# Euroopa Liidu C 373/15.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 373 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 61. aastakäik15. oktoober 2018 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 373

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

61. aastakäik15. oktoober 2018

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Liidu Kohus |
| 2018/C 373/01 | Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas | 1 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

2018/C 373/01

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

1

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Euroopa Kohus |
| 2018/C 373/02 | Kohtuasi C-423/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Finanzgericht Baden-Württemberg (Saksamaa) 27. juunil 2018 – Südzucker AG versus Hauptzollamt Karlsruhe | 2 |
| 2018/C 373/03 | Kohtuasi C-429/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Juzgado Contencioso-Administrativo de Madrid (Hispaania) 28. juunil 2018 – Berta Fernández Álvarez, BMM, TGV, Natalia Fernández Olmos ja María Claudia Téllez Barragán versus Consejería de Sanidad de la Comunidad de Madrid | 3 |
| 2018/C 373/04 | Kohtuasi C-431/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Audiencia Provincial de Zaragoza (Hispaania) 29. juunil 2018 – María Pilar Bueno Ruiz, Zurich Insurance PL, Sucursal de España versus Irene Conte Sánchez | 5 |
| 2018/C 373/05 | Kohtuasi C-439/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Superior de Justicia de Galicia (Hispaania) 2. juulil 2018 – OH versus Agencia Estatal de la Administración Tributaria | 5 |
| 2018/C 373/06 | Kohtuasi C-445/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud College van Beroep voor het Bedrijfsleven (Madalmaad) 9. juulil 2018 – Vaselife International BV, Chrysal International BV versus College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden | 6 |
| 2018/C 373/07 | Kohtuasi C-459/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank van eerste aanleg Antwerpen (Belgia) 16. juulil 2018 – Argenta Spaarbank NV versus Belgia riik | 7 |
| 2018/C 373/08 | Kohtuasi C-472/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Superior de Justicia de Galicia (Hispaania) 19. juulil 2018 – ER versus Agencia Estatal de la Administración Tributaria | 7 |
| 2018/C 373/09 | Kohtuasi C-477/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud College van Beroep voor het Bedrijfsleven (Madalmaad) 23. juulil 2018 – Exportslachterij J. Gosschalk en Zn. BV versus Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit | 8 |
| 2018/C 373/10 | Kohtuasi C-478/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud College van Beroep voor het Bedrijfsleven (Madalmaad) 23. juulil 2018 – Compaxo Vlees Zevenaar BV, Ekro BV, Vion Apeldoorn BV, Vitelco BV versus Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit | 9 |
| | Üldkohus |
| 2018/C 373/11 | Kohtuasi T-671/16: Üldkohtu 5. septembri 2018. aasta otsus – Villeneuve versus komisjon (Avalik teenistus — Töölevõtmine — Avalik konkurss — Konkursiteade EPSO/AD/303/15 (palgaaste AD 7) — EPSO teostatav kontroll konkursil osalemise tingimuste üle — Töökogemus, mis on minimaalsest nõutud kestusest lühem — Töökogemust puudutava osalemistingimuse kontrolli laad — Põhjendamiskohustus — Konkursikomisjoni ilmne hindamisviga — Võrdne kohtlemine) | 11 |
| 2018/C 373/12 | Kohtuasi T-418/18: 6. juulil 2018 esitatud hagi – PT versus Euroopa Investeerimispank | 11 |
| 2018/C 373/13 | Kohtuasi T-451/18: 18. juulil 2018 esitatud hagi – Triantafyllopoulos jt versus EKP | 12 |
| 2018/C 373/14 | Kohtuasi T-478/18: 6. augustil 2018 esitatud hagi – Bezouaoui ja HB Consultant versus komisjon | 13 |
| 2018/C 373/15 | Kohtuasi T-484/18: 14. augustil 2018 esitatud hagi – XB versus EKP | 14 |
| 2018/C 373/16 | Kohtuasi T-500/18: 20. augustil 2018 esitatud hagi – Puma versus EUIPO – Destilerias MG (MG PUMA) | 15 |
| 2018/C 373/17 | Kohtuasi T-502/18: 22. augustil 2018 esitatud hagi – Pharmadom versus EUIPO – IRF (MediWell) | 15 |
| 2018/C 373/18 | Kohtuasi T-503/18: 22. augustil 2018 esitatud hagi – Haba Trading versus EUIPO – Vida (vidaXL) | 16 |
| 2018/C 373/19 | Kohtuasi T-504/18: 24. augustil 2018 esitatud hagi – XG versus komisjon | 17 |
| 2018/C 373/20 | Kohtuasi T-508/18: 24. augustil 2018 esitatud hagi – OLX versus EUIPO – Stra (STRADIA) | 18 |
| 2018/C 373/21 | Kohtuasi T-510/18: 22. augustil 2018 esitatud hagi – Kaddour versus nõukogu | 19 |
| 2018/C 373/22 | Kohtuasi T-517/18: 3. septembril 2018 esitatud hagi – 3. septembril 2018 Zott versus EUIPO – TSC Food Products (Backwaren) | 19 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

2018/C 373/02

Kohtuasi C-423/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Finanzgericht Baden-Württemberg (Saksamaa) 27. juunil 2018 – Südzucker AG versus Hauptzollamt Karlsruhe

versus

2

2018/C 373/03

Kohtuasi C-429/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Juzgado Contencioso-Administrativo de Madrid (Hispaania) 28. juunil 2018 – Berta Fernández Álvarez, BMM, TGV, Natalia Fernández Olmos ja María Claudia Téllez Barragán versus Consejería de Sanidad de la Comunidad de Madrid

versus

3

2018/C 373/04

Kohtuasi C-431/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Audiencia Provincial de Zaragoza (Hispaania) 29. juunil 2018 – María Pilar Bueno Ruiz, Zurich Insurance PL, Sucursal de España versus Irene Conte Sánchez

versus

5

2018/C 373/05

Kohtuasi C-439/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Superior de Justicia de Galicia (Hispaania) 2. juulil 2018 – OH versus Agencia Estatal de la Administración Tributaria

versus

5

2018/C 373/06

Kohtuasi C-445/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud College van Beroep voor het Bedrijfsleven (Madalmaad) 9. juulil 2018 – Vaselife International BV, Chrysal International BV versus College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden

versus

6

2018/C 373/07

Kohtuasi C-459/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank van eerste aanleg Antwerpen (Belgia) 16. juulil 2018 – Argenta Spaarbank NV versus Belgia riik

versus

7

2018/C 373/08

Kohtuasi C-472/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Superior de Justicia de Galicia (Hispaania) 19. juulil 2018 – ER versus Agencia Estatal de la Administración Tributaria

versus

7

2018/C 373/09

Kohtuasi C-477/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud College van Beroep voor het Bedrijfsleven (Madalmaad) 23. juulil 2018 – Exportslachterij J. Gosschalk en Zn. BV versus Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

versus

8

2018/C 373/10

Kohtuasi C-478/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud College van Beroep voor het Bedrijfsleven (Madalmaad) 23. juulil 2018 – Compaxo Vlees Zevenaar BV, Ekro BV, Vion Apeldoorn BV, Vitelco BV versus Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

versus

9

Üldkohus

2018/C 373/11

Kohtuasi T-671/16: Üldkohtu 5. septembri 2018. aasta otsus – Villeneuve versus komisjon (Avalik teenistus — Töölevõtmine — Avalik konkurss — Konkursiteade EPSO/AD/303/15 (palgaaste AD 7) — EPSO teostatav kontroll konkursil osalemise tingimuste üle — Töökogemus, mis on minimaalsest nõutud kestusest lühem — Töökogemust puudutava osalemistingimuse kontrolli laad — Põhjendamiskohustus — Konkursikomisjoni ilmne hindamisviga — Võrdne kohtlemine)

versus

11

2018/C 373/12

Kohtuasi T-418/18: 6. juulil 2018 esitatud hagi – PT versus Euroopa Investeerimispank

versus

11

2018/C 373/13

Kohtuasi T-451/18: 18. juulil 2018 esitatud hagi – Triantafyllopoulos jt versus EKP

versus

12

2018/C 373/14

Kohtuasi T-478/18: 6. augustil 2018 esitatud hagi – Bezouaoui ja HB Consultant versus komisjon

versus

13

2018/C 373/15

Kohtuasi T-484/18: 14. augustil 2018 esitatud hagi – XB versus EKP

versus

14

2018/C 373/16

Kohtuasi T-500/18: 20. augustil 2018 esitatud hagi – Puma versus EUIPO – Destilerias MG (MG PUMA)

versus

15

2018/C 373/17

Kohtuasi T-502/18: 22. augustil 2018 esitatud hagi – Pharmadom versus EUIPO – IRF (MediWell)

versus

15

2018/C 373/18

Kohtuasi T-503/18: 22. augustil 2018 esitatud hagi – Haba Trading versus EUIPO – Vida (vidaXL)

versus

16

2018/C 373/19

Kohtuasi T-504/18: 24. augustil 2018 esitatud hagi – XG versus komisjon

versus

17

2018/C 373/20

Kohtuasi T-508/18: 24. augustil 2018 esitatud hagi – OLX versus EUIPO – Stra (STRADIA)

versus

18

2018/C 373/21

Kohtuasi T-510/18: 22. augustil 2018 esitatud hagi – Kaddour versus nõukogu

versus

19

2018/C 373/22

Kohtuasi T-517/18: 3. septembril 2018 esitatud hagi – 3. septembril 2018 Zott versus EUIPO – TSC Food Products (Backwaren)

versus

19

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

| 15.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/1

---

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

(2018/C 373/01)

Viimane väljaanne

ELT C 364, 8.10.2018

Eelmised väljaanded

ELT C 352, 1.10.2018

ELT C 341, 24.9.2018

ELT C 328, 17.9.2018

ELT C 319, 10.9.2018

ELT C 311, 3.9.2018

ELT C 301, 27.8.2018

Käesolevad tekstid on kättesaadavad

EUR-Lex’is järgmisel aadressil: http://eur-lex.europa.eu

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

| 15.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/2

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Finanzgericht Baden-Württemberg (Saksamaa) 27. juunil 2018 – Südzucker AG versus Hauptzollamt Karlsruhe

(Kohtuasi C-423/18)

(2018/C 373/02)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Finanzgericht Baden-Württemberg

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Südzucker AG

Vastustaja: Hauptzollamt Karlsruhe

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas määruse (EÜ) nr 967/2006 (1) artikli 3 lõike 2 esimest lauset tuleb tõlgendada nii, et selles nimetatud tähtaega kohaldatakse ka õigeaegsele teatele ülejäägimaksu summa muutmise kohta, mis tuleneb määruse (EÜ) nr 952/2006 (2) artiklis 10 sätestatud kontrolli käigus suhkru ülejäägi arvessevõetava koguse kindlaksmääramise muutmisest pärast tähtaja lõppemist? |
| --- | --- |

1.

Kas määruse (EÜ) nr 967/2006 (1) artikli 3 lõike 2 esimest lauset tuleb tõlgendada nii, et selles nimetatud tähtaega kohaldatakse ka õigeaegsele teatele ülejäägimaksu summa muutmise kohta, mis tuleneb määruse (EÜ) nr 952/2006 (2) artiklis 10 sätestatud kontrolli käigus suhkru ülejäägi arvessevõetava koguse kindlaksmääramise muutmisest pärast tähtaja lõppemist?

| 2. | Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav,
  kas siis kohaldatakse juhul, kui tegemist on õigeaegse teate muutmisega, mis esitati kontrollimiste raames tehtud tuvastuste alusel, Euroopa Kohtu 10. jaanuari 2002. aasta otsuses kohtuasjas British Sugar (C-101/99, ECLI:EU:C:2002:7) nimetatud määruse (EMÜ) nr 2670/81 artikli 3 lõike 2 kohase teatamistähtaja ületamise tingimusi – määrusega nr 3559/91 (3) muudetud redaktsioonis – ka määruse nr 967/2006 artikli 3 lõikes 2 sätestatud teatamistähtaja ületamisele? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav,

kas siis kohaldatakse juhul, kui tegemist on õigeaegse teate muutmisega, mis esitati kontrollimiste raames tehtud tuvastuste alusel, Euroopa Kohtu 10. jaanuari 2002. aasta otsuses kohtuasjas British Sugar (C-101/99, ECLI:EU:C:2002:7) nimetatud määruse (EMÜ) nr 2670/81 artikli 3 lõike 2 kohase teatamistähtaja ületamise tingimusi – määrusega nr 3559/91 (3) muudetud redaktsioonis – ka määruse nr 967/2006 artikli 3 lõikes 2 sätestatud teatamistähtaja ületamisele?

| 3. | Kas siis, kui kontrollimiste alusel tehtud teate muutmisele ei kohaldata määruse (EÜ) nr 967/2006 artikli 3 lõike 2 esimest lauset (vaata esimene küsimus) või kui esinevad tähtaja ületamise tingimused (vaata teine küsimus), tuleb tähtaja määramiseks, mille jooksul tuleb ülejäägimaksu summa muutmisest teatada, lähtuda järgmisest 1. maist või tuleb kohaldada liikmesriigi õigust? |
| --- | --- |

3.

Kas siis, kui kontrollimiste alusel tehtud teate muutmisele ei kohaldata määruse (EÜ) nr 967/2006 artikli 3 lõike 2 esimest lauset (vaata esimene küsimus) või kui esinevad tähtaja ületamise tingimused (vaata teine küsimus), tuleb tähtaja määramiseks, mille jooksul tuleb ülejäägimaksu summa muutmisest teatada, lähtuda järgmisest 1. maist või tuleb kohaldada liikmesriigi õigust?

| 4. | Kui kolmandale küsimusele vastatakse nii, et ei tule ei lähtuda järgmisest 1. maist ega kohaldada liikmesriigi õigust,
  kas siis on liidu õiguse üldpõhimõtetega – mille hulka kuuluvad ka proportsionaalsuse, õiguskindluse ja õiguspärase ootuse põhimõte – kooskõlas, et sellises kohtuasjas nagu käesolev kohtuasi esitatakse kontrolli kestuse, kontrolliaruande koostamise ja selle hindamise kestuse alusel teatis turustusaasta 2007/2008 ülejäägimaksu summa kohta 20. oktoobril 2010 või 27. oktoobril 2011? Kas seda mõjutab asjaolu, kas suhkrutootja on ülemääraste koguste tuvastamise suhtes esitanud vastuväiteid? |
| --- | --- |

4.

Kui kolmandale küsimusele vastatakse nii, et ei tule ei lähtuda järgmisest 1. maist ega kohaldada liikmesriigi õigust,

kas siis on liidu õiguse üldpõhimõtetega – mille hulka kuuluvad ka proportsionaalsuse, õiguskindluse ja õiguspärase ootuse põhimõte – kooskõlas, et sellises kohtuasjas nagu käesolev kohtuasi esitatakse kontrolli kestuse, kontrolliaruande koostamise ja selle hindamise kestuse alusel teatis turustusaasta 2007/2008 ülejäägimaksu summa kohta 20. oktoobril 2010 või 27. oktoobril 2011? Kas seda mõjutab asjaolu, kas suhkrutootja on ülemääraste koguste tuvastamise suhtes esitanud vastuväiteid?

---

(1)  Komisjoni 29. juuni 2006. aasta määrus (EÜ) nr 967/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 (kvooti ületava suhkrutoodangu kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT 2006, L 176, lk 22).

(2)  Komisjoni 29. juuni 2006. aasta määrus (EÜ) nr 952/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkru siseturu korralduse ja kvoodisüsteemi kohta (ELT 2006, L 178, lk 39).

(3)  Komisjoni 6. detsembri 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 3559/91, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2670/81, milles sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad kvooti ületava suhkrutoodangu kohta (EÜT 1991, L 336, lk 26; ELT eriväljaanne 03/12, lk 131).

---

| 15.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/3

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Juzgado Contencioso-Administrativo de Madrid (Hispaania) 28. juunil 2018 – Berta Fernández Álvarez, BMM, TGV, Natalia Fernández Olmos ja María Claudia Téllez Barragán versus Consejería de Sanidad de la Comunidad de Madrid

(Kohtuasi C-429/18)

(2018/C 373/03)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Juzgado Contencioso-Administrativo de Madrid

Põhikohtuasja pooled

Kaebajad: Berta Fernández Álvarez, BMM, TGV, Natalia Fernández Olmos ja María Claudia Téllez Barragán

Vastustaja: Consejería de Sanidad de la Comunidad de Madrid

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas [liidu õigusega] on kooskõlas see, kuidas siinne kohus direktiivile 1999/70/EÜ (1) lisatud raamkokkulepet tõlgendab, ja tema seisukoht, et kaebajate ajutiselt tööle võtmine on kuritarvituslik, kuna avalik-õiguslik tööandja kasutab erinevaid lepinguvorme, mis on kõik ajutised, selleks, et alaliselt ja püsivalt täita alalistele koosseisulistele töötajatele tavapäraseid tööülesandeid ja niisuguseid vajadusi, mis ei ole tegelikkuses ajutised, vaid püsivad ja kestvad? Kas seetõttu ei ole see kirjeldatud ajutine tööle võtmine raamkokkuleppe klausli 5 punkti 1 alapunkti a tähenduses objektiivse alusena põhjendatud, kuna niisugune tähtajaliste töölepingute kasutamine on otseselt vastuolus raamkokkuleppe preambuli ja üldkaalutluste punktidega 6 ja 8, sest ei esine asjaolusid, mis õigustaksid nende tähtajaliste töölepingute kasutamist? |
| --- | --- |

1.

Kas [liidu õigusega] on kooskõlas see, kuidas siinne kohus direktiivile 1999/70/EÜ (1) lisatud raamkokkulepet tõlgendab, ja tema seisukoht, et kaebajate ajutiselt tööle võtmine on kuritarvituslik, kuna avalik-õiguslik tööandja kasutab erinevaid lepinguvorme, mis on kõik ajutised, selleks, et alaliselt ja püsivalt täita alalistele koosseisulistele töötajatele tavapäraseid tööülesandeid ja niisuguseid vajadusi, mis ei ole tegelikkuses ajutised, vaid püsivad ja kestvad? Kas seetõttu ei ole see kirjeldatud ajutine tööle võtmine raamkokkuleppe klausli 5 punkti 1 alapunkti a tähenduses objektiivse alusena põhjendatud, kuna niisugune tähtajaliste töölepingute kasutamine on otseselt vastuolus raamkokkuleppe preambuli ja üldkaalutluste punktidega 6 ja 8, sest ei esine asjaolusid, mis õigustaksid nende tähtajaliste töölepingute kasutamist?

| 2. | Kas [liidu õigusega] on kooskõlas see, kuidas siinne kohus direktiivile 1999/70/EÜ lisatud raamkokkulepet tõlgendab, ja tema sellekohane seisukoht, et kirjeldatud tunnustega tavapärase valikumenetluse konkursi korraldamine ei ole samaväärne meede ega seda ei saa käsitada karistusena, kuivõrd see ei ole proportsionaalne toime pandud kuritarvitusega, mille tagajärjeks on ajutise töötaja töölt vabastamine vastuolus direktiivi eesmärkidega ja nii, et ajutistele koosseisulistele töötajatele ebasoodne olukord kestab edasi, ega seda ei saa pidada tõhusaks meetmeks, kuna sellega ei kaasne tööandjale mingit kahju, ega sellel ei ole mingit hoiatavat funktsiooni, ning seepärast ei vasta see direktiivi 1999/70 artikli 2 esimesele lõigule, sest see ei taga direktiivis seatud eesmärkide saavutamist Hispaania riigi poolt? |
| --- | --- |

2.

Kas [liidu õigusega] on kooskõlas see, kuidas siinne kohus direktiivile 1999/70/EÜ lisatud raamkokkulepet tõlgendab, ja tema sellekohane seisukoht, et kirjeldatud tunnustega tavapärase valikumenetluse konkursi korraldamine ei ole samaväärne meede ega seda ei saa käsitada karistusena, kuivõrd see ei ole proportsionaalne toime pandud kuritarvitusega, mille tagajärjeks on ajutise töötaja töölt vabastamine vastuolus direktiivi eesmärkidega ja nii, et ajutistele koosseisulistele töötajatele ebasoodne olukord kestab edasi, ega seda ei saa pidada tõhusaks meetmeks, kuna sellega ei kaasne tööandjale mingit kahju, ega sellel ei ole mingit hoiatavat funktsiooni, ning seepärast ei vasta see direktiivi 1999/70 artikli 2 esimesele lõigule, sest see ei taga direktiivis seatud eesmärkide saavutamist Hispaania riigi poolt?

| 3. | Kas [liidu õigusega] on kooskõlas see, kuidas siinne kohus tõlgendab direktiivi 1999/70 artikli 2 esimest lõiku ja Euroopa Liidu Kohtu 14. septembri 2016. aasta otsust kohtuasjas C-16/15 (2), leides, et selle kohaselt ei ole vaba konkursi korras valikumenetluse korraldamine kohane karistusmeede järjestikuste tähtajaliste lepingute kuritarvitamise karistamiseks, kuna Hispaania õigusnormides ei ole tõhusat ja hoiatavat karistusmehhanismi ajutiste töötajate ametisse nimetamisel kuritarvituste lõpetamiseks, ja see ei võimalda neid loodud struktuurilisi ametikohti täita töötajatega, kelle suhtes on toime pandud kuritarvitamine, nii et nende töötajate töösuhte ebakindel olukord püsib? |
| --- | --- |

3.

Kas [liidu õigusega] on kooskõlas see, kuidas siinne kohus tõlgendab direktiivi 1999/70 artikli 2 esimest lõiku ja Euroopa Liidu Kohtu 14. septembri 2016. aasta otsust kohtuasjas C-16/15 (2), leides, et selle kohaselt ei ole vaba konkursi korras valikumenetluse korraldamine kohane karistusmeede järjestikuste tähtajaliste lepingute kuritarvitamise karistamiseks, kuna Hispaania õigusnormides ei ole tõhusat ja hoiatavat karistusmehhanismi ajutiste töötajate ametisse nimetamisel kuritarvituste lõpetamiseks, ja see ei võimalda neid loodud struktuurilisi ametikohti täita töötajatega, kelle suhtes on toime pandud kuritarvitamine, nii et nende töötajate töösuhte ebakindel olukord püsib?

| 4. | Kas [liidu õigusega] on kooskõlas siinse kohtu tõlgendus, et kuritarvitatud ajutise töötaja ümberkvalifitseerimine „mittealaliseks tähtajatuks töötajaks“ ei ole tõhus karistus, kuna selliselt määratletud töötajat võib ametist vabastada, kuna tema töökoht täidetakse valikumenetluse korras või kaotatakse, ja seepärast ei ole see kooskõlas raamkokkuleppe eesmärgiga vältida tähtajaliste töölepingute kuritarvitamist, sest see ei vasta direktiivi 1999/70 artikli 2 esimesele lõigule, kuna see ei taga direktiivis seatud eesmärkide saavutamist Hispaania riigi poolt?
  Seda olukorda arvestades tuleb kirjeldatud juhul korrata järgmisi eelotsuse küsimusi, mis esitati 30. jaanuari 2018. aasta eelotsusetaotluses Madridi halduskohtu nr 8 kiirmenetluses 193/2017 (3): |
| --- | --- |

4.

Kas [liidu õigusega] on kooskõlas siinse kohtu tõlgendus, et kuritarvitatud ajutise töötaja ümberkvalifitseerimine „mittealaliseks tähtajatuks töötajaks“ ei ole tõhus karistus, kuna selliselt määratletud töötajat võib ametist vabastada, kuna tema töökoht täidetakse valikumenetluse korras või kaotatakse, ja seepärast ei ole see kooskõlas raamkokkuleppe eesmärgiga vältida tähtajaliste töölepingute kuritarvitamist, sest see ei vasta direktiivi 1999/70 artikli 2 esimesele lõigule, kuna see ei taga direktiivis seatud eesmärkide saavutamist Hispaania riigi poolt?

Seda olukorda arvestades tuleb kirjeldatud juhul korrata järgmisi eelotsuse küsimusi, mis esitati 30. jaanuari 2018. aasta eelotsusetaotluses Madridi halduskohtu nr 8 kiirmenetluses 193/2017 (3):

| 5. | Kas juhul, kui liikmesriigi kohus on tuvastanud avaliku teenistuse koosseisulise tähtajalise teenistuja järjestikuste töölepingute kuritarvitamise SERMAS-e teenistuses, mis on ette nähtud koosseisuliste alaliste teenistujate alaliste ja struktuuriliste ametiülesannete täitmiseks, ning kui liikmesriigi õiguskorras ei ole tõhusat ega hoiatavat karistusmeedet niisuguse kuritarvitamise eest karistamiseks ja ühenduse õigusnormi rikkumise tagajärgede kõrvaldamiseks, kas siis tuleb direktiivile 1999/70/EÜ lisatud raamkokkuleppe klauslit 5 tõlgendada nii, et see kohustab liikmesriigi kohut võtma tõhusad ja hoiatavad meetmed, mis tagaksid raamkokkuleppe kasuliku mõju, ja seega nimetatud kuritarvitamise eest karistama ja nimetatud Euroopa õigusnormi rikkumise tagajärjed kõrvaldama, jättes seda takistava riigisisese õigusnormi kohaldamata?
  Kui vastus on jaatav, ja nagu tuvastas Euroopa Liidu Kohus liidetud kohtuasjades C-184/15 ja C-197/15 tehtud 14. septembri 2016. aasta kohtuotsuse (4) punktis 41, siis:
  Kas direktiivi 1999/70/EÜ eesmärkidega oleks kooskõlas see, et järjestikuste ajutiste töösuhete kuritarvitamise vältimise ja karistamise ning liidu õiguse rikkumise tagajärje kõrvaldamise meetmena muudetakse koosseisuline tähtajaline/abiteenistuja/asendamise töösuhe alates ametisse nimetamisest alalise või tähtajatu töölepinguga teenistuja alaliseks koosseisuliseks töösuhteks, mis on töökoha stabiilsuse poolest sama kui sarnaste koosseisuliste alaliste töötajate puhul, ja seda selle põhjal, et riigisiseste õigusnormidega on absoluutselt keelatud muuta avalikus sektoris järjestikuseid tähtajalisi töölepinguid tähtajatuks töölepinguks nimetatud sektoris, kuna puuduvad muud tõhusad meetmed järjestikuste tähtajaliste töölepingute kuritarvitusliku kasutamise vältimiseks ja vajaduse korral karistamiseks? |
| --- | --- |

5.

Kas juhul, kui liikmesriigi kohus on tuvastanud avaliku teenistuse koosseisulise tähtajalise teenistuja järjestikuste töölepingute kuritarvitamise SERMAS-e teenistuses, mis on ette nähtud koosseisuliste alaliste teenistujate alaliste ja struktuuriliste ametiülesannete täitmiseks, ning kui liikmesriigi õiguskorras ei ole tõhusat ega hoiatavat karistusmeedet niisuguse kuritarvitamise eest karistamiseks ja ühenduse õigusnormi rikkumise tagajärgede kõrvaldamiseks, kas siis tuleb direktiivile 1999/70/EÜ lisatud raamkokkuleppe klauslit 5 tõlgendada nii, et see kohustab liikmesriigi kohut võtma tõhusad ja hoiatavad meetmed, mis tagaksid raamkokkuleppe kasuliku mõju, ja seega nimetatud kuritarvitamise eest karistama ja nimetatud Euroopa õigusnormi rikkumise tagajärjed kõrvaldama, jättes seda takistava riigisisese õigusnormi kohaldamata?

Kui vastus on jaatav, ja nagu tuvastas Euroopa Liidu Kohus liidetud kohtuasjades C-184/15 ja C-197/15 tehtud 14. septembri 2016. aasta kohtuotsuse (4) punktis 41, siis:

Kas direktiivi 1999/70/EÜ eesmärkidega oleks kooskõlas see, et järjestikuste ajutiste töösuhete kuritarvitamise vältimise ja karistamise ning liidu õiguse rikkumise tagajärje kõrvaldamise meetmena muudetakse koosseisuline tähtajaline/abiteenistuja/asendamise töösuhe alates ametisse nimetamisest alalise või tähtajatu töölepinguga teenistuja alaliseks koosseisuliseks töösuhteks, mis on töökoha stabiilsuse poolest sama kui sarnaste koosseisuliste alaliste töötajate puhul, ja seda selle põhjal, et riigisiseste õigusnormidega on absoluutselt keelatud muuta avalikus sektoris järjestikuseid tähtajalisi töölepinguid tähtajatuks töölepinguks nimetatud sektoris, kuna puuduvad muud tõhusad meetmed järjestikuste tähtajaliste töölepingute kuritarvitusliku kasutamise vältimiseks ja vajaduse korral karistamiseks?

| 6. | Kas juhul, kui järjestikuste ajutiste töösuhete kuritarvitamise korral muudetakse koosseisuline tähtajaline töösuhe tähtajatuks või alaliseks töösuhteks, võib seda direktiivi 1999/70/EÜ ja selle raamkokkulepe eesmärkidele vastavaks pidada vaid siis, kui koosseisuline ajutine töötaja, kelle puhul on töösuhet kuritarvitatud, saab täpselt samad töötingimused, mis on koosseisulisel alalisel teenistujal (sotsiaalkaitse, ametialase edutamise, vabade kohtade täitmise, erialase koolituse, isiklikel põhjustel võetud puhkuse, ametialase seisundi määramise, haiguspuhkuse ja muude puhkuste, pensioniõiguste ja töösuhte lõpetamise ning vabade ametikohtade täitmiseks ja edutamiseks korraldatud konkurssidel osalemise osas) alalisuse ja ametikoha stabiilsuse põhimõtetel, kõikide sellest tulenevate õiguste ja kohustustega, koosseisuliste alaliste töötajatega võrdsetel alustel? |
| --- | --- |

6.

Kas juhul, kui järjestikuste ajutiste töösuhete kuritarvitamise korral muudetakse koosseisuline tähtajaline töösuhe tähtajatuks või alaliseks töösuhteks, võib seda direktiivi 1999/70/EÜ ja selle raamkokkulepe eesmärkidele vastavaks pidada vaid siis, kui koosseisuline ajutine töötaja, kelle puhul on töösuhet kuritarvitatud, saab täpselt samad töötingimused, mis on koosseisulisel alalisel teenistujal (sotsiaalkaitse, ametialase edutamise, vabade kohtade täitmise, erialase koolituse, isiklikel põhjustel võetud puhkuse, ametialase seisundi määramise, haiguspuhkuse ja muude puhkuste, pensioniõiguste ja töösuhte lõpetamise ning vabade ametikohtade täitmiseks ja edutamiseks korraldatud konkurssidel osalemise osas) alalisuse ja ametikoha stabiilsuse põhimõtetel, kõikide sellest tulenevate õiguste ja kohustustega, koosseisuliste alaliste töötajatega võrdsetel alustel?

| 7. | Kas arvestades seda, et olenevalt olukorrast võib esineda kuritarvitamine ajutiste töölepingute sõlmimisel alaliste vajaduste katmiseks, ilma et selleks oleks objektiivset alust ning kiireloomulist ja tungivat vajadust, mis seda õigustaks, kusjuures riigisiseses õiguses puuduvad tõhusad sanktsioonid või piirangud, on direktiivi 1999/70/EÜ eesmärkidega kooskõlas määrata juhul, kui tööandja ei kinnita töötajat alaliseks töötajaks, kuritarvituse ärahoidmise ja liidu õiguse rikkumise tagajärje kõrvaldamise meetmena hüvitis, mis on võrdväärne õigusvastase vallandamise hüvitisega, ning et seda hüvitist loetakse sobivaks, proportsionaalseks, tõhusaks ja hoiatavaks karistuseks? |
| --- | --- |

7.

Kas arvestades seda, et olenevalt olukorrast võib esineda kuritarvitamine ajutiste töölepingute sõlmimisel alaliste vajaduste katmiseks, ilma et selleks oleks objektiivset alust ning kiireloomulist ja tungivat vajadust, mis seda õigustaks, kusjuures riigisiseses õiguses puuduvad tõhusad sanktsioonid või piirangud, on direktiivi 1999/70/EÜ eesmärkidega kooskõlas määrata juhul, kui tööandja ei kinnita töötajat alaliseks töötajaks, kuritarvituse ärahoidmise ja liidu õiguse rikkumise tagajärje kõrvaldamise meetmena hüvitis, mis on võrdväärne õigusvastase vallandamise hüvitisega, ning et seda hüvitist loetakse sobivaks, proportsionaalseks, tõhusaks ja hoiatavaks karistuseks?

---

(1)  Nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiiv 1999/70/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta (EÜT 1999, L 175, lk 43; ELT eriväljaanne 05/03, lk 368).

(2)  14. septembri 2016. aasta kohtuotsus Pérez López (C-16/15, EU:C:2016:679).

(3)  Kohtuasi C-103/18, Sánchez Ruiz.

(4)  14. septembri 2016. aasta kohtuotsus Martínez Andrés ja Castrejana López (C-184/15 ja C-197/15, EU:C:2016:680).

---

| 15.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/5

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Audiencia Provincial de Zaragoza (Hispaania) 29. juunil 2018 – María Pilar Bueno Ruiz, Zurich Insurance PL, Sucursal de España versus Irene Conte Sánchez

(Kohtuasi C-431/18)

(2018/C 373/04)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Audiencia Provincial de Zaragoza

Põhikohtuasja pooled

Apellandid: María Pilar Bueno Ruiz, Zurich Insurance PL, Sucursal de España

Vastustaja: Irene Conte Sánchez

Eelotsuse küsimus

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiivi 2009/103/EÜ mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustuse ja sellise vastutuse kindlustamise kohustuse täitmise kohta (1) artikliga 3 on vastuolus niisugune tõlgendus, et kohustuslik kindlustus katab kahju, mis on tingitud ohtlikust olukorrast, mis tekib sõidukist parkimiskohale, kuhu sõiduk on pargitud, või parkimismanöövrite tegemisel vedelike lekkimise tõttu eraomandis oleval garaažikohal, mis asub üldkasutatavas osas, ja selle üldkasutatava osa kolmandast isikust kasutajate suhtes?

---

(1)  ELT 2009, L 263, lk 11.

---

| 15.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/5

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Superior de Justicia de Galicia (Hispaania) 2. juulil 2018 – OH versus Agencia Estatal de la Administración Tributaria

(Kohtuasi C-439/18)

(2018/C 373/05)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal Superior de Justicia de Galicia

Põhikohtuasja pooled

Apellant: OH

Vastustaja: Agencia Estatal de la Administración Tributaria

Eelotsuse küsimus

Kas nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/81/EÜ Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt sõlmitud osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe kohta (1) klausli 4 lõigetes 1 ja 2 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine) (2) artikli 2 lõike 1 punktis b ja artikli 14 lõikes 1 sätestatuga on vastuolus kollektiivlepingu tingimus ja äritava, mille kohaselt tuleb tööpäeva vertikaalse korraldusega osalise tööajaga töötaja tööstaaži seoses töötasu ja edutamisega arvutada aasta lõikes üksnes töötamise aega arvesse võttes?

---

(1)  Nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/81/EÜ Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt sõlmitud osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe kohta (EÜT 1998, L 14, lk 9; ELT eriväljaanne 05/03, lk 267).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiiv 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (ELT 2006, L 204, lk 23).

---

| 15.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/6

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud College van Beroep voor het Bedrijfsleven (Madalmaad) 9. juulil 2018 – Vaselife International BV, Chrysal International BV versus College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden

(Kohtuasi C-445/18)

(2018/C 373/06)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

College van Beroep voor het Bedrijfsleven

Põhikohtuasja pooled

Kaebajad: Vaselife International BV, Chrysal International BV

Vastustaja: College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas pädevaks asutuseks oleval taimekaitsevahendite ja biotsiidide loa andmise komisjonil (College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden, edaspidi „Ctgb“) on õigus pärast seda, kui ta on andnud võrdlustoote uue loa, muuta – vajaduse korral omal algatusel – enne otsuse tegemist võrdlustoote loa andmise kohta väljastatud paralleelse kaubanduse loa kehtivusaega määruse (EÜ) nr 1107/2009 (1) artiklis 52 tähenduses, lähtudes kehtivusaja lõppemise – hilisemast – kuupäevast, mis seondub võrdlustoote uue loa andmise otsusega? |
| --- | --- |

1.

Kas pädevaks asutuseks oleval taimekaitsevahendite ja biotsiidide loa andmise komisjonil (College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden, edaspidi „Ctgb“) on õigus pärast seda, kui ta on andnud võrdlustoote uue loa, muuta – vajaduse korral omal algatusel – enne otsuse tegemist võrdlustoote loa andmise kohta väljastatud paralleelse kaubanduse loa kehtivusaega määruse (EÜ) nr 1107/2009 (1) artiklis 52 tähenduses, lähtudes kehtivusaja lõppemise – hilisemast – kuupäevast, mis seondub võrdlustoote uue loa andmise otsusega?

| 2. | Kui esimesele küsimusele tuleb vastata jaatavalt: Kas paralleelse kaubanduse loa kehtivusaja muutmine on võrdlustoote uue loa andmise automaatne tagajärg, mis tuleneb määrusest (EÜ) nr 1107/2009 endast? Kas paralleelse kaubanduse loa kehtivusaja uue kuupäeva sissekandmine pädeva asutuse andmebaasi on pelgalt haldustoiming või tuleb teha selle kohta omal algatusel või taotluse alusel otsus? |
| --- | --- |

2.

Kui esimesele küsimusele tuleb vastata jaatavalt: Kas paralleelse kaubanduse loa kehtivusaja muutmine on võrdlustoote uue loa andmise automaatne tagajärg, mis tuleneb määrusest (EÜ) nr 1107/2009 endast? Kas paralleelse kaubanduse loa kehtivusaja uue kuupäeva sissekandmine pädeva asutuse andmebaasi on pelgalt haldustoiming või tuleb teha selle kohta omal algatusel või taotluse alusel otsus?

| 3. | Kui teisele küsimusele tuleb vastata nii, et vajalik on otsus, siis kas selle suhtes on kohaldatav määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikkel 52, eelkõige selle artikli lõige 3? |
| --- | --- |

3.

Kui teisele küsimusele tuleb vastata nii, et vajalik on otsus, siis kas selle suhtes on kohaldatav määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikkel 52, eelkõige selle artikli lõige 3?

| 4. | Kui kolmandale küsimusele tuleb vastata eitavalt: Millised õigusnormid on sellisel juhul kohaldatavad? |
| --- | --- |

4.

Kui kolmandale küsimusele tuleb vastata eitavalt: Millised õigusnormid on sellisel juhul kohaldatavad?

| 5. | Kas järeldust, et taimekaitsevahend ei ole määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 52 tähenduses identne, saab teha juba siis, kui võrdlustoode ei pärine (enam) samast ettevõttest? Euroopa Kohtul palutakse sellele küsimusele vastamisel käsitleda ühtlasi ka küsimust, kas seotud ettevõtte või litsentsi alusel tegutseva ettevõtte all võib mõista ka ettevõtet, mis toodab toodet õiguse omaja loal sama retsepti alusel. Kas sellega seoses on oluline küsimus, kas tootmisprotsess, mille kohaselt võrdlustoodet ja paralleelselt imporditavat toodet toodetakse, leiab toimeainete poolest aset samas ettevõttes? |
| --- | --- |

5.

Kas järeldust, et taimekaitsevahend ei ole määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 52 tähenduses identne, saab teha juba siis, kui võrdlustoode ei pärine (enam) samast ettevõttest? Euroopa Kohtul palutakse sellele küsimusele vastamisel käsitleda ühtlasi ka küsimust, kas seotud ettevõtte või litsentsi alusel tegutseva ettevõtte all võib mõista ka ettevõtet, mis toodab toodet õiguse omaja loal sama retsepti alusel. Kas sellega seoses on oluline küsimus, kas tootmisprotsess, mille kohaselt võrdlustoodet ja paralleelselt imporditavat toodet toodetakse, leiab toimeainete poolest aset samas ettevõttes?

| 6. | Kas vastamisel küsimusele, kas toode on identne, on oluline see, kui muudetakse pelgalt võrdlustoote tootmise paika? |
| --- | --- |

6.

Kas vastamisel küsimusele, kas toode on identne, on oluline see, kui muudetakse pelgalt võrdlustoote tootmise paika?

| 7. | Kui viiendale ja/või kuuendale küsimusele tuleb vastata jaatavalt: Kas selle põhjal tehtavat järeldust („ei ole identne“) võib mingil moel muuta tõsiasi, et pädev asutus on juba tuvastanud, et toote koostis ei ole muutunud või on muudatus olnud vaid väikesemahuline? |
| --- | --- |

7.

Kui viiendale ja/või kuuendale küsimusele tuleb vastata jaatavalt: Kas selle põhjal tehtavat järeldust („ei ole identne“) võib mingil moel muuta tõsiasi, et pädev asutus on juba tuvastanud, et toote koostis ei ole muutunud või on muudatus olnud vaid väikesemahuline?

| 8. | Kes peab tõendama, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 52 lõike 3 tingimused on täidetud, kui paralleelselt imporditava toote loa omaja ja võrdlustoote loa omaja on selles küsimuses erineval seisukohal? |
| --- | --- |

8.

Kes peab tõendama, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 52 lõike 3 tingimused on täidetud, kui paralleelselt imporditava toote loa omaja ja võrdlustoote loa omaja on selles küsimuses erineval seisukohal?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414 EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT 2009, L 309, lk 1).

---

| 15.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/7

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rechtbank van eerste aanleg Antwerpen (Belgia) 16. juulil 2018 – Argenta Spaarbank NV versus Belgia riik

(Kohtuasi C-459/18)

(2018/C 373/07)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Rechtbank van eerste aanleg Antwerpen

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Argenta Spaarbank NV

Vastustaja: Belgia riik

Eelotsuse küsimus

Kas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 49 on vastuolus liikmesriigi maksuõigusnormid, mille kohaselt toimitakse Belgias piiramatu maksukohustusega äriühingule, kellel on muus liikmesriigis asuv püsiv tegevuskoht, mille kasum on Belgia ja muu liikmesriigi vahel sõlmitud topeltmaksustamise vältimise lepingu kohaselt Belgias täielikult maksust vabastatud, omistatava maksustatava kasumi arvutamisel nii,

| — | et riskikapitali osas tehtavat mahaarvamist vähendatakse riskikapitali mahaarvatava osa võrra, mis arvutatakse positiivse vahe alusel ühelt poolt tegevuskoha varade raamatupidamisliku netoväärtuse ja teiselt poolt kõigi tegevuskohale omistatavate kohustuste vahel, mis ei kuulu äriühingu omakapitali hulka, ja |
| --- | --- |

—

et riskikapitali osas tehtavat mahaarvamist vähendatakse riskikapitali mahaarvatava osa võrra, mis arvutatakse positiivse vahe alusel ühelt poolt tegevuskoha varade raamatupidamisliku netoväärtuse ja teiselt poolt kõigi tegevuskohale omistatavate kohustuste vahel, mis ei kuulu äriühingu omakapitali hulka, ja

| — | eespool nimetatud vähendamist ei tehta juhul, kui vähendamise summa on väiksem kui selle tegevuskoha kasum, |
| --- | --- |

—

eespool nimetatud vähendamist ei tehta juhul, kui vähendamise summa on väiksem kui selle tegevuskoha kasum,

samal ajal kui riskikapitali osas tehtavat mahaarvamist ei vähendata, kui kõnealuse positiivse vahe saab omistada Belgias asuvale tegevuskohale?

---

| 15.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/7

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Superior de Justicia de Galicia (Hispaania) 19. juulil 2018 – ER versus Agencia Estatal de la Administración Tributaria

(Kohtuasi C-472/18)

(2018/C 373/08)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal Superior de Justicia de Galicia

Põhikohtuasja pooled

Apellant: ER

Vastustaja: Agencia Estatal de la Administración Tributaria

Eelotsuse küsimus

Kas nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/81/EÜ Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt sõlmitud osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe kohta (1) klausli 4 lõigetes 1 ja 2 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine) (2) artikli 2 lõike 1 punktis b ja artikli 14 lõikes 1 sätestatuga on vastuolus kollektiivlepingu tingimus ja äritava, mille kohaselt tuleb tööpäeva vertikaalse korraldusega osalise tööajaga töötaja tööstaaži seoses töötasu ja edutamisega arvutada aasta lõikes üksnes töötamise aega arvesse võttes?

---

(1)  Nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/81/EÜ Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt sõlmitud osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe kohta (EÜT 1998, L 14, lk 9; ELT eriväljaanne 05/03, lk 267).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiiv 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (ELT 2006, L 204, lk 23).

---

| 15.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/8

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud College van Beroep voor het Bedrijfsleven (Madalmaad) 23. juulil 2018 – Exportslachterij J. Gosschalk en Zn. BV versus Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

(Kohtuasi C-477/18)

(2018/C 373/09)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

College van Beroep voor het Bedrijfsleven

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Exportslachterij J. Gosschalk en Zn. BV

Vastustaja: Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 882/2004 (1) ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (edaspidi „määrus nr 882/2004“), VI lisa punktides 1 ja 2 sisalduvat väljendit „[a]metlike kontrollidega seotud töötajate“ tuleb tõlgendada nii, et (palga)kulud, mida võib ametlike kontrollide kulude arvutamisel arvesse võtta, hõlmavad üksnes ametlikke kontrolle tegevate riiklike veterinaararstide ja riiklike veterinaararstide abide (palga)kulusid, või võib ametlike kontrollide kulude hulka arvata ka Madalmaade toidu- ja tooteohutuse asutuse (Nederlandse Voedsel- en Warenautoriteit, edaspidi „NVWA“) või loomasektoris kvaliteedikontrolle tegeva osaühingu (besloten vennootschap Kwaliteitskeuring Dierlijke Sector, edaspidi „KDS“) muude töötajate (palga)kulud? |
| --- | --- |

1.

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 882/2004 (1) ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (edaspidi „määrus nr 882/2004“), VI lisa punktides 1 ja 2 sisalduvat väljendit „[a]metlike kontrollidega seotud töötajate“ tuleb tõlgendada nii, et (palga)kulud, mida võib ametlike kontrollide kulude arvutamisel arvesse võtta, hõlmavad üksnes ametlikke kontrolle tegevate riiklike veterinaararstide ja riiklike veterinaararstide abide (palga)kulusid, või võib ametlike kontrollide kulude hulka arvata ka Madalmaade toidu- ja tooteohutuse asutuse (Nederlandse Voedsel- en Warenautoriteit, edaspidi „NVWA“) või loomasektoris kvaliteedikontrolle tegeva osaühingu (besloten vennootschap Kwaliteitskeuring Dierlijke Sector, edaspidi „KDS“) muude töötajate (palga)kulud?

| 2. | Kui esimesele küsimusele vastatakse nii, et määruse nr 882/2004 VI lisa punktides 1 ja 2 sisalduv väljend „[a]metlike kontrollidega seotud töötajate“ võib hõlmata ka NVWA või KDSi muude töötajate (palga)kulusid, siis millistel asjaoludel ja millistes piirides on sellisel juhul kõnealuste muude töötajate kulude ja ametlike kontrollide vahel veel sedavõrd tihe seos, et kõnealuste (palga)kulude katmiseks ettenähtud lõivude kogumisel võib tugineda määruse nr 882/2004 artikli 27 lõikele 4 ja määruse VI lisa punktidele 1 ja 2? |
| --- | --- |

2.

Kui esimesele küsimusele vastatakse nii, et määruse nr 882/2004 VI lisa punktides 1 ja 2 sisalduv väljend „[a]metlike kontrollidega seotud töötajate“ võib hõlmata ka NVWA või KDSi muude töötajate (palga)kulusid, siis millistel asjaoludel ja millistes piirides on sellisel juhul kõnealuste muude töötajate kulude ja ametlike kontrollide vahel veel sedavõrd tihe seos, et kõnealuste (palga)kulude katmiseks ettenähtud lõivude kogumisel võib tugineda määruse nr 882/2004 artikli 27 lõikele 4 ja määruse VI lisa punktidele 1 ja 2?

| 3. | a) | Kas määruse nr 882/2004 artikli 27 lõike 4 punkti a ja VI lisa punkte 1 ja 2 tuleb tõlgendada nii, et artikli 27 lõikega 4 ja VI lisa punktidega 1 ja 2 on vastuolus koguda tapamajadelt ametlike kontrollide eest lõive, mis puudutavad veerandtunde, mida tapamajad on pädevalt asutuselt tellinud, kuid mida ametlikeks kontrollideks tegelikult ei kasutatud? |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Kas määruse nr 882/2004 artikli 27 lõike 4 punkti a ja VI lisa punkte 1 ja 2 tuleb tõlgendada nii, et artikli 27 lõikega 4 ja VI lisa punktidega 1 ja 2 on vastuolus koguda tapamajadelt ametlike kontrollide eest lõive, mis puudutavad veerandtunde, mida tapamajad on pädevalt asutuselt tellinud, kuid mida ametlikeks kontrollideks tegelikult ei kasutatud?

| b) | Kas vastus küsimusele 3a kehtib ka juhul, kui tegemist on pädeva asutuse kasutatud renditöötajatest riiklike veterinaararstidega, kes veerandtundide eest, mille on tapamaja pädevalt asutuselt küll tellinud, kuid mille vältel ametliku kontrolli toiminguid tegelikult ei tehta, tasu ei saa, kusjuures tellitud, kuid kasutamata veerandtundide eest tapamajalt sisse nõutavat summat kasutatakse pädeva asutuse üldhalduskulude katmiseks? |
| --- | --- |

b)

Kas vastus küsimusele 3a kehtib ka juhul, kui tegemist on pädeva asutuse kasutatud renditöötajatest riiklike veterinaararstidega, kes veerandtundide eest, mille on tapamaja pädevalt asutuselt küll tellinud, kuid mille vältel ametliku kontrolli toiminguid tegelikult ei tehta, tasu ei saa, kusjuures tellitud, kuid kasutamata veerandtundide eest tapamajalt sisse nõutavat summat kasutatakse pädeva asutuse üldhalduskulude katmiseks?

| 4. | Kas määruse nr 882/2004 artikli 27 lõike 4 punkti a ja VI lisa punkte 1 ja 2 tuleb tõlgendada nii, et artikli 27 lõikega 4 on vastuolus koguda tapamajadelt ametliku kontrolli toimingute eest, mida teevad NVWA veterinaararstid ja (väiksemat tasu saavad) renditöötajatest veterinaararstid, lõive keskmise tariifi alusel, millest tulenevalt kogutakse tapamajadelt lõivu kõrgema tariifi alusel kui renditöötajatest veterinaararstidele makstav tariif? |
| --- | --- |

4.

Kas määruse nr 882/2004 artikli 27 lõike 4 punkti a ja VI lisa punkte 1 ja 2 tuleb tõlgendada nii, et artikli 27 lõikega 4 on vastuolus koguda tapamajadelt ametliku kontrolli toimingute eest, mida teevad NVWA veterinaararstid ja (väiksemat tasu saavad) renditöötajatest veterinaararstid, lõive keskmise tariifi alusel, millest tulenevalt kogutakse tapamajadelt lõivu kõrgema tariifi alusel kui renditöötajatest veterinaararstidele makstav tariif?

| 5. | Kas määruse nr 882/2004 artiklit 26 ja artikli 27 lõike 4 punkti a ning VI lisa punkte 1 ja 2 tuleb tõlgendada nii, et ametlike kontrollide jaoks kogutavate lõivude arvutamisel võidakse arvesse võtta kulusid, mis tekivad reservide moodustamisest pädeva asutuse käsutusse renditöötajaid andva osaühingu (KDS) jaoks, kusjuures hädaolukorras saab kõnealuseid reserve kasutada ametlikke kontrolle tegelikult tegevate töötajate ning ametlike kontrollide tegemist võimaldavate töötajate palga maksmiseks ning koolituskulude katmiseks? |
| --- | --- |

5.

Kas määruse nr 882/2004 artiklit 26 ja artikli 27 lõike 4 punkti a ning VI lisa punkte 1 ja 2 tuleb tõlgendada nii, et ametlike kontrollide jaoks kogutavate lõivude arvutamisel võidakse arvesse võtta kulusid, mis tekivad reservide moodustamisest pädeva asutuse käsutusse renditöötajaid andva osaühingu (KDS) jaoks, kusjuures hädaolukorras saab kõnealuseid reserve kasutada ametlikke kontrolle tegelikult tegevate töötajate ning ametlike kontrollide tegemist võimaldavate töötajate palga maksmiseks ning koolituskulude katmiseks?

| 6. | Kui [viiendale] küsimusele vastatakse jaatavalt: kui suures summas võib selliseid reserve moodustada ning kui pikk võib olla nendega kaetud ajavahemik? |
| --- | --- |

6.

Kui [viiendale] küsimusele vastatakse jaatavalt: kui suures summas võib selliseid reserve moodustada ning kui pikk võib olla nendega kaetud ajavahemik?

---

(1)  ELT 2004, L 165, lk 1; ELT eriväljaanne 03/45, lk 200.

---

| 15.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/9

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud College van Beroep voor het Bedrijfsleven (Madalmaad) 23. juulil 2018 – Compaxo Vlees Zevenaar BV, Ekro BV, Vion Apeldoorn BV, Vitelco BV versus Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

(Kohtuasi C-478/18)

(2018/C 373/10)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

College van Beroep voor het Bedrijfsleven

Põhikohtuasja pooled

Kaebajad: Compaxo Vlees Zevenaar BV, Ekro BV, Vion Apeldoorn BV, Vitelco BV

Vastustaja: Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 882/2004 (1) ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (edaspidi „määrus nr 882/2004“), VI lisa punktides 1 ja 2 sisalduvat väljendit „[a]metlike kontrollidega seotud töötajate“ tuleb tõlgendada nii, et (palga)kulud, mida võib ametlike kontrollide kulude arvutamisel arvesse võtta, hõlmavad üksnes ametlikke kontrolle tegevate riiklike veterinaararstide ja riiklike veterinaararstide abide (palga)kulusid, või võib ametlike kontrollide kulude hulka arvata ka Madalmaade toidu- ja tooteohutuse asutuse (Nederlandse Voedsel- en Warenautoriteit, edaspidi „NVWA“) või loomasektoris kvaliteedikontrolle tegeva osaühingu (besloten vennootschap Kwaliteitskeuring Dierlijke Sector, edaspidi „KDS“) muude töötajate (palga)kulud? |
| --- | --- |

1.

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 882/2004 (1) ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (edaspidi „määrus nr 882/2004“), VI lisa punktides 1 ja 2 sisalduvat väljendit „[a]metlike kontrollidega seotud töötajate“ tuleb tõlgendada nii, et (palga)kulud, mida võib ametlike kontrollide kulude arvutamisel arvesse võtta, hõlmavad üksnes ametlikke kontrolle tegevate riiklike veterinaararstide ja riiklike veterinaararstide abide (palga)kulusid, või võib ametlike kontrollide kulude hulka arvata ka Madalmaade toidu- ja tooteohutuse asutuse (Nederlandse Voedsel- en Warenautoriteit, edaspidi „NVWA“) või loomasektoris kvaliteedikontrolle tegeva osaühingu (besloten vennootschap Kwaliteitskeuring Dierlijke Sector, edaspidi „KDS“) muude töötajate (palga)kulud?

| 2. | Kui esimesele küsimusele vastatakse nii, et määruse nr 882/2004 VI lisa punktides 1 ja 2 sisalduv väljend „[a]metlike kontrollidega seotud töötajate“ võib hõlmata ka NVWA või KDSi muude töötajate (palga)kulusid, siis millistel asjaoludel ja millistes piirides on sellisel juhul kõnealuste muude töötajate kulude ja ametlike kontrollide vahel veel sedavõrd tihe seos, et kõnealuste (palga)kulude katmiseks ettenähtud lõivude kogumisel võib tugineda määruse nr 882/2004 artikli 27 lõikele 4 ja määruse VI lisa punktidele 1 ja 2? |
| --- | --- |

2.

Kui esimesele küsimusele vastatakse nii, et määruse nr 882/2004 VI lisa punktides 1 ja 2 sisalduv väljend „[a]metlike kontrollidega seotud töötajate“ võib hõlmata ka NVWA või KDSi muude töötajate (palga)kulusid, siis millistel asjaoludel ja millistes piirides on sellisel juhul kõnealuste muude töötajate kulude ja ametlike kontrollide vahel veel sedavõrd tihe seos, et kõnealuste (palga)kulude katmiseks ettenähtud lõivude kogumisel võib tugineda määruse nr 882/2004 artikli 27 lõikele 4 ja määruse VI lisa punktidele 1 ja 2?

| 3. | Kas määruse nr 882/2004 artikli 27 lõike 4 punkti a ja VI lisa punkte 1 ja 2 tuleb tõlgendada nii, et artikli 27 lõikega 4 ja VI lisa punktidega 1 ja 2 on vastuolus koguda tapamajadelt ametlike kontrollide eest lõive, mis puudutavad veerandtunde, mida tapamajad on pädevalt asutuselt tellinud, kuid mida ametlikeks kontrollideks tegelikult ei kasutatud? |
| --- | --- |

3.

Kas määruse nr 882/2004 artikli 27 lõike 4 punkti a ja VI lisa punkte 1 ja 2 tuleb tõlgendada nii, et artikli 27 lõikega 4 ja VI lisa punktidega 1 ja 2 on vastuolus koguda tapamajadelt ametlike kontrollide eest lõive, mis puudutavad veerandtunde, mida tapamajad on pädevalt asutuselt tellinud, kuid mida ametlikeks kontrollideks tegelikult ei kasutatud?

---

(1)  ELT 2004, L 165, lk 1; ELT eriväljaanne 03/45, lk 200.

---

Üldkohus

| 15.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/11

---

Üldkohtu 5. septembri 2018. aasta otsus – Villeneuve versus komisjon

(Kohtuasi T-671/16) (1)

((Avalik teenistus - Töölevõtmine - Avalik konkurss - Konkursiteade EPSO/AD/303/15 (palgaaste AD 7) - EPSO teostatav kontroll konkursil osalemise tingimuste üle - Töökogemus, mis on minimaalsest nõutud kestusest lühem - Töökogemust puudutava osalemistingimuse kontrolli laad - Põhjendamiskohustus - Konkursikomisjoni ilmne hindamisviga - Võrdne kohtlemine))

(2018/C 373/11)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Vincent Villeneuve (Montpellier, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat C. Mourato)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: G. Gattinara ja L. Radu Bouyon)

Ese

ELTL artikli 270 alusel esitatud nõue tühistada konkursikomisjoni 5. novembri 2015. aasta otsus, millega lükati tagasi hageja kandidatuur kvalifikatsioonil ning testidel ja katsetel põhineval avalikul konkursil EPSO/AD/303/15 – Arengukoostöö ja ELi mittekuuluvatele riikidele antava abi haldamine (palgaaste AD 7).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta kohtukulud Vincent Villeneuve’i kanda. |
| --- | --- |

2.

Jätta kohtukulud Vincent Villeneuve’i kanda.

---

(1)  ELT C 419, 14.11.2016.

---

| 15.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/11

---

6. juulil 2018 esitatud hagi – PT versus Euroopa Investeerimispank

(Kohtuasi T-418/18)

(2018/C 373/12)

Kohtumenetluse keel: rootsi

Pooled

Hageja: PT (esindaja: advokaat E. Nordh)

Kostja: Euroopa Investeerimispank

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada Euroopa Investeerimispanga 4. aprilli 2018. aasta otsus hagejaga töösuhte lõpetamise kohta; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Investeerimispanga 4. aprilli 2018. aasta otsus hagejaga töösuhte lõpetamise kohta;

| — | mõista kostjalt hageja kasuks välja hüvitis varalise kahju eest summas 2 240,31 eurot ja mittevaralise kahju eest summas 50 000 eurot, ja |
| --- | --- |

—

mõista kostjalt hageja kasuks välja hüvitis varalise kahju eest summas 2 240,31 eurot ja mittevaralise kahju eest summas 50 000 eurot, ja

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kaks väidet.

| 1. | Esimene väide, et järgitud ei ole kaitseõiguseid






  — | Hageja väidab, et kostja ei võimaldanud tal end tema väidete eest parimail võimalikel tingimustel kaitsta. Hageja leiab, et seetõttu rikuti tema õigust heale haldusele. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et järgitud ei ole kaitseõiguseid

—

Hageja väidab, et kostja ei võimaldanud tal end tema väidete eest parimail võimalikel tingimustel kaitsta. Hageja leiab, et seetõttu rikuti tema õigust heale haldusele.

| 2. | Teine väide, et tehtud on ilmseid hindamisvigu






  — | Hageja väidab, et seoses asjaoluga, et kostja ei järginud tema kaitseõiguseid, tegi ta ka mitu ilmset hindamisviga. |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide, et tehtud on ilmseid hindamisvigu

—

Hageja väidab, et seoses asjaoluga, et kostja ei järginud tema kaitseõiguseid, tegi ta ka mitu ilmset hindamisviga.

---

| 15.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/12

---

18. juulil 2018 esitatud hagi – Triantafyllopoulos jt versus EKP

(Kohtuasi T-451/18)

(2018/C 373/13)

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Hagejad: Panaghiote Triantafyllopoulos (Pátra, Kreeka) ja 487 teist hagejat (esindaja: advokaat N. Ioannou)

Kostja: Euroopa Keskpank

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | kohustada Euroopa Keskpanka hüvitama neile tekitatud tegelik kahju, mille suurus on iga hageja kohta ära toodud hagiavalduses ning millele lisandub summa 83,77 eurot iga äriühingu osa pealt, mis tuleb korrutada iga füüsilisest või juriidilisest isikust hageja osade arvuga, ja |
| --- | --- |

—

kohustada Euroopa Keskpanka hüvitama neile tekitatud tegelik kahju, mille suurus on iga hageja kohta ära toodud hagiavalduses ning millele lisandub summa 83,77 eurot iga äriühingu osa pealt, mis tuleb korrutada iga füüsilisest või juriidilisest isikust hageja osade arvuga, ja

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa Keskpangalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa Keskpangalt.

Väited ja peamised argumendid

Käesoleva hagi ese on nõue hüvitada kahju, mis väidetavalt tekitati hagejatele kui „Achaiki Syneteristiki Trapeza SYN.P.E.“ (Achaiki krediidiühistu) osade omanikele selle erikorras likvideerimisega ning mis seisneb piisavalt suures tegelikus kahjus, mis tuleneb eeskätt nende osade väärtuse kadumisest, mille omanik iga üksik hageja on. Kahju tekitati väidetavalt sellega, et Τrapeza tis Ellados (Kreeka keskpank) teostas aastatel 1999–2012 Achaiki Syneteristiki Trapeza üle ebapiisavat kontrolli ja järelevalvet ning samuti sellega, et Euroopa Keskpank teostas ebapiisavat kontrolli ja järelevalvet Kreeka keskpanga ning seeläbi – ent ka otse – Achaiki Syneteristiki Trapeza üle.

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad järgmised väited.

| 1. | Esimene väide, mis põhineb faktilistel asjaoludel, kriminaaltoimikul ja riigisisesel õigusel.






  — | Alates 1999. aastast kuni Achaiki Syneteristiki Trapeza tegevusloa kehtetuks tunnistamiseni Kreeka keskpanga poolt omastas selle juhatus oportunistlikult ühistu vara ja kasutas seda kriminaalsetel ning seaduses ettenähtutest täiesti erinevatel eesmärkidel. Seda tehti krediitiasutuste puhul ettenähtud menetlusi järgimata. Kreeka keskpank on riigisisese õiguse kohaselt ainus järelevalveasutus, kes vastutab kõigi ennetus-, järelevalve- ja rakendusmeetmete võtmise eest, et ei toimuks kõike seda, mis toimus ning mis tingis ühistu vara kadumise. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, mis põhineb faktilistel asjaoludel, kriminaaltoimikul ja riigisisesel õigusel.

—

Alates 1999. aastast kuni Achaiki Syneteristiki Trapeza tegevusloa kehtetuks tunnistamiseni Kreeka keskpanga poolt omastas selle juhatus oportunistlikult ühistu vara ja kasutas seda kriminaalsetel ning seaduses ettenähtutest täiesti erinevatel eesmärkidel. Seda tehti krediitiasutuste puhul ettenähtud menetlusi järgimata. Kreeka keskpank on riigisisese õiguse kohaselt ainus järelevalveasutus, kes vastutab kõigi ennetus-, järelevalve- ja rakendusmeetmete võtmise eest, et ei toimuks kõike seda, mis toimus ning mis tingis ühistu vara kadumise.

| 2. | Teine väide, mis põhineb ELTL artiklil 340.






  — | ELTL artikli 340 lõike 3 kohaselt peab Euroopa Keskpank, kes on iseseisev juriidiline isik, hüvitama kogu Euroopa Keskpanga või selle teenistujate poolt ülesannete täitmisel tekitatud kahju vastavalt liikmesriikide õiguse ühistele üldprintsiipidele. |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide, mis põhineb ELTL artiklil 340.

—

ELTL artikli 340 lõike 3 kohaselt peab Euroopa Keskpank, kes on iseseisev juriidiline isik, hüvitama kogu Euroopa Keskpanga või selle teenistujate poolt ülesannete täitmisel tekitatud kahju vastavalt liikmesriikide õiguse ühistele üldprintsiipidele.

| 3. | Kolmas väide, mis põhineb Euroopa Kohtu praktikal.






  — | Euroopa Kohtu praktika nõuab, et oleks tuvastatud isikutele õigusi andvate õigusnormide piisavalt raske rikkumine. Raske rikkumise nõue loetakse täidetuks, kui on täidetud tingimus, et asjaomane liidu organ on raskelt ja ilmselgelt rikkunud kaalutlusõiguse piire. Tekitatud kahju ulatust ja astet ning kahju kannatanute arvu võib võtta arvesse hindamaks, kas asjaomane organ on ilmselgelt ja raskelt rikkunud oma kaalutlusõiguse piire. Lisaks tuleb märkida, et liidu õiguse raske rikkumisega on tegemist siis, kui organ ei oleks teinud vigu, kui ta oleks toiminud tavalise ettevaatlikkuse ja hoolsusega. Euroopa Keskpank on rikkunud oma aluslepingust ja põhikirjast tulenevat kohustust määrata Kreeka keskpangale tõhusad sanktsioonid selle eest, et ta teostas Achaiki Syneteristiki Trapeza üle ebapiisavat järelevalvet. Euroopa Keskpank vastutab omakorda selle kontrollimise eest, et liikmesriigi pangad tegutsevad kooskõlas aluslepingus ja selle põhikirjas ettenähtuga. Kui sellist kontrolli ei teostata, võib rääkida haldusnormide rikkumisest – hea halduse põhimõtte rikkumine –, mille oleks võinud ära hoida, kui Euroopa Keskpank oleks võtnud sobivad meetmed, et „meenutada“ Kreeka keskpangale, millised ülesanded tal aluslepingu alusel lasuvad, ja seda, et tal ei ole lubatud jätta krediidiasutused kontrollita, sest nii satub ohtu Euroopa Liidu finantstasakaal, mis on Euroopa Keskpanga olemasolu peamine eesmärk. Euroopa Keskpank oleks pidanud kontrollima, kas Kreeka keskpank täidab tal kui Euroopa Keskpankate Süsteemi liikmel lasuvaid kohustusi, ning juhul, kui oleks tuvastatud, et neid kohustusi ei täideta, oleks tulnud võtta vajalikud meetmed, mitte jääda tegevusetuks. |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide, mis põhineb Euroopa Kohtu praktikal.

—

Euroopa Kohtu praktika nõuab, et oleks tuvastatud isikutele õigusi andvate õigusnormide piisavalt raske rikkumine. Raske rikkumise nõue loetakse täidetuks, kui on täidetud tingimus, et asjaomane liidu organ on raskelt ja ilmselgelt rikkunud kaalutlusõiguse piire. Tekitatud kahju ulatust ja astet ning kahju kannatanute arvu võib võtta arvesse hindamaks, kas asjaomane organ on ilmselgelt ja raskelt rikkunud oma kaalutlusõiguse piire. Lisaks tuleb märkida, et liidu õiguse raske rikkumisega on tegemist siis, kui organ ei oleks teinud vigu, kui ta oleks toiminud tavalise ettevaatlikkuse ja hoolsusega. Euroopa Keskpank on rikkunud oma aluslepingust ja põhikirjast tulenevat kohustust määrata Kreeka keskpangale tõhusad sanktsioonid selle eest, et ta teostas Achaiki Syneteristiki Trapeza üle ebapiisavat järelevalvet. Euroopa Keskpank vastutab omakorda selle kontrollimise eest, et liikmesriigi pangad tegutsevad kooskõlas aluslepingus ja selle põhikirjas ettenähtuga. Kui sellist kontrolli ei teostata, võib rääkida haldusnormide rikkumisest – hea halduse põhimõtte rikkumine –, mille oleks võinud ära hoida, kui Euroopa Keskpank oleks võtnud sobivad meetmed, et „meenutada“ Kreeka keskpangale, millised ülesanded tal aluslepingu alusel lasuvad, ja seda, et tal ei ole lubatud jätta krediidiasutused kontrollita, sest nii satub ohtu Euroopa Liidu finantstasakaal, mis on Euroopa Keskpanga olemasolu peamine eesmärk. Euroopa Keskpank oleks pidanud kontrollima, kas Kreeka keskpank täidab tal kui Euroopa Keskpankate Süsteemi liikmel lasuvaid kohustusi, ning juhul, kui oleks tuvastatud, et neid kohustusi ei täideta, oleks tulnud võtta vajalikud meetmed, mitte jääda tegevusetuks.

---

| 15.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/13 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/13

---

6. augustil 2018 esitatud hagi – Bezouaoui ja HB Consultant versus komisjon

(Kohtuasi T-478/18)

(2018/C 373/14)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hagejad: Hacène Bezouaou (Avanne, Prantsusmaa), HB Consultant (Beure, Prantsusmaa) (esindajad: advokaadid J.-F. Henrotte ja N. Neyrinck)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tunnistada hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks. Sellest tulenevalt: |
| --- | --- |

—

tunnistada hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks. Sellest tulenevalt:

| — | tühistada komisjoni 10. aprilli 2018. aasta otsus C(2018) 2075 final juhtumis SA.46897 (2018/NN) – Prantsusmaa eeldatav riigiabi – CACES; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 10. aprilli 2018. aasta otsus C(2018) 2075 final juhtumis SA.46897 (2018/NN) – Prantsusmaa eeldatav riigiabi – CACES;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad kolm väidet.

| 1. | Esimene väide puudutab mõiste „süüks panemine“ rikkumist ELTL artikli 107 seisukohast, sest riigi poolt ehitusmasinate turvalise juhtimise koolituskulude hüvitamine asutustele organismes paritaires collecteur agréés (OPCA) tähendab riigi vahendite kasutamist seoses riigi poolt võetud meetmega. Seetõttu väidavad hagejad, et otsus, mille tühistamist nad nõuavad, rikub kohtupraktikat, mis tuleneb kohtuotsusest Pearle (15. juuli 2004. aasta kohtuotsus Pearle jt, C-345/02, EU:C:2004:448). |
| --- | --- |

1.

Esimene väide puudutab mõiste „süüks panemine“ rikkumist ELTL artikli 107 seisukohast, sest riigi poolt ehitusmasinate turvalise juhtimise koolituskulude hüvitamine asutustele organismes paritaires collecteur agréés (OPCA) tähendab riigi vahendite kasutamist seoses riigi poolt võetud meetmega. Seetõttu väidavad hagejad, et otsus, mille tühistamist nad nõuavad, rikub kohtupraktikat, mis tuleneb kohtuotsusest Pearle (15. juuli 2004. aasta kohtuotsus Pearle jt, C-345/02, EU:C:2004:448).

| 2. | Teine väide puudutab mõiste „eelis“ rikkumist ELTL artikli 107 seisukohast, sest käesolevas asjas Prantsuse riigi poolt võetud meetmed annavad ettevõtjatele, kes korraldavad nn CACES® (Certificat d’Aptitude à la Conduite En Sécurité) koolitusi eelise, mida ei saa ettevõtjad, kes korraldavad nn PCE® (Permis à la Conduite d’Engins) koolitusi. |
| --- | --- |

2.

Teine väide puudutab mõiste „eelis“ rikkumist ELTL artikli 107 seisukohast, sest käesolevas asjas Prantsuse riigi poolt võetud meetmed annavad ettevõtjatele, kes korraldavad nn CACES® (Certificat d’Aptitude à la Conduite En Sécurité) koolitusi eelise, mida ei saa ettevõtjad, kes korraldavad nn PCE® (Permis à la Conduite d’Engins) koolitusi.

| 3. | Kolmas väide puudutab mõiste „valikulisus“ rikkumist ELTL artikli 107 seisukohast, kuna võetud meetmed on valikulised. See väide jaguneb kolme ossa:






  — | esimene osa käsitleb argumenti, et OPCAd ei saa kohelda diskrimineerivalt erinevaid koolitusi, mis rahuldavad sama vajadust ja mis on Prantsuse riigi poolt kõik ühte moodi tunnustatud; |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide puudutab mõiste „valikulisus“ rikkumist ELTL artikli 107 seisukohast, kuna võetud meetmed on valikulised. See väide jaguneb kolme ossa:

—

esimene osa käsitleb argumenti, et OPCAd ei saa kohelda diskrimineerivalt erinevaid koolitusi, mis rahuldavad sama vajadust ja mis on Prantsuse riigi poolt kõik ühte moodi tunnustatud;

| — | teine osa puudutab argumenti, et Prantsuse riigi sekkumised viib OPCAd eksitusse koolituste sisu osas, mis vastavad seaduslikele nõuetele ja mille hüvitamist saab nõuda; |
| --- | --- |

—

teine osa puudutab argumenti, et Prantsuse riigi sekkumised viib OPCAd eksitusse koolituste sisu osas, mis vastavad seaduslikele nõuetele ja mille hüvitamist saab nõuda;

| — | kolmas osa käsitleb argumenti, et kahe koolitussüsteemi (CACES® ja PCE®) diskrimineerivat kohtlemist ei õigusta võrdlusel aluseks võetava süsteemi laad ega üdine ülesehitus. |
| --- | --- |

—

kolmas osa käsitleb argumenti, et kahe koolitussüsteemi (CACES® ja PCE®) diskrimineerivat kohtlemist ei õigusta võrdlusel aluseks võetava süsteemi laad ega üdine ülesehitus.

---

| 15.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/14

---

14. augustil 2018 esitatud hagi – XB versus EKP

(Kohtuasi T-484/18)

(2018/C 373/15)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: XB (esindajad: advokaadid L. Levi ja A. Champetier)

Kostja: Euroopa Keskpank (EKP)

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada 6. novembri 2017. aasta ja 4. detsembri 2017. aasta otsused, millega teatatakse hageja, et tal puudub õigus saada teatud toetuseid (majapidamistoetus, lapsetoetused, õppetoetused ja koolieelne toetus); |
| --- | --- |

—

tühistada 6. novembri 2017. aasta ja 4. detsembri 2017. aasta otsused, millega teatatakse hageja, et tal puudub õigus saada teatud toetuseid (majapidamistoetus, lapsetoetused, õppetoetused ja koolieelne toetus);

| — | sellest tulenevalt mõista välja vastavad summad alates nõudes esitatud kuupäevadest koos viivitusintressiga (EKP määr + 2 punkti). Kohus peaks leidma, et parandusmaksed, mis ei puuduta kuud, mille jooksul need tehti, tuleks maksustada nii, nagu seda oleks tehtud siis, kui need oleks tehtud õigel ajal vastavalt määrusele (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68; (1) |
| --- | --- |

—

sellest tulenevalt mõista välja vastavad summad alates nõudes esitatud kuupäevadest koos viivitusintressiga (EKP määr + 2 punkti). Kohus peaks leidma, et parandusmaksed, mis ei puuduta kuud, mille jooksul need tehti, tuleks maksustada nii, nagu seda oleks tehtud siis, kui need oleks tehtud õigel ajal vastavalt määrusele (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68; (1)

| — | vajadusel tühistada 5. juuni 2018. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata hageja 29. märtsi 2018. aasta kaebemenetluse algatamise taotlus; |
| --- | --- |

—

vajadusel tühistada 5. juuni 2018. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata hageja 29. märtsi 2018. aasta kaebemenetluse algatamise taotlus;

| — | vajadusel tühistada 2. veebruari 2018. aasta otsused, millega jäeti rahuldamata hageja 15. detsembri 2017. aasta taotlus kohtueelseks halduskontrolliks; |
| --- | --- |

—

vajadusel tühistada 2. veebruari 2018. aasta otsused, millega jäeti rahuldamata hageja 15. detsembri 2017. aasta taotlus kohtueelseks halduskontrolliks;

| — | mõista kõik kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kaks väidet.

| 1. | Esimene väide, et EKP poolt kohaldatavad lühiajalise töölepingu tingimused ja eeskirjad on õigusvastased (õigusvastasuse väide).






  — | EKP poolt kohaldatavad lühiajalise töölepingu tingimused ja eeskirjad rikuvad esiteks lapseõigusi ja perekonna kaitsmise ning mittediskrimineerimise põhimõtteid, mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, teiseks ajutiste ja alaliste töötajate vahelise diskrimineerimise keelu põhimõtet ning kolmandaks maksumaksjate mittediskrimineerimise ja võrdsuse põhimõtet. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et EKP poolt kohaldatavad lühiajalise töölepingu tingimused ja eeskirjad on õigusvastased (õigusvastasuse väide).

—

EKP poolt kohaldatavad lühiajalise töölepingu tingimused ja eeskirjad rikuvad esiteks lapseõigusi ja perekonna kaitsmise ning mittediskrimineerimise põhimõtteid, mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, teiseks ajutiste ja alaliste töötajate vahelise diskrimineerimise keelu põhimõtet ning kolmandaks maksumaksjate mittediskrimineerimise ja võrdsuse põhimõtet.

| 2. | Teine väide, et kuna EKP poolt kohaldatavate lühiajalise töölepingu tingimuste ja eeskirjade vastuvõtmisel ei peetud EKP töötajate esindajatega kohaselt nõu, on rikutud kollektiivseid õiguseid. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et kuna EKP poolt kohaldatavate lühiajalise töölepingu tingimuste ja eeskirjade vastuvõtmisel ei peetud EKP töötajate esindajatega kohaselt nõu, on rikutud kollektiivseid õiguseid.

---

(1)  Nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, millega on kehtestatud Euroopa ühendustele makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8; ELT eriväljaanne 01/01/lk 33).

---

| 15.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/15

---

20. augustil 2018 esitatud hagi – Puma versus EUIPO – Destilerias MG (MG PUMA)

(Kohtuasi T-500/18)

(2018/C 373/16)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Puma SE (Herzogenaurach, Saksamaa) (esindajad: advokaadid P. Trieb ja M. Schunke)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Destilerias MG SL (Vilanova i la Geltru, Hispaania)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: apellatsioonikoja menetluse teine pool

Vaidlusalune kaubamärk: ELi kaubamärgi MG PUMA registreerimistaotlus – registreerimistaotlus nr 15 108 848

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO teise apellatsioonikoja 6. juuni 2018. aasta otsus asjas R 2019/2017-2

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kulud, kaasa arvatud apellatsioonimenetluses kantud kulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kulud, kaasa arvatud apellatsioonimenetluses kantud kulud välja EUIPO-lt.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 15.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/15

---

22. augustil 2018 esitatud hagi – Pharmadom versus EUIPO – IRF (MediWell)

(Kohtuasi T-502/18)

(2018/C 373/17)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Pharmadom (Boulogne-Billancourt, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat P. Dauquaire)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool apellatsioonikoja menetluses: IRF s. r. o. (Bratisalava, Slovakkia)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: teine pool apellatsioonikoja menetluses

Vaidlusalune kaubamärk: ELi kujutismärgi MediWell taotlus – registreerimistaotlus nr 15 078 645

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO viienda apellatsioonikoja 8. juuni 2018. aasta otsus asjas R 6/2018-5

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | tühistada vastulausete osakonna otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vastulausete osakonna otsus;

| — | keelduda taotletava kaubamärgi registreerimisest; |
| --- | --- |

—

keelduda taotletava kaubamärgi registreerimisest;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 15.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/16

---

22. augustil 2018 esitatud hagi – Haba Trading versus EUIPO – Vida (vidaXL)

(Kohtuasi T-503/18)

(2018/C 373/18)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Haba Trading BV (Utrecht, Madalmaad) (esindajad: advokaadid B. Schneiders ja A. Brittner)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Vida AB (Alvesta, Rootsi)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja

Vaidlusalune kaubamärk: ELi kujutismärgi „vidaXL“ taotlus – registreerimistaotlus nr 11 603 024

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO viienda apellatsioonikoja 12. juuni 2018. aasta otsus asjas R 190/2016-5

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse nr 2017/1001 artikli 18 lõike 1 punkti a rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse nr 2017/1001 artikli 18 lõike 1 punkti a rikkumine;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse nr 2017/1001 artikli 18 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse nr 2017/1001 artikli 18 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 15.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/17

---

24. augustil 2018 esitatud hagi – XG versus komisjon

(Kohtuasi T-504/18)

(2018/C 373/19)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: XG (esindajad: advokaadid S. Kaisergruber ja A. Burghelle-Vernet)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

seetõttu:

| — | tühistada Euroopa Komisjoni 3. juuli 2018. aasta otsus, mis on [konfidentsiaalne] (1) ja millega jätkuvalt keeldutakse võimaldamast hagejal pääseda komisjoni veebisaitidele; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Komisjoni 3. juuli 2018. aasta otsus, mis on [konfidentsiaalne] (1) ja millega jätkuvalt keeldutakse võimaldamast hagejal pääseda komisjoni veebisaitidele;

| — | jätta kohtukulud komisjoni kanda. |
| --- | --- |

—

jätta kohtukulud komisjoni kanda.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet.

| 1. | Esimene väide, et vaidlustatud akti vastuvõtja ei olnud pädev sellist akti vastu võtma. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et vaidlustatud akti vastuvõtja ei olnud pädev sellist akti vastu võtma.

| 2. | Teine väide, et on rikutud komisjoni 13. märtsi 2015. aasta otsuse (EL, Euratom) 2015/443 komisjoni julgeoleku kohta (ELT 2015, L 72, lk 41) (edaspidi „otsus 2015/443“) artiklit 3 ja et vaidlustatud aktil puudub õiguslik alus. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et on rikutud komisjoni 13. märtsi 2015. aasta otsuse (EL, Euratom) 2015/443 komisjoni julgeoleku kohta (ELT 2015, L 72, lk 41) (edaspidi „otsus 2015/443“) artiklit 3 ja et vaidlustatud aktil puudub õiguslik alus.

| 3. | Kolmas väide, et on rikutud hageja põhiõigusi, rikkudes nimelt ELTL artiklit 67, ELL artiklit 6, otsuse 2015/443 artiklit 3 ning põhiõiguste harta artikleid 6, 7, 8, 15, 27, 31, 41, 42, 47, 48 ja 49. See väide jaguneb kolmeks osaks:






  — | esimese osa kohaselt on rikutud õigust vabadusele, eraelule, isikuandmete kaitsele ja õigust oma kutsealal vabalt töötada; |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide, et on rikutud hageja põhiõigusi, rikkudes nimelt ELTL artiklit 67, ELL artiklit 6, otsuse 2015/443 artiklit 3 ning põhiõiguste harta artikleid 6, 7, 8, 15, 27, 31, 41, 42, 47, 48 ja 49. See väide jaguneb kolmeks osaks:

—

esimese osa kohaselt on rikutud õigust vabadusele, eraelule, isikuandmete kaitsele ja õigust oma kutsealal vabalt töötada;

| — | teise osa kohaselt on rikutud õigust heale haldusele, läbipaistvusele, õigust dokumentidega tutvuda ja õigust tõhusale õiguskaitsevahendile, samuti on rikutud süütuse presumptsiooni ja kaitseõigusi; |
| --- | --- |

—

teise osa kohaselt on rikutud õigust heale haldusele, läbipaistvusele, õigust dokumentidega tutvuda ja õigust tõhusale õiguskaitsevahendile, samuti on rikutud süütuse presumptsiooni ja kaitseõigusi;

| — | kolmanda osa kohaselt on rikutud proportsionaalsuse põhimõtet ja põhiõiguste harta artiklit 49. |
| --- | --- |

—

kolmanda osa kohaselt on rikutud proportsionaalsuse põhimõtet ja põhiõiguste harta artiklit 49.

| 4. | Teise võimalusena on esitatud neljas väide, et on rikutud ELTL artiklit 296, põhiõiguste harta artikli 41 lõiget 2 ning ühepoolsete aktide vormilise ja sisulise põhistamise põhimõtteid. Väide jaguneb kaheks osaks:






  — | esimese osa kohaselt on vaidlustatud akt jäetud vormiliselt põhjendamata; |
| --- | --- | --- |

4.

Teise võimalusena on esitatud neljas väide, et on rikutud ELTL artiklit 296, põhiõiguste harta artikli 41 lõiget 2 ning ühepoolsete aktide vormilise ja sisulise põhistamise põhimõtteid. Väide jaguneb kaheks osaks:

—

esimese osa kohaselt on vaidlustatud akt jäetud vormiliselt põhjendamata;

| — | teise osa kohaselt on vaidlustatud akt jäetud sisuliselt põhjendamata. |
| --- | --- |

—

teise osa kohaselt on vaidlustatud akt jäetud sisuliselt põhjendamata.

---

(1)  Konfidentsiaalsed andmed kustutatud.

---

| 15.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/18

---

24. augustil 2018 esitatud hagi – OLX versus EUIPO – Stra (STRADIA)

(Kohtuasi T-508/18)

(2018/C 373/20)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: OLX BV (Hoofddorp, Holland) (esindajad: solicitor G. Lodge, solicitor K. Gilbert ja barrister V. Jones)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Stra Lda (Coimbra, Portugal)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: apellatsioonikoja menetluse teine pool

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärgi „STRADIA“ taotlus – registreerimistaotlus nr 14 841 985

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO neljanda apellatsioonikoja 12. juuni 2018. aasta otsus liidetud asjades R 2228/2017-4 ja R 2229/2017-4

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | teise võimalusena muuta vaidlustatud otsust nii, et asi saadetakse tagasi vastulausete osakonda vastulause uuesti läbivaatamiseks; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena muuta vaidlustatud otsust nii, et asi saadetakse tagasi vastulausete osakonda vastulause uuesti läbivaatamiseks;

| — | mõista hageja kohtukulud ja apellatsioonikoja menetluse kulud välja EUIPO-lt. Kui apellatsioonikoja menetluse teine pool astub käesolevasse menetlusse, siis mõista hageja kohtukulud ja apellatsioonikoja menetluse kulud solidaarselt välja EUIPO-lt ja menetlusse astujalt. |
| --- | --- |

—

mõista hageja kohtukulud ja apellatsioonikoja menetluse kulud välja EUIPO-lt. Kui apellatsioonikoja menetluse teine pool astub käesolevasse menetlusse, siis mõista hageja kohtukulud ja apellatsioonikoja menetluse kulud solidaarselt välja EUIPO-lt ja menetlusse astujalt.

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 15.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/19

---

22. augustil 2018 esitatud hagi – Kaddour versus nõukogu

(Kohtuasi T-510/18)

(2018/C 373/21)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Khaled Kaddour (Damaskus, Süüria) (esindajad: solicitor V. Davies ja solicitor V. Wilkinson)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada 2018. aasta meetmed K. Kaddouri suhtes kohaldatavas osas ja |
| --- | --- |

—

tühistada 2018. aasta meetmed K. Kaddouri suhtes kohaldatavas osas ja

| — | mõista K. Kaddouri kohtukulud käesolevas menetluses välja nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista K. Kaddouri kohtukulud käesolevas menetluses välja nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hagi ese on nõukogu 28. mai 2018. aasta otsus (ÜVJP) 2018/778, millega muudetakse otsust 2013/255/ÜVJP (1), mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid (ELT 2018 L 131, lk 16), ja nõukogu 28. mai 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/774, millega rakendatakse määrust (EL) nr 36/2012 (2), miss käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias (ELT 2018 L 131, lk 1), hageja suhtes kohaldatavas osas (edaspidi „2018. aasta meetmed“).

Oma hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet.

| 1. | Esimene väide, et 2018. aasta meetmed sisaldavad ilmset hindamisviga. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et 2018. aasta meetmed sisaldavad ilmset hindamisviga.

| 2. | Teine väide, et hagejal on õigus tugineda nõukogu otsuse 2013/255/ÜVJP (muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2015/1836 (3)) artiklile 27 ja artikli 28 lõikele 2 ning nõukogu määruse (EL) nr 36/2012 (muudetud nõukogu määrusega (EL) 2015/1828 (4)) artikli 15 lõikele 1b. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et hagejal on õigus tugineda nõukogu otsuse 2013/255/ÜVJP (muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2015/1836 (3)) artiklile 27 ja artikli 28 lõikele 2 ning nõukogu määruse (EL) nr 36/2012 (muudetud nõukogu määrusega (EL) 2015/1828 (4)) artikli 15 lõikele 1b.

| 3. | Kolmas väide, et 2018. aasta meetmed rikuvad hageja põhiõigusi, mis on kaitstud EL põhiõiguste hartas ja/või Euroopa inimõiguste konventsioonis seoses hageja õigusega tema maine austamisele ja õigust oma omandit vabalt käsutada, ning proportsionaalsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et 2018. aasta meetmed rikuvad hageja põhiõigusi, mis on kaitstud EL põhiõiguste hartas ja/või Euroopa inimõiguste konventsioonis seoses hageja õigusega tema maine austamisele ja õigust oma omandit vabalt käsutada, ning proportsionaalsuse põhimõtet.

---

(1)  Nõukogu 31. mai 2013. aasta otsus 2013/255/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid (ELT 2013 L 147, lk 14).

(2)  Nõukogu 18. jaanuari 2012. aasta määrus (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 442/2011 (ELT 2012 L 16, lk 1).

(3)  Nõukogu 12. oktoobri 2015. aasta otsus (ÜVJP) 2015/1836, millega muudetakse otsust 2013/255/ÜVJP, mis käsitleb Süüria vastu suunatud piiravaid meetmeid (ELT 2015 L 266, lk 75).

(4)  Nõukogu 12. oktoobri 2015. aasta määrus (EL) 2015/1828, millega muudetakse määrust (EL) nr 36/2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Süürias (ELT 2015 L 266, lk 1).

---

| 15.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/19

---

3. septembril 2018 esitatud hagi – 3. septembril 2018 Zott versus EUIPO – TSC Food Products (Backwaren)

(Kohtuasi T-517/18)

(2018/C 373/22)

Hagiavalduse keel: saksa

Pooled

Hageja: Zott SE & Co. KG (Mertingen, Saksamaa) (esindajad: advokaadid E. Schalast, R. Lange ja C. Böhler)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: TSC Food Products GmbH (Wels, Austria)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse disainilahenduse omanik: hageja

Vaidlusalune disainilahendus: ühenduse disainilahendus nr 2487983-0001

Vaidlustatud otsus: EUIPO kolmanda apellatsioonikoja 27. juuni 2018. aasta otsus asjas R 1341/2017-3

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väide

| — | Rikutud on nõukogu määruse nr 6/2002 artiklit 4 koosmõjus artikli 6 lõikega 1 ja artikliga 7. |
| --- | --- |

—

Rikutud on nõukogu määruse nr 6/2002 artiklit 4 koosmõjus artikli 6 lõikega 1 ja artikliga 7.

---