnerstva in njenemu nadzoru, zlasti glede vpliva politike na življenje državljanov; v zvezi s tem okrepijo vlogo parlamentarne skupščine Euronest v okviru novega večletnega načrta vzhodnega partnerstva in pridružitvenih parlamentarnih odborov ali parlamentarnih odborov za sodelovanje v pridružitvenih svetih ali svetih za sodelovanje; pozdravijo programe celostnega pristopa za podporo demokraciji, ki se izvajajo; pozovejo člane parlamentov iz partnerskih držav, naj sodelujejo pri nadzoru izvajanja in izmenjavi primerov dobre prakse; povečajo vključenost foruma civilne družbe vzhodnega partnerstva v ta proces; |
| --- | --- |

(ag)

poudarjajo svojo odločno podporo parlamentarnemu prispevku k politiki vzhodnega partnerstva in njenemu nadzoru, zlasti glede vpliva politike na življenje državljanov; v zvezi s tem okrepijo vlogo parlamentarne skupščine Euronest v okviru novega večletnega načrta vzhodnega partnerstva in pridružitvenih parlamentarnih odborov ali parlamentarnih odborov za sodelovanje v pridružitvenih svetih ali svetih za sodelovanje; pozdravijo programe celostnega pristopa za podporo demokraciji, ki se izvajajo; pozovejo člane parlamentov iz partnerskih držav, naj sodelujejo pri nadzoru izvajanja in izmenjavi primerov dobre prakse; povečajo vključenost foruma civilne družbe vzhodnega partnerstva v ta proces;

| (ah) | upoštevajo odločitev Parlamenta, da bo okrepil spremljanje izvajanja mednarodnih sporazumov z vzhodnimi partnericami in povečal nadzor nad podporo EU v zvezi s tem; se odzovejo pozivu Parlamenta, namenjenemu partnericam in Komisiji, naj povečajo preglednost vseh upravičenk do financiranja EU; pozovejo Komisijo in ESZD, naj Parlamentu in Svetu vsakih šest mesecev predložita podrobno pisno poročilo o izvajanju teh sporazumov; |
| --- | --- |

(ah)

upoštevajo odločitev Parlamenta, da bo okrepil spremljanje izvajanja mednarodnih sporazumov z vzhodnimi partnericami in povečal nadzor nad podporo EU v zvezi s tem; se odzovejo pozivu Parlamenta, namenjenemu partnericam in Komisiji, naj povečajo preglednost vseh upravičenk do financiranja EU; pozovejo Komisijo in ESZD, naj Parlamentu in Svetu vsakih šest mesecev predložita podrobno pisno poročilo o izvajanju teh sporazumov;

| (ai) | upoštevajo odločitev Parlamenta, da bo okrepil nadzor nad pogajanji o prihodnjih mednarodnih sporazumih z vzhodnimi partnericami; pozovejo Svet, naj Parlamentu nemudoma zagotovi vse potrebne pogajalske smernice v skladu z ustreznim medinstitucionalnim sporazumom (9) (2014/C 95/01); pozdravijo učinkovito sodelovanje Komisije in ESZD s Parlamentom pri zagotavljanju informacij o teh pogajanjih ter jih pozovejo, naj nemudoma zagotovijo osnutke pogajalskih besedil in parafirane sporazume v skladu z ustreznim okvirnim sporazumom (10) (2010/L 304/47); |
| --- | --- |

(ai)

upoštevajo odločitev Parlamenta, da bo okrepil nadzor nad pogajanji o prihodnjih mednarodnih sporazumih z vzhodnimi partnericami; pozovejo Svet, naj Parlamentu nemudoma zagotovi vse potrebne pogajalske smernice v skladu z ustreznim medinstitucionalnim sporazumom (9) (2014/C 95/01); pozdravijo učinkovito sodelovanje Komisije in ESZD s Parlamentom pri zagotavljanju informacij o teh pogajanjih ter jih pozovejo, naj nemudoma zagotovijo osnutke pogajalskih besedil in parafirane sporazume v skladu z ustreznim okvirnim sporazumom (10) (2010/L 304/47);

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to priporočilo Svetu, Evropski komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje ter v vednost posebnemu predstavniku EU za južni Kavkaz in krizo v Gruziji, parlamentarni skupščini OVSE, parlamentarni skupščini Sveta Evrope ter vladam in parlamentom držav vzhodnega partnerstva. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0304.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0267.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0126.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0456.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0089.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0487.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0018.

(8)  UL C 265, 11.8.2017, str. 110.

(9)  UL C 95, 1.4.2014, str. 1.

(10)  UL L 304, 20.11.2010, str. 47.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Četrtek, 30. november 2017

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/137 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/137

---

P8_TA(2017)0459

Zahteva za odvzem imunitete Ani Gomes

Sklep Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o zahtevi za odvzem imunitete Ani Gomes (2017/2096(IMM))

(2018/C 356/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Ani Gomes, ki jo je dne 30. maja 2017 posredovalo stalno predstavništvo Portugalske pri Evropski uniji, podpisal pa namestnik državnega tožilca Portugalske v zvezi s kazensko obravnavo pred državnim tožilstvom okrožnega sodišča v mestu Peso de Régua – okrožje Vila Reale (ref. NUIPC 430/16.6T9LSBP) in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 12. junija 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Ani Gomes, ki jo je dne 30. maja 2017 posredovalo stalno predstavništvo Portugalske pri Evropski uniji, podpisal pa namestnik državnega tožilca Portugalske v zvezi s kazensko obravnavo pred državnim tožilstvom okrožnega sodišča v mestu Peso de Régua – okrožje Vila Reale (ref. NUIPC 430/16.6T9LSBP) in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 12. junija 2017,

| — | po zagovoru Ane Gomes v skladu s členom 9(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Ane Gomes v skladu s členom 9(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju člena 157(2) ustave Portugalske republike in člena 11 statuta poslancev skupščine Portugalske republike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 157(2) ustave Portugalske republike in člena 11 statuta poslancev skupščine Portugalske republike,

| — | ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0363/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0363/2017),

| A. | ker je tožilec državnega okrožnega tožilstva republike Portugalske iz okrožja Vila Real, ki je v sklopu državnega tožilstva na okrožnem sodišču v mestu Peso de Régua, vložil zahtevo za odvzem poslanske imunitete Ane Gomes v zvezi s izjavami poslanke Ane Gomes med intervjujem za dnevni časopis Diàrio de Noticias, ki jih je ta časopis izdal na spletu 29. aprila 2016; ker se zahteva nanaša na dovoljenje za začetek kazenske obravnave proti Ani Gomes in njeno zaslišanje v okviru te obravnave; |
| --- | --- |

A.

ker je tožilec državnega okrožnega tožilstva republike Portugalske iz okrožja Vila Real, ki je v sklopu državnega tožilstva na okrožnem sodišču v mestu Peso de Régua, vložil zahtevo za odvzem poslanske imunitete Ane Gomes v zvezi s izjavami poslanke Ane Gomes med intervjujem za dnevni časopis Diàrio de Noticias, ki jih je ta časopis izdal na spletu 29. aprila 2016; ker se zahteva nanaša na dovoljenje za začetek kazenske obravnave proti Ani Gomes in njeno zaslišanje v okviru te obravnave;

| B. | ker so v članku navedene informacije o preiskavah v zvezi z ladjedelnicami v Viani, na kar je Ana Gomes povedala, da je bil trajekt Atlântida prodan – po njenih besedah – za drobiž, kar naj bi po njenem pomenilo, da „prihaja do premikov v primeru očitne korupcije“; |
| --- | --- |

B.

ker so v članku navedene informacije o preiskavah v zvezi z ladjedelnicami v Viani, na kar je Ana Gomes povedala, da je bil trajekt Atlântida prodan – po njenih besedah – za drobiž, kar naj bi po njenem pomenilo, da „prihaja do premikov v primeru očitne korupcije“;

| C. | ker se prijavljena dejanja lahko teoretično razčlenijo na tri kazniva dejanja, ki naj bi jih storila Ana Gomes, in sicer razžalitev ustanove, organizacije ali pravne osebe, opisano in kaznivo po členu 187, odstavka 1 in 2a, in odstavku 2 člena 183 kazenskega zakonika, proti dvema fizičnima osebama, za katerega je predvidena zaporna kazen do dveh let ali denarna kazen z zaporno kaznijo, ki ni krajša od 120 dni; |
| --- | --- |

C.

ker se prijavljena dejanja lahko teoretično razčlenijo na tri kazniva dejanja, ki naj bi jih storila Ana Gomes, in sicer razžalitev ustanove, organizacije ali pravne osebe, opisano in kaznivo po členu 187, odstavka 1 in 2a, in odstavku 2 člena 183 kazenskega zakonika, proti dvema fizičnima osebama, za katerega je predvidena zaporna kazen do dveh let ali denarna kazen z zaporno kaznijo, ki ni krajša od 120 dni;

| D. | ker se v skladu s členom 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije zoper člana Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti; |
| --- | --- |

D.

ker se v skladu s členom 8 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije zoper člana Evropskega parlamenta ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti;

| E. | ker v skladu s členom 5 Poslovnika Evropski parlament pri izvajanju svojih pooblastil v zvezi s privilegiji in imunitetami ohranja integriteto kot demokratična zakonodajna skupščina in zagotavlja neodvisnost poslancev pri opravljanju njihovih obveznosti; |
| --- | --- |

E.

ker v skladu s členom 5 Poslovnika Evropski parlament pri izvajanju svojih pooblastil v zvezi s privilegiji in imunitetami ohranja integriteto kot demokratična zakonodajna skupščina in zagotavlja neodvisnost poslancev pri opravljanju njihovih obveznosti;

| F. | ker je Sodišče Evropskih skupnosti sklenilo, da lahko izjava poslanca, izrečena zunaj Evropskega parlamenta, predstavlja mnenje, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti v smislu člena 8 Protokola št. 7, ko je prisotna osebna ocena, ki neposredno in očitno povezuje izjavo z dejavnostmi in dolžnostmi poslanca v Evropskem parlamentu, s čimer postane narava in vsebina izjave pomembnejša od kraja samega, kjer je bila izrečena; |
| --- | --- |

F.

ker je Sodišče Evropskih skupnosti sklenilo, da lahko izjava poslanca, izrečena zunaj Evropskega parlamenta, predstavlja mnenje, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti v smislu člena 8 Protokola št. 7, ko je prisotna osebna ocena, ki neposredno in očitno povezuje izjavo z dejavnostmi in dolžnostmi poslanca v Evropskem parlamentu, s čimer postane narava in vsebina izjave pomembnejša od kraja samega, kjer je bila izrečena;

| G. | ker danes vedno več politične razprave poteka zunaj prostorov Parlamenta prek različnih komunikacijskih sredstev, od izjav za javnost, do intervjujev, blogov in interneta; |
| --- | --- |

G.

ker danes vedno več politične razprave poteka zunaj prostorov Parlamenta prek različnih komunikacijskih sredstev, od izjav za javnost, do intervjujev, blogov in interneta;

| H. | ker so bile izjave, ki jih je v intervjuju izrekla Ana Gomes, povezane z opravljanjem njenih dolžnosti kot poslanke Evropskega parlamenta, zlasti kar zadeva njene pristojnosti kot podpredsednice odbora za preučitev domnevnih kršitev in nepravilnosti v izvajanju zakonodaje EU v zvezi s pranjem denarja, izogibanjem davkom in davčno utajo; |
| --- | --- |

H.

ker so bile izjave, ki jih je v intervjuju izrekla Ana Gomes, povezane z opravljanjem njenih dolžnosti kot poslanke Evropskega parlamenta, zlasti kar zadeva njene pristojnosti kot podpredsednice odbora za preučitev domnevnih kršitev in nepravilnosti v izvajanju zakonodaje EU v zvezi s pranjem denarja, izogibanjem davkom in davčno utajo;

| I. | ker so izjave Ane Gomes neposredno povezane z njenimi izjavami, ki jih je izrekla med televizijsko oddajo TVI24- Cara a Cara – Ana Gomes versus Carlos Abreu Amorim, ki je bila predvajana 29. novembra 2013 in pri katerih je Evropski parlament zagovarjal njeno imuniteto (2); |
| --- | --- |

I.

ker so izjave Ane Gomes neposredno povezane z njenimi izjavami, ki jih je izrekla med televizijsko oddajo TVI24- Cara a Cara – Ana Gomes versus Carlos Abreu Amorim, ki je bila predvajana 29. novembra 2013 in pri katerih je Evropski parlament zagovarjal njeno imuniteto (2);

| J. | ker so izjave Ane Gomes torej povezane z njenim delovanjem v Evropskem parlamentu; |
| --- | --- |

J.

ker so izjave Ane Gomes torej povezane z njenim delovanjem v Evropskem parlamentu;

| 1. | sklene, da se Ani Gomes imuniteta ne odvzame; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje ustreznim organom Portugalske republike in Ani Gomes. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrman in Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; sodba Sodišča z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; sodba Splošnega sodišča z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. novembra 2014 o zahtevi za odvzem imunitete Ani Gomes (UL C 285, 5.8.2016, str. 19).

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 14. november 2017

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/139 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/139

---

P8_TA(2017)0422

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2017/004 IT/Almaviva

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2017 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Italije – EGF/2017/004 IT/Almaviva (COM(2017)0496 – C8-0322/2017 – 2017/2200(BUD))

(2018/C 356/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0496 – C8-0322/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0496 – C8-0322/2017),

| — | ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. 1309/2013 z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. 1309/2013 z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 12, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 12,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3), zlasti točke 13, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3), zlasti točke 13,

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0346/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0346/2017),

| A. | ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela; |
| --- | --- |

A.

ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela;

| B. | ker bi morala biti finančna pomoč Unije presežnim delavcem dinamična in na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način; |
| --- | --- |

B.

ker bi morala biti finančna pomoč Unije presežnim delavcem dinamična in na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način;

| C. | ker je Italija predložila vlogo EGF/2017/004 IT/Almaviva za finančni prispevek iz ESPG v skladu z merili za pomoč iz člena 4(1)(a) uredbe o ESPG, potem ko je bilo odpuščenih 1 646 delavcev v podjetju Almaviva Contact SpA, ki deluje v gospodarskem sektorju, razvrščenem v oddelek 82 NACE Revizija 2 (Pisarniške in spremljajoče poslovne storitvene dejavnosti) in v regiji na ravni NUTS 2 Lacij v Italiji (ITI4); ker se pričakuje, da bo pri ukrepih sodelovalo 1 610 presežnih delavcev; |
| --- | --- |

C.

ker je Italija predložila vlogo EGF/2017/004 IT/Almaviva za finančni prispevek iz ESPG v skladu z merili za pomoč iz člena 4(1)(a) uredbe o ESPG, potem ko je bilo odpuščenih 1 646 delavcev v podjetju Almaviva Contact SpA, ki deluje v gospodarskem sektorju, razvrščenem v oddelek 82 NACE Revizija 2 (Pisarniške in spremljajoče poslovne storitvene dejavnosti) in v regiji na ravni NUTS 2 Lacij v Italiji (ITI4); ker se pričakuje, da bo pri ukrepih sodelovalo 1 610 presežnih delavcev;

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 4(1)(a) uredbe o ESPG izpolnjeni in da je Italija na podlagi te uredbe upravičena do finančnega prispevka v znesku 3 347 370 EUR, kar je 60 % skupnih stroškov v znesku 5 578 950 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da so italijanski organi vlogo predložili 9. maja 2017, Komisija pa je na osnovi dodatnih informacij, ki jih je posredovala Italija, oceno te vloge dokončala 26. septembra 2017 in o njej še istega dne uradno obvestila Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja, da je gospodarska kriza povzročila močan pritisk na ceno storitev trženja in pomoč kupcem blaga in storitev, kar je vodilo k zmanjšanju prihodkov in donosnosti ponudnikov storitev; ob upoštevanju dejstva, da so stroški dela daleč najvišji stroški proizvodnje v sektorju klicnih centrov, ugotavlja, da so se podjetja na te neugodne razmere odzval s preseljevanjem, posegi v stroške dela ali zaprtjem; obžaluje, da je med letom 2009 in prvim četrtletjem leta 2014 tretjina vseh italijanskih podjetij v sektorju prenehala delovati; |
| --- | --- |

3.

| 4. | priznava, da je to odpuščanje neposredno povezano s 45-odstotnim upadom prihodkov v delovnem centru Almaviva v Rimu med letoma 2011 in 2016; obžaluje, da ni bilo mogoče doseči soglasja o enotni zastopanosti sindikatov o načrtu za prilagoditev stroškov dela v Almaviva–Rim z drugimi delovnimi centri Almaviva v Italiji, ki bi dejansko pomenilo zmanjšanje plač, kar je povzročilo zaprtje centra v Rimu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da bi morali biti delavci v sektorju klicnih centrov bolj zaščiteni, to pomeni zlasti, da bi bilo treba preprečiti selitev zaposlenih iz enega centra v drugega, ki se uporablja kot posebna strategija za prisilna množična odpuščanja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | priznava, da regionalno in lokalno gospodarstvo le počasi okrevata po velikih težavah, ki so bile posledica gospodarske in finančne krize, ter da se zaradi množičnih odpuščanj lahko pojavi tveganje zaustavitve ali prekinitve tega okrevanja; poudarja ključni pomen aktivnih ukrepov na trgu dela, kot so tisti, ki se sofinancirajo iz ESPG, in so namenjeni izogibanju temu pojavu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da je 79 % upravičencev žensk in da je velika večina starih med 30 in 55 let; obžaluje, da ni bilo mogoče najti izvedljive rešitve, da bi se preprečila njihova odpustitev, zlasti glede na dejstvo, da je za ženske v tej starostni skupini malo verjetno, da bodo ostale in napredovale na trgu dela zaradi težav pri iskanju ravnovesja med poklicnim in zasebnim življenjem, kar je povezano z njihovimi odgovornostmi nepoklicnih negovalk ter pomanjkanjem enakih možnosti na delovnem mestu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da bi bilo treba pri usposabljanju in drugih prilagojenih storitvah v celoti upoštevati značilnosti te skupine delavcev, zlasti velik delež žensk; pozdravlja vključitev približno 680 000 EUR za povračilo stroškov za skrbnike vzdrževanih oseb; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja dejstvo, da so začeli italijanski organi prilagojene storitve za upravičence do pomoči izvajati 6. aprila 2017, in sicer pred odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ugotavlja, da Italija načrtuje osem vrst ukrepov za odpuščene delavce, zajete v tej vlogi, in sicer: (i) individualno usmerjanje, (ii) pomoč pri iskanju zaposlitve, (iii) usposabljanje, preusposabljanje in poklicno usposabljanje, (iv) boni za ponovno zaposlitev, (v) pomoč za podjetništvo, (vi) prispevek za ustanovitev podjetja, (vii) povračilo stroškov za skrbnike vzdrževanih oseb, in (viii) povračilo stroškov mobilnosti; ugotavlja, da bo za ukrepe dohodkovne podpore namenjenih 17,4 % celotnega svežnja prilagojenih storitev, kar je nižje od praga 35 %, določenega v uredbi o ESPG; ugotavlja tudi, da se ti ukrepi pogojujejo z dejavnim sodelovanjem ciljnih upravičencev pri iskanju zaposlitve ali usposabljanju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja ustanovitev odbora, ki ga sestavljajo ministrstvo za gospodarski razvoj (MiSE (4)), nacionalna agencija za aktivne politike zaposlovanja (ANPAL (5)), dežela Lacij in sindikati, za opredelitev strategije in ukrepov v podporo nekdanjim delavcem Almavive ter pripravo usklajenega svežnja prilagojenih storitev; |
| --- | --- |

11.

| 12. | razume, da gre pri uporabi bonov za ponovno zaposlitev za novost, ki je bila doslej uporabljena le v enem primeru; poudarja, da je pomembno v celoti oceniti učinkovitost takšnih ukrepov, ko bo minilo dovolj časa, da bodo podatki na razpolago; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da so italijanski organi zagotovili, da se za predlagane ukrepe ne bo črpala podpora iz drugih finančnih instrumentov Unije, da bo doseženo dopolnjevanje z ukrepi, ki se financirajo samo iz Evropskega socialnega sklada ali z nacionalnimi sredstvi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | želi spomniti, da bi bilo treba pri zasnovi usklajenega svežnja prilagojenih storitev, ki jih podpira ESPG, predvideti prihodnji razvoj na trgu dela in potrebne spretnosti ter da bi moral biti sveženj združljiv s prehodom na trajnostno gospodarstvo, ki bo učinkovito izkoriščalo vire; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja zavezanost italijanske vlade k določitvi novega pravnega okvira za telekomunikacijske delavce, da bi preprečili nadaljnje primere, kot je ta, ki je predmet vloge EGF/2017/004 IT/Almaviva; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalnega prava ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, naj naroči nacionalnim organom, naj v prihodnjih predlogih zagotovijo več podrobnosti o sektorjih, ki imajo možnosti za rast in v katerih je torej verjetno, da se bodo ustvarila delovna mesta, ter naj zberejo utemeljene podatke o vplivu financiranja iz ESPG, vključno s kakovostjo delovnih mest in stopnjo ponovne vključitve na trg dela, dosežene s pomočjo ESPG; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ponavlja svoj poziv Komisiji, naj javnosti omogoči vpogled v vse dokumente, povezane z vlogami za sredstva ESPG; |
| --- | --- |

18.

| 19. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsednikom Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo, skupaj s Prilogo, posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 855.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(3)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(4)  Ministero dello Sviluppo Economico (MiSE)

(5)  Agenzia Nazionale per le Politiche Attive del Lavoro (ANPAL)

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Italije – EGF/2017/004 IT/Almaviva

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2017/2192.)

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/143 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/143

---

P8_TA(2017)0424

Teritorialne tipologije ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1059/2003 glede teritorialnih tipologij (Tercet) (COM(2016)0788 – C8-0516/2016 – 2016/0393(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 356/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0788), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0788),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 338(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0516/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 338(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0516/2016),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 29. marca 2017 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 29. marca 2017 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 13. julija 2017 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 13. julija 2017 (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 4. oktobra 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 4. oktobra 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A8-0231/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A8-0231/2017),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 209, 30.6.2017, str. 71.

(2)  UL C 342, 12.10.2017, str. 74.

---

P8_TC1-COD(2016)0393

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. novembra 2017 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1059/2003 glede teritorialnih tipologij (Tercet)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2017/2391.)

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/144 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/144

---

P8_TA(2017)0425

Priznavanje poklicnih kvalifikacij na področju plovbe po celinskih plovnih poteh ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2017 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o priznavanju poklicnih kvalifikacij na področju plovbe po celinskih plovnih poteh ter razveljavitvi Direktive Sveta 96/50/ES in Direktive Sveta 91/672/EGS (COM(2016)0082 – C8-0061/2016 – 2016/0050(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 356/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2016)0082), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2016)0082),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0061/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0061/2016),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 13. julija 2016 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 13. julija 2016 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 30. junija 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 30. junija 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za pravne zadeve (A8-0338/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za pravne zadeve (A8-0338/2016),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 389, 21.10.2016, str. 93.

---

P8_TC1-COD(2016)0050

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. novembra 2017 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o priznavanju poklicnih kvalifikacij na področju plovbe po celinskih plovnih poteh ter razveljavitvi direktiv Sveta 91/672/EGS in 96/50/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2017/2397.)

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/145 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/145

---

P8_TA(2017)0426

Sodelovanje med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. novembra 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (COM(2016)0283 – C8-0194/2016 – 2016/0148(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 356/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0283), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0283),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0194/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0194/2016),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj bolgarske državne skupščine, češke poslanske zbornice, avstrijskega zveznega sveta in švedskega parlamenta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljajo, da osnutek zakonodajnega predloga ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj bolgarske državne skupščine, češke poslanske zbornice, avstrijskega zveznega sveta in švedskega parlamenta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljajo, da osnutek zakonodajnega predloga ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. oktobra 2016 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. oktobra 2016 (1),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 30. junija 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 30. junija 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenja Odbora za pravne zadeve (A8-0077/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenja Odbora za pravne zadeve (A8-0077/2017),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 34, 2.2.2017, str. 100.

---

P8_TC1-COD(2016)0148

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 14. novembra 2017 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov, in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2006/2004

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2017/2394.)

---

Sreda, 15. november 2017

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/146 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/146

---

P8_TA(2017)0429

Obdobje za sprejemanje delegiranih aktov ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2010/40/EU glede obdobja za sprejemanje delegiranih aktov (COM(2017)0136 – C8-0116/2017 – 2017/0060(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 356/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0136), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0136),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0116/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 91 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0116/2017),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 5. julija 2017 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 5. julija 2017 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 27. oktobra 2017, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 27. oktobra 2017, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A8-0332/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A8-0332/2017),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 345, 13.10.2017, str. 67.

---

P8_TC1-COD(2017)0060

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. novembra 2017 z namenom sprejetja Sklepa (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2010/40/EU glede obdobja za sprejemanje delegiranih aktov

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu (EU) 2017/2380.)

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/147 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/147

---

P8_TA(2017)0430

Imenovanje člana Računskega sodišča – Karel Pinxten

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o imenovanju Karla Pinxtena za člana Računskega sodišča (C8-0328/2017 – 2017/0812(NLE))

(Posvetovanje)

(2018/C 356/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0328/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0328/2017),

| — | ob upoštevanju člena 121 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 121 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0336/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0336/2017),

| A. | ker je Odbor za proračunski nadzor ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

A.

ker je Odbor za proračunski nadzor ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| B. | ker je Odbor za proračunski nadzor na seji 19. oktobra 2017 poslušal predstavitev kandidata Sveta za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

B.

ker je Odbor za proračunski nadzor na seji 19. oktobra 2017 poslušal predstavitev kandidata Sveta za člana Računskega sodišča;

| 1. | ne odobri predloga Sveta, da se Karla Pinxtena imenuje za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/148 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/148

---

P8_TA(2017)0431

Imenovanje člana Računskega sodišča – Pietro Russo

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o imenovanju Pietra Russoja za člana Računskega sodišča (C8-0329/2017 – 2017/0813(NLE))

(Posvetovanje)

(2018/C 356/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0329/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0329/2017),

| — | ob upoštevanju člena 121 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 121 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0337/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0337/2017),

| A. | ker je Odbor za proračunski nadzor ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

A.

ker je Odbor za proračunski nadzor ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| B. | ker je Odbor za proračunski nadzor na seji 19. oktobra 2017 poslušal predstavitev kandidata Sveta za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

B.

ker je Odbor za proračunski nadzor na seji 19. oktobra 2017 poslušal predstavitev kandidata Sveta za člana Računskega sodišča;

| 1. | odobri predlog Sveta, da se Pietra Russoja imenuje za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/149 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/149

---

P8_TA(2017)0432

Imenovanje člana Računskega sodišča – Hannu Takkula

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o imenovanju Hannuja Takkule za člana Računskega sodišča (C8-0330/2017 – 2017/0814(NLE))

(Posvetovanje)

(2018/C 356/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0330/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0330/2017),

| — | ob upoštevanju člena 121 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 121 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0338/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0338/2017),

| A. | ker je Odbor za računski nadzor ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

A.

ker je Odbor za računski nadzor ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| B. | ker je Odbor za proračunski nadzor na seji 19. oktobra 2017 poslušal predstavitev kandidata Sveta za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

B.

ker je Odbor za proračunski nadzor na seji 19. oktobra 2017 poslušal predstavitev kandidata Sveta za člana Računskega sodišča;

| 1. | odobri predlog Sveta, da se Hannuja Takkulo imenuje za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/150 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/150

---

P8_TA(2017)0433

Imenovanje člana Računskega sodišča – Baudilio Tomé Muguruza

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o imenovanju Baudilia Toméja Muguruze za člana Računskega sodišča (C8-0331/2017 – 2017/0815(NLE))

(Posvetovanje)

(2018/C 356/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval s Svetom (C8-0331/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval s Svetom (C8-0331/2017),

| — | ob upoštevanju člena 121 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 121 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0342/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0342/2017),

| A. | ker je Odbor za proračunski nadzor ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

A.

ker je Odbor za proračunski nadzor ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| B. | ker je Odbor za proračunski nadzor na seji 26. oktobra 2017 poslušal predstavitev kandidata Sveta za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

B.

ker je Odbor za proračunski nadzor na seji 26. oktobra 2017 poslušal predstavitev kandidata Sveta za člana Računskega sodišča;

| 1. | odobri predlog Sveta, da se Baudilia Toméja Muguruzo imenuje za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/151 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/151

---

P8_TA(2017)0434

Imenovanje članice Računskega sodišča – Bettina Jakobsen

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o imenovanju Bettine Jakobsen za članico Računskega sodišča (C8-0332/2017 – 2017/0816(NLE))

(Posvetovanje)

(2018/C 356/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval s Svetom (C8-0332/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je posvetoval s Svetom (C8-0332/2017),

| — | ob upoštevanju člena 121 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 121 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0341/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0341/2017),

| A. | ker je Odbor za proračunski nadzor ocenil kandidatkina priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

A.

ker je Odbor za proračunski nadzor ocenil kandidatkina priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| B. | ker je Odbor za proračunski nadzor na seji dne 26. oktobra 2017 poslušal predstavitev kandidatke Sveta za članico Računskega sodišča; |
| --- | --- |

B.

ker je Odbor za proračunski nadzor na seji dne 26. oktobra 2017 poslušal predstavitev kandidatke Sveta za članico Računskega sodišča;

| 1. | odobri predlog Sveta, da se Bettino Jakobsen imenuje za članico Računskega sodišča; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/152 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/152

---

P8_TA(2017)0435

Imenovanje člana Računskega sodišča – João Alexandre Tavares Gonçalves de Figueiredo

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o imenovanju Joăa Alexandra Tavaresa Gonçalvesa de Figueireda za člana Računskega sodišča (C8-0333/2017 – 2017/0817(NLE))

(Posvetovanje)

(2018/C 356/30)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0333/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0333/2017),

| — | ob upoštevanju člena 121 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 121 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0343/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0343/2017),

| A. | ker je Odbor za proračunski nadzor ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

A.

ker je Odbor za proračunski nadzor ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| B. | ker je Odbor za proračunski nadzor na seji 26. oktobra 2017 poslušal predstavitev kandidata Sveta za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

B.

ker je Odbor za proračunski nadzor na seji 26. oktobra 2017 poslušal predstavitev kandidata Sveta za člana Računskega sodišča;

| 1. | odobri predlog Sveta, da se Joãa Alexandra Tavaresa Gonçalvesa de Figueireda imenuje za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/153 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/153

---

P8_TA(2017)0436

Imenovanje članice Računskega sodišča – Iliana Ivanova

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o imenovanju Iliane Ivanove za članico Računskega sodišča (C8-0334/2017 – 2017/0818(NLE))

(Posvetovanje)

(2018/C 356/31)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0334/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0334/2017),

| — | ob upoštevanju člena 121 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 121 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0344/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A8-0344/2017),

| A. | ker je Odbor za proračunski nadzor ocenil kandidatkina priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

A.

ker je Odbor za proračunski nadzor ocenil kandidatkina priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 286(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| B. | ker je Odbor za proračunski nadzor na seji 26. oktobra 2017 poslušal predstavitev kandidatke Sveta za članico Računskega sodišča; |
| --- | --- |

B.

ker je Odbor za proračunski nadzor na seji 26. oktobra 2017 poslušal predstavitev kandidatke Sveta za članico Računskega sodišča;

| 1. | odobri predlog Sveta, da se Iliano Ivanovo imenuje za članico Računskega sodišča; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/154 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/154

---

P8_TA(2017)0437

Zaščita proti dampinškemu in subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice EU ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/1036 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije, in Uredbe (EU) 2016/1037 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (COM(2016)0721 – C8-0456/2016 – 2016/0351(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 356/32)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0721), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0721),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0456/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0456/2016),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2016 o statusu tržnega gospodarstva Kitajske (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 12. maja 2016 o statusu tržnega gospodarstva Kitajske (1),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 11. oktobra 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 11. oktobra 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0236/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino ter mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0236/2017),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | se seznanja z izjavami Komisije, priloženimi tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0223.

---

P8_TC1-COD(2016)0351

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 15. novembra 2017 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2016/1036 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije, in Uredbe (EU) 2016/1037 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2017/2321.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Komisije o prehodu

Komisija opozarja, da je namen nove metodologije nadalje ščititi industrijo Unije pred nepoštenimi trgovinskimi praksami, zlasti tistimi, ki izhajajo iz znatnih izkrivljanj trga. V zvezi s tem bo Komisija zagotovila, da industriji Unije ne bo naloženo nikakršno dodatno breme, ko bo zaprosila za zaščito v okviru protidampinškega instrumenta, zlasti pri morebitnih zahtevkih za pregled zaradi izteka ukrepa, vloženih po začetku veljavnosti nove metodologije.

Izjava Komisije o členu 23 in sodelovanju z Evropskim parlamentom in Svetom

Komisija obvesti Evropski parlament in Svet vsakič, ko namerava izdati ali posodobiti poročilo na podlagi člena 2(6a)(c) osnovne uredbe. Če Evropski parlament ali Svet obvesti Komisijo, da meni, da so pogoji za izdajo ali posodobitev poročila na podlagi člena 2(6a)(c) osnovne uredbe izpolnjeni, Komisija primerno ukrepa in o tem ustrezno obvesti Evropski parlament in Svet.

Izjava Komisije o poročilih na podlagi člena 2(6a)c osnovne uredbe

Komisija bo nemudoma izkoristila možnost iz člena 2(6a)c osnovne uredbe in pripravila poročila o znatnih izkrivljanjih, da bodo na voljo zainteresiranim stranem, ko bodo pripravljale predložitve, za katere bi se lahko uporabljal člen 2(6a) osnovne uredbe. Pripravila bo tudi smernice za zainteresirane strani o uporabi navedenih poročil.

---

Četrtek, 16. november 2017

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/156 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/156

---

P8_TA(2017)0446

Partnerski sporazum o odnosih in sodelovanju med EU in Novo Zelandijo (odobritev) ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. novembra 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Partnerskega sporazuma o odnosih in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Novo Zelandijo na drugi strani (15470/2016 – C8-0027/2017 – 2016/0366(NLE))

(Odobritev)

(2018/C 356/33)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (15470/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (15470/2016),

| — | ob upoštevanju osnutka Partnerskega sporazuma o odnosih in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Novo Zelandijo na drugi strani (09787/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Partnerskega sporazuma o odnosih in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Novo Zelandijo na drugi strani (09787/2016),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 37 Pogodbe o Evropski uniji ter členom 207, členom 212(1), točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0027/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 37 Pogodbe o Evropski uniji ter členom 207, členom 212(1), točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0027/2017),

| — | ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 16. novembra 2017 o osnutku sklepa (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje nezakonodajne resolucije z dne 16. novembra 2017 o osnutku sklepa (1),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A8-0327/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A8-0327/2017),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Nove Zelandije. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0447.

---

Četrtek, 30. november 2017

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/157 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/157

---

P8_TA(2017)0452

Sprostitev varnostne rezerve leta 2017

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Sklepa (EU) 2017/344 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o sprostitvi varnostne rezerve leta 2017 (COM(2017)0900 – C8-0408/2017 – 2017/2265(BUD))

(2018/C 356/34)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0900 – C8-0408/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0900 – C8-0408/2017),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (1), zlasti člena 13, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (1), zlasti člena 13,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (2), zlasti točke 14, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (2), zlasti točke 14,

| — | ob upoštevanju skupnega besedila, ki ga je potrdil Spravni odbor 18. novembra 2017 (A8-0359/2017) v spravnem postopku o predlogu splošnega proračuna za leto 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega besedila, ki ga je potrdil Spravni odbor 18. novembra 2017 (A8-0359/2017) v spravnem postopku o predlogu splošnega proračuna za leto 2018,

| — | ob upoštevanju Sklepa (EU) 2017/344 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o sprostitvi varnostne rezerve leta 2017 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa (EU) 2017/344 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o sprostitvi varnostne rezerve leta 2017 (3),

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0372/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0372/2017),

| A. | ker sta Evropski parlament in Svet v letu 2017 sprostila varnostno rezervo v višini 1 906,1 milijona EUR nad zgornjo mejo obveznosti v razdelku 3 (Varnost in državljanstvo) in v razdelku 4 (Evropa v svetu); |
| --- | --- |

A.

ker sta Evropski parlament in Svet v letu 2017 sprostila varnostno rezervo v višini 1 906,1 milijona EUR nad zgornjo mejo obveznosti v razdelku 3 (Varnost in državljanstvo) in v razdelku 4 (Evropa v svetu);

| B. | ker sta se v okviru tega zneska Evropski parlament in Svet odločila za izravnavo 575 milijonov EUR z nerazporejeno razliko do zgornje meje razdelka 2 (Trajnostna rast: naravni viri) v letu 2017, 507,3 milijona EUR v letu 2017, 570 milijonov EUR v letu 2018 in 253,9 milijona EUR v letu 2019 za nedodeljena rezervna sredstva iz razdelka 5 (Uprava); |
| --- | --- |

B.

ker sta se v okviru tega zneska Evropski parlament in Svet odločila za izravnavo 575 milijonov EUR z nerazporejeno razliko do zgornje meje razdelka 2 (Trajnostna rast: naravni viri) v letu 2017, 507,3 milijona EUR v letu 2017, 570 milijonov EUR v letu 2018 in 253,9 milijona EUR v letu 2019 za nedodeljena rezervna sredstva iz razdelka 5 (Uprava);

| C. | ker je spravni odbor, ki je bil sklican za sprejetje proračuna za leto 2018, kasneje privolil v prilagoditev zgoraj navedene izravnave varnostne rezerve, da bi za 252 milijonov EUR zmanjšal znesek izravnave v razdelku 5 v letu 2018 in uvedel ustrezno izravnavo v razdelku 5 v letu 2020; |
| --- | --- |

C.

ker je spravni odbor, ki je bil sklican za sprejetje proračuna za leto 2018, kasneje privolil v prilagoditev zgoraj navedene izravnave varnostne rezerve, da bi za 252 milijonov EUR zmanjšal znesek izravnave v razdelku 5 v letu 2018 in uvedel ustrezno izravnavo v razdelku 5 v letu 2020;

| 1. | je seznanjen s predlogom Komisije v okviru sporazuma o proračunu za leto 2018, da se pregleda izravnava varnostne rezerve, sproščene leta 2017, s čimer bi se povečala skupna zgornja meja obveznosti, ki je na voljo leta 2018; obžaluje pretirano osredotočanje nekaterih držav članic na razpoložljive razlike pod zgornjimi mejami večletnega finančnega okvira, pri čemer se pogosto ne upošteva prožnost, ki jo nudijo posebni instrumenti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da bi tudi brez revidirane izravnave skupna razlika obveznosti v proračunu, dogovorjenem za leto 2018, že znašala 1 348,3 milijona EUR, medtem ko je več kot 900 milijonov EUR še na voljo v okviru instrumenta prilagodljivosti in v skupni razliki za obveznosti; poudarja, da bi bilo treba v letu 2018 zagotoviti dodatne 1,2 milijarde EUR v okviru skupne razlike za obveznosti in v instrumentu prilagodljivosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je seznanjen, da bi tovrstna revizija poravnav, čeprav ni nujna, sprostila 252 milijonov EUR dodatne razlike v letu 2018 namesto v letu 2020, kar bi zagotovilo dodatno prožnost v zgodnejši fazi v okviru tega večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

3.

| 4. | obžaluje, da se morata Evropski parlament in Svet zateči k ločevanju zadevnega pobota v razdelku 5 med letoma 2018 in 2020, da bi zagotovili potrebno prožnost za proračun EU v letu 2018; izraža zaskrbljenost zaradi posledičnega zmanjšanja rezerve v razdelku 5, ki jo bo prinesel ta poseg v letu 2020; poudarja, da je sprejetje takega izjemnega pristopa jasen znak, da proračun EU nima nujno potrebnih sredstev za izvajanje politik in programov Unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naroči svojemu predsedniku, da podpiše sklep skupaj s predsednikom Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo, skupaj s Prilogo, posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(2)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(3)  UL L 50, 28.2.2017, str. 57.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Sklepa (EU) 2017/344 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o sprostitvi varnostne rezerve leta 2017

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2018/9.)

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/160 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/160

---

P8_TA(2017)0453

Predlog spremembe proračuna št. 6/2017: zmanjšanje odobritev plačil in odobritev za prevzem obveznosti v skladu s posodobljenimi napovedmi odhodkov in posodobljenimi prihodki (iz lastnih sredstev in glob)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 6/2017 za proračunsko leto 2017: zmanjšanje odobritev plačil in odobritev za prevzem obveznosti v skladu s posodobljenimi napovedmi odhodkov in posodobljenimi prihodki (iz lastnih sredstev in glob) (14275/2017 – C8-0417/2017 – 2017/2217(BUD))

(2018/C 356/35)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1), zlasti člena 41, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1), zlasti člena 41,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2017, ki je bil dokončno sprejet 1. decembra 2016 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2017, ki je bil dokončno sprejet 1. decembra 2016 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (3),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (4),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 6/2017, ki ga je Komisija sprejela 9. oktobra 2017 (COM(2017)0597), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 6/2017, ki ga je Komisija sprejela 9. oktobra 2017 (COM(2017)0597),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 6/2017, ki ga je Svet sprejel 27. novembra 2017 in ga istega dne posredoval Evropskemu parlamentu (14275/2017 – C8-0417/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu spremembe proračuna št. 6/2017, ki ga je Svet sprejel 27. novembra 2017 in ga istega dne posredoval Evropskemu parlamentu (14275/2017 – C8-0417/2017),

| — | ob upoštevanju členov 88 in 91 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 88 in 91 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0379/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0379/2017),

| A. | ker je namen predloga spremembe proračuna št. 6/2017 posodobiti tako proračunske odhodke kot prihodke, da se upošteva najnovejše dogajanje; |
| --- | --- |

A.

ker je namen predloga spremembe proračuna št. 6/2017 posodobiti tako proračunske odhodke kot prihodke, da se upošteva najnovejše dogajanje;

| B. | ker je v predlogu spremembe proračuna št. 6/2017 predvideno zmanjšanje odhodkov, in sicer plačil, za 7 719,7 milijona EUR, večinoma v proračunskih vrsticah v razdelku 1b (Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija), nekoliko manj pa v razdelku 2 (Trajnostna rast – naravni viri,) razdelku 3 (Varnost in državljanstvo), razdelku 4 (Evropa v svetu) in v vrstici Solidarnostnega sklada Evropske unije, zaradi česar se bodo ustrezno zmanjšali tudi prispevki držav; |
| --- | --- |

B.

ker je v predlogu spremembe proračuna št. 6/2017 predvideno zmanjšanje odhodkov, in sicer plačil, za 7 719,7 milijona EUR, večinoma v proračunskih vrsticah v razdelku 1b (Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija), nekoliko manj pa v razdelku 2 (Trajnostna rast – naravni viri,) razdelku 3 (Varnost in državljanstvo), razdelku 4 (Evropa v svetu) in v vrstici Solidarnostnega sklada Evropske unije, zaradi česar se bodo ustrezno zmanjšali tudi prispevki držav;

| C. | ker je v predlogu spremembe proračuna št. 6/2017 predvideno zmanjšanje obveznosti za 15,33 milijona EUR v razdelku 2, prav tako pa sprostitev 46 milijonov EUR obveznosti za Solidarnostni sklad Evropske unije; |
| --- | --- |

C.

ker je v predlogu spremembe proračuna št. 6/2017 predvideno zmanjšanje obveznosti za 15,33 milijona EUR v razdelku 2, prav tako pa sprostitev 46 milijonov EUR obveznosti za Solidarnostni sklad Evropske unije;

| D. | ker na strani prihodkov predlog spremembe proračuna št. 6/2017 vsebuje tudi prilagoditve v zvezi s popravkom napovedi tradicionalnih lastnih sredstev (tj. carin in prelevmanov na sladkor), davka na dodano vrednost (DDV) in osnov za bruto nacionalni dohodek (BND) ter vključitev popravkov za Združeno kraljestvo za leti 2013 in 2016 in njihovega financiranja v proračun; |
| --- | --- |

D.

ker na strani prihodkov predlog spremembe proračuna št. 6/2017 vsebuje tudi prilagoditve v zvezi s popravkom napovedi tradicionalnih lastnih sredstev (tj. carin in prelevmanov na sladkor), davka na dodano vrednost (DDV) in osnov za bruto nacionalni dohodek (BND) ter vključitev popravkov za Združeno kraljestvo za leti 2013 in 2016 in njihovega financiranja v proračun;

| E. | ker so v predlogu spremembe proračuna št. 6/2017 upoštevane globe v skupnem znesku 3 209,7 milijona EUR, ki so postale dokončne in presegajo raven, prvotno načrtovano za proračun 2017, razlika, ki znaša 2 209,7 milijona EUR, pa bo namenjena zmanjšanju prispevkov držav članic v okviru lastnih sredstev v proračun Unije; |
| --- | --- |

E.

ker so v predlogu spremembe proračuna št. 6/2017 upoštevane globe v skupnem znesku 3 209,7 milijona EUR, ki so postale dokončne in presegajo raven, prvotno načrtovano za proračun 2017, razlika, ki znaša 2 209,7 milijona EUR, pa bo namenjena zmanjšanju prispevkov držav članic v okviru lastnih sredstev v proračun Unije;

| F. | ker predlog spremembe proračuna št. 6/2017 predvideva vrnitev dodatnih 9 829,6 milijona EUR v državne proračune, poleg 6 405 milijonov EUR, že potrjenih s spremembo proračuna št. 2/2017; |
| --- | --- |

F.

ker predlog spremembe proračuna št. 6/2017 predvideva vrnitev dodatnih 9 829,6 milijona EUR v državne proračune, poleg 6 405 milijonov EUR, že potrjenih s spremembo proračuna št. 2/2017;

| 1. | je močno zaskrbljen zaradi plačilnega presežka v višini 7 719,7 milijona EUR; je še posebej začuden zaradi stanja evropskih strukturnih in investicijskih skladov v podrazdelku 1b, saj so države članice julija zmanjšale napovedi glede zahtevkov za izplačilo za 5,9 milijarde EUR zaradi nadaljnjih zamud pri izvajanju programov, s čimer so preprečile, da bi številni morebitni projekti in upravičenci prejeli podporo Unije; obžaluje tudi, da države članice niso dovolj hitro začele izvajati programov Sklada za azil, migracije in vključevanje (AMIF) in Sklada za notranjo varnost (ISF), prav tako pa niso ustrezno izvajale programov za premestitev beguncev, kar je povzročilo rez v višini 287,6 milijona EUR v razdelku 3; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je seznanjen z analizo Komisije o vzrokih nezadostnega izvrševanja v podrazdelku 1b, med drugim osredotočenje na črpanje dodeljenih proračunskih sredstev za obdobje 2007–2013, pozno sprejetje pravne podlage, zamudno imenovanje državnih organov, spremembe zaradi novega pravnega okvira in zmanjšanje spodbude zaradi pravila o preklicu obveznosti N+3; je zaskrbljen, ker naj bi se nezadostno izvrševanje glede na najnovejše napovedi plačil, ki jih je pripravila Komisija, nadaljevalo tudi v prihodnjih letih in povzročilo prenos dodatnih 31 milijard EUR plačil v naslednji večletni finančni okvir; je seznanjen, da nimajo vse države članice enakih težav pri izvrševanju; poziva zlasti države članice, kjer je stopnja izvrševanja še posebej nizka, naj sprejmejo potrebne ukrepe, da bodo ustrezno izvajale skupaj sprejete programe Unije ob pomoči Komisije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | obžaluje zamude pri izplačevanju sredstev Unije predpristopnim in sosednjim državam, zaradi česar so bila plačila močno zmanjšana (702,2 milijona EUR) prav v času, ko je bil ta denar najbolj potreben; se zaveda, da mora Unija včasih delovati v nepredvidenih okoliščinah; poziva Komisijo, naj sprejme potrebne ukrepe, med drugim poglobi politični dialog in poveča tehnično pomoč, da bi te zamude preprečila; |
| --- | --- |

3.

| 4. | z zadovoljstvom ugotavlja, da se programi Unije v podrazdelku 1a – Konkurenčnost za rast in razvoj v nasprotju z zgoraj povedanim v splošnem izvajajo dobro, o čemer pričata tudi ta predlog spremembe proračuna in nedavno sprejetje globalne prerazporeditve, po kateri bo podrazdelek 1a porabil velik del plačil iz drugih razdelkov, ki niso bila izvršena; poudarja, da je to dokaz zmote Sveta, ki skuša ves čas zmanjševati proračunska sredstva v tem podrazdelku, češ da zmogljivost črpanja ni dovolj velika; |
| --- | --- |

4.

| 5. | znova izraža obžalovanje, da bodo zneski, ki so bili sproščeni zaradi nezadostnega izvrševanja programov Unije in zbrani z globami v okviru politike Unije o konkurenci, uporabljeni za zmanjšanje prispevkov držav članic na osnovi BND, namesto da bi bili porabljeni za financiranje prednostnih nalog Unije; poudarja, da predlog spremembe proračuna št. 6/2017 predvideva vrnitev prispevkov na osnovi BND državam članicam v višini 9 829,6 milijona EUR, poleg vrnitve 6 405 milijonov EUR, že potrjene s spremembo proračuna št. 2/2017; opozarja, da se veji proračunskega organa po obravnavi v Parlamentu in na začetku spravnega postopka glede porabe proračuna Unije za leto 2018 razhajata samo za 3 619,8 milijona EUR v obveznostih in 2 182,4 EUR v plačilih; |
| --- | --- |

5.

| 6. | odobri stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 6/2017; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 6/2017 dokončno sprejeta, in poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(2)  UL L 51, 28.2.2017.

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(4)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/163 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/163

---

P8_TA(2017)0454

Uporaba Solidarnostnega sklada Evropske unije za plačilo predplačil v okviru splošnega proračuna za leto 2018

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za plačilo predplačil v okviru splošnega proračuna Unije za leto 2018 (COM(2017)0270 – C8-0161/2017 – 2017/2076(BUD))

(2018/C 356/36)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0270 – C8-0161/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0270 – C8-0161/2017),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 10, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 10,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3), zlasti točke 11, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3), zlasti točke 11,

| — | ob upoštevanju rezultatov trialoga z dne 17. novembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov trialoga z dne 17. novembra 2017,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0371/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0371/2017),

| A. | ker se v skladu z Uredbo (EU) št. 661/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (4) v splošnem proračunu Unije da na voljo znesek v višini 50 000 000 EUR za plačilo predplačil prek odobritev; |
| --- | --- |

A.

ker se v skladu z Uredbo (EU) št. 661/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (4) v splošnem proračunu Unije da na voljo znesek v višini 50 000 000 EUR za plačilo predplačil prek odobritev;

| 1. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, da podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL L 311, 14.11.2002, str. 3.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(3)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(4)  Uredba (EU) št. 661/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (UL L 189, 27.6.2014, str. 143).

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije za plačilo predplačil v okviru splošnega proračuna Unije za leto 2018

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2018/508.)

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/165 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/165

---

P8_TA(2017)0455

Uporaba instrumenta prilagodljivosti za financiranje takojšnjih proračunskih ukrepov za obvladovanje trenutnih izzivov migracij, pritokov beguncev in varnostnih groženj

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi instrumenta prilagodljivosti za financiranje takojšnjih proračunskih ukrepov za obvladovanje trenutnih izzivov migracij, pritokov beguncev in varnostnih groženj (COM(2017)0271 – C8-0163/2017 – 2017/2077(BUD))

(2018/C 356/37)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0271 – C8-0163/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0271 – C8-0163/2017),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru), zlasti člena 11, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o večletnem finančnem okviru), zlasti člena 11,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (2), zlasti točke 12, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (2), zlasti točke 12,

| — | ob upoštevanju predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018, ki ga je Komisija sprejela 29. junija 2017 (COM(2017)0400) in kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2018 (COM(2017)0615), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018, ki ga je Komisija sprejela 29. junija 2017 (COM(2017)0400) in kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2018 (COM(2017)0615),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018, ki ga je Svet sprejel 4. septembra 2017 in ga 13. septembra 2017 posredoval Evropskemu parlamentu (11815/2017 – C8-0313/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018, ki ga je Svet sprejel 4. septembra 2017 in ga 13. septembra 2017 posredoval Evropskemu parlamentu (11815/2017 – C8-0313/2017),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 25. oktobra 2017 o predlogu splošnega proračuna za leto 2018 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 25. oktobra 2017 o predlogu splošnega proračuna za leto 2018 (3),

| — | ob upoštevanju skupnega besedila, ki ga je spravni odbor potrdil 18. novembra 2017 (14587/17 – C8-0416/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega besedila, ki ga je spravni odbor potrdil 18. novembra 2017 (14587/17 – C8-0416/2017),

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0370/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0370/2017),

| A. | ker se po preučitvi vseh možnosti za prerazporeditev sredstev za prevzem obveznosti v okviru razdelka 3 (Varnost in državljanstvo) zdi potrebna uporaba instrumenta prilagodljivosti za ta sredstva; |
| --- | --- |

A.

ker se po preučitvi vseh možnosti za prerazporeditev sredstev za prevzem obveznosti v okviru razdelka 3 (Varnost in državljanstvo) zdi potrebna uporaba instrumenta prilagodljivosti za ta sredstva;

| B. | ker je Komisija predlagala uporabo instrumenta prilagodljivosti, da bi dopolnila financiranje iz splošnega proračuna Unije za proračunsko leto 2018, ki presega zgornjo mejo razdelka 3 v znesku 817,1 milijona EUR za financiranje ukrepov na področjih migracij, pritokov beguncev in varnostnih groženj; |
| --- | --- |

B.

ker je Komisija predlagala uporabo instrumenta prilagodljivosti, da bi dopolnila financiranje iz splošnega proračuna Unije za proračunsko leto 2018, ki presega zgornjo mejo razdelka 3 v znesku 817,1 milijona EUR za financiranje ukrepov na področjih migracij, pritokov beguncev in varnostnih groženj;

| C. | ker se je spravni odbor, ki se je sestal v zvezi s proračunom za leto 2018, strinjal glede dodatne uporabe 20,2 milijona EUR zaradi povečanja razdelka 3; |
| --- | --- |

C.

ker se je spravni odbor, ki se je sestal v zvezi s proračunom za leto 2018, strinjal glede dodatne uporabe 20,2 milijona EUR zaradi povečanja razdelka 3;

| 1. | ugotavlja, da zgornje meje razdelka 3 za leto 2018 ne dopuščajo ustreznega financiranja nujnih ukrepov na področjih migracij, pritokov beguncev in varnostnih groženj; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zato soglaša s tem, da se iz instrumenta prilagodljivosti uporabijo sredstva za prevzem obveznosti v višini 837,2 milijona EUR; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prav tako soglaša s predlagano razporeditvijo ustreznih sredstev za plačila v višini 464 milijonov EUR v letu 2018, 212,7 milijona EUR v letu 2019, 126,4 milijona EUR v letu 2020 in 34,2 milijona EUR v letu 2021; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je uporaba tega instrumenta, kot je določena v členu 11 uredbe o večletnem finančnem okviru, znova pokazala, da bi moral biti proračun Unije bolj prilagodljiv; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponovno izraža svoje dolgoletno stališče, da se plačila, ki izhajajo iz obveznosti, prevzetih v sklopu instrumenta prilagodljivosti, ne smejo upoštevati pri zgornji meji večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

5.

| 6. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(2)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0408.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi instrumenta prilagodljivosti za financiranje takojšnjih proračunskih ukrepov za obvladovanje trenutnih izzivov migracij, pritokov beguncev in varnostnih groženj

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2018/8.)

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/168 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/168

---

P8_TA(2017)0456

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2017/003 GR/Attica retail

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (vloga iz Grčije – EGF/2017/003 GR/Attica retail) (COM(2017)0613 – C8-0360/2017 – 2017/2229(BUD))

(2018/C 356/38)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0613 – C8-0360/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0613 – C8-0360/2017),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 12, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 12,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) (v nadaljnjem besedilu: Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013), zlasti točke 13, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) (v nadaljnjem besedilu: Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013), zlasti točke 13,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 7/2013, v skladu s katerim Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) prinaša resnično evropsko dodano vrednost, ko se njegova sredstva uporabljajo za sofinanciranje storitev za presežne delavce ali nadomestil, ki v sistemih nadomestil držav članic za brezposelnost praviloma niso na voljo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 7/2013, v skladu s katerim Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) prinaša resnično evropsko dodano vrednost, ko se njegova sredstva uporabljajo za sofinanciranje storitev za presežne delavce ali nadomestil, ki v sistemih nadomestil držav članic za brezposelnost praviloma niso na voljo,

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij, sprejetih od januarja 2007 dalje, o mobilizaciji ESPG, vključno s pripombami Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve o predloženih vlogah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij, sprejetih od januarja 2007 dalje, o mobilizaciji ESPG, vključno s pripombami Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve o predloženih vlogah,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0367/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0367/2017),

| A. | ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali svetovne gospodarske in finančne krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela; |
| --- | --- |

A.

ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali svetovne gospodarske in finančne krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela;

| B. | ker je Grčija predložila vlogo EGF/2017/003 GR/Attica retail za finančni prispevek iz ESPG zaradi tega, ker je bilo odpuščenih 725 delavcev v devetih podjetjih, ki delujejo v gospodarskem sektorju trgovine na drobno v regiji Atika in v drugih desetih regijah (4); |
| --- | --- |

B.

ker je Grčija predložila vlogo EGF/2017/003 GR/Attica retail za finančni prispevek iz ESPG zaradi tega, ker je bilo odpuščenih 725 delavcev v devetih podjetjih, ki delujejo v gospodarskem sektorju trgovine na drobno v regiji Atika in v drugih desetih regijah (4);

| C. | ker vloga temelji na merilih za pomoč iz člena 4(2) uredbe o ESPG; |
| --- | --- |

C.

ker vloga temelji na merilih za pomoč iz člena 4(2) uredbe o ESPG;

| D. | ker Grčija, da bi dokazala povezavo med odpuščanjem presežnih delavcev ter svetovno finančno in gospodarsko krizo, trdi, da je bilo njeno gospodarstvo v hudi recesiji že šest zaporednih let (2008–2013); ker se je med letoma 2008 in 2016 grški bruto domači proizvod (BDP) zmanjšal za 26,2 %, javna poraba pa za 22,8 %, v državi pa je novih 700 000 brezposelnih; ker so grške vlade za odplačilo zunanjih dolgov od leta 2008 znatno povečale davčne stopnje, racionalizirale javne odhodke in znižale plače javnih uslužbencev, zlasti pokojnine, pri čemer so se znižale tudi plače v zasebnem sektorju, kar je bila posledica kombiniranja uporabljenih politik; ker se je upad prihodkov kazal v padcu potrošnje, kar je močno prizadelo sektor trgovine na drobno; |
| --- | --- |

D.

ker Grčija, da bi dokazala povezavo med odpuščanjem presežnih delavcev ter svetovno finančno in gospodarsko krizo, trdi, da je bilo njeno gospodarstvo v hudi recesiji že šest zaporednih let (2008–2013); ker se je med letoma 2008 in 2016 grški bruto domači proizvod (BDP) zmanjšal za 26,2 %, javna poraba pa za 22,8 %, v državi pa je novih 700 000 brezposelnih; ker so grške vlade za odplačilo zunanjih dolgov od leta 2008 znatno povečale davčne stopnje, racionalizirale javne odhodke in znižale plače javnih uslužbencev, zlasti pokojnine, pri čemer so se znižale tudi plače v zasebnem sektorju, kar je bila posledica kombiniranja uporabljenih politik; ker se je upad prihodkov kazal v padcu potrošnje, kar je močno prizadelo sektor trgovine na drobno;

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 4(2) uredbe o ESPG izpolnjeni in da je zato Grčija na podlagi te uredbe upravičena do finančnega prispevka v znesku 2 949 150 EUR, kar je 60 % skupnih stroškov v znesku 4 915 250 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je Komisija spoštovala rok 12 tednov od prejema popolne vloge grških organov, saj je oceno skladnosti vloge s pogoji za finančni prispevek dokončala 23. oktobra 2017 in jo še isti dan posredovala Parlamentu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da ima devet zadevnih podjetij v lasti trgovine in supermarkete, ki prodajajo potrošniške proizvode v trgovini na drobno; obžaluje, da se je obseg trgovine na drobno v obdobju 2008–2015 znatno zmanjšal, saj se je gibal od 60 % za gospodinjske aparate do 30 % za trgovine z živili na drobno in 23 % za veleblagovnice; |
| --- | --- |

3.

| 4. | priznava, da je zadevno odpuščanje neposredno povezano z upadom maloprodajnega sektorja že od leta 2008; ugotavlja, da je v obdobju 2008–2015 v sektorju trgovine na drobno in v proizvodnem sektorju ter gradbeništvu delo izgubilo 164 000 ljudi, kar je 64,2 % vseh izgub delovnih mest; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opozarja, da je gospodarska kriza pomenila pomemben pritisk za znižanje kupne moči grških gospodinjstev od leta 2008 dalje; ugotavlja, da je občutno zmanjšanje posojil podjetjem in posameznikom vplivalo na podjetja iz sektorja trgovine na drobno; obžaluje, da je skupni učinek teh dveh dejavnikov privedel do padca splošnega indeksa prometa v sektorju trgovine na drobno, ki se je zmanjšal za več kot 63 % v obdobju 2008–2016; poudarja, da so varčevalni ukrepi, ki se uporabljajo od leta 2008, zlasti znižanje plač, ponovno pogajanje o najemninah in prestavljanje datuma zapadlosti računov, povzročili močno poslabšanje razmer; poudarja, da ta primer dokazuje, da uporabljeni ukrepi niso mogli učinkovito in dolgoročno obravnavati gospodarske krize; |
| --- | --- |

5.

| 6. | z zaskrbljenostjo poudarja, da je v Atiki, kjer je prišlo do 70 % odpuščanj, stopnja brezposelnosti 22,9 %, v drugih desetih regijah pa sega od 19,5 % na Egejskih otokih do 26,8 % v Epiru in Zahodni Makedoniji; je zaskrbljen zaradi dejstva, da lahko tovrstna odpuščanja še povečajo stopnjo brezposelnosti, s katero se soočajo te regije že od začetka gospodarske in finančne krize; zlasti ugotavlja, da 31,8 % prebivalcem regije Atika grozi revščina oziroma socialna izključenost; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je seznanjen, da Grčija načrtuje pet vrst ukrepov: poklicno usmerjanje, (ii) usposabljanje, preusposabljanje in poklicno usposabljanje, (iii) prispevek za ustanovitev podjetja, (iv) pomoč za iskanje zaposlitve in usposabljanje in (v) subvencija za ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ugotavlja, da je 85,2 % upravičencev starejših od 55 let in da je 24,8 % starejših od 64 let; poudarja, kako obžalovanja vredno je, da ni bilo mogoče najti izvedljive rešitve, da bi se preprečila njihova odpustitev, zlasti glede na dejstvo, da je starost glavni oteževalni dejavnik pri iskanju zaposlitve; pozdravlja odločitev Grčije, da nudi tečaje poklicnega usposabljanja delavcem, pri čemer ti tečaji ustrezajo njihovim potrebam, zlasti potrebam starejših prejemnikov, in trenutnim zahtevam na trgu dela; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja in pozdravlja, da je bil usklajeni sveženj prilagojenih storitev pripravljen ob posvetovanju z generalnim sekretarjem in predstavniki inštitut za delo splošne grške konfederacije sindikatov (GSEE); poudarja, da je trden socialni dialog, ki temelji na vzajemnem zaupanju in deljenju odgovornosti, najboljše sredstvo za iskanje sporazumnih rešitev in skupnih pogledov pri predvidevanju, preprečevanju in upravljanju procesa prestrukturiranja; poudarja, da bi s tem dialogom pomagali preprečevati izgubo delovnih mest in posledično zmanjšali število vlog za ESPG; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ugotavlja, da bo za ukrepe dohodkovne podpore namenjenih 34,72 % celotnega svežnja prilagojenih ukrepov, kar je tik pod pragom 35 %, določenim v uredbi o ESPG, in delež, mnogo višji od tistih, ki so bili predlagani v drugih nedavnih primerih; želi spomniti, da se ti ukrepi pogojujejo z dejavnim sodelovanjem ciljnih prejemnikov pri iskanju zaposlitve ali usposabljanju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da so grški organi potrdili, da se za upravičene ukrepe ne črpa pomoč iz drugih finančnih instrumentov Unije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opozarja, da bi morala biti zasnova celotnega usklajenega svežnja prilagojenih storitev, ki so upravičene do sredstev iz ESPG, usmerjena k pobudam, ki prispevajo k zaposlovanju, kvalifikacijam delavcev, vrednotenju njihove poklicne poti, da se jim približa poslovni svet, vključno z zadrugami; opozarja, da bi morala biti ta zasnova v skladu z obstoječimi programi Unije, vključno z Evropskim socialnim skladom; je prepričan, da bi usklajena strategija celo zmanjšala tveganje selitve proizvodnje in bi ustvarila ugodne razmere za ponovno vrnitev industrijske proizvodnje v Unijo; poudarja, da bi bilo treba pred vsako uporabo sredstev ESPG dati prednost resni politiki preprečevanja in vnaprejšnjega preprečevanja prestrukturiranja; poudarja tudi pomen resnične industrijske politike na ravni Unije za trajnostno in vključujočo rast; |
| --- | --- |

12.

| 13. | želi spomniti, da je v svoji resoluciji z dne 15. septembra 2016 o dejavnostih, učinku in dodani vrednosti Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji med letoma 2007 in 2014 (5) že izrazil pomisleke zaradi razkoraka med sredstvi iz ESPG, za katera se zaprosi, in zneski, ki jih države članice povrnejo; poziva Komisijo, naj še naprej spodbuja države članice k pripravi bolj realističnih napovedi verjetnih stroškov, da bi čim bolj zmanjšali potrebo po naknadnih izterjavah sredstev; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opozarja, da bi bilo treba v skladu s členom 7 uredbe o ESPG pri zasnovi usklajenega svežnja prilagojenih storitev predvideti prihodnje obete na trgu dela in potrebne veščine ter da bi moral biti sveženj združljiv s prehodom na trajnostno gospodarstvo, ki bo učinkovito izkoriščalo vire; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalnega prava ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev; |
| --- | --- |

15.

| 16. | želi spomniti na svoj poziv Komisiji, naj javnosti omogoči vpogled v vse dokumente, povezane z vlogami za sredstva ESPG; |
| --- | --- |

16.

| 17. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše sklep skupaj s predsednikom Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo, skupaj s Prilogo, posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 855.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(3)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(4)  Vzhodna Makedonija, Trakija (EL11), Osrednja Makedonija (EL12), Zahodna Makedonija (EL13), Tesalija (EL14), Epir (EL21), Zahodna Grčija (EL23), Osrednja Grčija (EL24), Peloponez (EL25), južno Egejsko morje (EL42), Kreta (EL43).

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0361.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Grčije – EGF/2017/003 GR/Attica retail

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2018/6.)

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/172 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/172

---

P8_TA(2017)0457

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2017/005 FI/Retail

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (vloga, ki jo je podala Finska – EGF/2017/005 FI/Retail) (COM(2017)0618 – C8-0364/2017 – 2017/2231(BUD))

(2018/C 356/39)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0618 – C8-0364/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0618 – C8-0364/2017),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (v nadaljevanju: uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (v nadaljevanju: uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 12, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 12,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) (v nadaljevanju: Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013), zlasti točke 13, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) (v nadaljevanju: Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013), zlasti točke 13,

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0366/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0366/2017),

| A. | ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela; |
| --- | --- |

A.

ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela;

| B. | ker bi morala biti finančna pomoč Unije presežnim delavcem dinamična in na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način; |
| --- | --- |

B.

ker bi morala biti finančna pomoč Unije presežnim delavcem dinamična in na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način;

| C. | ker je Finska predložila vlogo EGF/2017/005 FI/Retail za finančni prispevek iz ESPG v skladu z merili za pomoč iz člena 4(1)(b) uredbe o ESPG, potem ko je bilo odpuščenih 1 660 delavcev v treh podjetjih, ki delujejo v gospodarskem sektorju, razvrščenem v oddelek 47 NACE Revizija 2 (Trgovina na drobno, razen z motornimi vozili), v regijah na ravni NUTS 2 Länsi Suomi, Helsinki-Uusimaa, Etelä-Suomi in Pohjois- ja Itä-Suomi na Finskem; ker se pričakuje, da bo pri ukrepih sodelovalo 1 500 presežnih delavcev; |
| --- | --- |

C.

ker je Finska predložila vlogo EGF/2017/005 FI/Retail za finančni prispevek iz ESPG v skladu z merili za pomoč iz člena 4(1)(b) uredbe o ESPG, potem ko je bilo odpuščenih 1 660 delavcev v treh podjetjih, ki delujejo v gospodarskem sektorju, razvrščenem v oddelek 47 NACE Revizija 2 (Trgovina na drobno, razen z motornimi vozili), v regijah na ravni NUTS 2 Länsi Suomi, Helsinki-Uusimaa, Etelä-Suomi in Pohjois- ja Itä-Suomi na Finskem; ker se pričakuje, da bo pri ukrepih sodelovalo 1 500 presežnih delavcev;

| D. | ker so za finančni nadzor ukrepov, ki se financirajo iz ESPG, odgovorne države članice, kjer se ti ukrepi izvajajo, kakor je določeno v členu 21(1) uredbe o ESPG; |
| --- | --- |

D.

ker so za finančni nadzor ukrepov, ki se financirajo iz ESPG, odgovorne države članice, kjer se ti ukrepi izvajajo, kakor je določeno v členu 21(1) uredbe o ESPG;

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 4(1)(b) Uredbe o ESPG izpolnjeni in da je Finska na podlagi te uredbe upravičena do finančnega prispevka v znesku 2 499 360 EUR, kar je 60 % skupnih stroškov v znesku 4 165 600 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je Komisija spoštovala rok 12 tednov od prejema popolne vloge finskih organov, saj je oceno skladnosti vloge s pogoji za finančni prispevek dokončala 23. oktobra 2017 in jo še istega dne posredovala Parlamentu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je seznanjen, da Finska trdi, da so odpuščanja povezana z velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih zaradi globalizacije, natančneje s skokovitim povečanjem mednarodnega spletnega trgovanja; ugotavlja zlasti, da je povečanje spletne prodaje maloprodajnih izdelkov na Finskem skupaj s priljubljenostjo spletnih trgovin zunaj EU pri finskih potrošnikih vodilo k postopnemu zmanjšanju prodaje v običajnih finskih veleblagovnicah od leta 2014; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da so bile zaradi odpuščanj v dveh večjih finskih verigah veleblagovnic prizadete vse štiri regije NUTS 2 na Finskem; priznava, da so se te trgovine soočale s padanjem denarnega toka in dobičkonosnosti zaradi vzpona e-trgovine, spreminjajočih se nakupovalnih navad in šibkega zaupanja potrošnikov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | želi spomniti, da je do odpuščanj prišlo v dveh večjih finskih verigah veleblagovnic in enem odvisnem podjetju, ki so se od leta 2015 soočali z resnimi težavami padajoče dobičkonosnosti in krčenja denarnega toka zaradi vzpona e-trgovanja, spreminjajočih se nakupovalnih navad in šibkega zaupanja potrošnikov; obžaluje, da sta dve od teh podjetij v začetku leta 2017 popolnoma prenehali poslovati; |
| --- | --- |

5.

| 6. | se zaveda, da se je istočasno zelo spremenila narava delovnih mest v maloprodaji, saj so vedno številčnejša delovna mesta s krajšim delovnim časom, ki zahtevajo nove spretnosti, kot so spretnosti na področjih IT, napovedovanja, analize podatkov, komuniciranja, poznavanja kupcev in logistike; obžaluje, da 43 % zaposlenih v maloprodaji na Finskem, ki so starejši od 45 let, nima teh spretnosti; meni, da so ovire za ponovno zaposlitev delavcev, starejših od 50 let, pomembno vprašanje, in z zanimanjem pričakuje oceno pilotnih projektov poklicnega mentorstva, ki so bili vključeni za to skupino presežnih delavcev; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je veliko število presežnih delavcev starejših od 55 let, več kot 76 % pa je žensk; glede na navedeno priznava pomen aktivnih ukrepov na trgu dela, ki se sofinancirajo iz ESPG, za izboljšanje možnosti za ponovno vključitev teh ranljivih skupin na trg dela; pozdravlja, da se je posebna pozornost namenila prilagoditvi predlaganih ukrepov posebnim potrebam ciljnih skupin; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ugotavlja, da Finska načrtuje sedem vrst ukrepov za odpuščene delavce, zajete v tej vlogi, in sicer: (i) mentorstvo in druge pripravljalne ukrepe, (ii) zaposlitvene in druge poslovne ukrepe, (iii) tečaje usposabljanja, (iv) nepovratna sredstva za zagon podjetja, (v) pilotne projekte poklicnega mentorstva, (vi) subvencioniranje plač ter (vii) nadomestila za potne stroške in stroške nastanitve; pozdravlja načrtovane pilotne projekte poklicnega mentorstva, s katerimi se bodo obravnavale telesne, duševne ali druge težave, ki bi lahko ovirale ponovno zaposlovanje prejemnikov, starejših od 50 let; ugotavlja, da je za nadzor in poročanje dodeljenih dovolj sredstev; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da bo za ukrepe dohodkovne podpore namenjenih 22,05 % celotnega svežnja prilagojenih ukrepov, kar je občutno nižje od praga 35 %, določenega v uredbi o ESPG, in da se ti ukrepi pogojujejo z dejavnim sodelovanjem ciljnih prejemnikov pri iskanju zaposlitve ali usposabljanju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | priznava, da je bil usklajeni sveženj prilagojenih storitev pripravljen v posvetovanju s predstavniki centrov za gospodarski razvoj, promet in okolje v regijah Uusimaa, Pirkanmaa, Pohjois-Pohjanmaa in Varsinais-Suomi ter službe za zaposlovanje in gospodarski razvoj regije Uusimaa, pa tudi predstavniki podjetij in sindikatov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da so finske oblasti predložile zagotovila, da predlagani ukrepi ne bodo prejeli finančne pomoči iz drugih skladov ali finančnih instrumentov Unije, da se bo preprečilo morebitno dvojno financiranje in da se bodo ukrepi dopolnjevali z ukrepi, financiranimi iz strukturnih skladov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | želi spomniti, da bi bilo treba pri zasnovi usklajenega svežnja prilagojenih storitev, ki jih podpira ESPG, predvideti prihodnji razvoj na trgu dela in potrebne spretnosti ter da bi moral biti sveženj združljiv s prehodom na trajnostno gospodarstvo, ki bo učinkovito izkoriščalo vire; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalnega prava ali kolektivnih pogodb, ali ukrepov za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo, naj naroči nacionalnim organom, naj v prihodnjih predlogih zagotovijo več podrobnosti o sektorjih, ki imajo možnosti za rast in v katerih je torej verjetno, da se bodo ustvarila delovna mesta, ter naj zberejo utemeljene podatke o vplivu financiranja iz ESPG, vključno s kakovostjo delovnih mest in stopnjo ponovne vključitve na trg dela, dosežene s pomočjo ESPG; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ponavlja svoj poziv Komisiji, naj javnosti omogoči vpogled v vse dokumente, povezane z vlogami za sredstva ESPG; |
| --- | --- |

15.

| 16. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 855.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(3)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Finske – EGF/2017/005 FI/Retail

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2018/7.)

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/176 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/176

---

P8_TA(2017)0458

Proračunski postopek za leto 2018

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o skupnem predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018, ki ga je odobril spravni odbor v proračunskem postopku (14587/2017 – C8-0416/2017 – 2017/2044(BUD))

(2018/C 356/40)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju skupnega predloga, ki ga je odobril spravni odbor, in ustreznih izjav Parlamenta, Sveta in Komisije (14587/2017 – C8-0416/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega predloga, ki ga je odobril spravni odbor, in ustreznih izjav Parlamenta, Sveta in Komisije (14587/2017 – C8-0416/2017),

| — | ob upoštevanju predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018, ki ga je 29. junija 2017 sprejela Komisija (COM(2017)0400), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018, ki ga je 29. junija 2017 sprejela Komisija (COM(2017)0400),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018, ki ga je Svet sprejel 4. septembra 2017 in ga 13. septembra 2017 posredoval Evropskemu parlamentu (11815/2017 – C8-0313/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018, ki ga je Svet sprejel 4. septembra 2017 in ga 13. septembra 2017 posredoval Evropskemu parlamentu (11815/2017 – C8-0313/2017),

| — | ob upoštevanju dopolnilnega pisma št. 1/2018 k predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018, ki ga je Komisija predstavila 16. oktobra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dopolnilnega pisma št. 1/2018 k predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018, ki ga je Komisija predstavila 16. oktobra 2017,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2017 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018 (1) in proračunskih sprememb, ki jih vsebuje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2017 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2018 (1) in proračunskih sprememb, ki jih vsebuje,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (4),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (5) (v nadaljnjem besedilu: medinstitucionalni sporazum), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (5) (v nadaljnjem besedilu: medinstitucionalni sporazum),

| — | ob upoštevanju člena 90 in člena 91 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 90 in člena 91 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila svoje delegacije v spravnem odboru (A8-0359/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila svoje delegacije v spravnem odboru (A8-0359/2017),

| 1. | odobri skupno besedilo, ki ga je potrdil spravni odbor in je sestavljeno iz naslednjih dokumentov:






  — | seznama proračunskih vrstic, ki niso spremenjene v primerjavi s predlogom proračuna ali stališčem Sveta; |
| --- | --- | --- |

1.

—

seznama proračunskih vrstic, ki niso spremenjene v primerjavi s predlogom proračuna ali stališčem Sveta;

| — | skupnih zneskov po razdelkih finančnega okvira; |
| --- | --- |

—

skupnih zneskov po razdelkih finančnega okvira;

| — | zneskov po vrsticah za vse proračunske postavke; |
| --- | --- |

—

zneskov po vrsticah za vse proračunske postavke;

| — | konsolidiranega dokumenta, v katerem so navedeni zneski in končno besedilo vseh vrstic, spremenjenih med spravnim postopkom; |
| --- | --- |

—

konsolidiranega dokumenta, v katerem so navedeni zneski in končno besedilo vseh vrstic, spremenjenih med spravnim postopkom;

| 2. | potrdi skupni izjavi Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, priloženi tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je seznanjen z enostranskima izjavama Komisije in Sveta, priloženima tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je bil splošni proračun Evropske unije za proračunsko leto 2018 dokončno sprejet, in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to zakonodajno resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, drugim zadevnim institucijam in organom ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0408.

(2)  UL L 168, 7.6.2014, str. 105.

(3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(4)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(5)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

---

PRILOGA

18.11.2017

KONČNA RAZLIČICA

Proračun 2018 – Elementi za skupne sklepe

Ti skupni sklepi se nanašajo na naslednje razdelke:

| 1. | Proračun 2018 |
| --- | --- |

1.

Proračun 2018

| 2. | Proračun 2017 – predlog spremembe proračuna št. 6/2017 |
| --- | --- |

2.

Proračun 2017 – predlog spremembe proračuna št. 6/2017

| 3. | Izjave |
| --- | --- |

3.

Izjave

Kratek pregled

| | A. | Proračun 2018

  V skladu z elementi za skupne sklepe:






  — | Skupna raven sredstev za prevzem obveznosti v proračunu za leto 2018 znaša 160 113,5 milijona EUR. Tako razlika do zgornje meje v večletnem finančnem okviru za leto 2018 znaša 1 600,3 milijona EUR v sredstvih za prevzem obveznosti. |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Proračun 2018

V skladu z elementi za skupne sklepe:

—

Skupna raven sredstev za prevzem obveznosti v proračunu za leto 2018 znaša 160 113,5 milijona EUR. Tako razlika do zgornje meje v večletnem finančnem okviru za leto 2018 znaša 1 600,3 milijona EUR v sredstvih za prevzem obveznosti.

| — | Skupna raven sredstev za plačila v proračunu za leto 2018 znaša 144 681 milijonov EUR. |
| --- | --- |

—

Skupna raven sredstev za plačila v proračunu za leto 2018 znaša 144 681 milijonov EUR.

| — | V letu 2018 bo uporabljen instrument prilagodljivosti v znesku 837,2 milijona EUR v sredstvih za prevzem obveznosti v razdelku 3 (Varnost in državljanstvo). |
| --- | --- |

—

V letu 2018 bo uporabljen instrument prilagodljivosti v znesku 837,2 milijona EUR v sredstvih za prevzem obveznosti v razdelku 3 (Varnost in državljanstvo).

| — | Skupna razlika do zgornje meje za obveznosti bo v razdelku 1a (Konkurenčnost za rast in delovna mesta) uporabljena v znesku 1 113,7 milijona EUR. |
| --- | --- |

—

Skupna razlika do zgornje meje za obveznosti bo v razdelku 1a (Konkurenčnost za rast in delovna mesta) uporabljena v znesku 1 113,7 milijona EUR.

| — | Sklep (EU) 2017/344 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o sprostitvi varnostne rezerve leta 2017 (1) bo spremenjen, da se znesek za izravnavo v razdelku 5 (Uprava) za leto 2018 zmanjša s 570 milijonov EUR na 318 milijonov EUR in da se ustrezna razlika za izravnavo v višini 252 milijonov EUR vnese v isti razdelek za leto 2020. |
| --- | --- |

—

Sklep (EU) 2017/344 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o sprostitvi varnostne rezerve leta 2017 (1) bo spremenjen, da se znesek za izravnavo v razdelku 5 (Uprava) za leto 2018 zmanjša s 570 milijonov EUR na 318 milijonov EUR in da se ustrezna razlika za izravnavo v višini 252 milijonov EUR vnese v isti razdelek za leto 2020.

| — | Po ocenah Komisije naj bi plačila, povezana z uporabo instrumenta prilagodljivosti v letih 2014, 2016, 2017 in 2018, v letu 2018 znašala 678,3 milijona EUR. |
| --- | --- |

—

Po ocenah Komisije naj bi plačila, povezana z uporabo instrumenta prilagodljivosti v letih 2014, 2016, 2017 in 2018, v letu 2018 znašala 678,3 milijona EUR.

| B. | Proračun 2017

  Glede na sestavine skupnih sklepov se predlog spremembe proračuna št. 6/2017 sprejme v takšni obliki, kot ga je predlagala Komisija. |
| --- | --- |

B.

Proračun 2017

Glede na sestavine skupnih sklepov se predlog spremembe proračuna št. 6/2017 sprejme v takšni obliki, kot ga je predlagala Komisija.

1.   Proračun 2018

1.1.   „Zaprte“ vrstice

Če v teh sklepih ni navedeno drugače, so vse proračunske vrstice, ki jih ni spremenil niti Svet niti Parlament, in tiste, za katere je Parlament med obravnavo sprejel spremembe Sveta, potrjene.

Za vse druge proračunske postavke se je spravni odbor strinjal o sklepih v spodnjih razdelkih od 1.2 do 1.7.

1.2.   Horizontalna vprašanja

Decentralizirane agencije

Prispevek EU (v sredstvih za prevzem obveznosti in plačila ter številu delovnih mest) za vse decentralizirane agencije bo takšen kot v predlogu proračuna, kakor ga je pripravila Komisija in kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2018, z izjemo naslednjih agencij:

| — | V razdelku 3:






  — | Evropski policijski urad (EUROPOL, proračunski člen 18 02 04), kateremu je bilo dodeljenih 10 dodatnih delovnih mest, sredstva za prevzem obveznosti in plačila pa so bila povečana za 3 690 000 EUR. |
| --- | --- | --- |

—

V razdelku 3:

—

Evropski policijski urad (EUROPOL, proračunski člen 18 02 04), kateremu je bilo dodeljenih 10 dodatnih delovnih mest, sredstva za prevzem obveznosti in plačila pa so bila povečana za 3 690 000 EUR.

| — | Evropski azilni podporni urad (EASO, proračunski člen 18 03 02), za katerega so se sredstva za prevzem obveznosti in plačila povečala za 5 000 000 EUR. |
| --- | --- |

—

Evropski azilni podporni urad (EASO, proračunski člen 18 03 02), za katerega so se sredstva za prevzem obveznosti in plačila povečala za 5 000 000 EUR.

| — | Urad za evropsko pravosodno sodelovanje (EUROJUST, proračunski člen 33 03 04), kateremu je bilo dodeljenih 5 dodatnih delovnih mest, sredstva za prevzem obveznosti in plačila pa so bila povečana za 1 845 000 EUR. |
| --- | --- |

—

Urad za evropsko pravosodno sodelovanje (EUROJUST, proračunski člen 33 03 04), kateremu je bilo dodeljenih 5 dodatnih delovnih mest, sredstva za prevzem obveznosti in plačila pa so bila povečana za 1 845 000 EUR.

| — | V razdelku 1a:






  — | Agencija za evropski GNSS (GSA, proračunski člen 02 05 11), kateri je bilo dodeljenih 5 dodatnih delovnih mest, sredstva za prevzem obveznosti in plačila pa so bila povečana za 345 000 EUR. |
| --- | --- | --- |

—

V razdelku 1a:

—

Agencija za evropski GNSS (GSA, proračunski člen 02 05 11), kateri je bilo dodeljenih 5 dodatnih delovnih mest, sredstva za prevzem obveznosti in plačila pa so bila povečana za 345 000 EUR.

| — | Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA, proračunski člen 12 02 06), za katerega so se sredstva za prevzem obveznosti in plačila ter kadrovski načrt zmanjšali na raven iz predloga proračuna. |
| --- | --- |

—

Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA, proračunski člen 12 02 06), za katerega so se sredstva za prevzem obveznosti in plačila ter kadrovski načrt zmanjšali na raven iz predloga proračuna.

Izvajalske agencije

Prispevek EU (sredstva za prevzem obveznosti in plačila ter število delovnih mest) za izvajalske agencije bo takšen, ko je predvidela Komisija v predlogu proračuna za leto 2018, kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2018.

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

Na predlog Parlamenta je bil sprejet dogovor, da se poleg pripravljalnih ukrepov, ki jih je v predlogu proračuna za leto 2018 predlagala Komisija, sprejme tudi celovit sveženj 87 pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov, za katere je namenjenih 100 milijonov EUR v sredstvih za prevzem obveznosti.

Če je pilotni projekt ali pripravljalni ukrep krit z obstoječo pravno podlago, lahko Komisija predlaga prerazporeditev odobrenih proračunskih sredstev v vrstico te pravne podlage, da bi pospešila izvajanje ukrepa.

Pri tem svežnju so v celoti upoštevane zgornje meje za pilotne projekte in pripravljalne ukrepe, določene v finančni uredbi.

1.3.   Razdelki odhodkov v finančnem okviru – sredstva za prevzem obveznosti

Po upoštevanju zgornjih sklepov o „zaprtih“ proračunskih vrsticah, agencijah, pilotnih projektih in pripravljalnih ukrepih se je spravni odbor dogovoril o naslednjem:

Podrazdelek 1a – Konkurenčnost za rast in delovna mesta

Znesek sredstev za prevzem obveznosti je tak kot v predlogu proračuna Komisije, kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2018, vendar z naslednjimi popravki, sprejetimi v spravnem odboru in navedenimi v spodnji preglednici:

| v EUR |
| --- |
| Proračunska vrstica/program | Ime | PP 2018 (vključno z DP št. 1) | Proračun 2018 | Razlika |
| 1.1.11 | Evropska satelitska navigacijska sistema (EGNOS in Galileo) | | | -4 090 000 |
| 02 05 01 | Razvoj in zagotavljanje globalne infrastrukture in storitev satelitske navigacije (Galileo) do leta 2020 | 623 949 000 | 621 709 000 | -2 240 000 |
| 02 05 02 | Zagotavljanje satelitskih storitev, ki omogočajo izboljšanje učinkovitosti sistema GPS na celotnem območju Evropske konference civilnega letalstva (ECAC) do leta 2020 (EGNOS) | 185 000 000 | 183 150 000 | -1 850 000 |
| 1.1.13 | Evropski program za spremljanje Zemlje (Copernicus) | | | -10 370 000 |
| 02 06 01 | Izvajanje operativnih storitev, ki temeljijo na vesoljskih opazovanjih in podatkih in situ (Copernicus) | 130 664 000 | 129 364 000 | -1 300 000 |
| 02 06 02 | Vzpostavitev avtonomnega sistema Unije za opazovanje Zemlje (Copernicus) | 507 297 000 | 498 227 000 | -9 070 000 |
| 1.1.14 | Evropska solidarnostna enota | | | -30 000 000 |
| 15 05 01 | Evropska solidarnostna enota | 68 235 652 | 38 235 652 | -30 000 000 |
| 1.1.31 | Obzorje 2020 | | | 110 000 000 |
| 02 04 02 01 | Vodilna vloga v vesolju | 173 389 945 | 184 528 490 | 11 138 545 |
| 02 04 02 03 | Večje število inovacij v malih in srednjih podjetjih (MSP) | 36 937 021 | 43 178 448 | 6 241 427 |
| 06 03 03 01 | Doseganje evropskega prometnega sistema, ki učinkovito izrablja vire, je okolju prijazen, varen in brez pomanjkljivosti | 53 986 199 | 56 835 072 | 2 848 873 |
| 08 02 01 01 | Krepitev pionirskih raziskav v Evropskem raziskovalnem svetu | 1 827 122 604 | 1 842 122 604 | 15 000 000 |
| 08 02 02 01 | Vodilni položaj pri nanotehnologijah, naprednih materialih, laserski tehnologiji, biotehnologiji in napredni proizvodnji in predelavi | 518 395 125 | 524 204 453 | 5 809 328 |
| 08 02 03 03 | Prehod na zanesljiv, trajnosten in konkurenčen energetski sistem | 330 244 971 | 336 486 398 | 6 241 427 |
| 08 02 03 04 | Razvoj evropskega prometnega sistema, ki učinkovito izrablja vire, je okolju prijazen, varen in nemoteč | 230 777 055 | 239 323 675 | 8 546 620 |
| 08 02 03 05 | Vzpostavitev gospodarstva, ki gospodarneje izkorišča vire in je odporno na podnebne spremembe, ter trajnostne oskrbe s surovinami | 297 738 618 | 303 307 891 | 5 569 273 |
| 08 02 08 | Instrument za MSP | 471 209 870 | 481 209 870 | 10 000 000 |
| 09 04 02 01 | Vodilni položaj na področju informacijske in komunikacijske tehnologije | 722 055 754 | 725 189 515 | 3 133 761 |
| 15 03 01 01 | Ukrepi Marie Skłodowske-Curie – Ustvarjanje, razvoj in prenos novih spretnosti, znanja in inovacij | 870 013 019 | 885 710 765 | 15 697 746 |
| 32 04 03 01 | Prehod na zanesljiv, trajnosten in konkurenčen energetski sistem | 300 984 111 | 320 757 111 | 19 773 000 |
| 1.1.4 | Konkurenčnost podjetij ter malih in srednjih podjetij (COSME) | | | 15 000 000 |
| 02 02 02 | Izboljšanje dostopa malih in srednjih podjetij (MSP) do financiranja v obliki lastniških in dolžniških instrumentov | 199 554 000 | 214 554 000 | 15 000 000 |
| 1.1.5 | Izobraževanje, usposabljanje, mladi in šport (Erasmus+) | | | 54 000 000 |
| 15 02 01 01 | Spodbujanje odličnosti in sodelovanja na področju evropskega izobraževanja in usposabljanja ter njun pomen za trg dela | 1 955 123 300 | 1 979 123 300 | 24 000 000 |
| 15 02 01 02 | Spodbujanje odličnosti in sodelovanja na področju evropske mladine in udeležba mladih v evropskem demokratičnem življenju | 182 672 916 | 212 672 916 | 30 000 000 |
| 1.1.7 | Carina, Fiscalis in boj proti goljufijam | | | -1 365 232 |
| 14 02 01 | Podpora delovanju in modernizaciji carinske unije | 80 071 000 | 78 860 555 | -1 210 445 |
| 14 03 01 | Izboljševanje delovanja sistemov obdavčitve | 32 043 000 | 31 888 213 | - 154 787 |
| 1.1.81 | Instrument za povezovanje Evrope – Energija | | | -19 773 000 |
| 32 02 01 04 | Prispevek Unije za finančne instrumente, ki ustvarjajo okolje, spodbudnejše za zasebne naložbe v energetske projekte. | 19 773 000 | 0 | -19 773 000 |
| 1.1. | DAG |

v EUR

Proračunska vrstica/program

Ime

PP 2018 (vključno z DP št. 1)

Proračun 2018

Razlika

1.1.11

Evropska satelitska navigacijska sistema (EGNOS in Galileo)

-4 090 000

02 05 01

Razvoj in zagotavljanje globalne infrastrukture in storitev satelitske navigacije (Galileo) do leta 2020

623 949 000

621 709 000

-2 240 000

02 05 02

Zagotavljanje satelitskih storitev, ki omogočajo izboljšanje učinkovitosti sistema GPS na celotnem območju Evropske konference civilnega letalstva (ECAC) do leta 2020 (EGNOS)

185 000 000

183 150 000

-1 850 000

1.1.13

Evropski program za spremljanje Zemlje (Copernicus)

-10 370 000

02 06 01

Izvajanje operativnih storitev, ki temeljijo na vesoljskih opazovanjih in podatkih in situ (Copernicus)

130 664 000

129 364 000

-1 300 000

02 06 02

Vzpostavitev avtonomnega sistema Unije za opazovanje Zemlje (Copernicus)

507 297 000

498 227 000

-9 070 000

1.1.14

Evropska solidarnostna enota

-30 000 000

15 05 01

Evropska solidarnostna enota

68 235 652

38 235 652

-30 000 000

1.1.31

Obzorje 2020

110 000 000

02 04 02 01

Vodilna vloga v vesolju

173 389 945

184 528 490

11 138 545

02 04 02 03

Večje število inovacij v malih in srednjih podjetjih (MSP)

36 937 021

43 178 448

6 241 427

06 03 03 01

Doseganje evropskega prometnega sistema, ki učinkovito izrablja vire, je okolju prijazen, varen in brez pomanjkljivosti

53 986 199

56 835 072

2 848 873

08 02 01 01

Krepitev pionirskih raziskav v Evropskem raziskovalnem svetu

1 827 122 604

1 842 122 604

15 000 000

08 02 02 01

Vodilni položaj pri nanotehnologijah, naprednih materialih, laserski tehnologiji, biotehnologiji in napredni proizvodnji in predelavi

518 395 125

524 204 453

5 809 328

08 02 03 03

Prehod na zanesljiv, trajnosten in konkurenčen energetski sistem

330 244 971

336 486 398

6 241 427

08 02 03 04

Razvoj evropskega prometnega sistema, ki učinkovito izrablja vire, je okolju prijazen, varen in nemoteč

230 777 055

239 323 675

8 546 620

08 02 03 05

Vzpostavitev gospodarstva, ki gospodarneje izkorišča vire in je odporno na podnebne spremembe, ter trajnostne oskrbe s surovinami

297 738 618

303 307 891

5 569 273

08 02 08

Instrument za MSP

471 209 870

481 209 870

10 000 000

09 04 02 01

Vodilni položaj na področju informacijske in komunikacijske tehnologije

722 055 754

725 189 515

3 133 761

15 03 01 01

Ukrepi Marie Skłodowske-Curie – Ustvarjanje, razvoj in prenos novih spretnosti, znanja in inovacij

870 013 019

885 710 765

15 697 746

32 04 03 01

Prehod na zanesljiv, trajnosten in konkurenčen energetski sistem

300 984 111

320 757 111

19 773 000

1.1.4

Konkurenčnost podjetij ter malih in srednjih podjetij (COSME)

15 000 000

02 02 02

Izboljšanje dostopa malih in srednjih podjetij (MSP) do financiranja v obliki lastniških in dolžniških instrumentov

199 554 000

214 554 000

15 000 000

1.1.5

Izobraževanje, usposabljanje, mladi in šport (Erasmus+)

54 000 000

15 02 01 01

Spodbujanje odličnosti in sodelovanja na področju evropskega izobraževanja in usposabljanja ter njun pomen za trg dela

1 955 123 300

1 979 123 300

24 000 000

15 02 01 02

Spodbujanje odličnosti in sodelovanja na področju evropske mladine in udeležba mladih v evropskem demokratičnem življenju

182 672 916

212 672 916

30 000 000

1.1.7

Carina, Fiscalis in boj proti goljufijam

-1 365 232

14 02 01

Podpora delovanju in modernizaciji carinske unije

80 071 000

78 860 555

-1 210 445

14 03 01

Izboljševanje delovanja sistemov obdavčitve

32 043 000

31 888 213

- 154 787

1.1.81

Instrument za povezovanje Evrope – Energija

-19 773 000

32 02 01 04

Prispevek Unije za finančne instrumente, ki ustvarjajo okolje, spodbudnejše za zasebne naložbe v energetske projekte.

19 773 000

0

-19 773 000

1.1.

Decentralizirane agencije

-3 965 555

02 05 11

Agencija za evropski GNSS

30 993 525

31 338 525

345 000

12 02 06

Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA):

15 947 170

11 636 615

-4 310 555

| 1.1. | OTH |
| --- | --- |

1.1.

Drugi ukrepi in programi

-2 346 000

02 03 02 01

Podpora dejavnostim standardizacije, ki jih opravljajo CEN, Cenelec in ETSI

18 908 000

18 562 000

- 346 000

26 02 01

Postopki oglaševanja in oddaje javnih naročil za oddajo pogodb v zvezi z dobavo blaga, izvedbo del ali opravljanjem storitev

8 500 000

7 500 000

-1 000 000

29 02 01

Zagotavljanje kakovostnih statističnih informacij, izvajanje novih metod priprave evropske statistike in krepitev partnerstva v okviru evropskega statističnega sistema

59 475 000

58 475 000

-1 000 000

| 1.1. | PPPA |
| --- | --- |

1.1.

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

51 650 000

| 1.1. | SPEC |
| --- | --- |

1.1.

Ukrepi, ki se financirajo v okviru pooblastil in posebnih pristojnosti, poverjenih Komisiji

-2 900 000

01 02 01

Usklajevanje in nadzorovanje ekonomske in monetarne unije, vključno z eurom, in obveščanje o tej uniji, vključno z eurom

12 000 000

11 500 000

- 500 000

04 03 01 08

Odnosi med delodajalci in delojemalci ter socialni dialog

16 438 000

15 038 000

-1 400 000

06 02 05

Podporne dejavnosti na področju evropske prometne politike in pravic potnikov, vključno z dejavnostmi obveščanja

11 821 000

10 821 000

-1 000 000

Skupaj

155 840 213

Glede na to dogovorjena raven obveznosti znaša 22 001,5 milijona EUR, pri čemer je uporabljena vsa razlika do zgornje meje razdelka 1a, ki znaša 21 239 milijonov EUR, ter 762,5 milijona EUR skupne razlike do zgornje meje za obveznosti.

Podrazdelek 1b – Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

Znesek sredstev za prevzem obveznosti je tak kot v predlogu proračuna Komisije, kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2018, vendar z naslednjimi popravki, sprejetimi v spravnem odboru in navedenimi v spodnji preglednici:

| v EUR |
| --- |
| Proračunska vrstica/program | Ime | PP 2018 (vključno z DP št. 1) | Proračun 2018 | Razlika |
| 1.2.5 | Pobuda za zaposlovanje mladih, posebna dodatna sredstva | | | 116 666 667 |
| 04 02 64 | Pobuda za zaposlovanje mladih | 233 333 333 | 350 000 000 | 116 666 667 |
| 1.2. | PPPA |

v EUR

Proračunska vrstica/program

Ime

PP 2018 (vključno z DP št. 1)

Proračun 2018

Razlika

1.2.5

Pobuda za zaposlovanje mladih, posebna dodatna sredstva

116 666 667

04 02 64

Pobuda za zaposlovanje mladih

233 333 333

350 000 000

116 666 667

1.2.

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

7 700 000

Skupaj

124 366 667

Glede na to dogovorjena raven obveznosti znaša 55 532,2 milijona EUR, pri čemer je uporabljena vsa razlika do zgornje meje razdelka 1b, ki znaša 55 181 milijonov EUR, ter 351,2 milijona EUR skupne razlike do zgornje meje za obveznosti.

Razdelek 2 – Trajnostna rast: naravni viri

Znesek sredstev za prevzem obveznosti je tak kot v predlogu proračuna Komisije, kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2018, vendar z naslednjimi popravki, sprejetimi v spravnem odboru in navedenimi v spodnji preglednici:

| v EUR |
| --- |
| Proračunska vrstica/program | Ime | PP 2018 (vključno z DP št. 1) | Proračun 2018 | Razlika |
| 2.0.10 | Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) – odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila | | | - 229 900 000 |
| 05 03 01 10 | Shema osnovnega plačila | 16 556 000 000 | 16 326 100 000 | - 229 900 000 |
| 2.0. | PPPA |

v EUR

Proračunska vrstica/program

Ime

PP 2018 (vključno z DP št. 1)

Proračun 2018

Razlika

2.0.10

Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) – odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

- 229 900 000

05 03 01 10

Shema osnovnega plačila

16 556 000 000

16 326 100 000

- 229 900 000

2.0.

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

15 600 000

Skupaj

- 214 300 000

Zmanjšanje sredstev za prevzem obveznosti je posledica višjih namenskih prejemkov, ki so na voljo iz presežka EKJS z dne 31. oktobra 2017, s katerim bodo krite vse potrebe tega sektorja, kot je bilo navedeno v dopolnilnem pismu št. 1/2018. Zaradi spremenjenih potreb se z dopolnilnim pismom št. 1/2018 povečujejo plačila za:

| — | mlade kmete za 34 milijonov EUR (proračunska postavka 05 03 01 13), |
| --- | --- |

—

mlade kmete za 34 milijonov EUR (proračunska postavka 05 03 01 13),

| — | kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, za 95 milijonov EUR (proračunska postavka 05 03 01 11), |
| --- | --- |

—

kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, za 95 milijonov EUR (proračunska postavka 05 03 01 11),

| — | druge ukrepe za prašičje meso, perutnino, jajca, čebelarske in druge proizvode živalskega izvora za 60 milijonov EUR (proračunska postavka 05 02 15 99) |
| --- | --- |

—

druge ukrepe za prašičje meso, perutnino, jajca, čebelarske in druge proizvode živalskega izvora za 60 milijonov EUR (proračunska postavka 05 02 15 99)

| — | nacionalne programe za podporo vinskemu sektorju za 7 milijonov EUR (proračunska postavka 05 02 09 08) in |
| --- | --- |

—

nacionalne programe za podporo vinskemu sektorju za 7 milijonov EUR (proračunska postavka 05 02 09 08) in

| — | ukrepe za skladiščenje posnetega mleka v prahu za 2 milijona EUR (proračunska postavka 05 02 12 02). |
| --- | --- |

—

ukrepe za skladiščenje posnetega mleka v prahu za 2 milijona EUR (proračunska postavka 05 02 12 02).

Glede na to dogovorjena raven obveznosti znaša 59 285,3 milijona EUR, pri čemer razlika do zgornje meje odhodkov v razdelku 2 znaša 981,7 milijona EUR.

Razdelek 3 – Varnost in državljanstvo

Znesek sredstev za prevzem obveznosti je tak kot v predlogu proračuna Komisije, kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2018, vendar z naslednjimi popravki, sprejetimi v spravnem odboru in navedenimi v spodnji preglednici:

| v EUR |
| --- |
| Proračunska vrstica/program | Ime | PP 2018 (vključno z DP št. 1) | Proračun 2018 | Razlika |
| 3.0.11 | Ustvarjalna Evropa | | | 3 500 000 |
| 15 04 01 | Krepitev finančne zmogljivosti MSP ter malih in zelo malih organizacij v evropskih kulturnih in ustvarjalnih sektorjih ter spodbujanje razvoja politike in novih poslovnih modelov | 34 528 000 | 35 528 000 | 1 000 000 |
| 15 04 02 | Podprogram Kultura – Podpiranje čezmejnih ukrepov ter spodbujanje nadnacionalnega kroženja in mobilnosti | 68 606 000 | 71 106 000 | 2 500 000 |
| 3.0.8 | Živila in krma | | | -6 500 000 |
| 17 04 01 | Zagotavljanje višjega zdravstvenega statusa živali in visoke ravni varstva živali v Uniji | 161 500 000 | 160 000 000 | -1 500 000 |
| 17 04 02 | Zagotavljanje pravočasnega odkritja organizmov, škodljivih za rastline, in njihovega izkoreninjenja | 25 000 000 | 22 000 000 | -3 000 000 |
| 17 04 03 | Zagotavljanje učinkovitega, uspešnega in zanesljivega nadzora | 57 483 000 | 55 483 000 | -2 000 000 |
| 3.0. | DAG |

v EUR

Proračunska vrstica/program

Ime

PP 2018 (vključno z DP št. 1)

Proračun 2018

Razlika

3.0.11

Ustvarjalna Evropa

3 500 000

15 04 01

Krepitev finančne zmogljivosti MSP ter malih in zelo malih organizacij v evropskih kulturnih in ustvarjalnih sektorjih ter spodbujanje razvoja politike in novih poslovnih modelov

34 528 000

35 528 000

1 000 000

15 04 02

Podprogram Kultura – Podpiranje čezmejnih ukrepov ter spodbujanje nadnacionalnega kroženja in mobilnosti

68 606 000

71 106 000

2 500 000

3.0.8

Živila in krma

-6 500 000

17 04 01

Zagotavljanje višjega zdravstvenega statusa živali in visoke ravni varstva živali v Uniji

161 500 000

160 000 000

-1 500 000

17 04 02

Zagotavljanje pravočasnega odkritja organizmov, škodljivih za rastline, in njihovega izkoreninjenja

25 000 000

22 000 000

-3 000 000

17 04 03

Zagotavljanje učinkovitega, uspešnega in zanesljivega nadzora

57 483 000

55 483 000

-2 000 000

3.0.

Decentralizirane agencije

10 535 000

18 02 04

Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju kazenskega pregona (Europol)

116 687 271

120 377 271

3 690 000

18 03 02

Evropski azilni podporni urad (EASO)

85 837 067

90 837 067

5 000 000

33 03 04

Urad za evropsko pravosodno sodelovanje (Eurojust)

36 506 468

38 351 468

1 845 000

| 3.0. | PPPA |
| --- | --- |

3.0.

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

12 650 000

Skupaj

20 185 000

Glede na to dogovorjena raven obveznosti znaša 3 493,2 milijona EUR, pri čemer je uporabljena vsa razlika do zgornje meje razdelka 3, pa tudi 837,2 milijona EUR iz instrumenta prilagodljivosti.

Razdelek 4 – Evropa v svetu

Znesek sredstev za prevzem obveznosti je tak kot v predlogu proračuna Komisije, kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2018, vendar z naslednjimi popravki, sprejetimi v spravnem odboru in navedenimi v spodnji preglednici:

| v EUR |
| --- |
| Proračunska vrstica/program | Ime | PP 2018 (vključno z DP št. 1) | Proračun 2018 | Razlika |
| 4.0.1 | Instrument za predpristopno pomoč (IPA II) | | | -95 000 000 |
| 05 05 04 02 | Podpora za Turčijo – Gospodarski, družbeni in ozemeljski razvoj ter s tem povezana postopna uskladitev s pravnim redom Unije | 148 000 000 | 131 000 000 | -17 000 000 |
| 22 02 01 01 | Podpora za Albanijo, Bosno in Hercegovino, Kosovo (2), Črno goro, Srbijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo – Politične reforme in s tem povezana postopna uskladitev s pravnim redom Unije | 189 267 000 | 199 267 000 | 10 000 000 |
| 22 02 03 01 | Podpora za Turčijo – Politične reforme in s tem povezana postopna uskladitev s pravnim redom Unije | 217 400 000 | 167 400 000 | -50 000 000 |
| 22 02 03 02 | Podpora za Turčijo – Gospodarski, družbeni in ozemeljski razvoj ter s tem povezana postopna uskladitev s pravnim redom Unije | 274 384 000 | 236 384 000 | -38 000 000 |
| 4.0.2 | Evropski instrument sosedstva | | | 50 000 000 |
| 22 04 01 03 | Sredozemske države – Krepitev zaupanja, varnost ter preprečevanje in reševanje sporov | 262 072 675 | 296 072 675 | 34 000 000 |
| 22 04 01 04 | Podpora mirovnemu procesu ter finančna pomoč Palestini in Agenciji Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev (UNRWA) | 293 379 163 | 299 379 163 | 6 000 000 |
| 22 04 02 02 | Vzhodno partnerstvo – Zmanjšanje revščine in trajnostni razvoj | 351 556 726 | 361 556 726 | 10 000 000 |
| 4.0.3 | Instrument za razvojno sodelovanje | | | 20 000 000 |
| 21 02 07 03 | Človekov razvoj | 193 374 058 | 205 874 058 | 12 500 000 |
| 21 02 20 | Erasmus+ – Prispevki iz instrumenta za razvojno sodelovanje | 94 928 673 | 102 428 673 | 7 500 000 |
| 4.0.4 | Instrument partnerstva za sodelovanje s tretjimi državami (PI) | | | -3 000 000 |
| 19 05 01 | Sodelovanje s tretjimi državami za izboljšanje in spodbujanje interesov Unije in skupnih interesov | 126 263 000 | 123 263 000 | -3 000 000 |
| 4.0. | OTH |

v EUR

Proračunska vrstica/program

Ime

PP 2018 (vključno z DP št. 1)

Proračun 2018

Razlika

4.0.1

Instrument za predpristopno pomoč (IPA II)

-95 000 000

05 05 04 02

Podpora za Turčijo – Gospodarski, družbeni in ozemeljski razvoj ter s tem povezana postopna uskladitev s pravnim redom Unije

148 000 000

131 000 000

-17 000 000

22 02 01 01

Podpora za Albanijo, Bosno in Hercegovino, Kosovo (2), Črno goro, Srbijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo – Politične reforme in s tem povezana postopna uskladitev s pravnim redom Unije

189 267 000

199 267 000

10 000 000

22 02 03 01

Podpora za Turčijo – Politične reforme in s tem povezana postopna uskladitev s pravnim redom Unije

217 400 000

167 400 000

-50 000 000

22 02 03 02

Podpora za Turčijo – Gospodarski, družbeni in ozemeljski razvoj ter s tem povezana postopna uskladitev s pravnim redom Unije

274 384 000

236 384 000

-38 000 000

4.0.2

Evropski instrument sosedstva

50 000 000

22 04 01 03

Sredozemske države – Krepitev zaupanja, varnost ter preprečevanje in reševanje sporov

262 072 675

296 072 675

34 000 000

22 04 01 04

Podpora mirovnemu procesu ter finančna pomoč Palestini in Agenciji Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev (UNRWA)

293 379 163

299 379 163

6 000 000

22 04 02 02

Vzhodno partnerstvo – Zmanjšanje revščine in trajnostni razvoj

351 556 726

361 556 726

10 000 000

4.0.3

Instrument za razvojno sodelovanje

20 000 000

21 02 07 03

Človekov razvoj

193 374 058

205 874 058

12 500 000

21 02 20

Erasmus+ – Prispevki iz instrumenta za razvojno sodelovanje

94 928 673

102 428 673

7 500 000

4.0.4

Instrument partnerstva za sodelovanje s tretjimi državami (PI)

-3 000 000

19 05 01

Sodelovanje s tretjimi državami za izboljšanje in spodbujanje interesov Unije in skupnih interesov

126 263 000

123 263 000

-3 000 000

4.0.

Drugi ukrepi in programi

-1 083 000

13 07 01

Finančna podpora za spodbujanje gospodarskega razvoja turške ciprske skupnosti

32 473 000

34 473 000

2 000 000

21 02 40

Sporazumi o osnovnih proizvodih

5 583 000

2 500 000

-3 083 000

| 4.0. | PPPA |
| --- | --- |

4.0.

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

8 900 000

| 4.0. | SPEC |
| --- | --- |

4.0.

Ukrepi, ki se financirajo v okviru pooblastil in posebnih pristojnosti, poverjenih Komisiji

1 000 000

19 06 01

Dejavnosti obveščanja o zunanjih odnosih Unije

12 000 000

15 000 000

3 000 000

21 08 01

Ocena rezultatov pomoči Unije, spremljanje in revizijski ukrepi

30 676 000

29 176 000

-1 500 000

21 08 02

Usklajevanje in spodbujanje ozaveščenosti o razvojnih vprašanjih

13 036 000

12 536 000

- 500 000

Skupaj

-19 183 000

Glede na to dogovorjena raven obveznosti znaša 9 568,8 milijona EUR, pri čemer razlika do zgornje meje odhodkov v razdelku 4 znaša 256,2 milijona EUR.

Razdelek 5 – Uprava

Število delovnih mest v kadrovskih načrtih institucij in proračunska sredstva, ki jih je Komisija predvidela v predlogu proračuna, kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2018, je spravni odbor potrdil z naslednjimi izjemami:

| — | oddelek Parlamenta, za katerega je odobrena različica Parlamenta; |
| --- | --- |

—

oddelek Parlamenta, za katerega je odobrena različica Parlamenta;

| — | oddelek Sveta, za katerega je odobrena različica Sveta; |
| --- | --- |

—

oddelek Sveta, za katerega je odobrena različica Sveta;

| — | oddelek Evropske službe za zunanje delovanje, v katerem je bilo 800 000 EUR dodeljenih novi proračunski postavki 2 2 1 4 – Zmogljivost strateškega komuniciranja. S temi sredstvi bo Evropska služba za zunanje delovanje lahko uporabljala orodja za strateško komunikacijo, najemala strokovnjake za strateško komuniciranje, podpirala jezikovni pluralizem v proizvodih strateške komunikacije in vzdrževala mrežo strokovnjakov za boj proti dezinformacijam v državah članicah in državah sosedstva. Proračunska postavka 3 0 0 4 – Drugi upravni odhodki se zmanjša za 800 000 EUR, da se zagotovi proračunska nevtralnost. |
| --- | --- |

—

oddelek Evropske službe za zunanje delovanje, v katerem je bilo 800 000 EUR dodeljenih novi proračunski postavki 2 2 1 4 – Zmogljivost strateškega komuniciranja. S temi sredstvi bo Evropska služba za zunanje delovanje lahko uporabljala orodja za strateško komunikacijo, najemala strokovnjake za strateško komuniciranje, podpirala jezikovni pluralizem v proizvodih strateške komunikacije in vzdrževala mrežo strokovnjakov za boj proti dezinformacijam v državah članicah in državah sosedstva. Proračunska postavka 3 0 0 4 – Drugi upravni odhodki se zmanjša za 800 000 EUR, da se zagotovi proračunska nevtralnost.

Poleg tega je v proračunu za leto 2018 v vseh oddelkih institucij upoštevana samodejna prilagoditev plač s 1. julijem 2017, kot sledi:

| v EUR |
| --- |
| Parlament | -2 796 000 |
| Svet | - 948 000 |
| Komisija (vključno s pokojninami) | -13 179 600 |
| Sodišče | - 868 800 |
| Računsko sodišče | - 357 000 |
| Evropski ekonomsko-socialni odbor | - 193 000 |
| Odbor regij | - 146 000 |
| Varuh človekovih pravic | -24 600 |
| Evropski nadzornik za varstvo podatkov | -13 459 |
| Evropska služba za zunanje delovanje | - 878 400 |
| Skupaj | -19 404 859 |

v EUR

Parlament

-2 796 000

Svet

- 948 000

Komisija (vključno s pokojninami)

-13 179 600

Sodišče

- 868 800

Računsko sodišče

- 357 000

Evropski ekonomsko-socialni odbor

- 193 000

Odbor regij

- 146 000

Varuh človekovih pravic

-24 600

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

-13 459

Evropska služba za zunanje delovanje

- 878 400

Skupaj

-19 404 859

Proračuni vseh institucij bodo zmanjšani v skupnem znesku 5 milijonov EUR, in sicer odhodki za nepremičnine, kot sledi:

| v EUR |
| --- |
| Svet | - 378 623 |
| Komisija (vključno s pokojninami) | -3 637 499 |
| Sodišče | - 270 611 |
| Računsko sodišče | -96 409 |
| Evropski ekonomsko-socialni odbor | -89 461 |
| Odbor regij | -63 393 |
| Varuh človekovih pravic | -7 016 |
| Evropski nadzornik za varstvo podatkov | -9 526 |
| Evropska služba za zunanje delovanje | - 447 462 |
| Skupaj | -5 000 000 |

v EUR

Svet

- 378 623

Komisija (vključno s pokojninami)

-3 637 499

Sodišče

- 270 611

Računsko sodišče

-96 409

Evropski ekonomsko-socialni odbor

-89 461

Odbor regij

-63 393

Varuh človekovih pravic

-7 016

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

-9 526

Evropska služba za zunanje delovanje

- 447 462

Skupaj

-5 000 000

Zaradi tega in ob upoštevanju pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov, predlaganih v zgornjem razdelku 1.2 (3,5 milijona EUR), dogovorjena raven obveznosti znaša 9 665,5 milijona EUR, pri čemer razlika do zgornje meje razdelka 5 znaša 362,5 milijona EUR, ob upoštevanju, da bo 318 milijonov EUR namenjenih izravnavi uporabe varnostne rezerve.

Posebni instrumenti: Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, rezerva za nujno pomoč in Solidarnostni sklad Evropske unije

Sredstva za prevzem obveznosti Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji in rezerve za nujno pomoč bodo takšna, ko je predvidela Komisija v predlogu proračuna za leto 2018, kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2018. Rezerva za Solidarnostni sklad Evropske unije se odpravi (proračunski člen 40 02 44).

1.4.   Sredstva za plačila

Skupni znesek sredstev za plačila v proračunu za leto 2018 je tak kot v predlogu proračuna Komisije, kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2018, z naslednjimi popravki, sprejetimi v spravnem odboru:

| 1. | Upoštevana je bila dogovorjena raven obveznosti za nediferencirane odhodke, za katere je znesek plačil praviloma enak znesku obveznosti. To vključuje dodatno zmanjšanje odhodkov za kmetijstvo za 229,9 milijona EUR. Končni učinek je zmanjšanje za 255,3 milijona EUR. |
| --- | --- |

1.

Upoštevana je bila dogovorjena raven obveznosti za nediferencirane odhodke, za katere je znesek plačil praviloma enak znesku obveznosti. To vključuje dodatno zmanjšanje odhodkov za kmetijstvo za 229,9 milijona EUR. Končni učinek je zmanjšanje za 255,3 milijona EUR.

| 2. | Sredstva za plačila za vse nove pilotne projekte in pripravljalne ukrepe, ki jih je predlagal Parlament, znašajo 50 % ustrezajočih obveznosti ali toliko, kot je predlagal Parlament, če je slednji znesek nižji. Raven plačil za podaljšane obstoječe pilotne projekte in pripravljalne ukrepe je takšna kot v predlogu proračuna plus 50 % ustrezajočih novih obveznosti ali takšna, kot je predlagal Parlament, če je slednji znesek nižji. Končni učinek je povečanje za 50 milijonov EUR. |
| --- | --- |

2.

Sredstva za plačila za vse nove pilotne projekte in pripravljalne ukrepe, ki jih je predlagal Parlament, znašajo 50 % ustrezajočih obveznosti ali toliko, kot je predlagal Parlament, če je slednji znesek nižji. Raven plačil za podaljšane obstoječe pilotne projekte in pripravljalne ukrepe je takšna kot v predlogu proračuna plus 50 % ustrezajočih novih obveznosti ali takšna, kot je predlagal Parlament, če je slednji znesek nižji. Končni učinek je povečanje za 50 milijonov EUR.

| 3. | Prilagoditve naslednjih proračunskih vrstic so bile dogovorjene zaradi spremembe obveznosti za diferencirane odhodke:









  v EUR |
| --- | --- |
| Proračunska vrstica/program | Ime | PP 2018 (vključno z DP št. 1) | Proračun 2018 | Razlika |
| 1.1.14 | Evropska solidarnostna enota | | | -22 501 000 |
| 15 05 01 | Evropska solidarnostna enota | 51 177 000 | 28 676 000 | -22 501 000 |
| 1.1.5 | Izobraževanje, usposabljanje, mladi in šport (Erasmus+) | | | 12 000 000 |
| 15 02 01 01 | Spodbujanje odličnosti in sodelovanja na področju evropskega izobraževanja in usposabljanja ter njun pomen za trg dela | 1 845 127 000 | 1 857 127 000 | 12 000 000 |
| 1.1. | DAG |

3.

Prilagoditve naslednjih proračunskih vrstic so bile dogovorjene zaradi spremembe obveznosti za diferencirane odhodke:

v EUR

Proračunska vrstica/program

Ime

PP 2018 (vključno z DP št. 1)

Proračun 2018

Razlika

1.1.14

Evropska solidarnostna enota

-22 501 000

15 05 01

Evropska solidarnostna enota

51 177 000

28 676 000

-22 501 000

1.1.5

Izobraževanje, usposabljanje, mladi in šport (Erasmus+)

12 000 000

15 02 01 01

Spodbujanje odličnosti in sodelovanja na področju evropskega izobraževanja in usposabljanja ter njun pomen za trg dela

1 845 127 000

1 857 127 000

12 000 000

1.1.

Decentralizirane agencije

-3 965 555

02 05 11

Agencija za evropski GNSS

30 993 525

31 338 525

345 000

12 02 06

Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA):

15 947 170

11 636 615

-4 310 555

| 1.1. | OTH |
| --- | --- |

1.1.

Drugi ukrepi in programi

- 900 000

26 02 01

Postopki oglaševanja in oddaje javnih naročil za oddajo pogodb v zvezi z dobavo blaga, izvedbo del ali opravljanjem storitev

8 200 000

7 300 000

- 900 000

| 3.0. | DAG |
| --- | --- |

3.0.

Decentralizirane agencije

10 535 000

18 02 04

Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju kazenskega pregona (Europol)

116 687 271

120 377 271

3 690 000

18 03 02

Evropski azilni podporni urad (EASO)

85 837 067

90 837 067

5 000 000

33 03 04

Urad za evropsko pravosodno sodelovanje (Eurojust)

36 506 468

38 351 468

1 845 000

4.0.1

Instrument za predpristopno pomoč (IPA II)

-76 300 000

05 05 04 02

Podpora za Turčijo – Gospodarski, družbeni in ozemeljski razvoj ter s tem povezana postopna uskladitev s pravnim redom Unije

120 000 000

107 200 000

-12 800 000

22 02 01 01

Podpora za Albanijo, Bosno in Hercegovino, Kosovo (3), Črno goro, Srbijo in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo – Politične reforme in s tem povezana postopna uskladitev s pravnim redom Unije

219 000 000

221 500 000

2 500 000

22 02 03 01

Podpora za Turčijo – Politične reforme in s tem povezana postopna uskladitev s pravnim redom Unije

86 000 000

48 500 000

-37 500 000

22 02 03 02

Podpora za Turčijo – Gospodarski, družbeni in ozemeljski razvoj ter s tem povezana postopna uskladitev s pravnim redom Unije

291 000 000

262 500 000

-28 500 000

4.0.2

Evropski instrument sosedstva

12 500 000

22 04 01 03

Sredozemske države – Krepitev zaupanja, varnost ter preprečevanje in reševanje sporov

125 000 000

133 500 000

8 500 000

22 04 01 04

Podpora mirovnemu procesu ter finančna pomoč Palestini in Agenciji Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev (UNRWA)

260 000 000

261 500 000

1 500 000

22 04 02 02

Vzhodno partnerstvo – Zmanjšanje revščine in trajnostni razvoj

320 000 000

322 500 000

2 500 000

4.0.3

Instrument za razvojno sodelovanje

16 900 000

21 02 07 03

Človekov razvoj

170 000 000

179 400 000

9 400 000

21 02 20

Erasmus+ – Prispevki iz instrumenta za razvojno sodelovanje

95 995 100

103 495 100

7 500 000

| 4.0. | OTH |
| --- | --- |

4.0.

Drugi ukrepi in programi

1 000 000

13 07 01

Finančna podpora za spodbujanje gospodarskega razvoja turške ciprske skupnosti

25 000 000

26 000 000

1 000 000

| 4.0. | SPEC |
| --- | --- |

4.0.

Ukrepi, ki se financirajo v okviru pooblastil in posebnih pristojnosti, poverjenih Komisiji

1 500 000

19 06 01

Dejavnosti obveščanja o zunanjih odnosih Unije

13 700 000

15 200 000

1 500 000

Skupaj

-49 231 555

| 4. | Plačila se nadalje zmanjšajo v naslednjih proračunskih vrsticah:









  v EUR |
| --- | --- |
| Proračunska vrstica/program | Ime | PP 2018 (vključno z DP št. 1) | Proračun 2018 | Razlika |
| 1.2.12 | Regije v tranziciji | | | -55 000 000 |
| 04 02 61 | Evropski socialni sklad – Regije v prehodu – Naložbe za rast in delovna mesta | 1 345 000 000 | 1 305 000 000 | -40 000 000 |
| 13 03 61 | Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) – Regije v prehodu – Naložbe za rast in delovna mesta | 2 750 463 362 | 2 735 463 362 | -15 000 000 |
| 1.2.13 | Konkurenčnost (razvitejše regije) | | | -90 000 000 |
| 04 02 62 | Evropski socialni sklad – Bolj razvite regije – Naložbe za rast in delovna mesta | 2 882 000 000 | 2 847 000 000 | -35 000 000 |
| 13 03 62 | Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) – Bolj razvite regije – Naložbe za rast in delovna mesta | 3 497 060 077 | 3 442 060 077 | -55 000 000 |
| 1.2.2 | Evropsko teritorialno sodelovanje | | | -90 500 000 |
| 13 03 64 01 | Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) – Evropsko teritorialno sodelovanje | 1 004 701 248 | 914 201 248 | -90 500 000 |
| 1.2.31 | Tehnična pomoč | | | -4 500 000 |
| 13 03 65 01 | Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) – Operativna tehnična pomoč | 72 000 000 | 69 000 000 | -3 000 000 |
| 13 03 66 | Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) – Inovativni ukrepi na področju trajnostnega razvoja mest | 43 321 859 | 41 821 859 | -1 500 000 |
| | Skupaj | | | - 240 000 000 |

4.

Plačila se nadalje zmanjšajo v naslednjih proračunskih vrsticah:

v EUR

Proračunska vrstica/program

Ime

PP 2018 (vključno z DP št. 1)

Proračun 2018

Razlika

1.2.12

Regije v tranziciji

-55 000 000

04 02 61

Evropski socialni sklad – Regije v prehodu – Naložbe za rast in delovna mesta

1 345 000 000

1 305 000 000

-40 000 000

13 03 61

Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) – Regije v prehodu – Naložbe za rast in delovna mesta

2 750 463 362

2 735 463 362

-15 000 000

1.2.13

Konkurenčnost (razvitejše regije)

-90 000 000

04 02 62

Evropski socialni sklad – Bolj razvite regije – Naložbe za rast in delovna mesta

2 882 000 000

2 847 000 000

-35 000 000

13 03 62

Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) – Bolj razvite regije – Naložbe za rast in delovna mesta

3 497 060 077

3 442 060 077

-55 000 000

1.2.2

Evropsko teritorialno sodelovanje

-90 500 000

13 03 64 01

Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) – Evropsko teritorialno sodelovanje

1 004 701 248

914 201 248

-90 500 000

1.2.31

Tehnična pomoč

-4 500 000

13 03 65 01

Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) – Operativna tehnična pomoč

72 000 000

69 000 000

-3 000 000

13 03 66

Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) – Inovativni ukrepi na področju trajnostnega razvoja mest

43 321 859

41 821 859

-1 500 000

Skupaj

- 240 000 000

| 1. | Rezerva za Solidarnostni sklad Evropske unije (proračunski člen 40 02 44) se odpravi (–88 milijonov EUR). |
| --- | --- |

1.

Končni znesek plačil bo tako znašal 144 681 milijonov EUR, kar je 582,5 milijona EUR manj kot v predlogu proračuna, kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2018.

1.5.   Rezerva

Poleg rezerv, predvidenih v predlogu proračuna, kakor je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2018, razen v proračunski postavki 22 02 03 01 – Podpora za Turčijo — Politične reforme in s tem povezana postopna uskladitev s pravnim redom Unije, v kateri se 70 000 000 EUR obveznosti in 35 000 000 EUR plačil prenese v rezervo, dokler ne bo izpolnjen naslednji pogoj:

Znesek bo sproščen, ko bo Turčija dosegla zadosten opazen napredek na področju pravne države, demokracije, človekovih pravic in svobode tiska v skladu z letnim poročilom Komisije.

Proračunska opomba v proračunski postavki 22 02 03 01 se ustrezno spremeni.

1.6.   Opombe k proračunu

1.6.

Opombe k proračunu

Če v predhodnih odstavkih ni izrecno navedeno drugače, so spremembe besedila opomb, ki sta jih vnesla Evropski parlament in Svet, sprejete, z izjemo opomb v proračunskih vrsticah v naslednjih dveh tabelah:

| — | Proračunske vrstice, v katerih so spremembe Evropskega parlamenta potrjene skupaj s spremembo, ki jo je predlagala Komisija v pismu o izvedljivosti.







  Proračunska vrstica | Ime |
| --- | --- | --- |
| 06 02 01 01 | Odpravljanje ozkih grl, izboljšanje interoperabilnosti železniškega sistema, vzpostavitev manjkajočih povezav in izboljšanje čezmejnih odsekov |
| 09 05 01 | Podprogram MEDIA – Nadnacionalno in mednarodno delovanje ter spodbujanje nadnacionalnega kroženja in mobilnosti |
| 18 04 01 01 | Evropa za državljane – Krepitev spomina in zmožnosti državljanske udeležbe na ravni Unije |
| 21 02 07 03 | Človekov razvoj |
| 22 02 03 02 | Podpora za gospodarski, družbeni in ozemeljski razvoj ter s tem povezano postopno uskladitev s pravnim redom Unije |

—

Proračunske vrstice, v katerih so spremembe Evropskega parlamenta potrjene skupaj s spremembo, ki jo je predlagala Komisija v pismu o izvedljivosti.

Proračunska vrstica

Proračunska vrstica

Ime

Ime

06 02 01 01

Odpravljanje ozkih grl, izboljšanje interoperabilnosti železniškega sistema, vzpostavitev manjkajočih povezav in izboljšanje čezmejnih odsekov

09 05 01

Podprogram MEDIA – Nadnacionalno in mednarodno delovanje ter spodbujanje nadnacionalnega kroženja in mobilnosti

18 04 01 01

Evropa za državljane – Krepitev spomina in zmožnosti državljanske udeležbe na ravni Unije

21 02 07 03

Človekov razvoj

22 02 03 02

Podpora za gospodarski, družbeni in ozemeljski razvoj ter s tem povezano postopno uskladitev s pravnim redom Unije

| — | Proračunske vrstice, za katere so bile potrjene proračunske opombe iz predloga proračuna, kot je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2018 in posodobitvijo EKJS.







  Proračunska vrstica | Ime |
| --- | --- | --- |
| 02 02 01 | Spodbujanje podjetništva in izboljšanje konkurenčnosti podjetij Unije in njihovega dostopa na trge |
| 02 03 04 | Orodja za upravljanje notranjega trga |
| 05 02 08 03 | Operativni skladi za organizacije proizvajalcev |
| 05 03 01 01 | Shema enotnega plačila (SEP) |
| 05 03 01 10 | Shema osnovnega plačila |
| 05 04 60 01 | Spodbujanje trajnostnega razvoja podeželja, ozemeljsko in okoljsko bolj uravnoteženega, podnebju prijaznega in inovativnega kmetijskega sektorja Unije |
| 08 02 02 02 | Boljši dostop do financiranja tveganih naložb v raziskave in inovacije |
| 09 05 05 | Multimedijske dejavnosti |
| 13 03 61 | Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) – Regije v prehodu – Naložbe za rast in delovna mesta |
| 13 03 62 | Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) – Bolj razvite regije – Naložbe za rast in delovna mesta |
| 13 06 01 | Pomoč državam članicam v primeru večje naravne nesreče, ki ima resne posledice za življenjske razmere, naravno okolje ali gospodarstvo |
| 18 02 01 02 | Preprečevanje čezmejnega organiziranega kriminala in boj proti njemu ter boljše obvladovanje tveganj in kriz, povezanih z varnostjo |
| 18 03 01 01 | Krepitev in razvoj skupnega evropskega azilnega sistema ter krepitev solidarnosti in delitve odgovornosti med državami članicami |
| 21 04 01 | Krepitev spoštovanja ter upoštevanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter podpiranje demokratičnih reform |
| 23 02 01 | Zagotavljanje hitre in učinkovite humanitarne pomoči in pomoči v hrani na podlagi potreb |
| 33 02 07 | Evropski inštitut za enakost spolov (EIGE) |

—

Proračunske vrstice, za katere so bile potrjene proračunske opombe iz predloga proračuna, kot je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2018 in posodobitvijo EKJS.

Proračunska vrstica

Proračunska vrstica

Ime

Ime

02 02 01

Spodbujanje podjetništva in izboljšanje konkurenčnosti podjetij Unije in njihovega dostopa na trge

02 03 04

Orodja za upravljanje notranjega trga

05 02 08 03

Operativni skladi za organizacije proizvajalcev

05 03 01 01

Shema enotnega plačila (SEP)

05 03 01 10

Shema osnovnega plačila

05 04 60 01

Spodbujanje trajnostnega razvoja podeželja, ozemeljsko in okoljsko bolj uravnoteženega, podnebju prijaznega in inovativnega kmetijskega sektorja Unije

08 02 02 02

Boljši dostop do financiranja tveganih naložb v raziskave in inovacije

09 05 05

Multimedijske dejavnosti

13 03 61

Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) – Regije v prehodu – Naložbe za rast in delovna mesta

13 03 62

Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) – Bolj razvite regije – Naložbe za rast in delovna mesta

13 06 01

Pomoč državam članicam v primeru večje naravne nesreče, ki ima resne posledice za življenjske razmere, naravno okolje ali gospodarstvo

18 02 01 02

Preprečevanje čezmejnega organiziranega kriminala in boj proti njemu ter boljše obvladovanje tveganj in kriz, povezanih z varnostjo

18 03 01 01

Krepitev in razvoj skupnega evropskega azilnega sistema ter krepitev solidarnosti in delitve odgovornosti med državami članicami

21 04 01

Krepitev spoštovanja ter upoštevanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter podpiranje demokratičnih reform

23 02 01

Zagotavljanje hitre in učinkovite humanitarne pomoči in pomoči v hrani na podlagi potreb

33 02 07

Evropski inštitut za enakost spolov (EIGE)

Pri tem se razume, da osnutki dopolnitev Evropskega parlamenta in Sveta ne morejo spremeniti ali razširiti obstoječe pravne podlage oziroma posegati v upravno avtonomijo institucij, ukrepi pa se lahko financirajo z razpoložljivimi sredstvi.

1.7.   Nove proračunske vrstice

1.7.

Nove proračunske vrstice

Potrjena je proračunska nomenklatura, ki jo je predlagala Komisija v predlogu proračuna, kot je bil spremenjen z dopolnilnim pismom št. 1/2018, vključijo pa se tudi:

| — | novi pilotni projekti in pripravljalni ukrepi, predlagani v zgornjem razdelku 1.2, in |
| --- | --- |

—

novi pilotni projekti in pripravljalni ukrepi, predlagani v zgornjem razdelku 1.2, in

novi

| — | nova proračunska postavka 2 2 1 4 v oddelku Evropske službe za zunanje delovanje, predlagana v zgornjem razdelku 1.3. |
| --- | --- |

—

nova proračunska postavka 2 2 1 4 v oddelku Evropske službe za zunanje delovanje, predlagana v zgornjem razdelku 1.3.

2.   Proračun 2017

2.

Proračun 2017

Predlog spremembe proračuna št. 6/2017 je sprejet v takšni obliki, kot ga je predlagala Komisija.

3.   Izjave

3.

Izjave

3.1.   Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o odobritvah plačil

3.1.

Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o odobritvah plačil

„Evropski parlament in Svet opozarjata, da je treba z vidika izvrševanja zagotoviti nemoten potek plačil v zvezi s sredstvi za prevzem obveznosti, da se prepreči neobičajno kopičenje neplačanih računov ob koncu leta.

Evropski parlament in Svet pozivata Komisijo, naj še naprej podrobno in dejavno spremlja izvajanje programov v obdobju 2014–2020. V ta namen jo pozivata, naj pravočasno predstavi posodobljene zneske glede stopnje izvrševanja in oceno zahtevanih sredstev za plačila v letu 2018.

Svet in Evropski parlament bosta za ustrezno upravičene potrebe pravočasno sprejela vse potrebne odločitve, da se prepreči, da bi se nabral prevelik znesek neplačanih računov, ter da se zagotovijo ustrezna izplačila za zahtevke za plačilo.“

3.2.   Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta (4)
  in Komisije o pobudi za zaposlovanje mladih

3.2.

Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta

4

in Komisije o pobudi za zaposlovanje mladih

„Parlament, Svet in Komisija opozarjajo, da je zmanjšanje brezposelnosti, zlasti mladih, še vedno pomembna skupna politična prednostna naloga, zato ponovno potrjujejo svojo odločenost čim bolje izrabiti temu namenjena proračunska sredstva, predvsem prek pobude za zaposlovanje mladih.

Zato pozdravljajo povišanje zneska, namenjenega tej pobudi, za leto 2018. Vendar ni ključno zgolj zagotoviti zadostna sredstva v proračunu EU, temveč je treba istočasno uvesti ustrezne postopke za učinkovito koriščenje teh sredstev.

Zato je potrebno učinkovito sodelovanje med Parlamentom, Svetom in Komisijo, tako da bodo imeli sprejeti ukrepi čim večji učinek.

Zato se Svet in Evropski parlament zavezujeta, da bosta prednostno preučila možnost spremembe uredbe o skupnih določbah, ki je potrebna do sprejetja proračuna za leto 2018.

Komisija bo omogočila hitro odobritev sprememb v programih za izvajanje pobude za zaposlovanje mladih.“

3.3.   Enostranska izjava Komisije o pobudi za zaposlovanje mladih

3.3.

Enostranska izjava Komisije o pobudi za zaposlovanje mladih

„Zmanjšanje stopnje brezposelnosti mladih je še naprej pomembna prednostna naloga v politikah. Komisija se zavezuje, da bo pozorno spremljala trend izvajanja pobude za zaposlovanje mladih. Če bo postalo izvajanje te pobude hitrejše in bo absorpcijska sposobnost dopuščala povišanje, bo Komisija predlagala, da se sredstva za pobudo za zaposlovanje mladih povišajo s spremembo proračuna, ki bo financirana iz skupne razlike do zgornje meje večletnega finančnega okvira v skladu s členom 14 uredbe o tem okviru.

Komisija v pričakuje, da bosta Svet in Evropski parlament v takem primeru predlog spremembe proračuna obravnavala hitro.“

3.4.   Enostranska izjava Sveta o 5-odstotnem znižanju števila zaposlenih

3.4.

Enostranska izjava Sveta o 5-odstotnem znižanju števila zaposlenih

„Svet opozarja, da je bilo ciljno leto za 5-odstotno zmanjšanje števila zaposlenih leto 2017. Ker pa ciljno zmanjšanje ni bilo doseženo v vseh institucijah, organih in agencijah, Svet poziva k nadaljevanju teh prizadevanj v letu 2018, da bo dogovor izpolnjen.

Nujno je, da vse institucije, organi in agencije zmanjšajo število zaposlenih za 5 %, zmanjševanje pa je treba spremljati, dokler ne bo v celoti doseženo. Svet zato poziva Komisijo, naj še naprej ocenjuje rezultate tega procesa, da bi pridobili izkušnje za prihodnost.“

---

(1)  UL L 50, 28.2.2017, str. 57.

1

(2)  To poimenovanje ne posega v stališča glede statusa Kosova ter je v skladu z resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1244(1999) in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

2

(3)  To poimenovanje ne posega v stališča glede statusa Kosova ter je v skladu z resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1244(1999) in mnenjem Meddržavnega sodišča o razglasitvi neodvisnosti Kosova.

3

(4)  Združeno kraljestvo ne podpira te izjave.

4

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/196 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/196

---

P8_TA(2017)0460

Spremembe virov za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in virov za cilj „naložbe za rast in delovna mesta“ ter cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 glede spremembe virov za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in virov za cilj „naložbe za rast in delovna mesta“ ter cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (COM(2017)0565 – C8-0342/2017 – 2017/0247(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 356/41)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2017)0565), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2017)0565),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 177 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0342/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 177 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0342/2017),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za proračun, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za proračun,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A8-0358/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A8-0358/2017),

| A. | ker je zaradi nujnosti zadeve upravičeno izvesti glasovanje pred iztekom osemtedenskega roka, določenega v členu 6 Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

A.

ker je zaradi nujnosti zadeve upravičeno izvesti glasovanje pred iztekom osemtedenskega roka, določenega v členu 6 Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 1. | sprejme predlog Komisije, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2017)0247

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 30. novembra 2017 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1303/2013 glede spremembe virov za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in virov za cilj „naložbe za rast in delovna mesta“ ter cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2017/2305.)

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/197 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/197

---

P8_TA(2017)0461

Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med EU in Egiptom: sodelovanje Egipta v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA) ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko unijo in Arabsko republiko Egipt, v katerem so določeni pogoji za sodelovanje Arabske republike Egipt v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA) (11965/2017 – C8-0345/2017 – 2017/0196(NLE))

(Odobritev)

(2018/C 356/42)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11965/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11965/2017),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko unijo in Arabsko republiko Egipt, v katerem so določeni pogoji za sodelovanje Arabske republike Egipt v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA) (11926/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko unijo in Arabsko republiko Egipt, v katerem so določeni pogoji za sodelovanje Arabske republike Egipt v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA) (11926/2017),

| — | ob upoštevanju Sklepa (EU) 2017/1324 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2017 o sodelovanju Unije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA), ki ga skupaj izvaja več držav članic (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa (EU) 2017/1324 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2017 o sodelovanju Unije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA), ki ga skupaj izvaja več držav članic (1),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 186 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0345/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 186 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0345/2017),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0353/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0353/2017),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Arabske republike Egipt. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 185, 18.7.2017, str. 1.

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/198 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/198

---

P8_TA(2017)0462

Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med EU in Alžirijo: sodelovanje Alžirije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA) ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko unijo in Ljudsko demokratično republiko Alžirijo, v katerem so določeni pogoji za sodelovanje Ljudske demokratične republike Alžirije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA) (11964/2017 – C8-0346/2017 – 2017/0197(NLE))

(Odobritev)

(2018/C 356/43)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11964/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11964/2017),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko unijo in Ljudsko demokratično republiko Alžirijo, v katerem so določeni pogoji za sodelovanje Ljudske demokratične republike Alžirije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA) (11924/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko unijo in Ljudsko demokratično republiko Alžirijo, v katerem so določeni pogoji za sodelovanje Ljudske demokratične republike Alžirije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA) (11924/2017),

| — | ob upoštevanju Sklepa (EU) 2017/1324 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2017 o sodelovanju Unije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA), ki ga skupaj izvaja več držav članic (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa (EU) 2017/1324 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2017 o sodelovanju Unije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA), ki ga skupaj izvaja več držav članic (1),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 186 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0346/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 186 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0346/2017),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0354/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0354/2017),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Ljudske demokratične republike Alžirije. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 185, 18.7.2017, str. 1.

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/199 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/199

---

P8_TA(2017)0463

Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med EU in Jordanijo: sodelovanje Jordanije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA) ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo, v katerem so določeni pogoji za sodelovanje Hašemitske kraljevine Jordanije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA) (11966/2017 – C8-0343/2017 – 2017/0200(NLE))

(Odobritev)

(2018/C 356/44)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11966/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11966/2017),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo, v katerem so določeni pogoji za sodelovanje Hašemitske kraljevine Jordanije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA) (11927/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko unijo in Hašemitsko kraljevino Jordanijo, v katerem so določeni pogoji za sodelovanje Hašemitske kraljevine Jordanije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA) (11927/2017),

| — | ob upoštevanju Sklepa (EU) 2017/1324 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2017 o sodelovanju Unije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA), ki ga skupaj izvaja več držav članic (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa (EU) 2017/1324 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2017 o sodelovanju Unije v partnerstvu na področju raziskav in inovacij v Sredozemlju (PRIMA), ki ga skupaj izvaja več držav članic (1),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 186 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0343/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 186 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0343/2017),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0355/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0355/2017),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Hašemitske kraljevine Jordanije. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 185, 18.7.2017, str. 1.

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/200 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/200

---

P8_TA(2017)0464

Pristop Čila, Islandije in Bahamov k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu sklepa Sveta o pooblastilu Romuniji, da v interesu Evropske unije sprejme pristop Čila, Islandije in Bahamov k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (COM(2017)0360 – C8-0234/2017 – 2017/0150(NLE))

(Posvetovanje)

(2018/C 356/45)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2017)0360), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2017)0360),

| — | ob upoštevanju četrtega odstavka člena 38 Haaške konvencije iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrtega odstavka člena 38 Haaške konvencije iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok,

| — | ob upoštevanju člena 81(3) ter točke (b) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0234/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81(3) ter točke (b) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0234/2017),

| — | ob upoštevanju mnenja Sodišča (1), da je izjava o sprejetju pristopa k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok v izključni zunanji pristojnosti Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Sodišča (1), da je izjava o sprejetju pristopa k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok v izključni zunanji pristojnosti Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 78c in 108(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 78c in 108(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0364/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0364/2017),

| 1. | odobri pooblastilo Romuniji, da v interesu Evropske unije sprejme pristop Čila, Islandije in Bahamov k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter stalnemu uradu Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Mnenje Sodišča z dne 14. oktobra 2014, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/201 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/201

---

P8_TA(2017)0465

Pristop Paname, Urugvaja, Kolumbije in Salvadorja k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu sklepa Sveta o pooblastilu Avstriji in Romuniji, da v interesu Evropske unije sprejmeta pristop Paname, Urugvaja, Kolumbije in Salvadorja k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (COM(2017)0369 – C8-0231/2017 – 2017/0153(NLE))

(Posvetovanje)

(2018/C 356/46)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2017)0369), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2017)0369),

| — | ob upoštevanju četrtega odstavka člena 38 Haaške konvencije iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrtega odstavka člena 38 Haaške konvencije iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok,

| — | ob upoštevanju člena 81(3) ter točke (b) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0231/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81(3) ter točke (b) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0231/2017),

| — | ob upoštevanju mnenja Sodišča (1), da je izjava o sprejetju pristopa k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok v izključni zunanji pristojnosti Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Sodišča (1), da je izjava o sprejetju pristopa k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok v izključni zunanji pristojnosti Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 78c in 108(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 78c in 108(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0362/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0362/2017),

| 1. | odobri pooblastilo Avstriji in Romuniji, da v interesu Evropske unije sprejmeta pristop Paname, Urugvaja, Kolumbije in Salvadorja k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter stalnemu uradu Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Mnenje Sodišča z dne 14. oktobra 2014, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/202 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/202

---

P8_TA(2017)0466

Pristop San Marina k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu sklepa Sveta o pooblastilu Hrvaški, Nizozemski, Portugalski in Romuniji, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop San Marina k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (COM(2017)0359 – C8-0232/2017 – 2017/0149(NLE))

(Posvetovanje)

(2018/C 356/47)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2017)0359), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2017)0359),

| — | ob upoštevanju četrtega odstavka člena 38 Haaške konvencije iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrtega odstavka člena 38 Haaške konvencije iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok,

| — | ob upoštevanju člena 81(3) ter točke (b) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0232/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81(3) ter točke (b) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0232/2017),

| — | ob upoštevanju mnenja Sodišča (1), da je izjava o sprejetju pristopa k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok v izključni zunanji pristojnosti Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Sodišča (1), da je izjava o sprejetju pristopa k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok v izključni zunanji pristojnosti Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 78c in 108(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 78c in 108(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0360/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0360/2017),

| 1. | odobri pooblastilo Hrvaški, Nizozemski, Portugalski in Romuniji, da v interesu Evropske unije sprejmejo pristop San Marina k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter stalnemu uradu Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Mnenje Sodišča z dne 14. oktobra 2014, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/203 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/203

---

P8_TA(2017)0467

Pristop Gruzije in Južne Afrike k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu sklepa Sveta o pooblastilu Luksemburgu in Romuniji, da v interesu Evropske unije sprejmeta pristop Gruzije in Južne Afrike k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok (COM(2017)0357 – C8-0233/2017 – 2017/0148(NLE))

(Posvetovanje)

(2018/C 356/48)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2017)0357), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (COM(2017)0357),

| — | ob upoštevanju četrtega odstavka člena 38 Haaške konvencije iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrtega odstavka člena 38 Haaške konvencije iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok,

| — | ob upoštevanju člena 81(3) ter točke (b) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0233/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81(3) ter točke (b) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0233/2017),

| — | ob upoštevanju mnenja Sodišča (1), da je izjava o sprejetju pristopa k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok v izključni zunanji pristojnosti Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Sodišča (1), da je izjava o sprejetju pristopa k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok v izključni zunanji pristojnosti Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 78c in 108(8) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 78c in 108(8) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0361/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0361/2017),

| 1. | odobri pooblastilo Luksemburgu in Romuniji, da v interesu Evropske unije sprejmeta pristop Gruzije in Južne Afrike k Haaški konvenciji iz leta 1980 o civilnopravnih vidikih mednarodnega protipravnega odvzema otrok, |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter stalnemu uradu Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Mnenje Sodišča z dne 14. oktobra 2014, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/204 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/204

---

P8_TA(2017)0468

Prehodno obdobje za ublažitev učinka uvedbe MSRP 9 ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 v zvezi s količnikom finančnega vzvoda, količnikom neto stabilnega financiranja, zahtevami glede kapitala in kvalificiranih obveznosti, kreditnim tveganjem nasprotne stranke, tržnim tveganjem, izpostavljenostmi do centralnih nasprotnih strank, izpostavljenostmi do kolektivnih naložbenih podjemov, velikimi izpostavljenostmi, zahtevami glede poročanja in zahtevami po razkritju ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (COM(2016)0850 – C8-0158/2017 – 2016/0360B(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 356/49)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0850), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0850),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0158/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0158/2017),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja švedskega parlamenta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega predloga ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja švedskega parlamenta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega predloga ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 8. novembra 2017 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 8. novembra 2017 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 30. marca 2017 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 30. marca 2017 (2),

| — | ob upoštevanju sklepa konference predsednikov z dne 18. maja 2017, s katerim je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve pooblastila, da predlog Komisije razdeli in pripravi dve ločeni zakonodajni poročili, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa konference predsednikov z dne 18. maja 2017, s katerim je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve pooblastila, da predlog Komisije razdeli in pripravi dve ločeni zakonodajni poročili,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 15. novembra 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 15. novembra 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0255/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0255/2017),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če nadomesti, bistveno spremeni ali namerava bistveno spremeniti svoj predlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(2)  UL C 209, 30.6.2017, str. 36.

---

P8_TC1-COD(2016)0360B

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 30. novembra 2017 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 575/2013 glede prehodne ureditve za zmanjšanje učinka uvedbe MSRP 9 na kapital in za obravnavo določenih izpostavljenosti do javnega sektorja, denominiranih v domači valuti katere koli države članice, za namen velikih izpostavljenosti

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2017/2395.)

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/206 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/206

---

P8_TA(2017)0469

Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 230/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru (COM(2016)0447 – C8-0264/2016 – 2016/0207(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 356/50)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0447), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0447),

| — | ob upoštevanju člena 294(2), člena 209(1) in člena 212(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0264/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2), člena 209(1) in člena 212(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0264/2016),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 27. oktobra 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 27. oktobra 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 39 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 39 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za razvoj (A8-0261/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za razvoj (A8-0261/2017),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobri skupno izjavo Parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo tej resoluciji, ki bo skupaj z zakonodajnim aktom objavljena v seriji L Uradnega lista Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

P8_TC1-COD(2016)0207

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 30. novembra 2017 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 230/2014 o vzpostavitvi instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2017/2306.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava o virih financiranja ukrepov pomoči iz člena 3a Uredbe (EU) št. 230/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta za prispevanje k stabilnosti in miru

Evropski parlament, Svet in Komisija soglašajo, da bi bilo treba krepitev zmogljivosti v podporo razvoju in varnosti za razvoj financirati iz poglavja IV večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020, predvsem s prerazporeditvijo sredstev, da bi se v čim večji meri ohranilo finančno ravnovesje med vsemi instrumenti. Poleg tega in brez poseganja v pooblastila proračunskega organa pri takih prerazporeditvah sredstev ne bi smeli vključiti uporabe proračunskih sredstev, dodeljenih za ukrepe iz Uredbe (EU) št. 233/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja za obdobje 2014–2020.

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/208 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/208

---

P8_TA(2017)0470

Razvrstitev nezavarovanih dolžniških instrumentov v primeru insolventnosti ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z razvrstitvijo nezavarovanih dolžniških instrumentov v primeru insolventnosti (COM(2016)0853 – C8-0479/2016 – 2016/0363(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 356/51)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0853), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2016)0853),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0479/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0479/2016),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 15. novembra 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 15. novembra 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0302/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0302/2017),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 132, 26.4.2017, str. 1.

(2)  UL C 173, 31.5.2017, str. 41.

---

P8_TC1-COD(2016)0363

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 30. novembra 2017 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2014/59/EU v zvezi z razvrstitvijo nezavarovanih dolžniških instrumentov v primeru insolventnosti

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2017/2399.)

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/209 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/209

---

P8_TA(2017)0471

Obveznosti davka na dodano vrednost za opravljanje storitev in prodajo blaga na daljavo *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES in Direktive 2009/132/ES v zvezi z nekaterimi obveznostmi davka na dodano vrednost za opravljanje storitev in prodajo blaga na daljavo (COM(2016)0757 – C8-0004/2017 – 2016/0370(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2018/C 356/52)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2016)0757), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2016)0757),

| — | ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0004/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0004/2017),

| — | ob upoštevanju člena 78c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 78c Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0307/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0307/2017),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije ustrezno spremeni svoj predlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava - 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1) | Razlika med pričakovanimi prihodki iz DDV in dejansko pobranim davkom (vrzel pri pobiranju DDV) je v Uniji leta 2015 znašala okoli 152 milijard EUR, čezmejne goljufije pa v Uniji nanesejo za približno 50 milijard EUR izgubljenih prihodkov iz DDV na leto, tako da je DDV pomembno vprašanje, ki ga je treba rešiti na ravni Unije, sprejetje dokončnega sistema DDV na podlagi načela namembnega kraja pa je še pomembnejše. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(-1)

Razlika med pričakovanimi prihodki iz DDV in dejansko pobranim davkom (vrzel pri pobiranju DDV) je v Uniji leta 2015 znašala okoli 152 milijard EUR, čezmejne goljufije pa v Uniji nanesejo za približno 50 milijard EUR izgubljenih prihodkov iz DDV na leto, tako da je DDV pomembno vprašanje, ki ga je treba rešiti na ravni Unije, sprejetje dokončnega sistema DDV na podlagi načela namembnega kraja pa je še pomembnejše.

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | V oceni navedenih posebnih ureditev, kakor so bile uvedene 1. januarja 2015, so opredeljena številna področja, ki jih je mogoče izboljšati. Prvič, zmanjšati bi bilo treba breme mikropodjetij s sedežem v državi članici, ki občasno opravljajo take storitve v drugih državah članicah, v zvezi z izpolnjevanjem obveznosti DDV v državah članicah, ki niso država članica, v kateri imajo ta podjetja sedež. Zato bi bilo treba na ravni Skupnosti uvesti prag, do katerega so te storitve še vedno predmet DDV v državi članici, v kateri imajo ta podjetja sedež. Drugič, zahteva po izpolnjevanju zahtev
  glede izdajanja računov in vodenja evidenc
  vseh držav članic, v katerih se opravljajo storitve, je zelo obremenjujoča. Da bi se kar najbolj zmanjšalo breme za podjetja, bi se morala za to uporabljati pravila glede izdajanja računov
  in vodenja evidenc
  , ki veljajo v državi članici identifikacije dobavitelja, ki uporablja posebne ureditve. Tretjič, davčni zavezanec, ki nima sedeža v Skupnosti, ampak ima registracijo za DDV v državi članici (npr. ker v navedeni državi članici opravlja občasne transakcije, ki so predmet DDV), ne more uporabljati niti posebne ureditve za davčne zavezance, ki nimajo sedeža v Skupnosti, niti posebne ureditve za davčne zavezance s sedežem v Skupnosti. Zato se predlaga, da se takšnim davčnim zavezancem dovoli uporaba posebne ureditve za davčne zavezance, ki nimajo sedeža v Skupnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

V oceni navedenih posebnih ureditev, kakor so bile uvedene 1. januarja 2015, so opredeljena številna področja, ki jih je mogoče izboljšati. Prvič, zmanjšati bi bilo treba breme mikropodjetij s sedežem v državi članici, ki občasno opravljajo take storitve v drugih državah članicah, v zvezi z izpolnjevanjem obveznosti DDV v državah članicah, ki niso država članica, v kateri imajo ta podjetja sedež. Zato bi bilo treba na ravni Skupnosti uvesti prag, do katerega so te storitve še vedno predmet DDV v državi članici, v kateri imajo ta podjetja sedež. Drugič, zahteva po izpolnjevanju zahtev
  glede izdajanja računov in vodenja evidenc
  vseh držav članic, v katerih se opravljajo storitve, je zelo obremenjujoča. Da bi se kar najbolj zmanjšalo breme za podjetja, bi se morala za to uporabljati pravila glede izdajanja računov
  in vodenja evidenc
  , ki veljajo v državi članici identifikacije dobavitelja, ki uporablja posebne ureditve. Tretjič, davčni zavezanec, ki nima sedeža v Skupnosti, ampak ima registracijo za DDV v državi članici (npr. ker v navedeni državi članici opravlja občasne transakcije, ki so predmet DDV), ne more uporabljati niti posebne ureditve za davčne zavezance, ki nimajo sedeža v Skupnosti, niti posebne ureditve za davčne zavezance s sedežem v Skupnosti. Zato se predlaga, da se takšnim davčnim zavezancem dovoli uporaba posebne ureditve za davčne zavezance, ki nimajo sedeža v Skupnosti.

| (3) | V oceni navedenih posebnih ureditev, kakor so bile uvedene 1. januarja 2015, so opredeljena številna področja, ki jih je mogoče izboljšati. Prvič, zmanjšati bi bilo treba breme mikropodjetij s sedežem v državi članici, ki občasno opravljajo take storitve v drugih državah članicah, v zvezi z izpolnjevanjem obveznosti DDV v državah članicah, ki niso država članica, v kateri imajo ta podjetja sedež. Zato bi bilo treba na ravni Skupnosti uvesti prag, do katerega so te storitve še vedno predmet DDV v državi članici, v kateri imajo ta podjetja sedež. Drugič, zahteva po izpolnjevanju zahtev vseh držav članic, v katerih se opravljajo storitve,
  glede izdajanja računov
  je zelo obremenjujoča. Da bi se kar najbolj zmanjšalo breme za podjetja, bi se morala za to uporabljati pravila glede izdajanja računov, ki veljajo v državi članici identifikacije dobavitelja, ki uporablja posebne ureditve. Tretjič, davčni zavezanec, ki nima sedeža v Skupnosti, ampak ima registracijo za DDV v državi članici (npr. ker v navedeni državi članici opravlja občasne transakcije, ki so predmet DDV), ne more uporabljati niti posebne ureditve za davčne zavezance, ki nimajo sedeža v Skupnosti, niti posebne ureditve za davčne zavezance s sedežem v Skupnosti. Zato se predlaga, da se takšnim davčnim zavezancem dovoli uporaba posebne ureditve za davčne zavezance, ki nimajo sedeža v Skupnosti. |
| --- | --- |

(3)

V oceni navedenih posebnih ureditev, kakor so bile uvedene 1. januarja 2015, so opredeljena številna področja, ki jih je mogoče izboljšati. Prvič, zmanjšati bi bilo treba breme mikropodjetij s sedežem v državi članici, ki občasno opravljajo take storitve v drugih državah članicah, v zvezi z izpolnjevanjem obveznosti DDV v državah članicah, ki niso država članica, v kateri imajo ta podjetja sedež. Zato bi bilo treba na ravni Skupnosti uvesti prag, do katerega so te storitve še vedno predmet DDV v državi članici, v kateri imajo ta podjetja sedež. Drugič, zahteva po izpolnjevanju zahtev vseh držav članic, v katerih se opravljajo storitve,
  glede izdajanja računov
  je zelo obremenjujoča. Da bi se kar najbolj zmanjšalo breme za podjetja, bi se morala za to uporabljati pravila glede izdajanja računov, ki veljajo v državi članici identifikacije dobavitelja, ki uporablja posebne ureditve. Tretjič, davčni zavezanec, ki nima sedeža v Skupnosti, ampak ima registracijo za DDV v državi članici (npr. ker v navedeni državi članici opravlja občasne transakcije, ki so predmet DDV), ne more uporabljati niti posebne ureditve za davčne zavezance, ki nimajo sedeža v Skupnosti, niti posebne ureditve za davčne zavezance s sedežem v Skupnosti. Zato se predlaga, da se takšnim davčnim zavezancem dovoli uporaba posebne ureditve za davčne zavezance, ki nimajo sedeža v Skupnosti.

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a) | Čeprav je ocena mini sistema „vse na enem mestu“ pretežno pozitivna, pa 99 % prihodkov iz DDV, obravnavanih v tem sistemu, prijavi zgolj 13 % registriranih podjetij, kar kaže, da bi ga morale države članice promovirati širšemu krogu malih in srednjih podjetij, da bi odpravili ovire za čezmejno e-trgovanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3a)

Čeprav je ocena mini sistema „vse na enem mestu“ pretežno pozitivna, pa 99 % prihodkov iz DDV, obravnavanih v tem sistemu, prijavi zgolj 13 % registriranih podjetij, kar kaže, da bi ga morale države članice promovirati širšemu krogu malih in srednjih podjetij, da bi odpravili ovire za čezmejno e-trgovanje.

Sprememba 4

Predlog direktive

Uvodna izjava 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | Zaradi te direktive o spremembi bi se utegnili povečati upravni stroški za majhne pošiljke, saj relevantni paketi potrebujejo prepoznavno oznako o tem, da je uporabljena uvozna ureditev za DDV, poštni sektor pa mora razvrstiti pakete glede na to, ali je uvozna ureditev za DDV uporabljena ali ne. Države članice in Komisija bi morale skrbno spremljati učinek na poštni sektor. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9a)

Zaradi te direktive o spremembi bi se utegnili povečati upravni stroški za majhne pošiljke, saj relevantni paketi potrebujejo prepoznavno oznako o tem, da je uporabljena uvozna ureditev za DDV, poštni sektor pa mora razvrstiti pakete glede na to, ali je uvozna ureditev za DDV uporabljena ali ne. Države članice in Komisija bi morale skrbno spremljati učinek na poštni sektor.

Sprememba 5

Predlog direktive

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Pri datumu začetka uporabe določb te direktive se po potrebi
  upošteva
  čas, ki je potreben za uvedbo potrebnih ukrepov za izvajanje te direktive in za države članice
  , da
  prilagodijo svoj sistem IT za registracijo ter prijavo in plačilo DDV. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Pri datumu začetka uporabe določb te direktive se po potrebi
  upošteva
  čas, ki je potreben za uvedbo potrebnih ukrepov za izvajanje te direktive in za države članice
  , da
  prilagodijo svoj sistem IT za registracijo ter prijavo in plačilo DDV.

| (14) | Pri datumu začetka uporabe določb te direktive
  bi bilo treba
  po potrebi
  upoštevati
  čas, ki je potreben za uvedbo potrebnih ukrepov za izvajanje te direktive in za
  to, da
  države članice
  in podjetja
  prilagodijo svoj sistem IT za registracijo ter prijavo in plačilo DDV. |
| --- | --- |

(14)

Pri datumu začetka uporabe določb te direktive
  bi bilo treba
  po potrebi
  upoštevati
  čas, ki je potreben za uvedbo potrebnih ukrepov za izvajanje te direktive in za
  to, da
  države članice
  in podjetja
  prilagodijo svoj sistem IT za registracijo ter prijavo in plačilo DDV.

Sprememba 6

Predlog direktive

Uvodna izjava 17 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17a) | Pri predlogu Komisije gre za le enega od elementov za zapolnitev vrzeli pri pobiranju DDV; za učinkovit boj proti goljufijam na področju DDV v Evropski uniji so potrebni še nadaljnji ukrepi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17a)

Pri predlogu Komisije gre za le enega od elementov za zapolnitev vrzeli pri pobiranju DDV; za učinkovit boj proti goljufijam na področju DDV v Evropski uniji so potrebni še nadaljnji ukrepi.

Sprememba 7

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka - 1 (novo)

Direktiva 2006/112/ES

Člen 14 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1) | V členu 14 se doda naslednji odstavek:




  „3a.
     
  Kadar davčni zavezanec v svojem imenu, vendar za račun druge osebe, sodeluje v prodaji na daljavo za blago, uvoženo iz tretjih držav ali ozemelj, v pošiljkah z notranjo vrednostjo, manjšo od 150 EUR ali enakovrednega zneska v nacionalni valuti, in ima v tekočem koledarskem letu letni promet, višji od 1 000 000 EUR oziroma enakovrednega zneska v nacionalni valuti, vključno s primeri, ko se v namen prodaje na daljavo uporabi telekomunikacijsko omrežje, vmesnik ali portal, se šteje, da je ta davčni zavezanec te storitve prejel in opravil sam.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(-1)

„3a.
     
  Kadar davčni zavezanec v svojem imenu, vendar za račun druge osebe, sodeluje v prodaji na daljavo za blago, uvoženo iz tretjih držav ali ozemelj, v pošiljkah z notranjo vrednostjo, manjšo od 150 EUR ali enakovrednega zneska v nacionalni valuti, in ima v tekočem koledarskem letu letni promet, višji od 1 000 000 EUR oziroma enakovrednega zneska v nacionalni valuti, vključno s primeri, ko se v namen prodaje na daljavo uporabi telekomunikacijsko omrežje, vmesnik ali portal, se šteje, da je ta davčni zavezanec te storitve prejel in opravil sam.“

Sprememba 8

Sprememba 8

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Direktiva 2006/112/ES

Člen 58 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | storitve se opravljajo za prejemnike v kateri koli državi članici, ki ni država članica iz točke (a); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

storitve se opravljajo za prejemnike v kateri koli državi članici, ki ni država članica iz točke (a);

| (b) | storitve se opravljajo za prejemnike v kateri koli državi članici, ki ni država članica iz točke (a)
  , in |
| --- | --- |

(b)

storitve se opravljajo za prejemnike v kateri koli državi članici, ki ni država članica iz točke (a)
  , in

, in

Sprememba 9

Sprememba 9

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Člen 1 – odstavek 1 – točka 2

Direktiva 2006/112/ES

Člen 58 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | skupna vrednost teh opravljenih storitev brez DDV v tekočem koledarskem letu ne presega
  10 000
  EUR ali protivrednosti v nacionalni valuti in tega ni presegala tudi v predhodnem koledarskem letu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

skupna vrednost teh opravljenih storitev brez DDV v tekočem koledarskem letu ne presega
  10 000
  EUR ali protivrednosti v nacionalni valuti in tega ni presegala tudi v predhodnem koledarskem letu.

10 000

| (c) | skupna vrednost teh opravljenih storitev brez DDV v tekočem koledarskem letu ne presega
  35 000
  EUR ali protivrednosti v nacionalni valuti in tega ni presegala tudi v predhodnem koledarskem letu. |
| --- | --- |

(c)

skupna vrednost teh opravljenih storitev brez DDV v tekočem koledarskem letu ne presega
  35 000
  EUR ali protivrednosti v nacionalni valuti in tega ni presegala tudi v predhodnem koledarskem letu.

35 000

Sprememba 10

Sprememba 10

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Direktiva 2006/112/ES

Člen 369 – odstavek 2 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| „Država članica identifikacije določi obdobje, v katerem davčni zavezanec, ki nima sedeža v Skupnosti, hrani te evidence.“ | „Evidence se hranijo pet let po koncu koledarskega leta, v katerem je bila opravljena transakcija.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

„Država članica identifikacije določi obdobje, v katerem davčni zavezanec, ki nima sedeža v Skupnosti, hrani te evidence.“

„Evidence se hranijo pet let po koncu koledarskega leta, v katerem je bila opravljena transakcija.“

Sprememba 11

Sprememba 11

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 2 – naslov

Člen 2 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Spremembe Direktive 2006/112/ES z učinkom od 1.
  januarja
  2021 | Spremembe Direktive 2006/112/ES z učinkom od 1.
  aprila
  2021 |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Spremembe Direktive 2006/112/ES z učinkom od 1.
  januarja
  2021

januarja

Spremembe Direktive 2006/112/ES z učinkom od 1.
  aprila
  2021

aprila

Sprememba 12

Sprememba 12

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1

Člen 2 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Z učinkom od 1.
  januarja
  2021 se Direktiva 2006/112/ES spremeni: | Z učinkom od 1.
  aprila
  2021 se Direktiva 2006/112/ES spremeni: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Z učinkom od 1.
  januarja
  2021 se Direktiva 2006/112/ES spremeni:

januarja

Z učinkom od 1.
  aprila
  2021 se Direktiva 2006/112/ES spremeni:

aprila

Sprememba 13

Sprememba 13

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 6

Člen 2 – odstavek 1 – točka 6

Direktiva 2006/112/ES

Naslov V – poglavje 3 a – člen 59 c – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | skupna vrednost teh dobav oziroma opravljenih storitev, ki jih zajemajo te določbe, brez DDV v tekočem koledarskem letu ne presega
  10 000
  EUR ali protivrednosti v nacionalni valuti in tega ni presegala v predhodnem koledarskem letu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

skupna vrednost teh dobav oziroma opravljenih storitev, ki jih zajemajo te določbe, brez DDV v tekočem koledarskem letu ne presega
  10 000
  EUR ali protivrednosti v nacionalni valuti in tega ni presegala v predhodnem koledarskem letu.

10 000

| (c) | skupna vrednost teh dobav oziroma opravljenih storitev, ki jih zajemajo te določbe, brez DDV v tekočem koledarskem letu ne presega
  35 000
  EUR ali protivrednosti v nacionalni valuti in tega ni presegala
  niti
  v predhodnem koledarskem letu. |
| --- | --- |

(c)

skupna vrednost teh dobav oziroma opravljenih storitev, ki jih zajemajo te določbe, brez DDV v tekočem koledarskem letu ne presega
  35 000
  EUR ali protivrednosti v nacionalni valuti in tega ni presegala
  niti
  v predhodnem koledarskem letu.

35 000

niti

Sprememba 14

Sprememba 14

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 7

Člen 2 – odstavek 1 – točka 7

Direktiva 2006/112/ES

Člen 143 – odstavek 1 – točka c a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| „(ca) | uvoz blaga, kadar je
  bil
  DDV prijavljen v skladu s posebno ureditvijo iz poglavja 6 oddelka 4 naslova XII in kadar je
  bila
  pristojnemu carinskemu uradu v državi članici uvoza najpozneje ob vložitvi uvozne deklaracije predložena identifikacijska številka za DDV dobavitelja ali posrednika, ki deluje za njegov račun, dodeljena v skladu s členom 369q;“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

„(ca)

uvoz blaga, kadar je
  bil
  DDV prijavljen v skladu s posebno ureditvijo iz poglavja 6 oddelka 4 naslova XII in kadar je
  bila
  pristojnemu carinskemu uradu v državi članici uvoza najpozneje ob vložitvi uvozne deklaracije predložena identifikacijska številka za DDV dobavitelja ali posrednika, ki deluje za njegov račun, dodeljena v skladu s členom 369q;“

bil

bila

| „(ca) | uvoz blaga, kadar je DDV prijavljen v skladu s posebno ureditvijo iz poglavja 6 oddelka 4 naslova XII in kadar je pristojnemu carinskemu uradu v državi članici uvoza najpozneje ob vložitvi uvozne deklaracije predložena identifikacijska številka za DDV dobavitelja ali posrednika, ki deluje za njegov račun, dodeljena v skladu s členom 369q
  , pri čemer Komisija z aktom določi natančno obliko uvozne deklaracije
  ;“ |
| --- | --- |

„(ca)

uvoz blaga, kadar je DDV prijavljen v skladu s posebno ureditvijo iz poglavja 6 oddelka 4 naslova XII in kadar je pristojnemu carinskemu uradu v državi članici uvoza najpozneje ob vložitvi uvozne deklaracije predložena identifikacijska številka za DDV dobavitelja ali posrednika, ki deluje za njegov račun, dodeljena v skladu s členom 369q
  , pri čemer Komisija z aktom določi natančno obliko uvozne deklaracije
  ;“

, pri čemer Komisija z aktom določi natančno obliko uvozne deklaracije

Sprememba 15

Sprememba 15

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 21

Člen 2 – odstavek 1 – točka 21

Direktiva 2006/112/ES

Člen 369 b – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice dovolijo uporabo
  te
  posebne ureditve davčnemu zavezancu, ki prodaja blago na daljavo znotraj Skupnosti, in davčnemu zavezancu, ki nima sedeža v državi članici potrošnje in opravlja storitve za osebe, ki niso davčni zavezanci
  in
  imajo sedež ali stalno ali običajno prebivališče
  v zadevni državi članici
  . Ta posebna ureditev se uporablja za vse tako blago, dobavljeno v Skupnosti, oziroma vse take storitve, opravljene v Skupnosti. | Države članice dovolijo uporabo posebne ureditve
  na podlagi tega poglavja
  davčnemu zavezancu, ki prodaja blago na daljavo znotraj Skupnosti, in davčnemu zavezancu, ki nima sedeža v državi članici potrošnje in opravlja
  katere koli
  storitve za osebe, ki niso davčni zavezanci
  , ne glede na to, kje
  imajo
  ti davčni zavezanci
  sedež ali stalno ali običajno prebivališče. Ta posebna ureditev se uporablja za vse tako blago, dobavljeno v Skupnosti, oziroma vse take storitve, opravljene v Skupnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice dovolijo uporabo
  te
  posebne ureditve davčnemu zavezancu, ki prodaja blago na daljavo znotraj Skupnosti, in davčnemu zavezancu, ki nima sedeža v državi članici potrošnje in opravlja storitve za osebe, ki niso davčni zavezanci
  in
  imajo sedež ali stalno ali običajno prebivališče
  v zadevni državi članici
  . Ta posebna ureditev se uporablja za vse tako blago, dobavljeno v Skupnosti, oziroma vse take storitve, opravljene v Skupnosti.

te

in

v zadevni državi članici

Države članice dovolijo uporabo posebne ureditve
  na podlagi tega poglavja
  davčnemu zavezancu, ki prodaja blago na daljavo znotraj Skupnosti, in davčnemu zavezancu, ki nima sedeža v državi članici potrošnje in opravlja
  katere koli
  storitve za osebe, ki niso davčni zavezanci
  , ne glede na to, kje
  imajo
  ti davčni zavezanci
  sedež ali stalno ali običajno prebivališče. Ta posebna ureditev se uporablja za vse tako blago, dobavljeno v Skupnosti, oziroma vse take storitve, opravljene v Skupnosti.

na podlagi tega poglavja

katere koli

, ne glede na to, kje

ti davčni zavezanci

Sprememba 16

Sprememba 16

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 29

Člen 2 – odstavek 1 – točka 29

Direktiva 2006/112/ES

Člen 369 l – odstavek 1 – točka 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | Notranja vrednost, ki v skladu s tem odstavkom ne sme presegati 150 EUR, se določi na podlagi pretvorbe valut v skladu s členom 53 carinskega zakonika Unije, če se z blagom trguje v tuji valuti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(5a)

(5a)

Notranja vrednost, ki v skladu s tem odstavkom ne sme presegati 150 EUR, se določi na podlagi pretvorbe valut v skladu s členom 53 carinskega zakonika Unije, če se z blagom trguje v tuji valuti.

Sprememba 17

Sprememba 17

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 30

Člen 2 – odstavek 1 – točka 30

Direktiva 2006/112/ES

Člen 369 y – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kadar se
  oseba, ki ji je namenjeno uvoženo blago v pošiljkah z notranjo vrednostjo največ 150 EUR,
  ne
  odloči za uporabo standardne ureditve
  za uvoz blaga
  , med drugim tudi za uporabo znižane stopnje DDV v skladu s členom 94(2)
  , država članica uvoza osebi, ki
  predloži blago carini
  na ozemlju Skupnosti
  , dovoli uporabo posebne ureditve za prijavo in plačilo uvoznega DDV
  v zvezi z blagom,
  katerega
  odpošiljanje ali prevoz
  se
  konča v tej državi članici. | Kadar se
  posebna ureditev iz oddelka 4 poglavja 6
  ne
  uporablja
  za uvoz blaga
  v pošiljkah z notranjo vrednostjo največ 150 EUR
  , država članica uvoza osebi, ki
  carinskim organom
  na ozemlju Skupnosti
  predloži blago v imenu osebe, ki ji je blago namenjeno, dovoli, da
  v zvezi z blagom,
  za katero se
  odpošiljanje ali prevoz konča v tej državi članici
  , uporabi posebno ureditev za prijavo in plačilo uvoznega DDV
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Kadar se
  oseba, ki ji je namenjeno uvoženo blago v pošiljkah z notranjo vrednostjo največ 150 EUR,
  ne
  odloči za uporabo standardne ureditve
  za uvoz blaga
  , med drugim tudi za uporabo znižane stopnje DDV v skladu s členom 94(2)
  , država članica uvoza osebi, ki
  predloži blago carini
  na ozemlju Skupnosti
  , dovoli uporabo posebne ureditve za prijavo in plačilo uvoznega DDV
  v zvezi z blagom,
  katerega
  odpošiljanje ali prevoz
  se
  konča v tej državi članici.

oseba, ki ji je namenjeno uvoženo blago v pošiljkah z notranjo vrednostjo največ 150 EUR,

odloči za uporabo standardne ureditve

, med drugim tudi za uporabo znižane stopnje DDV v skladu s členom 94(2)

predloži blago carini

, dovoli uporabo posebne ureditve za prijavo in plačilo uvoznega DDV

katerega

se

Kadar se
  posebna ureditev iz oddelka 4 poglavja 6
  ne
  uporablja
  za uvoz blaga
  v pošiljkah z notranjo vrednostjo največ 150 EUR
  , država članica uvoza osebi, ki
  carinskim organom
  na ozemlju Skupnosti
  predloži blago v imenu osebe, ki ji je blago namenjeno, dovoli, da
  v zvezi z blagom,
  za katero se
  odpošiljanje ali prevoz konča v tej državi članici
  , uporabi posebno ureditev za prijavo in plačilo uvoznega DDV
  .

posebna ureditev iz oddelka 4 poglavja 6

uporablja

v pošiljkah z notranjo vrednostjo največ 150 EUR

carinskim organom

predloži blago v imenu osebe, ki ji je blago namenjeno, dovoli, da

za katero se

, uporabi posebno ureditev za prijavo in plačilo uvoznega DDV

Sprememba 18

Sprememba 18

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 30

Člen 2 – odstavek 1 – točka 30

Direktiva 2006/112/ES

Člen 369 z – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | oseba, ki
  predloži
  blago carini na ozemlju Skupnosti, je odgovorna za pobiranje DDV od osebe, ki ji je blago namenjeno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

oseba, ki
  predloži
  blago carini na ozemlju Skupnosti, je odgovorna za pobiranje DDV od osebe, ki ji je blago namenjeno.

predloži

| (b) | oseba, ki
  prijavi
  blago carini na ozemlju Skupnosti, je odgovorna za pobiranje DDV od osebe, ki ji je blago namenjeno. |
| --- | --- |

(b)

oseba, ki
  prijavi
  blago carini na ozemlju Skupnosti, je odgovorna za pobiranje DDV od osebe, ki ji je blago namenjeno.

prijavi

Sprememba 19

Sprememba 19

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka 30

Člen 2 – odstavek 1 – točka 30

Direktiva 2006/112/ES

Člen 369 z – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice zagotovijo, da oseba, ki
  predloži
  blago carini na ozemlju Skupnosti, sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da oseba, ki ji je blago namenjeno, plača ustrezen davek. | 2.   Države članice zagotovijo, da oseba, ki
  prijavi
  blago carini na ozemlju Skupnosti, sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da oseba, ki ji je blago namenjeno, plača ustrezen davek. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Države članice zagotovijo, da oseba, ki
  predloži
  blago carini na ozemlju Skupnosti, sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da oseba, ki ji je blago namenjeno, plača ustrezen davek.

2.   Države članice zagotovijo, da oseba, ki
  prijavi
  blago carini na ozemlju Skupnosti, sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da oseba, ki ji je blago namenjeno, plača ustrezen davek.

Sprememba 20

Sprememba 20

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 3 – odstavek 1

Člen 3 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Z učinkom od 1.
  januarja
  2021 se naslov IV Direktive 2009/132/ES črta. | Z učinkom od 1.
  aprila
  2021 se naslov IV Direktive 2009/132/ES črta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Z učinkom od 1.
  januarja
  2021 se naslov IV Direktive 2009/132/ES črta.

januarja

Z učinkom od 1.
  aprila
  2021 se naslov IV Direktive 2009/132/ES črta.

aprila

Sprememba 21

Sprememba 21

Predlog direktive

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 1 – pododstavek 4

Člen 4 – odstavek 1 – pododstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Določbe, potrebne za uskladitev s členoma 2 in 3 te direktive, uporabljajo od 1.
  januarja
  2021. | Določbe, potrebne za uskladitev s členoma 2 in 3 te direktive, uporabljajo od 1.
  aprila
  2021. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Določbe, potrebne za uskladitev s členoma 2 in 3 te direktive, uporabljajo od 1.
  januarja
  2021.

januarja

Določbe, potrebne za uskladitev s členoma 2 in 3 te direktive, uporabljajo od 1.
  aprila
  2021.

aprila

---

| 4.10.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 356/217 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 356/217

---

P8_TA(2017)0472

Upravno sodelovanje in boj proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. novembra 2017 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 904/2010 o upravnem sodelovanju in boju proti goljufijam na področju davka na dodano vrednost (COM(2016)0755 – C8-0003/2017 – 2016/0371(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2018/C 356/53)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2016)0755), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2016)0755),

| — | ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0003/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0003/2017),

| — | ob upoštevanju člena 78c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 78c Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0306/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0306/2017),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | Primanjkljaj DDV v Uniji je ocenjen na 12,8  % ali 152 milijard EUR na leto, kar zajema približno 50 milijard EUR zaradi čezmejnih goljufij na področju DDV, zaradi česar je DDV pomembno vprašanje, ki ga je treba obravnavati na ravni Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

Primanjkljaj DDV v Uniji je ocenjen na 12,8  % ali 152 milijard EUR na leto, kar zajema približno 50 milijard EUR zaradi čezmejnih goljufij na področju DDV, zaradi česar je DDV pomembno vprašanje, ki ga je treba obravnavati na ravni Unije.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Ker v okviru posebnih ureditev država članica identifikacije pobira in nadzira DDV v imenu držav članic potrošnje, je primerno določiti mehanizem, v okviru katerega bi država članica identifikacije od zadevnih držav članic potrošnje prejela pristojbino za nadomestilo stroškov pobiranja in nadzora. Ker pa sedanji sistem, v skladu s katerim se pristojbina zadrži od zneskov DDV, ki jih mora država članica identifikacije prenesti državam članicam potrošnje, povzroča zaplete za davčne uprave, zlasti pri obravnavi povračil, bi
  morala biti taka
  pristojbina
  izračunana
  in
  izplačana
  letno, in sicer zunaj okvira posebnih ureditev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Ker v okviru posebnih ureditev država članica identifikacije pobira in nadzira DDV v imenu držav članic potrošnje, je primerno določiti mehanizem, v okviru katerega bi država članica identifikacije od zadevnih držav članic potrošnje prejela pristojbino za nadomestilo stroškov pobiranja in nadzora. Ker pa sedanji sistem, v skladu s katerim se pristojbina zadrži od zneskov DDV, ki jih mora država članica identifikacije prenesti državam članicam potrošnje, povzroča zaplete za davčne uprave, zlasti pri obravnavi povračil, bi
  morala biti taka
  pristojbina
  izračunana
  in
  izplačana
  letno, in sicer zunaj okvira posebnih ureditev.

| (5) | Ker v okviru posebnih ureditev država članica identifikacije pobira in nadzira DDV v imenu držav članic potrošnje, je primerno določiti mehanizem, v okviru katerega bi država članica identifikacije od zadevnih držav članic potrošnje prejela pristojbino za nadomestilo stroškov pobiranja in nadzora. Ker pa sedanji sistem, v skladu s katerim se pristojbina zadrži od zneskov DDV, ki jih mora država članica identifikacije prenesti državam članicam potrošnje, povzroča zaplete za davčne uprave, zlasti pri obravnavi povračil, bi
  se morala
  pristojbina
  izračunati
  in
  izplačati
  letno, in sicer zunaj okvira posebnih ureditev
  , kadar pa se med različnimi nacionalnimi valutami plača odbitek, bi se moral uporabiti menjalni tečaj Evropske centralne banke
  . |
| --- | --- |

(5)

Ker v okviru posebnih ureditev država članica identifikacije pobira in nadzira DDV v imenu držav članic potrošnje, je primerno določiti mehanizem, v okviru katerega bi država članica identifikacije od zadevnih držav članic potrošnje prejela pristojbino za nadomestilo stroškov pobiranja in nadzora. Ker pa sedanji sistem, v skladu s katerim se pristojbina zadrži od zneskov DDV, ki jih mora država članica identifikacije prenesti državam članicam potrošnje, povzroča zaplete za davčne uprave, zlasti pri obravnavi povračil, bi
  se morala
  pristojbina
  izračunati
  in
  izplačati
  letno, in sicer zunaj okvira posebnih ureditev
  , kadar pa se med različnimi nacionalnimi valutami plača odbitek, bi se moral uporabiti menjalni tečaj Evropske centralne banke
  .

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Da se poenostavi zbiranje statističnih podatkov o uporabi posebnih ureditev, bi morala biti Komisija pooblaščena za avtomatičen dostop do splošnih informacij v zvezi s posebnimi ureditvami, ki so shranjene v elektronskih sistemih držav članic, razen do podatkov v zvezi s posameznimi davčnimi zavezanci. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Da se poenostavi zbiranje statističnih podatkov o uporabi posebnih ureditev, bi morala biti Komisija pooblaščena za avtomatičen dostop do splošnih informacij v zvezi s posebnimi ureditvami, ki so shranjene v elektronskih sistemih držav članic, razen do podatkov v zvezi s posameznimi davčnimi zavezanci.

| (6) | Da se poenostavi zbiranje statističnih podatkov o uporabi posebnih ureditev, bi morala biti Komisija pooblaščena za avtomatičen dostop do splošnih informacij v zvezi s posebnimi ureditvami, ki so shranjene v elektronskih sistemih držav članic, razen do podatkov v zvezi s posameznimi davčnimi zavezanci.
  Države članice bi bilo treba spodbujati, naj zagotovijo, da bodo splošne informacije na voljo tudi drugim ustreznim nacionalnim organom, če tega še niso storile, in se tako bojujejo proti goljufijam na področju DDV in proti pranju denarja. |
| --- | --- |

(6)

Da se poenostavi zbiranje statističnih podatkov o uporabi posebnih ureditev, bi morala biti Komisija pooblaščena za avtomatičen dostop do splošnih informacij v zvezi s posebnimi ureditvami, ki so shranjene v elektronskih sistemih držav članic, razen do podatkov v zvezi s posameznimi davčnimi zavezanci.
  Države članice bi bilo treba spodbujati, naj zagotovijo, da bodo splošne informacije na voljo tudi drugim ustreznim nacionalnim organom, če tega še niso storile, in se tako bojujejo proti goljufijam na področju DDV in proti pranju denarja.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a) | Komuniciranje med Komisijo in državami članicami bi moralo biti ustrezno in učinkovito, da bi skušali pravočasno doseči cilje te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7a)

Komuniciranje med Komisijo in državami članicami bi moralo biti ustrezno in učinkovito, da bi skušali pravočasno doseči cilje te uredbe.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | Z uporabo informacijske tehnologije v boju proti goljufijam bi lahko pristojni organi hitreje in celovito odkrivali goljufive mreže. S ciljno usmerjenim in uravnoteženim pristopom z uporabo novih tehnologij bi se lahko zmanjšala potreba po splošnih ukrepih držav članic proti goljufijam ter povečala učinkovitost politike boja proti goljufijam. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9a)

Z uporabo informacijske tehnologije v boju proti goljufijam bi lahko pristojni organi hitreje in celovito odkrivali goljufive mreže. S ciljno usmerjenim in uravnoteženim pristopom z uporabo novih tehnologij bi se lahko zmanjšala potreba po splošnih ukrepih držav članic proti goljufijam ter povečala učinkovitost politike boja proti goljufijam.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Uredba (EU) št. 904/2010

Oddelek 3 – pododdelek 1 – člen 47 a – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Določbe tega oddelka se uporabljajo od 1. januarja 2021. | Določbe tega oddelka se uporabljajo od 1. januarja 2021.
  Države članice nemudoma izmenjajo vse informacije iz pododdelka 2, razen če je izrecno zahtevano drugačno ravnanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Določbe tega oddelka se uporabljajo od 1. januarja 2021.

Določbe tega oddelka se uporabljajo od 1. januarja 2021.
  Države članice nemudoma izmenjajo vse informacije iz pododdelka 2, razen če je izrecno zahtevano drugačno ravnanje.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Uredba (EU) št. 904/2010

Oddelek 3 – pododdelek 3 – člen 47 j – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Vsaka država članica drugim državam članicam in Komisiji sporoči podatke pristojne osebe, odgovorne za usklajevanje uradnih preiskav v tej državi članici. | 4.   Vsaka država članica drugim državam članicam in Komisiji sporoči podatke pristojne osebe, odgovorne za usklajevanje uradnih preiskav v tej državi članici.
  Te informacije se objavijo na spletnem mestu Komisije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.   Vsaka država članica drugim državam članicam in Komisiji sporoči podatke pristojne osebe, odgovorne za usklajevanje uradnih preiskav v tej državi članici.

4.   Vsaka država članica drugim državam članicam in Komisiji sporoči podatke pristojne osebe, odgovorne za usklajevanje uradnih preiskav v tej državi članici.
  Te informacije se objavijo na spletnem mestu Komisije.

Sprememba 8

Sprememba 8

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Uredba (EU) št. 904/2010

Oddelek 3 – pododdelek 4 – člen 47 l – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | V dveh letih od datuma začetka uporabe te uredbe Komisija opravi oceno izvedljivosti in stroškovne učinkovitosti pristojbine in po potrebi sprejme popravne ukrepe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V dveh letih od datuma začetka uporabe te uredbe Komisija opravi oceno izvedljivosti in stroškovne učinkovitosti pristojbine in po potrebi sprejme popravne ukrepe.

V dveh letih od datuma začetka uporabe te uredbe Komisija opravi oceno izvedljivosti in stroškovne učinkovitosti pristojbine in po potrebi sprejme popravne ukrepe.

Sprememba 9

Sprememba 9

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Uredba (EU) št. 904/2010

Oddelek 3 – pododdelek 5 – člen 47 m – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice Komisiji dovolijo dostop do statističnih informacij, shranjenih v njihovih elektronskih sistemih v skladu s členom 17(1)(d). Te informacije ne vsebujejo nobenih osebnih podatkov. | Države članice Komisiji dovolijo dostop do statističnih informacij, shranjenih v njihovih elektronskih sistemih v skladu s členom 17(1)(d). Te informacije ne vsebujejo nobenih osebnih podatkov
  in so omejene na informacije, potrebne za statistične namene
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice Komisiji dovolijo dostop do statističnih informacij, shranjenih v njihovih elektronskih sistemih v skladu s členom 17(1)(d). Te informacije ne vsebujejo nobenih osebnih podatkov.

Države članice Komisiji dovolijo dostop do statističnih informacij, shranjenih v njihovih elektronskih sistemih v skladu s členom 17(1)(d). Te informacije ne vsebujejo nobenih osebnih podatkov
  in so omejene na informacije, potrebne za statistične namene
  .

in so omejene na informacije, potrebne za statistične namene

Sprememba 10

Sprememba 10

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 – točka b

Uredba (EU) št. 904/2010

Oddelek 3 – pododdelek 6 – člen 47 n – odstavek 1 –točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | informacij, ki so dostopne Komisiji, kakor so navedene v členu 47m, ter tehničnih sredstev za pridobivanje teh informacij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

informacij, ki so dostopne Komisiji, kakor so navedene v členu 47m, ter tehničnih sredstev za pridobivanje teh informacij.

| (f) | informacij, ki so dostopne Komisiji, kakor so navedene v členu 47m, ter tehničnih sredstev za pridobivanje teh informacij.
  Komisija zagotovi, da pridobivanje podatkov ne pomeni nepotrebnega upravnega bremena za države članice. |
| --- | --- |

(f)

informacij, ki so dostopne Komisiji, kakor so navedene v členu 47m, ter tehničnih sredstev za pridobivanje teh informacij.
  Komisija zagotovi, da pridobivanje podatkov ne pomeni nepotrebnega upravnega bremena za države članice.

Komisija zagotovi, da pridobivanje podatkov ne pomeni nepotrebnega upravnega bremena za države članice.

---