# Úradný vestník C 440/6. d

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 440 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 616. decembra 2018 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 440

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 616. decembra 2018

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | STANOVISKÁ |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 537. plenárne zasadnutie EHSV, 19. 9. 2018 – 20. 9. 2018 |
| 2018/C 440/01 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Umelá inteligencia – predvídanie jej vplyvu na prácu s cieľom zabezpečiť spravodlivú transformáciu (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 1 |
| 2018/C 440/02 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Dôvera, súkromie a bezpečnosť spotrebiteľov a podnikov v oblasti internetu vecí (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 8 |
| 2018/C 440/03 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Vhodnejšie ukazovatele na hodnotenie cieľov trvalo udržateľného rozvoja — príspevok občianskej spoločnosti (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 14 |
| 2018/C 440/04 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Príspevok európskych vidieckych oblastí k Európskemu roku kultúrneho dedičstva 2018 na zabezpečenie udržateľnosti a súdržnosti medzi mestskými a vidieckymi oblasťami (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 22 |
| 2018/C 440/05 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Dosah subsidiarity a nadmernej regulácie na hospodárstvo a zamestnanosť (prieskumné stanovisko na žiadosť rakúskeho predsedníctva Rady EÚ) | 28 |
| 2018/C 440/06 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Digitálne rodové rozdiely (prieskumné stanovisko na žiadosť Európskeho parlamentu) | 37 |
| 2018/C 440/07 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Biohospodárstvo — príspevok k dosiahnutiu cieľov EÚ v oblasti klímy a energetiky a cieľov OSN v oblasti udržateľnosti (prieskumné stanovisko) | 45 |

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

537. plenárne zasadnutie EHSV, 19. 9. 2018 – 20. 9. 2018

2018/C 440/01

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Umelá inteligencia – predvídanie jej vplyvu na prácu s cieľom zabezpečiť spravodlivú transformáciu (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

1

2018/C 440/02

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Dôvera, súkromie a bezpečnosť spotrebiteľov a podnikov v oblasti internetu vecí (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

8

2018/C 440/03

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Vhodnejšie ukazovatele na hodnotenie cieľov trvalo udržateľného rozvoja — príspevok občianskej spoločnosti (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

14

2018/C 440/04

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Príspevok európskych vidieckych oblastí k Európskemu roku kultúrneho dedičstva 2018 na zabezpečenie udržateľnosti a súdržnosti medzi mestskými a vidieckymi oblasťami (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

22

2018/C 440/05

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Dosah subsidiarity a nadmernej regulácie na hospodárstvo a zamestnanosť (prieskumné stanovisko na žiadosť rakúskeho predsedníctva Rady EÚ)

28

2018/C 440/06

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Digitálne rodové rozdiely (prieskumné stanovisko na žiadosť Európskeho parlamentu)

37

2018/C 440/07

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Biohospodárstvo — príspevok k dosiahnutiu cieľov EÚ v oblasti klímy a energetiky a cieľov OSN v oblasti udržateľnosti (prieskumné stanovisko)

45

---

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | EURÓPSKY HOSPODÁRSKY A SOCIÁLNY VÝBOR |
| | 537. plenárne zasadnutie EHSV, 19. 9. 2018 – 20. 9. 2018 |
| 2018/C 440/08 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov — Umelá inteligencia pre Európu [COM(2018) 237 final] | 51 |
| 2018/C 440/09 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o uľahčovaní digitálnej transformácie zdravotnej a inej starostlivosti na digitálnom jednotnom trhu, posilňovaní postavenia občanov a budovaní zdravšej spoločnosti [COM(2018) 233 final] | 57 |
| 2018/C 440/10 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – a) Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o žalobách v zastúpení na ochranu kolektívnych záujmov spotrebiteľov a o zrušení smernice 2009/22/ES [COM (2018) 184 final – 2018/0089 (COD)] – b) Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa menia smernica Rady 93/13/EHS z 5. apríla 1993, smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/6/ES, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/29/ES a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/83/EÚ, pokiaľ ide o lepšie presadzovanie a modernizáciu právnych predpisov EÚ v oblasti ochrany spotrebiteľa [COM(2018) 185 final – 2018/0090 (COD)] | 66 |
| 2018/C 440/11 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov — Obnovený európsky program pre výskum a inovácie — Príležitosť pre Európu formovať svoju budúcnosť (Príspevok Európskej komisie k neformálnemu zasadnutiu lídrov 16. mája 2018 v Sofii)
  [COM(2018) 306 final] | 73 |
| 2018/C 440/12 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 596/2014 a (EÚ) 2017/1129, pokiaľ ide o podporu využívania rastových trhov MSP [COM(2018) 331 final – 2018/0165(COD)] | 79 |
| 2018/C 440/13 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/103/ES zo 16. septembra 2009 o poistení zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou motorových vozidiel a o kontrole plnenia povinnosti poistenia tejto zodpovednosti [COM(2018) 336 final — 2018/0168 (COD)] | 85 |
| 2018/C 440/14 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o požiadavkách na typové schvaľovanie motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel a systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá, pokiaľ ide o ich všeobecnú bezpečnosť a ochranu cestujúcich vo vozidle a zraniteľných účastníkov cestnej premávky, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/... a zrušujú sa nariadenia (ES) č. 78/2009, (ES) č. 79/2009 a (ES) č. 661/2009 [COM(2018) 286 final – 2018/0145 COD] | 90 |
| 2018/C 440/15 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa dopĺňajú právne predpisy EÚ týkajúce sa typového schvaľovania, pokiaľ ide o vystúpenie Spojeného kráľovstva z Únie [COM(2018) 397 final – 2018/0220 (COD)] | 95 |
| 2018/C 440/16 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 469/2009 o dodatkovom ochrannom osvedčení pre liečivá [COM(2018) 317 final – 2018/0161(COD)] | 100 |
| 2018/C 440/17 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a opravuje nariadenie (ES) č. 167/2013 o schvaľovaní poľnohospodárskych a lesných vozidiel a dohľad nad trhom s týmito vozidlami [COM(2018) 289 final – 2018/0142(COD)] | 104 |
| 2018/C 440/18 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Moderný rozpočet pre Úniu, ktorá chráni, posilňuje a obraňuje – Viacročný finančný rámec na roky 2021 – 2027 [COM(2018) 321 final] Návrh nariadenia Rady, ktorým sa stanovuje viacročný finančný rámec na roky 2021 až 2027 [COM(2018) 322 final/2 – 2018/0166 (APP)] Návrh rozhodnutia Rady o systéme vlastných zdrojov Európskej únie [COM(2018) 325 final – 2018/0135 (CNS)] Návrh nariadenia Rady o metódach a postupe sprístupňovania vlastných zdrojov založených na spoločnom konsolidovanom základe dane z príjmov právnických osôb, na systéme Európskej únie na obchodovanie s emisiami a na nerecyklovanom odpade z plastových obalov a o opatreniach na zabezpečenie požiadaviek na pokladničnú hotovosť [COM(2018) 326 final – 2018/0131 (NLE)] Návrh nariadenia Rady, ktorým sa stanovujú vykonávacie opatrenia týkajúce sa systému vlastných zdrojov Európskej únie [COM(2018) 327 final – 2018/0132 (APP)] Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení nariadenie (EHS, Euratom) č. 1553/89 o konečných jednotných dohodách o vyberaní vlastných zdrojov pochádzajúcich z dane z pridanej hodnoty [COM(2018) 328 final – 2018/0133 (NLE)] | 106 |
| 2018/C 440/19 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o osobitných ustanoveniach týkajúcich sa cieľa Európska územná spolupráca (Interreg) podporovaného z Európskeho fondu regionálneho rozvoja a vonkajších finančných nástrojov [COM(2018) 374 final – 2018/0199 (COD)] | 116 |
| 2018/C 440/20 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o mechanizme riešenia právnych a administratívnych prekážok v cezhraničnom kontexte [COM(2018) 373 final – 2018/0198 (COD)] | 124 |
| 2018/C 440/21 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán práce [COM(2018) 131 final – 2018/0064 (COD)] | 128 |
| 2018/C 440/22 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh odporúčania Rady o prístupe k sociálnej ochrane pre pracovníkov a samostatne zárobkovo činné osoby [COM(2018) 132 final] | 135 |
| 2018/C 440/23 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Prispôsobenie spoločnej vízovej politiky novým výzvam [COM(2018) 251 final] — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 810/2009, ktorým sa ustanovuje vízový kódex Spoločenstva (vízový kódex) [COM(2018) 252 final – 2018/0061 (COD)] | 142 |
| 2018/C 440/24 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2004/37/ES o ochrane pracovníkov pred rizikami súvisiacimi s expozíciou karcinogénom alebo mutagénom pri práci [COM(2018) 171 final – 2018/0081 (COD)] | 145 |
| 2018/C 440/25 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Odporúčanie Rady o posilnenej spolupráci v boji proti chorobám, ktorým sa dá predchádzať očkovaním [COM(2018) 244 final – SWD(2018) 149 final] | 150 |
| 2018/C 440/26 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 767/2008, nariadenie (ES) č. 810/2009, nariadenie (EÚ) 2017/2226, nariadenie (EÚ) 2016/399, nariadenie (EÚ) 2018/... (nariadenie o interoperabilite) a rozhodnutie 2004/512/ES a zrušuje rozhodnutie Rady 2008/633/SVV [COM(2018) 302 final] | 154 |
| 2018/C 440/27 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o transparentnosti a udržateľnosti hodnotenia rizika EÚ v potravinovom reťazci, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 178/2002 (o všeobecnom potravinovom práve), smernica 2001/18/ES (o zámernom uvoľnení geneticky modifikovaných organizmov do životného prostredia), nariadenie (ES) č. 1829/2003 (o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách), nariadenie (ES) č. 1831/2003 (o kŕmnych doplnkových látkach), nariadenie (ES) č. 2065/2003 (o udiarenských dochucovadlách), nariadenie (ES) č. 1935/2004 (o materiáloch v styku s potravinami), nariadenie (ES) č. 1331/2008 (o spoločnom postupe schvaľovania prídavných látok v potravinách, potravinárskych enzýmov a potravinárskych aróm), nariadenie (ES) č. 1107/2009 (o prípravkoch na ochranu rastlín) a nariadenie (EÚ) 2015/2283 (o nových potravinách) [COM(2018) 179 final – 2018/0088 (COD)] | 158 |
| 2018/C 440/28 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o nekalých obchodných praktikách vo vzťahoch medzi podnikmi v potravinovom dodávateľskom reťazci [COM(2018) 173 final] | 165 |
| 2018/C 440/29 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje viacročný plán pre populácie rýb v západných vodách a priľahlých vodách a pre lov využívajúci tieto populácie, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2016/1139, ktorým sa ustanovuje viacročný plán pre populácie rýb a rybolov v Baltskom mori, a ktorým sa zrušuje nariadenia (ES) č. 811/2004, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007 a (ES) č. 1300/2008 [COM(2018) 149 final — 2018/0074 (COD)] | 171 |
| 2018/C 440/30 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o viacročnom pláne obnovy stredomorskej populácie mečiara veľkého, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1967/2006 a (EÚ) 2017/2107 [COM(2018) 229 final – 2018/0109 (COD)] | 174 |
| 2018/C 440/31 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o podpore spravodlivosti a transparentnosti pre komerčných používateľov online sprostredkovateľských služieb [COM(2018) 238 final — 2018/0112 (COD)] | 177 |
| 2018/C 440/32 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Boj proti dezinformáciám na internete: európsky prístup [COM(2018) 236 final] | 183 |
| 2018/C 440/33 | Stanovisko — Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Nástroj na prepájanie Európy a zrušujú sa nariadenia (EÚ) č. 1316/2013 a (EÚ) č. 283/2014 [COM(2018) 438 final – 2018/0228 (COD)] | 191 |
| 2018/C 440/34 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje výmenný, pomocný a školiaci program na ochranu eura proti falšovaniu na obdobie rokov 2021 – 2027 (program Pericles IV) [COM(2018) 369 final — 2018/0194(CNS)] | 199 |

III   Prípravné akty

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY A SOCIÁLNY VÝBOR

537. plenárne zasadnutie EHSV, 19. 9. 2018 – 20. 9. 2018

2018/C 440/08

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov — Umelá inteligencia pre Európu [COM(2018) 237 final]

[COM(2018) 237 final]

51

2018/C 440/09

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o uľahčovaní digitálnej transformácie zdravotnej a inej starostlivosti na digitálnom jednotnom trhu, posilňovaní postavenia občanov a budovaní zdravšej spoločnosti [COM(2018) 233 final]

[COM(2018) 233 final]

57

2018/C 440/10

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – a) Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o žalobách v zastúpení na ochranu kolektívnych záujmov spotrebiteľov a o zrušení smernice 2009/22/ES [COM (2018) 184 final – 2018/0089 (COD)] – b) Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa menia smernica Rady 93/13/EHS z 5. apríla 1993, smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/6/ES, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/29/ES a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/83/EÚ, pokiaľ ide o lepšie presadzovanie a modernizáciu právnych predpisov EÚ v oblasti ochrany spotrebiteľa [COM(2018) 185 final – 2018/0090 (COD)]

[COM (2018) 184 final – 2018/0089 (COD)]

[COM(2018) 185 final – 2018/0090 (COD)]

66

2018/C 440/11

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov — Obnovený európsky program pre výskum a inovácie — Príležitosť pre Európu formovať svoju budúcnosť (Príspevok Európskej komisie k neformálnemu zasadnutiu lídrov 16. mája 2018 v Sofii)
  [COM(2018) 306 final]

(Príspevok Európskej komisie k neformálnemu zasadnutiu lídrov 16. mája 2018 v Sofii)

[COM(2018) 306 final]

73

2018/C 440/12

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 596/2014 a (EÚ) 2017/1129, pokiaľ ide o podporu využívania rastových trhov MSP [COM(2018) 331 final – 2018/0165(COD)]

[COM(2018) 331 final – 2018/0165(COD)]

79

2018/C 440/13

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/103/ES zo 16. septembra 2009 o poistení zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou motorových vozidiel a o kontrole plnenia povinnosti poistenia tejto zodpovednosti [COM(2018) 336 final — 2018/0168 (COD)]

[COM(2018) 336 final — 2018/0168 (COD)]

85

2018/C 440/14

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o požiadavkách na typové schvaľovanie motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel a systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá, pokiaľ ide o ich všeobecnú bezpečnosť a ochranu cestujúcich vo vozidle a zraniteľných účastníkov cestnej premávky, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/... a zrušujú sa nariadenia (ES) č. 78/2009, (ES) č. 79/2009 a (ES) č. 661/2009 [COM(2018) 286 final – 2018/0145 COD]

[COM(2018) 286 final – 2018/0145 COD]

90

2018/C 440/15

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa dopĺňajú právne predpisy EÚ týkajúce sa typového schvaľovania, pokiaľ ide o vystúpenie Spojeného kráľovstva z Únie [COM(2018) 397 final – 2018/0220 (COD)]

[COM(2018) 397 final – 2018/0220 (COD)]

95

2018/C 440/16

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 469/2009 o dodatkovom ochrannom osvedčení pre liečivá [COM(2018) 317 final – 2018/0161(COD)]

[COM(2018) 317 final – 2018/0161(COD)]

100

2018/C 440/17

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a opravuje nariadenie (ES) č. 167/2013 o schvaľovaní poľnohospodárskych a lesných vozidiel a dohľad nad trhom s týmito vozidlami [COM(2018) 289 final – 2018/0142(COD)]

[COM(2018) 289 final – 2018/0142(COD)]

104

2018/C 440/18

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Moderný rozpočet pre Úniu, ktorá chráni, posilňuje a obraňuje – Viacročný finančný rámec na roky 2021 – 2027 [COM(2018) 321 final] Návrh nariadenia Rady, ktorým sa stanovuje viacročný finančný rámec na roky 2021 až 2027 [COM(2018) 322 final/2 – 2018/0166 (APP)] Návrh rozhodnutia Rady o systéme vlastných zdrojov Európskej únie [COM(2018) 325 final – 2018/0135 (CNS)] Návrh nariadenia Rady o metódach a postupe sprístupňovania vlastných zdrojov založených na spoločnom konsolidovanom základe dane z príjmov právnických osôb, na systéme Európskej únie na obchodovanie s emisiami a na nerecyklovanom odpade z plastových obalov a o opatreniach na zabezpečenie požiadaviek na pokladničnú hotovosť [COM(2018) 326 final – 2018/0131 (NLE)] Návrh nariadenia Rady, ktorým sa stanovujú vykonávacie opatrenia týkajúce sa systému vlastných zdrojov Európskej únie [COM(2018) 327 final – 2018/0132 (APP)] Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení nariadenie (EHS, Euratom) č. 1553/89 o konečných jednotných dohodách o vyberaní vlastných zdrojov pochádzajúcich z dane z pridanej hodnoty [COM(2018) 328 final – 2018/0133 (NLE)]

[COM(2018) 321 final]

[COM(2018) 322 final/2 – 2018/0166 (APP)]

[COM(2018) 325 final – 2018/0135 (CNS)]

[COM(2018) 326 final – 2018/0131 (NLE)]

[COM(2018) 327 final – 2018/0132 (APP)]

[COM(2018) 328 final – 2018/0133 (NLE)]

106

2018/C 440/19

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o osobitných ustanoveniach týkajúcich sa cieľa Európska územná spolupráca (Interreg) podporovaného z Európskeho fondu regionálneho rozvoja a vonkajších finančných nástrojov [COM(2018) 374 final – 2018/0199 (COD)]

[COM(2018) 374 final – 2018/0199 (COD)]

116

2018/C 440/20

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o mechanizme riešenia právnych a administratívnych prekážok v cezhraničnom kontexte [COM(2018) 373 final – 2018/0198 (COD)]

[COM(2018) 373 final – 2018/0198 (COD)]

124

2018/C 440/21

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán práce [COM(2018) 131 final – 2018/0064 (COD)]

[COM(2018) 131 final – 2018/0064 (COD)]

128

2018/C 440/22

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh odporúčania Rady o prístupe k sociálnej ochrane pre pracovníkov a samostatne zárobkovo činné osoby [COM(2018) 132 final]

[COM(2018) 132 final]

135

2018/C 440/23

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Prispôsobenie spoločnej vízovej politiky novým výzvam [COM(2018) 251 final] — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 810/2009, ktorým sa ustanovuje vízový kódex Spoločenstva (vízový kódex) [COM(2018) 252 final – 2018/0061 (COD)]

[COM(2018) 251 final]

[COM(2018) 252 final – 2018/0061 (COD)]

142

2018/C 440/24

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2004/37/ES o ochrane pracovníkov pred rizikami súvisiacimi s expozíciou karcinogénom alebo mutagénom pri práci [COM(2018) 171 final – 2018/0081 (COD)]

[COM(2018) 171 final – 2018/0081 (COD)]

145

2018/C 440/25

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Odporúčanie Rady o posilnenej spolupráci v boji proti chorobám, ktorým sa dá predchádzať očkovaním [COM(2018) 244 final – SWD(2018) 149 final]

[COM(2018) 244 final – SWD(2018) 149 final]

150

2018/C 440/26

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 767/2008, nariadenie (ES) č. 810/2009, nariadenie (EÚ) 2017/2226, nariadenie (EÚ) 2016/399, nariadenie (EÚ) 2018/... (nariadenie o interoperabilite) a rozhodnutie 2004/512/ES a zrušuje rozhodnutie Rady 2008/633/SVV [COM(2018) 302 final]

[COM(2018) 302 final]

154

2018/C 440/27

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o transparentnosti a udržateľnosti hodnotenia rizika EÚ v potravinovom reťazci, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 178/2002 (o všeobecnom potravinovom práve), smernica 2001/18/ES (o zámernom uvoľnení geneticky modifikovaných organizmov do životného prostredia), nariadenie (ES) č. 1829/2003 (o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách), nariadenie (ES) č. 1831/2003 (o kŕmnych doplnkových látkach), nariadenie (ES) č. 2065/2003 (o udiarenských dochucovadlách), nariadenie (ES) č. 1935/2004 (o materiáloch v styku s potravinami), nariadenie (ES) č. 1331/2008 (o spoločnom postupe schvaľovania prídavných látok v potravinách, potravinárskych enzýmov a potravinárskych aróm), nariadenie (ES) č. 1107/2009 (o prípravkoch na ochranu rastlín) a nariadenie (EÚ) 2015/2283 (o nových potravinách) [COM(2018) 179 final – 2018/0088 (COD)]

[COM(2018) 179 final – 2018/0088 (COD)]

158

2018/C 440/28

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o nekalých obchodných praktikách vo vzťahoch medzi podnikmi v potravinovom dodávateľskom reťazci [COM(2018) 173 final]

[COM(2018) 173 final]

165

2018/C 440/29

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje viacročný plán pre populácie rýb v západných vodách a priľahlých vodách a pre lov využívajúci tieto populácie, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2016/1139, ktorým sa ustanovuje viacročný plán pre populácie rýb a rybolov v Baltskom mori, a ktorým sa zrušuje nariadenia (ES) č. 811/2004, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007 a (ES) č. 1300/2008 [COM(2018) 149 final — 2018/0074 (COD)]

[COM(2018) 149 final — 2018/0074 (COD)]

171

2018/C 440/30

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o viacročnom pláne obnovy stredomorskej populácie mečiara veľkého, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1967/2006 a (EÚ) 2017/2107 [COM(2018) 229 final – 2018/0109 (COD)]

[COM(2018) 229 final – 2018/0109 (COD)]

174

2018/C 440/31

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o podpore spravodlivosti a transparentnosti pre komerčných používateľov online sprostredkovateľských služieb [COM(2018) 238 final — 2018/0112 (COD)]

[COM(2018) 238 final — 2018/0112 (COD)]

177

2018/C 440/32

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Boj proti dezinformáciám na internete: európsky prístup [COM(2018) 236 final]

[COM(2018) 236 final]

183

2018/C 440/33

Stanovisko — Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Nástroj na prepájanie Európy a zrušujú sa nariadenia (EÚ) č. 1316/2013 a (EÚ) č. 283/2014 [COM(2018) 438 final – 2018/0228 (COD)]

[COM(2018) 438 final – 2018/0228 (COD)]

191

2018/C 440/34

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje výmenný, pomocný a školiaci program na ochranu eura proti falšovaniu na obdobie rokov 2021 – 2027 (program Pericles IV) [COM(2018) 369 final — 2018/0194(CNS)]

[COM(2018) 369 final — 2018/0194(CNS)]

199

---

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

537. plenárne zasadnutie EHSV, 19. 9. 2018 – 20. 9. 2018

| 6.12.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 440/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 440/1

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Umelá inteligencia – predvídanie jej vplyvu na prácu s cieľom zabezpečiť spravodlivú transformáciu

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2018/C 440/01)

| Spravodajkyňa: | Franca SALIS-MADINIER |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Franca SALIS-MADINIER

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 15. 2. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 29 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 4. 9. 2018 |
| Prijaté v pléne | 19. 9. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 537 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 183/1/2 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

15. 2. 2018

Právny základ

článok 29 ods. 2 rokovacieho poriadku

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

4. 9. 2018

Prijaté v pléne

19. 9. 2018

Plenárne zasadnutie č.

537

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

183/1/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Umelá inteligencia a robotika rozšíria a zvýšia vplyv digitalizácie hospodárstva na trhy práce (1). Technický pokrok mal odjakživa dosah na prácu a zamestnanosť, a preto sú potrebné nové formy sociálnej a spoločenskej podpory. EHSV je presvedčený, že technologický rozvoj môže prispieť k hospodárskemu a sociálnemu pokroku. Domnieva sa však, že by bolo nesprávne zanedbávať jeho globálny vplyv na spoločnosť. Vo svete práce bude umelá inteligencia rozširovať automatizáciu pracovných miest a zväčšovať jej dosah (2). EHSV by sa preto rád zapojil do prípravy sociálnych zmien, ktoré budú sprevádzať rozmach umelej inteligencie a robotiky, a to posilnením a obnovou európskeho sociálneho modelu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV zdôrazňuje potenciál umelej inteligencie a jej možnosti uplatňovania najmä v oblasti zdravotnej starostlivosti, bezpečnosti v doprave a energetike a v oblasti boja proti zmene klímy a predchádzania hrozbám v oblasti kybernetickej bezpečnosti. Európska únia, vlády a organizácie občianskej spoločnosti zohrávajú dôležitú úlohu, pokiaľ ide o plnohodnotné využitie výhod, ktoré môže ponúknuť umelá inteligencia najmä osobám so zdravotným postihnutím, zníženou pohyblivosťou, ako aj starším ľuďom a dlhodobo chorým osobám. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EÚ však nemá k dispozícii údaje o digitálnom hospodárstve a sociálnych zmenách, ktoré prináša. EHSV odporúča, aby sa zlepšili štatistické a výskumné nástroje, najmä v súvislosti s umelou inteligenciou, využívaním priemyselných robotov a služieb, internetom vecí a novými hospodárskymi modelmi (platformové hospodárstvo, nové formy zamestnanosti a práce). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV požaduje, aby Európska komisia presadzovala a podporovala vypracovávanie štúdií na úrovni európskych výborov pre odvetvový sociálny dialóg v súvislosti s dosahom umelej inteligencie a robotiky a v širšom kontexte aj digitálneho hospodárstva na jednotlivé odvetvia. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Je jasné, že umelá inteligencia a robotika nahradia a zmenia pracovné miesta, pričom niektoré z nich zaniknú a iné budú vytvorené. EÚ musí v každom prípade zaručiť, aby v súlade s európskym pilierom sociálnych práv mali všetci pracovníci, zamestnanci, samostatne zárobkovo činné osoby aj nepravé samostatne zárobkovo činné osoby prístup k sociálnemu zabezpečeniu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komisia navrhla posilniť Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii s cieľom poskytnúť pomoc najmä zamestnancom, ktorí v dôsledku digitalizácie stratili zamestnanie, a samostatne zárobkovo činným osobám, ktoré v dôsledku digitalizácie ukončili svoju činnosť (3). EHSV to považuje za krok smerom k vytvoreniu skutočného európskeho fondu pre transformáciu, ktorý by prispel k sociálne zodpovednému riadeniu digitálnej transformácie. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV odporúča, aby sa uplatňovali a upevnili zásady, záväzky a povinnosti o informovaní pracovníkov a konzultovaní s nimi (4) uvedené v dokumentoch prijatých európskymi inštitúciami a sociálnymi partnermi, a to najmä pri zavádzaní nových technológií, ako je umelá inteligencia a robotika. EHSV požaduje vytvorenie európskeho programu venovaného výlučne umelej inteligencii, ktorý by vychádzal z týchto dokumentov a európskeho piliera sociálnych práv. Do tohto programu by mali byť zapojené všetky zainteresované strany. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV odporúča, aby usmernenia v oblasti etiky umelej inteligencie, ktoré vypracuje Komisia, stanovili jasnú hranicu v interakcii pracovníkov s inteligentnými strojmi, aby sa zabezpečilo, že človek nikdy nebude vykonávať príkazy strojov. V súlade s umelou inteligenciou podporujúcou začlenenie musia tieto usmernenia stanoviť zásady účasti, zodpovednosti a riadenia výrobných procesov, aby (ako sa zdôrazňuje v dohovore MOP) práca poskytovala tým, ktorí ju vykonávajú, uspokojenie z toho, že v plnej miere využívajú svoje zručnosti a poznatky a čo najviac prispievajú k spoločnému blahu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV takisto odporúča, aby tieto usmernenia zahŕňali zásady transparentnosti pri využívaní systémov umelej inteligencie na prijímanie pracovníkov do zamestnania, ich hodnotenie a manažérsku kontrolu, ako aj zásady zdravia, bezpečnosti a zlepšenia pracovných podmienok. Musia tiež zabezpečiť ochranu práv a slobôd, pokiaľ ide o spracovanie údajov pracovníkov v súlade so zásadou nediskriminácie. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Predmetom monitorovania musí byť uplatňovanie etických usmernení v oblasti umelej inteligencie. Túto kontrolnú úlohu alebo dohľad by prípadne mohlo zabezpečovať Európske stredisko pre monitorovanie etiky v systémoch umelej inteligencie, a to aj v podnikoch. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV tiež odporúča poskytnúť odborné školenia inžinierom a tvorcom inteligentných strojov v oblasti etiky, aby sa zabránilo zavedeniu nových foriem digitálneho taylorizmu, keď by človek bol degradovaný na vykonávanie úloh, ktoré by mu stroje nariadili. Je potrebné podporovať šírenie osvedčených postupov a výmenu skúseností v tejto oblasti. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV žiada, aby sa objasnila zásada právnej zodpovednosti. Pokiaľ ide o vzťah ľudí k strojom, v smernici o zodpovednosti za výrobky (5) treba prijať ambicióznejší prístup k vznikajúcim hrozbám v oblasti zdravia a bezpečnosti. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | So zreteľom na riziko polarizácie spoločnosti v súvislosti s digitálnou transformáciou EHSV vyzýva inštitúcie EÚ, aby iniciovali diskusiu o otázke financovania verejných rozpočtov a systémov sociálneho zabezpečenia v ekonomike so zvyšujúcou sa mierou robotizácie (6), keďže zdaňovanie práce je v Európe aj naďalej hlavným zdrojom daňových príjmov. V snahe uplatniť zásadu spravodlivosti by sa v tejto diskusii mala venovať pozornosť aj otázke prerozdeľovania prínosov digitalizácie. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Úvod

| 2.1. | Vývoj koncepcie umelej inteligencie bol od jej vzniku v roku 1956 a v priebehu druhej polovice 20. storočia nerovnomerný. Niekedy bola zdrojom veľkých nádejí, inokedy zas priniesla zdrvujúce rozčarovanie. Avšak už niekoľko rokov zažíva obrovský nový rozkvet, ktorý umožnilo zhromažďovanie, usporadúvanie a uschovávanie bezprecedentného množstva údajov (big data) v histórii ľudstva a exponenciálne zvýšenie výpočtovej kapacity počítačov a kapacity algoritmov. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EHSV vypracoval v roku 2017 stanovisko na tému umelej inteligencie (7), v ktorom sa zaoberal mnohými otázkami. Ako v uvedenom stanovisku zdôraznil, presná definícia umelej inteligencie neexistuje. Pre potreby predmetného stanoviska budeme považovať umelú inteligenciu za vedeckú disciplínu, ktorá sa zameriava na využívanie digitálnych technológií s cieľom vytvoriť systémy schopné samostatne reprodukovať ľudské kognitívne funkcie, predovšetkým pochopenie údajov, určité formy porozumenia a prispôsobenie (riešenie problémov, strojová logika a učenie). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Systémy umelej inteligencie sú už dnes schopné vyriešiť zložité problémy, ktoré niekedy presahujú kapacity ľudskej inteligencie. Možností uplatnenia môže byť nekonečne veľa: v bankovníctve, poisťovníctve, doprave, zdravotníctve, školstve, energetike, marketingu, obrane, ako aj v priemyselných odvetviach, v stavebníctve, poľnohospodárstve, remeselníctve atď (8). Od umelej inteligencie sa očakáva, že zlepší efektívnosť výrobných procesov produktov a efektívnosť služieb, zvýši zisky podnikov a prispeje k hospodárskemu rastu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tento nový rozkvet umelej inteligencie takisto opätovne vyvoláva množstvo otázok, pokiaľ ide o jej možnú úlohu v spoločnosti, mieru jej samostatnosti a interakciu s človekom. Ako už bolo zdôraznené v stanovisku EHSV o umelej inteligencii z roku 2017 (9), tieto otázky sa týkajú najmä etiky, bezpečnosti, transparentnosti, súkromného života a noriem v oblasti práce, vzdelávania, prístupnosti, legislatívy a právnej regulácie, riadenia a demokracie. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | V diskusii o umelej inteligencii je potrebné prepojiť rôzne prístupy, aby presiahla rámec čisto ekonomickej roviny, kde niekedy uviazne. Takýto multidisciplinárny rámec by bol vhodný pri analýze dosahu umelej inteligencie na svet práce, pretože ide o jednu z hlavných oblastí, kde dochádza k interakcii medzi človekom a strojom. Technika ovplyvňovala prácu odjakživa. Dosah umelej inteligencie na zamestnanosť a prácu si preto vyžaduje, aby sa tomuto faktoru na politickej úrovni venovala osobitná pozornosť, pretože jednou z úloh inštitúcií je zabezpečiť, aby bol proces hospodárskej transformácie sociálne udržateľný (10). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Cieľom tohto stanoviska z vlastnej iniciatívy je poukázať na to, aký bude mať umelá inteligencia dosah na prácu, a to vrátane jej povahy, pracovných podmienok a organizácie práce. Ako už EHSV zdôraznil (11), je potrebné zlepšiť štatistiky a výskum, aby sa mohli vypracovať presné prognózy, pokiaľ ide o vývoj trhu práce, a stanoviť jasné ukazovatele, pokiaľ ide o určité trendy týkajúce sa najmä kvality práce, polarizácie v oblasti zamestnanosti a príjmov a pracovných podmienok v rámci digitálnej transformácie. EÚ chýbajú údaje o tzv. kolaboratívnom hospodárstve, platformách práce na vyžiadanie a nových modeloch online subdodávok, ako aj o využívaní robotov v priemysle a pri poskytovaní opatrovateľských služieb, o internete vecí a využívaní a šírení systémov umelej inteligencie. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Umelá inteligencia a úroveň zamestnanosti

| 3.1. | Otázka vplyvu zavedenia umelej inteligencie a robotiky na úroveň zamestnanosti v rôznych výrobných procesoch je kontroverzná. Odpoveď na túto otázku sa pokúsilo nájsť viacero štúdií, avšak k vedeckému konsenzu nedospeli. Rozdielnosť ich výsledkov (od 9 % do 54 % ohrozených pracovných miest (12)) odráža zložitosť výberu metodiky a spôsob, akým jednotlivé metodiky ovplyvňujú výsledky výskumu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Prognózy sú neisté, pretože okrem technického potenciálu automatizácie vstupujú do hry aj iné faktory, ako je vývoj v politickej, regulačnej, hospodárskej a demografickej oblasti či spoločenská prijateľnosť. Špičková technológia sama osebe nestačí na to, aby sa zaručilo jej využívanie a šírenie. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Stále sa nedá predpovedať presný počet automatizovaných pracovných miest v každom sektore bez toho, aby sa zohľadnila transformácia konkrétnych povolaní a tempo vytvárania nových pracovných miest. Rozvoj systémov umelej inteligencie si totiž bude vyžadovať aj nové pracovné miesta v inžinierstve, informatike, telekomunikáciách (inžinierov, technikov a operátorov), ako aj v oblasti veľkých dát (big data): dátových referentov, dátových analytikov, hĺbkových analytikov dát atď. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Úlohou verejných inštitúcií bude zabezpečiť sociálnu udržateľnosť tejto digitálnej transformácie, ktorá bude môcť ovplyvniť kvantitu aj kvalitu pracovných miest (13). Jedným z rizík zdôrazňovaným odborníkmi je polarizácia pracovných miest medzi veľmi úspešnými pracovníkmi, ktorých kvalifikácia bude pre digitálne hospodárstvo užitočná, a pracovníkmi, ktorí budú „škodovať“, pretože ich kvalifikácia, skúsenosti a odborné poznatky budú v dôsledku tejto transformácie postupne zastarávať. Európska komisia vo svojom nedávnom oznámení (14) navrhuje riešenie tohto problému, ktoré spočíva hlavne v zameraní úsilia na vzdelávanie, odbornú prípravu, zlepšenie základných schopností písať, čítať a počítať, ako aj digitálnych zručností. Toto riešenie si zasluhuje podporu hospodárskych a sociálnych aktérov, konkrétne v rámci sociálneho dialógu na národnej, európskej, medziodborovej a odvetvovej úrovni (15). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV sa však domnieva, že toto úsilie nepostačí na riešenie všetkých výziev, najmä pokiaľ ide o neistotu ďalšieho vývoja v oblasti pracovných miest. Bolo by vhodné preskúmať ďalšie tri možnosti, a to: „inkluzívnu“ umelú inteligenciu, predvídanie zmien a takisto sociálne zodpovednú a riadenú reštrukturalizáciu pre prípad, keby boli nevyhnutné plány hromadného prepúšťania pracovníkov. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Inkluzívna a inteligentná umelá inteligencia a robotizácia

| 4.1. | EHSV presadzuje uplatňovanie zásady programu inkluzívnej umelej inteligencie a robotizácie. To znamená, že pri zavádzaní nových procesov v podnikoch využívajúcich nové technológie by bolo vhodné zapojiť pracovníkov do spôsobov fungovania týchto procesov. Ako upozorňuje WRR (16), inkluzívne a inteligentné zavádzanie nových technológií, v rámci ktorého pracovníci zastávajú ústredné miesto a zapájajú sa do zlepšenia tohto procesu, môže prispieť k zlepšovaniu výrobných procesov (17). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Vzhľadom na úlohu, ktorú zohrávajú algoritmy v súvislosti s podmienkami náboru, pracovnými podmienkami a profesijným hodnotením, EHSV podporuje zásadu transparentnosti algoritmov, ktorá nespočíva v odhalení kódov, ale v poskytnutí zrozumiteľných parametrov a kritérií prijímaných rozhodnutí. Človek musí mať vždy možnosť zasiahnuť. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Umelá inteligencia, ktorá stavia do centra záujmu pracovníkov, zohľadňuje názory osôb, ktoré budú musieť pracovať v rámci nových technologických procesov, jasne definuje úlohy a povinnosti, ktoré budú aj naďalej v rukách pracovníkov, a zachováva určitú formu stotožnenia sa pracovníkov s prácou, aby sa z nich nestali len prostí vykonávatelia. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Je potrebné objasniť zásadu právnej zodpovednosti. Ľudia čoraz viac spolupracujú s priemyselnými alebo servisnými robotmi. Umelá inteligencia umožňuje robotom určitú nezávislosť a môže dôjsť k nehodám (18). Preto sa musí jasne vymedziť zodpovednosť autonómnych systémov v prípade nehody a musia byť pokryté riziká v oblasti zdravia a bezpečnosti, ktorým sú pracovníci vystavení. Európska komisia iniciuje úvahu o týchto vznikajúcich rizikách v rámci smernice o zodpovednosti za výrobky (19). Pokiaľ ide o bezpečnosť na pracovisku, tento prístup sa musí prejaviť ambicióznejším spôsobom. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Zásada spravodlivosti, ktorá sa uplatňuje v pracovnom svete, spočíva v tom, že pracovník nemôže prísť o svoju prácu. Niektorí odborníci poukazujú na to, že umelá inteligencia prispieva k určitej forme dekvalifikácie pracovníkov. Preto treba dbať na to, aby podľa ustanovení dohovoru MOP práca poskytovala tým, ktorí ju vykonávajú, uspokojenie z toho, že v plnej miere využívajú svoje zručnosti a poznatky a čo najviac prispievajú k spoločnému blahu. Z manažérskeho hľadiska ide o spôsob, ako udržať motiváciu k práci. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Predvídanie zmien

| 5.1. | Mnohé štúdie vypracované v uplynulých rokoch poukázali na oslabenie sociálneho dialógu na európskej, a niekedy aj národnej úrovni, a to napriek zámeru Európskej komisie a Rady, ktoré chceli tento dialóg oživiť. Tento sociálny dialóg je pritom jedným z najvhodnejších nástrojov na riešenie sociálnych výziev, ktoré so sebou prináša digitalizácia. EHSV preto dôrazne žiada, aby sa tento dialóg stal v podnikoch a na všetkých príslušných úrovniach trvalou praxou s cieľom pripraviť transformáciu tak, aby bola sociálne prijateľná. EHSV pripomína, že sociálny dialóg je jedným z najlepších garantov sociálneho zmieru a zmenšenia nerovností. Okrem politických vyhlásení o oživení tohto dialógu je jednou z jasných úloh inštitúcií EÚ zapájať sa do tohto sociálneho dialógu a povzbudzovať ho. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Najmä pri zavádzaní uvedených technológií musí tento dialóg umožniť pochopiť perspektívy transformácie procesov výroby na úrovni podnikov a odvetví a posúdiť, aké nové kvalifikácie a zamerania odbornej prípravy budú potrebné. Takisto by mal umožniť, aby sa začalo včas uvažovať o využívaní umelej inteligencie na zlepšenie organizačných a výrobných procesov, zvýšenie kvalifikácie pracovníkov a optimalizáciu zdrojov uvoľnených vďaka umelej inteligencii, aby bolo možné vyvinúť nové produkty a služby alebo zlepšiť kvalitu služieb zákazníkom. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Spoločensky zodpovedná reštrukturalizácia |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | V prípade, ak sa plánované prepúšťanie považuje za nevyhnutné, je hlavnou úlohou zvládnuť sociálny dosah tejto reštrukturalizácie. Ako zdôraznili európski sociálni partneri v dokumente Usmernenia týkajúce sa riadenia zmien a ich sociálnych dôsledkov (20), mnohé prípadové štúdie upozorňujú, že je potrebné hľadať všetky možné alternatívy k prepúšťaniu, ako je odborná príprava, rekvalifikácia a podpora pri zakladaní podnikov. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | V prípade reštrukturalizácie musí informovanie pracovníkov a konzultácie s nimi – v súlade s príslušnými európskymi smernicami (21) – umožniť lepšie predvídať riziko, uľahčiť prístup zamestnancov k odbornej príprave, spružniť organizáciu práce a zároveň zachovať bezpečnosť a podporiť účasť zamestnancov na prevádzke a budúcnosti podniku. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Ako veľmi správne upozorňuje Európska komisia, EÚ musí zaručiť, aby mali všetci občania vrátane zamestnancov, samostatne zárobkovo činných osôb aj nepravých samostatne zárobkovo činných osôb prístup k sociálnemu zabezpečeniu„bez ohľadu na druh a trvanie pracovnoprávneho vzťahu“ v súlade s európskym pilierom sociálnych práv (22). |
| --- | --- |

5.6.

6.   Umelá inteligencia a zmeny pracovných podmienok

| 6.1. | Európska komisia navrhla 25. apríla 2018„európsky prístup“ na podporu investičných politík zameraných na rozvoj umelej inteligencie a na zavedenie usmernení v oblasti etiky. Poukazuje na potenciál transformácie našej spoločnosti prostredníctvom technológií umelej inteligencie, najmä v odvetví dopravy, zdravotnej starostlivosti a spracovateľského priemyslu. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Tento potenciál transformácie sa premieta do výrobného procesu a ovplyvňuje aj náplň práce. Tento vplyv sa môže ukázať ako pozitívny, najmä pokiaľ ide o spôsob, akým môže umelá inteligencia zlepšiť tieto postupy a kvalitu práce. Rovnaký pozitívny dosah sa môže odraziť aj vo flexibilnej organizácii práce, kde sa rozhodovacie právomoci viac rozdeľujú, tímy sú samostatnejšie, charakteristická je väčšia všestrannosť, horizontálna organizačná štruktúra a inovatívne a participatívne postupy (23). |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Ako zdôrazňuje EHSV (24) a aj samotná Komisia, umelá inteligencia môže pomôcť pracovníkom s úlohami, ktoré sa opakujú, sú ťažké až nebezpečné, pričom niektoré spôsoby využívania umelej inteligencie môžu zlepšiť životné podmienky zamestnancov a uľahčiť im ich každodenný život. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Táto vízia však so sebou prináša nové otázky, najmä pokiaľ ide o interakciu medzi umelou inteligenciou a pracovníkom a vývoj náplne pracovnej činnosti. Do akej miery budú inteligentné stroje v závodoch, podnikoch a kanceláriách samostatné a akým spôsobom budú dopĺňať prácu, ktorú vykonáva človek? EHSV zdôrazňuje, že v novom svete práce je prvoradé vymedziť vzťah človeka k stroju. Prístup zameraný na ovládanie stroja človekom je zásadný (25). |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | A priori je eticky neprípustné, aby umelá inteligencia človeka do niečoho nútila alebo aby bol človek považovaný len za vykonávateľa príkazov stroja, ktorý by mu diktoval, aké úlohy musí vykonať, akým spôsobom a dokedy. Napriek tomu sa zdá, že táto hranica etiky sa niekedy prekračuje (26). Preto treba túto hranicu etiky jasne vymedziť v usmerneniach o umelej inteligencii v etickej oblasti. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Jednou z priorít EÚ musí byť zabrániť tomu, aby sa v súčasnosti opakovali nové formy digitálneho taylorizmu, ktorý by riadili vývojári inteligentných strojov. Z tohto dôvodu – ako nedávno potvrdil EHSV – európski vedci, inžinieri, dizajnéri a podnikatelia, ktorí prispievajú k rozvoju a uvádzaniu systémov umelej inteligencie na trh, musia konať podľa kritérií etickej a sociálnej zodpovednosti. Začlenenie etiky a humanitných vied do učebných osnov inžinierskeho vzdelávania môže byť dobrou odpoveďou na túto požiadavku (27). |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Ďalšia otázka sa týka dohľadu a manažérskej kontroly. Každý súhlasí s tým, že je potrebný náležitý dohľad nad výrobnými procesmi, a tým aj nad vykonanou prácou. Nové technologické nástroje v súčasnosti umožňujú potenciálne zaviesť inteligentné systémy úplnej kontroly pracovníkov v reálnom čase, no existuje riziko, že dohľad a kontrola by sa mohli stať neprimerané. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Otázka rozumnej a primeranej povahy kontroly výkonu práce, ukazovateľov výkonnosti a vzťahu dôvery medzi manažérom a podriadeným je téma, ktorá by mala byť takisto zahrnutá do programu rokovania v rámci sociálneho dialógu na národnej, európskej, medziodborovej a odvetvovej úrovni. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Naďalej kontroverzná je otázka neobjektívnosti algoritmov, údajov používaných na školenie a možných škodlivých dosahov diskriminácie. Niektoré kruhy sa domnievajú, že algoritmy a iné predikčné náborové softvéry môžu znížiť diskrimináciu pri prijímaní nových pracovníkov a podporiť inteligentnejšie prijímanie. Podľa iných hrozí, že náborové softvéry by vždy – hoci neúmyselne – odrážali predpojatosť programátorov týchto robotov vyvinutých na prijímanie pracovníkov. Niektorí odborníci sa domnievajú, že algoritmické modely sú vždy len osobné názory zahalené do matematiky (28). Preto treba dbať na to, aby človek mohol vždy zasiahnuť (v súvislosti so spomenutou zásadou transparentnosti: právo požadovať kritériá rozhodovania), a dohliadať na to, aby zber údajov a ich spracovanie zodpovedali zásadám primeranosti a účelu. V žiadnom prípade sa údaje nesmú použiť na iné účely než tie, na ktoré boli zhromaždené (29). |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Všeobecné nariadenie o ochrane údajov umožňuje členským štátom stanoviť – pomocou právnych predpisov alebo kolektívnych zmlúv – konkrétnejšie pravidlá na zabezpečenie ochrany práv a slobôd v súvislosti so spracúvaním osobných údajov zamestnancov v rámci pracovného pomeru. Táto možnosť je skutočne účinným nástrojom, ktorý musia členské štáty a sociálni partneri využívať (30). |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | V tejto súvislosti treba poznamenať, že riziká sa netýkajú iba zamestnancov. Rozvoj subdodávania online, práce pre platformy a rôznych foriem hromadnej práce (crowd work) sprevádzajú aj nové systémy automatizovaného riadenia výkonnosti a dochádzky, ktoré – ako sa niekedy zdá – prekračujú etické hranice (napr. platforma aktivuje webkameru pracovníka, snímanie obrazovky na diaľku atď.). |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | Algoritmy týchto platforiem, ktoré okrem iného určujú výšku mzdy samostatne zárobkovo činných osôb, ich dobré meno v online prostredí a prístupové práva, sú často nepriehľadné. Pracovníkom nie je vysvetlené, ako tieto algoritmy fungujú, a nemajú ani prístup k uplatňovaným kritériám ich fungovania. |
| --- | --- |

6.12.

7.   Príprava na spravodlivú transformáciu

| 7.1. | Vzhľadom na riziko sociálnej polarizácie, na ktoré poukazujú mnohí odborníci, je v strednodobom horizonte potrebné dôkladne sa zamyslieť nad budúcnosťou našich sociálnych modelov, a to vrátane ich financovania. EHSV žiada Komisiu, aby začala diskusiu o otázke daní a financovania verejných rozpočtov a kolektívnych systémov sociálneho zabezpečenia v ekonomike, kde sa rýchlym tempom zvyšuje miera robotizácie (31), pričom zdaňovanie práce je v Európe aj naďalej hlavným zdrojom daňových príjmov. V tejto diskusii by sa mala venovať pozornosť aj otázke prerozdeľovania výnosov z digitalizácie. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Komisia navrhuje posilniť Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii s cieľom poskytnúť pomoc okrem iného pracovníkom, ktorých pracovní miesto bolo zrušené, ako aj samostatne zárobkovo činným osobám, ktorí svoju činnosť ukončili z dôvodu digitalizácie hospodárstva (digitalizácia, automatizácia) (32). EHSV to považuje za krok smerom k vytvoreniu skutočného európskeho fondu pre transformáciu, ktorý prispeje k predvídaniu a sociálne zodpovednému riadeniu digitálnej transformácie a reštrukturalizácii, ktorá z nej bude vyplývať. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Predmetom diskusie v jednotlivých štátoch sú čoraz častejšie sociálne a v širšom poňatí aj spoločenské aspekty umelej inteligencie. Nedávne diskusie v britskom Parlamente (33) a vo francúzskom Senáte jasne poukázali na to, že v oblasti umelej inteligencie je potrebné podporovať etický prístup, ktorý by sa opieral o viaceré zásady, ako je lojalita, transparentnosť a vysvetliteľnosť algoritmických systémov, etika a zodpovednosť aplikácií umelej inteligencie, lepšia informovanosť vedeckých pracovníkov, odborníkov a špecialistov o možnom zneužití výsledkov ich výskumov. Cieľom správy Cedrica Villaniho z Francúzska je „dať umelej inteligencii zmysel“ (34). Mnohí odborníci z univerzít v Yale, Standforde, Cambridgi a Oxforde varujú pred „nevyriešenými slabinami“ umelej inteligencie a zdôrazňujú, že je naliehavo potrebné ich predvídať, predchádzať im a zmierňovať ich (35). Takisto aj Výskumný fond v Quebecu (Fonds de recherche du Québec, FRQ) sa v spolupráci s Univerzitou v Montreale už niekoľko mesiacov zaoberá projektom Globálneho strediska na monitorovanie spoločenského dosahu umelej inteligencie a digitalizácie (36). |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Všetky tieto iniciatívy ukazujú, že je potrebné, aby diskusia o umelej inteligencii presiahla čisto ekonomický a technický rámec, vďaka čomu by sa mohlo vo verejnej diskusii preskúmať, akú úlohu by mala umelá inteligencia podľa spoločnosti zohrávať, a to aj vo svete práce. Takáto diskusia umožní uniknúť z pasce „falošnej dichotómie“ medzi úplne naivným a optimistickým pohľadom na umelú inteligenciu a jej dosah na jednej strane a očakávaním úplnej katastrofy na strane druhej (37). Začatie týchto diskusií na úrovni jednotlivých štátov predstavuje užitočnú prvú fázu, avšak EÚ musí v tejto súvislosti takisto zohrávať svoju úlohu, a to konkrétne stanoviť etické usmernenia, ktoré už Komisia začala vypracovávať. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Zodpovednosť za uplatňovanie týchto usmernení by sa mala zveriť stredisku pre monitorovanie etiky v systémoch umelej inteligencie. Musíme zabezpečiť, aby umelá inteligencia a jej využívanie prispievali k blahobytu a zlepšeniu postavenia občanov a pracovníkov, pričom by sa zároveň rešpektovali základné práva a zabránilo tomu, aby priamo alebo nepriamo prispievali k postupnej strate zodpovednosti, zručností, kvalifikácie a nezávislosti. Zásada „človek riadi“ sa musí uplatňovať v praxi vo všetkých situáciách, a teda aj vo svete práce. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Táto zásada sa musí uplatňovať aj v iných odvetviach činnosti, ako sú pracovníci v zdravotníctve, ktorí poskytujú služby úzko spojené so životom, zdravím, bezpečnosťou a kvalitou života ľudí. Iba prostredníctvom prísnych etických pravidiel bude možné zaručiť, že nielen pracovníci, ale aj spotrebitelia, pacienti, klienti a ostatní poskytovatelia služieb budú môcť naplno využiť výhody vyplývajúce z nových spôsobov využívania umelej inteligencie. |
| --- | --- |

7.6.

V Bruseli 19. septembra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Acemoglu, D., Restrepo, P. (2018): Artificial Intelligence, Automation and Work (Umelá inteligencia, automatizácia a práca), Pracovný dokument NBER 24196, január 2018. Pozri aj: Conseil d’orientation pour l’emploi (2017), Automatisation, numérisation et emploi (Automatizácia, digitalizácia a zamestnanosť). (zväzok 1) (www.coe.gouv.fr).

1

Artificial Intelligence, Automation and Work

Automatisation, numérisation et emploi

(2)  Acemoglu, D., op. cit.; Conseil d’orientation pour l’emploi (2017), op. cit.

2

(3)  COM(2018) 380 final.

3

(4)  Smernica 2002/14/ES; Joint Declaration of Intent by UNICE, ETUC and CEEP on social dialogue and new technologies, 1985; Joint opinion of the social partners on new technologies, the organisation of work and the adaptability of the labour market, 1991; Reference guidelines for managing change and its social impact, 2003.

4

Joint Declaration of Intent by UNICE, ETUC and CEEP on social dialogue and new technologies

Joint opinion of the social partners on new technologies, the organisation of work and the adaptability of the labour market

Reference guidelines for managing change and its social impact

(5)  COM(2018) 246 final.

5

(6)  https://ifr.org/ifr-press-releases/news/robots-double-worldwide-by-2020.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 288, 31.8.2017, s. 1.

7

(8)  Pozri najmä: https://www.techemergence.com.

8

(9)  Ú. v. EÚ C 288, 31.8.2017, s. 1.

9

(10)  Eurofound (2015), Automation, digitalisation and platforms: Implications for work and employment (Automatizácia, digitalizácia a platformy: Dosah na prácu a zamestnanosť), Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg.

10

Automation, digitalisation and platforms: Implications for work and employment

(11)  Ú. v. EÚ C 13, 15.1. 2016, s. 161.

11

(12)  Frey a Osborne, 2013; Bowles, 2014; Arntz, Gregory a Zierahn, 2016; Le Ru, 2016; McKinsey, 2016; OCDE, 2017; pozri aj prieskumné stanovisko CCMI/136 (Ú. v. EÚ C 13, 15.1.2016, s. 161).

12

(13)  http://www.oecd.org/employment/future-of-work/.

13

(14)  COM(2018) 237 final.

14

(15)  Ú. v. EÚ C 367, 10.10.2018, s 15.

15

(16)  Holandská vedecká rada pre vládnu politiku.

16

(17)  https://english.wrr.nl/latest/news/2015/12/08/wrr-calls-for-inclusive-robot-agenda.

17

(18)  Pozri práce Európskej agentúry pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci o „vznikajúcich rizikách“ (https://osha.europa.eu/sk/emerging-risks). Podľa agentúry sa „súčasné postupy a technické normy zamerané na ochranu zamestnancov pred rizikom práce so spolupracujúcimi robotmi budú musieť pri príprave na tento vývoj revidovať.“

18

(19)  COM(2018) 246 final.

19

(20)  Spoločný text UNICE, CEEP, UEAPME a ETUC, 16.10.2003.

20

(21)  Smernica 2002/14/ES, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre informovanie a porady so zamestnancami v Európskom spoločenstve.

21

(22)  Ú. v. EÚ C 303, 19.8.2016, s. 54; Ú. v. EÚ C 173, 31.5.2017, s. 15; Ú. v. EÚ C 129, 11.4.2018, s. 7; Ú. v. EÚ C 434, 15.12.2017, s. 30.

22

(23)  Ú. v. EÚ C 434, 15.12.2017, s. 30.

23

(24)  Ú. v. EÚ C 367, 10.10.2018, s. 15.

24

(25)  Ú. v. EÚ C 288, 31.8.2017, s. 1; Ú. v. EÚ C 367, 10.10.2018, s. 15.

25

(26)  Niekoľko európskych médií informovalo o pracovných podmienkach v istých logistických centrách, kde sú pracovníci úplne podriadení algoritmom, ktoré im zadávajú úlohy, ktoré majú v určenej lehote vykonať, a kde sa ich výkonnosť meria v reálnom čase.

26

(27)  Ú. v. EÚ C 367, 10.10.2018, s. 15.

27

(28)  Cathy O’Neil, PhD (Harvard), vedecká pracovníčka v oblasti dát, Models are opinions embedded in mathematics (Modely sú názory zahalené do matematiky) (https://www.theguardian.com/books/2016/oct/27/cathy-oneil-weapons-of-math-destruction-algorithms-big-data).

28

Models are opinions embedded in mathematics

(29)  Pozri najmä práce Nezávislého strediska pre ochranu osobných údajov (CNIL) vo Francúzsku, Comment permettre à l’homme de garder la main? Les enjeux éthiques des algorithmes et de l’intelligence artificielle (Ako zaručiť ľuďom kontrolu? Etické problémy algoritmov a umelej inteligencie).

29

Comment permettre à l’homme de garder la main? Les enjeux éthiques des algorithmes et de l’intelligence artificielle

https://www.cnil.fr/sites/default/files/atoms/files/cnil_rapport_garder_la_main_web.pdf).

(30)  Nariadenie (EÚ) č. 2016/679 (článok 88).

30

(31)  https://ifr.org/ifr-press-releases/news/robots-double-worldwide-by-2020.

31

(32)  COM(2018) 380 final.

32

(33)  https://www.parliament.uk/ai-committee.

33

(34)  http://www.enseignementsup-recherche.gouv.fr/cid128577/rapport-de-cedric-villani-donner-un-sens-a-l-intelligence-artificielle-ia.html.

34

(35)  https://www.eff.org/files/2018/02/20/malicious_ai_report_final.pdf.

35

(36)  http://nouvelles.umontreal.ca/article/2018/03/29/le-quebec-jette-les-bases-d-un-observatoire-mondial-sur-les-impacts-societaux-de-l-ia/.

36

(37)  Acemoglu, D., op.cit. Pozri tiež Eurofound (2015), Automation, digitalisation and platforms: Implications for work and employment (Automatizácia, digitalizácia a platformy: Dosah na prácu a zamestnanosť), Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg, s. 23: The risks comprise unwarranted optimism, undue pessimism and mistargeted insights (Riziko spočíva v bezdôvodnom optimizme, prehnanom pesimizme a nesprávnom pochopení).

37

Automation, digitalisation and platforms: Implications for work and employment

The risks comprise unwarranted optimism, undue pessimism and mistargeted insights

---

| 6.12.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 440/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 440/8

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Dôvera, súkromie a bezpečnosť spotrebiteľov a podnikov v oblasti internetu vecí

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2018/C 440/02)

| Spravodajca: | Carlos TRIAS PINTÓ |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Dimitris DIMITRIADIS |

Spravodajca:

Carlos TRIAS PINTÓ

Pomocný spravodajca:

Dimitris DIMITRIADIS

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 15. februára 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 29 ods. 2 rokovacieho poriadku
  stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 4. septembra 2018 |
| Prijaté v pléne | 19. septembra 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 537 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 182/3/2 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

15. februára 2018

Právny základ

článok 29 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

4. septembra 2018

Prijaté v pléne

19. septembra 2018

Plenárne zasadnutie č.

537

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

182/3/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Internet vecí prináša vzhľadom na prepojenosť osôb a vecí obrovskú škálu príležitosti pre občanov a podniky. Tieto príležitosti by mal podporiť súbor záruk a kontrol na zabezpečenie úspešného zavádzania internetu vecí. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Keďže jedným z pilierov internetu vecí je automatické prijímanie rozhodnutí bez ľudského zásahu, treba zabezpečiť, aby takéto rozhodnutia nenarúšali práva spotrebiteľov, prípadne nespôsobovali etické riziká a neodporovali základným zásadám a ľudským právam. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV žiada európske inštitúcie a členské štáty EÚ, aby: |
| --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | zaručili bezpečnosť a ochranu súkromia vytvorením vhodných regulačných rámcov, ktoré budú zahŕňať prísne monitorovacie a kontrolné opatrenia; |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.3.2. | jasne vymedzili zodpovednosť všetkých subjektov v dodávateľskom reťazci výrobku a súvisiacich informačných tokoch a zabránili vzniku právnych medzier v prípade, keď je zapojených viacero výrobcov a distribútorov; |
| --- | --- |

1.3.2.

| 1.3.3. | poskytli adekvátne zdroje a zaviedli účinné mechanizmy koordinácie medzi Európskou komisiou a členskými štátmi s cieľom zaručiť koherentné a harmonizované vykonávanie revidovaných aj nových právnych predpisov, a zároveň sa zaoberali medzinárodným prostredím; |
| --- | --- |

1.3.3.

| 1.3.4. | monitorovali rozvoj nových technológií súvisiacich s internetom vecí s cieľom zaručiť vysokú bezpečnosť, plnú transparentnosť a spravodlivý prístup; |
| --- | --- |

1.3.4.

| 1.3.5. | podporili európsku a medzinárodnú normalizáciu na zabezpečenie spoľahlivosti, dostupnosti, odolnosti a kontinuity produktov; |
| --- | --- |

1.3.5.

| 1.3.6. | monitorovali trhy, zachovali rovnaké podmienky pri implementácii internetu vecí a zabránili koncentrácii nadnárodných hospodárskych síl u nových aktérov v oblasti technológií; |
| --- | --- |

1.3.6.

| 1.3.7. | sa zaviazali, že budú podporovať opatrenia na zvyšovanie povedomia a získavanie digitálnych zručností, ako aj základný výskum a inovácie v tejto oblasti; |
| --- | --- |

1.3.7.

| 1.3.8. | zabezpečili úplné zavedenie a účinné využívanie systémov alternatívneho riešenia sporov a riešenia sporov online (ARS a RSO); |
| --- | --- |

1.3.8.

| 1.3.9. | zabezpečili vytvorenie, zavedenie a náležité fungovanie európskeho systému hromadných žalôb, ktorý umožní zastaviť konanie a získať odškodnenie aj v situáciách, kedy používanie internetu vecí spôsobí škodu alebo ujmu kolektívnej povahy, tak, ako by to malo vyplývať z Novej dohody so spotrebiteľom. |
| --- | --- |

1.3.9.

| 1.4. | Dôvera spotrebiteľov bude závisieť od dôsledného dodržiavania príslušnej legislatívy a sprostredkovania najlepších postupov podnikov v oblasti ochrany súkromia a bezpečnosti, pričom je povinnosťou inštitúcií prepojiť ich so stratégiami sociálnej zodpovednosti podnikov a sociálne zodpovedných investičných stratégií. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Sociálny a hospodársky vplyv internetu vecí sa zvýši, pokiaľ sa vhodným spôsobom vzájomne prepojí s vykonávaním sociálno-environmentálnych politík v rámci hospodárstva spoločného využívania zdrojov, obehového hospodárstva a hospodárstva zameraného na funkčnosť. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Súvislosti

| 2.1. | Za posledných pätnásť rokov došlo k prudkému rozmachu internetu, čo viedlo k zmenám vo všetkých oblastiach každodenného života a ovplyvnilo viaceré spotrebiteľské návyky. Teraz sa predpokladá, že v nasledujúcich desiatich rokoch zasiahne revolúcia internetu vecí odvetvie energetiky, poľnohospodárstva či dopravy, ako aj konvenčnejšie odvetvia hospodárstva a časti spoločnosti. To znamená potrebu integrovaných politík, ktoré budú inteligentným spôsobom pristupovať k týmto technologickým zmenám. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pojem internet vecí má svoj pôvod v Massachusetts Institute of Technology (MIT), a v podstate vychádza z predstavy sveta plného zariadení, ktoré sú navzájom úplne prepojené, aby sa mohli automaticky zároveň vykonávať rôzne interoperabilné procesy. Európska únia sa pripravuje na riešenie digitálnej konvergencie a zvládanie nových výziev vyplývajúcich z internetu vecí už od spustenia plánu Iniciatíva i2010 – Európska informačná spoločnosť pre rast a zamestnanosť (1), až po nedávny akčný plán internetu vecí (pozri dokument Rozvoj internetu vecí v Európe, ktorý sprevádza oznámenie z roku 2016 Digitalizácia európskeho priemyslu – Využiť výhody jednotného digitálneho trhu v plnej miere (2)). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EHSV sa už mnohokrát vyjadril k štvrtej priemyselnej revolúcii, ktorú charakterizuje konvergencia digitálnych, fyzických a biologických technológií, pričom poukazuje na stanovisko z roku 2017 (3). Internet vecí je totiž vyhľadávaným priestorom pre zavádzanie najpokročilejších foriem umelej inteligencie, a zásady, ktoré hlása EHSV, predovšetkým zásada „kontroly človekom“, sú tam vystavené tvrdej skúške. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Zariadeniam internetu vecí často chýbajú pravidlá overovania potrebné na zachovanie bezpečnosti údajov používateľov. To spôsobuje problémy, keďže zariadenia, údaje a partneri dodávateľského reťazca sú vystavení narušeniam bezpečnosti týchto zariadení. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Nové technológie, ako je blockchain, môžu vyriešiť problémy bezpečnosti a dôvery: môžu sa využívať na sledovanie merania údajov pochádzajúcich zo senzorov a zabrániť nielen zdvojovaniu s inými škodlivými údajmi, ale aj zachovať integritu a vysledovateľnosť zmien; distribuovaný záznam môže umožniť identifikáciu zariadení internetu vecí, overovanie a bezpečný a bezchybný prevod údajov; senzory internetu vecí sa môžu využívať na vzájomnú výmenu údajov prostredníctvom blockchainu namiesto zapojenia tretieho subjektu; využívanie inteligentných zmlúv umožňuje nezávislosť zariadení aj individuálnu identitu a integritu údajov; náklady na vytváranie a prevádzku sa znižujú, keďže nie je potrebný sprostredkovateľ; a nakoniec, zariadenia internetu vecí v rámci blockchainu poskytujú záznamy o pripojených zariadeniach, čo je veľmi užitočné pri riešení všetkých problémov (4). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Technológie distribuovaných záznamov s otvoreným zdrojovým kódom sa zase vyvíjajú s cieľom umožniť výmenu informácií a hodnôt medzi zariadeniami internetu vecí. Neumožňujú hĺbkovú analýzu údajov, ale využívajú štruktúru založenú na matematickej koncepcii nazývanej riadený acyklický graf (DAG), ktorá zabraňuje províziám a umožňuje, aby sa kapacita siete zvyšovala podľa nárastu počtu používateľov. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Tento fenomén má obrovský hospodársky (5) a sociálny potenciál a prináša mnoho príležitostí, ale aj závažné problémy vyplývajúce zo súvisiacich rizík. Má prierezový a multidisciplinárny charakter a vplýva rovnako na podniky aj spotrebiteľov, správne orgány aj občanov. Preto by sa pri riešení tejto problematiky mal zvážiť spoločný prístup, ktorý ale zároveň zohľadní špecifický charakter jednotlivých situácií. V tejto súvislosti treba poznamenať, že Organizácia Spojených národov odhaduje do roku 2020 päťdesiat miliárd navzájom prepojených zariadení s aplikáciami pre spotrebiteľov prostredníctvom televízorov, chladničiek, bezpečnostných kamier, vozidiel atď. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Aplikácie internetu vecí už prinášajú sociálne a hospodárske výhody v kontexte globalizovaného sveta, čo okrem iného znamená viac služieb prispôsobených sociálno-ekonomickému kontextu, kratšie cykly spätnej väzby, opravy na diaľku, podporu pri rozhodovaní, lepšie prideľovanie zdrojov alebo diaľková kontrola služieb. Objavujú sa však veľmi citlivé súvisiace faktory, ako je súkromie a bezpečnosť, informačná asymetria a transparentnosť transakcií, komplexné zodpovednosti, blokovanie produktov a systémov, alebo tiež väčší počet hybridných produktov, čo môže mať vplyv na vlastníctvo a vystaviť spotrebiteľov diaľkovému uplatňovaniu zmlúv a následné zníženie záruk. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Veľké výzvy v právnej oblasti, ktorým čelí EÚ a jej členské štáty, vyplývajú zo skutočnosti, že mnohé špecifické prvky internetu vecí (značná komplexnosť a vysoká vzájomná závislosť, prvok nezávislosti, zložky tvorby a/alebo spracovania údajov a otvorený rozmer) sú spoločné s inými rozvíjajúcimi sa digitálnymi technológiami, ako je blockchain, 3D tlač a cloud computing. EHSV sa domnieva, že pracovný dokument Európskej komisie o zodpovednosti nových digitálnych technológií je ďalším krokom správnym smerom (6). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Maximalizácia výhod a minimalizácia rizík súvisiacich s internetom vecí znamená poskytovanie dostupných, jasných, stručných a presných informácií, a najmä podporu digitálnej integrácie a pripojiteľnosti zraniteľnejších spotrebiteľov, a to prostredníctvom navrhovania produktov a služieb, ktoré sú plne vysledovateľné a obsahujú integrované pravidlá dôvery, ochrany súkromia a bezpečnosti. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Dôvera spotrebiteľov a podnikateľov v internet vecí

| 3.1. | Internet vecí je komplexným ekosystémom, ktorý umožňuje vzájomné prepojenie zariadení od rôznych výrobcov, distribútorov alebo programátorov softvéru. To môže spôsobiť ťažkosti pri určovaní zodpovednosti za porušovanie pravidiel alebo za materiálne alebo iné škody spôsobené tretím osobám alebo systémom chybnými produktmi alebo prostredníctvom siete produktmi, ktoré boli tretími osobami použité na neurčený účel. Je dokonca možné, že mnohé subjekty, ktoré sú zapojené do globálneho hodnotového reťazca produktu nemajú dostatočné odborné znalosti a skúsenosti v oblasti bezpečnosti a ochrany údajov pre sieťové zariadenia. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Z tohto dôvodu je potrebný nový prístup k zodpovednosti, ktorého cieľom bude zabezpečiť ochranu spotrebiteľov a podnikov využívajúcich aplikácie internetu vecí, a to v prostredí, v ktorom sa môžu produkty s vhodnou konfiguráciou poškodiť alebo destabilizovať v dôsledku incidentov v oblasti digitálnej bezpečnosti alebo nedovoleného použitia na neurčený účel (napríklad hackerstvo). Toto prostredie by malo umožniť predvídať, predchádzať a chrániť pred takýmto automatizovaným rozhodovaním, ktoré môže narušiť etické zásady a všeobecne uznávané ľudské práva. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV víta preskúmanie uplatňovania smernice o zodpovednosti za chybné výrobky z roku 1985 (7), ako aj vytvorenie expertnej skupiny so zapojením viacerých zainteresovaných strán, ktorá sa bude zaoberať otázkou zodpovednosti a novými technológiami s cieľom zabezpečiť spravodlivú rovnováhu medzi záujmami výrobcov a spotrebiteľov. V novom rámci zodpovednosti by sa mala jasne zaviesť vysledovateľnosť zodpovednosti a bezpečnosti v celom hodnotovom reťazci výrobku, ako aj počas jeho životného cyklu, a začleniť udržateľnosť ako nový prvok, ktorým sa povinne stanoví aktualizácia, vylepšenie, prenosnosť, kompatibilita, opätovné použitie, oprava alebo prispôsobenie výrobku. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | V súvislosti s internetom vecí by sa malo osobitne preskúmať určovanie zodpovednosti všetkých subjektov v dodávateľskom reťazci výrobku a zabrániť vzniku právnych medzier v prípade, keď je viacero výrobcov a distribútorov. EHSV považuje za nevyhnutné jasne určiť postupy, ktoré by mali spotrebitelia dodržiavať v každom prípade, a podporovať mechanizmy alternatívneho riešenia sporov. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV zdôrazňuje význam informácií poskytovaných pred uzavretím zmluvy, transparentných zmluvných ustanovení a jasných pokynov na používanie zariadení; výslovne by sa malo poukázať na súvisiace riziká a ochranné opatrenia. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Musí sa zaručiť interoperabilita a kompatibilita zariadení a softvéru s cieľom predchádzať problémom a umožniť spotrebiteľovi porovnávať poskytovateľov. EHSV zdôrazňuje, že tento faktor je takisto kľúčom k vytvoreniu rovnakých podmienok pre veľké aj malé a stredné podniky. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV sa zároveň zasadzuje za dodržiavanie neutrality siete a vyzýva Komisiu, aby dôsledne monitorovala správanie na trhu. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Ochrana súkromia spotrebiteľov v rámci internetu vecí

| 4.1. | Všeobecným nariadením o ochrane údajov (8) sa zlepšili možnosti spotrebiteľov vykonávať kontrolu nad svojimi osobnými údajmi a preferenciami v oblasti súkromia. Používateľ zariadenia musí mať kontrolu nad tým, ako sa využívajú údaje, ktoré generuje, aj to, kto môže mať prístup k týmto údajom, pričom rôznorodosť údajov, ako aj ich agregácia a prepájanie s inými údajmi, predstavuje vážne riziko pre súkromie v ekosystéme internetu vecí. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Nemožno prehliadnuť účinky veľkého počtu produktov, služieb alebo subjektov na ochranu súkromia a údajov pri nezávislom prenose týchto údajov vďaka prepojenosti zariadení. Rovnako aj v prípadoch, keď sa spracúvajú alebo preformulovávajú informácie na základe údajov, ktoré boli pôvodne zabezpečené, by sa mohli získavať presné poznatky o zvykoch, lokalizácii, záujmoch a preferenciách jednotlivcov, čím sa zvýši dostupnosť a sledovateľnosť profilu používateľa. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Právne záruky musia zabezpečiť, aby si mohli používatelia v plnej miere uplatňovať svoje práva na súkromie a ochranu osobných údajov bez obmedzenia. Zabráni sa tým možnému poškodzovaniu, ako sú diskriminačné postupy, invazívny marketing, strata súkromia alebo narušenia bezpečnosti. Spotrebitelia zase musia byť informovaní o ekonomickej hodnote svojich údajov a mať výlučné právo poskytovať tieto údaje. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ako sa uvádza vo všeobecnom nariadení o ochrane údajov, podniky a regulačné orgány musia v dôsledku toho pravidelne upravovať rozsah zhromažďovania osobných údajov a posudzovať, do akej miery sú spracúvané údaje primerané a potrebné na poskytnutie služby. Aspekty súkromia a dôsledky v tejto oblasti sa musia hodnotiť počas celého procesu tvorby, navrhovania a vývoja pripojeného produktu a on-line ekosystému, v ktorom pôsobí (ochrana súkromia už v štádiu návrhu). Preto sa na internet vecí musí dôsledne uplatňovať zásada špecifickej ochrany súkromia a zásada štandardnej ochrany súkromia. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Všetky pripojené produkty musia byť následne konfigurované podľa predvoleného modelu na najvyššiu úroveň ochrany súkromia (špecifické a štandardné nastavenie), čím sa zabráni neželanému sledovaniu správania používateľov a ich aktivít. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | V každom prípade musia spotrebitelia presne vedieť, ktoré údaje sa zbierajú, kto má k týmto údajom prístup a na aký účel sa použijú, kým budú aktívne využívať produkt alebo službu, aké zásady ochrany súkromia sa uplatňujú a či použité algoritmy vplývajú na kvalitu a cenu služby alebo jej dostupnosť. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Bezpečnosť spotrebiteľov a podnikov v rámci internetu vecí

| 5.1. | Prepojenie zariadení, ktoré je charakteristické pre ekosystém internetu vecí môže podnietiť rozvoj nelegálnych alebo nežiaducich technologických praktík a tento ekosystém sa môže stať priestorom na vznik rizík a ich virálne šírenie. Preto treba vynaložiť rozsiahle úsilie zamerané na bezpečnosť, a to vo všetkých zložkách systému. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Ponuka produktov a aktualizácie týkajúce sa kybernetickej bezpečnosti musia byť odôvodnené a zabezpečovať pokrytie nielen samostatných zariadení, ale aj bezpečnostných rizík, ktoré so sebou prináša prepojenie s inými zariadeniami internetu vecí, pričom sa z dôvodu počtu týchto zariadení nesmú zvoľňovať normy kvality v oblasti bezpečnosti. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | V tejto súvislosti sa v návrhu nariadenia o Agentúre EÚ pre kybernetickú bezpečnosť (9) uvádza rámec certifikácie informačných a komunikačných technológií, ktorý umožní vymedzenie systémov dobrovoľnej certifikácie bezpečnosti a označovania v prípade rôznych typov produktov vrátane produktov internetu vecí. EHSV síce víta toto opatrenie, no vyjadruje obavy v súvislosti s tým, že sa neuplatňuje povinne. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Opatrenia v oblasti kybernetickej bezpečnosti by mali pokrývať riziká vyplývajúce zo všetkých typov ohrození, a to najmä hackerstva, nepovoleného prístupu alebo nesprávneho používania, ako aj riziká súvisiace s platobnými prostriedkami a finančnými podvodmi. EHSV v tejto súvislosti podporuje právomoci udelené expertnej skupine, v ktorej sú zastúpené viaceré zainteresované strany a ktorá sa zaoberá otázkou zodpovednosti a nových technológií. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Zároveň sa treba zaoberať ochranou jednotlivých spotrebiteľov pred rizikami, ako je využívanie blízkosti, spoločných frekvenčných pásiem, vystavenie účinkom elektromagnetických polí alebo prípadné interferencie s pripojenými zariadeniami udržujúcimi životné funkcie. EHSV podporuje uplatnenie opatrení na monitorovanie a preventívne stiahnutie produktu v súvislosti s ochranou zdravia a bezpečnosťou spotrebiteľov alebo ich osobných a majetkových záujmov. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Podniky musia prevziať najlepšie postupy, ako je špecificky navrhnutá a štandardná ochrana, a mali by podliehať nezávislému externému hodnoteniu. V prípade bezpečnostných incidentov alebo porušenia ochrany údajov budú mať podniky povinnosť oznámiť tieto incidenty, ako aj informácie o zodpovednosti za škodu a porušenie predpisov. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Podniky musia spotrebiteľom poskytnúť jednoduché a dostupné informácie, ktoré im umožnia prijať adekvátne rozhodnutia a zvoliť si bezpečné postupy, a musia im poskytnúť aj potrebné bezpečnostné aktualizácie počas celého životného cyklu produktu. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Musí sa vyriešiť absencia jednotných pravidiel v súvislosti so sieťami internetu vecí. Treba vyvinúť moderné širokopásmové technológie novej generácie, vďaka ktorým sa zlepšia súčasné infraštruktúry. |
| --- | --- |

5.8.

6.   Návrhy opatrení verejnej politiky (10)

| 6.1. | Verejné orgány sa pri výkone svojich právomocí na rôznych územiach Európskej únie musia aktívne zapájať do tvorby politík a akčných plánov v oblasti internetu vecí s cieľom dosiahnuť rovnováhu medzi rôznymi zainteresovanými stranami, predvídať problematické oblasti a opatrne zmierňovať prípadné nepriaznivé účinky. EHSV navrhuje: |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | vytvoriť pre pilotné projekty a na overovanie koncepcií testovacie prostredie (tzv. sand box – zabezpečené prostredie), čiže fyzické prostredie, zoskupenia atď. Cieľom by malo byť nielen testovanie technológií, ale aj regulačných modelov (11); |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | financovať technologické infraštruktúry, ktoré umožnia rozvoj inovačných projektov internetu vecí v rámci nového programu Horizont Európa; |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | určiť nezávislé inštitúty a agentúry ako sprostredkovateľov a orgány dohľadu nad projektami internetu vecí. EHSV víta príslušné opatrenia uvedené v tejto súvislosti v nariadení o kybernetickej bezpečnosti z roku 2017 a vyzýva Komisiu, aby účinne podporovala normalizáciu v digitálnom odvetví s využitím primeraných rozpočtových prostriedkov (12); |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | podporiť vznik verejno-súkromných platforiem spolupráce a partnerstva, do ktorých by sa zapojila vedecká obec, priemysel a spotrebitelia; |
| --- | --- |

6.1.4.

| 6.1.5. | podporiť investície do rozvoja miestnych modelov podnikania s cieľom využívať výhody, ktoré prináša internet vecí, a uľahčiť riešenie takých zložitých otázok, ako je ochrana a vlastníctvo údajov; |
| --- | --- |

6.1.5.

| 6.1.6. | realizovať budovanie kapacít v prostredí podnikov s cieľom viesť k spoločnej zodpovednosti. Malo by sa zabezpečiť, aby bola do produktov a služieb IKT začlenená bezpečnosť a špecifická a štandardná ochrana súkromia, a to v súlade s takzvanou povinnosťou starostlivosti, ktorú podporuje nové nariadenie o kybernetickej bezpečnosti. EHSV v tejto súvislosti víta plánované vypracovanie kódexov správania, ktorými sa doplnia právne predpisy; |
| --- | --- |

6.1.6.

| 6.1.7. | podporiť európske a medzinárodné normalizačné iniciatívy s cieľom zabezpečiť zásadné vlastnosti systémov internetu vecí, a to spoľahlivosť, bezpečnosť, dostupnosť, odolnosť, udržiavateľnosť a použiteľnosť. Normalizácia je dôležitá najmä na rýchlu realizáciu vysoko digitalizovaných procesov priemyselnej výroby; |
| --- | --- |

6.1.7.

| 6.1.8. | zabezpečiť, aby mali používatelia internetu vecí, najmä najzraniteľnejšie osoby alebo osoby žijúce v riedko osídlených oblastiach, cenovo dostupný, vysokokvalitný prístup; |
| --- | --- |

6.1.8.

| 6.1.9. | podporiť informačné kampane a vzdelávacie programy s cieľom uľahčiť prijatie internetu vecí podnikmi a spotrebiteľmi a umožniť im získavanie zručností a schopností (13), v rámci ktorých sa bude venovať osobitná pozornosť zraniteľným skupinám a rozmanitosti; |
| --- | --- |

6.1.9.

| 6.1.10. | zaviesť iniciatívy v oblasti vzdelávania zamerané na primeranú prevenciu vzhľadom na skoré začlenenie detskej populácie do digitálneho prostredia; |
| --- | --- |

6.1.10.

| 6.1.11. | začať diagnostické analýzy a štúdie o vplyve internetu vecí v oblastiach, ako sú nové modely trvalo udržateľnej výroby a spotreby; |
| --- | --- |

6.1.11.

| 6.1.12. | zabezpečiť úplné zavedenie a účinné využívanie systémov alternatívneho riešenia sporov a riešenia sporov online (ARS a RSO); |
| --- | --- |

6.1.12.

| 6.1.13. | zabezpečiť vytvorenie, zavedenie a náležité fungovanie európskeho systému hromadných žalôb, ktorý umožní zastaviť konanie a získať odškodnenie aj v situáciách, kedy používanie internetu vecí spôsobí škodu alebo ujmu kolektívnej povahy, tak, ako by to malo vyplývať z Novej dohody so spotrebiteľom. |
| --- | --- |

6.1.13.

| 6.2. | EHSV zároveň vyzýva Komisiu, aby posúdila pravidlá, ktoré priamo alebo nepriamo súvisia s internetom vecí a v prípade potreby zlepšila súčasné právne predpisy. V tejto súvislosti by sa mala
  Nová dohoda so spotrebiteľom
  zamerať aj na prepojené zariadenia, siete a ich bezpečnosť, ako aj na údaje súvisiace s takýmito zariadeniami. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EHSV na záver zdôrazňuje význam zavedenia mechanizmov spolupráce a koordinácie medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o účinné a jednotné uplatňovanie pripravovaných právnych predpisov, ako aj pri dohovoroch, ktoré by mala Európska únia uzavrieť mimo svojho územia vzhľadom na umiestnenie sídiel spoločností a dodávateľov s osobitným dôrazom na výmenu osvedčených postupov. Musí sa koordinovať medzinárodná politika v oblasti cezhraničných tokov údajov, aby zúčastnené krajiny mohli vo svojich právnych predpisoch, hmotných aj procesných, zaviesť rovnako prísne ochranné normy. |
| --- | --- |

6.3.

V Bruseli 19. septembra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2005) 229 final.

1

(2)  COM(2016) 180 final.

2

(3)  Umelá inteligencia – vplyv umelej inteligencie na (digitálny) jednotný trh, výrobu, spotrebu, pracovné príležitosti a spoločnosť (Ú. v. EÚ C 288, 31.8.2017, s. 1).

3

Umelá inteligencia – vplyv umelej inteligencie na (digitálny) jednotný trh, výrobu, spotrebu, pracovné príležitosti a spoločnosť

(4)  Pozri Khwaja Shaik: Why blockchain and IoT are best friends https://www.ibm.com/us-en/?lnk=m; na tému inovácie vo finančnom sektore Európskej únie pozri dokument Ú. v. EÚ C 246, 28.7.2017, s. 8.

4

Why blockchain and IoT are best friends

(5)  Konzultačná firma Digital McKinsey odhaduje, že internet vecí bude mať do roku 2025 potenciálny ekonomický vplyv 3,9 mld. až 11,1 mld. USD ročne.

5

(6)  SWD(2018) 137.

6

(7)  COM(2018) 246 final.

7

(8)  Nadobudlo účinnosť 25. mája 2018.

8

(9)  Pozri COM(2017) 477 final.

9

(10)  Pozri Internet of Things: The New Government-to-Business Platform, dokument skupiny Svetovej Banky.

10

Internet of Things: The New Government-to-Business Platform

(11)  Pozri: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/eu-and-eea-member-states-sign-cross-border-experiments-cooperative-connected-and-automated.

11

(12)  Ú. v. EÚ C 197, 8.6.2018, s. 17.

12

(13)  Ú. v. EÚ C 434, 15.12.2017, s. 36.

13

---

| 6.12.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 440/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 440/14

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Vhodnejšie ukazovatele na hodnotenie cieľov trvalo udržateľného rozvoja — príspevok občianskej spoločnosti

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2018/C 440/03)

| Spravodajkyňa: | Brenda KING |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Thierry LIBAERT |

Spravodajkyňa:

Brenda KING

Pomocný spravodajca:

Thierry LIBAERT

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 15. februára 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 29 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 5. septembra 2018 |
| Prijaté v pléne | 19. septembra 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 537 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 194/2/3 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

15. februára 2018

Právny základ

článok 29 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

5. septembra 2018

Prijaté v pléne

19. septembra 2018

Plenárne zasadnutie č.

537

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

194/2/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) už odvtedy, ako európske inštitúcie prijali v roku 2015 Agendu 2030 pre udržateľný rozvoj Organizácie Spojených národov, žiada Európsku komisiu, aby vytvorila zastrešujúcu stratégiu trvalo udržateľného rozvoja EÚ s konkrétnymi cieľmi, cieľovými hodnotami a opatreniami na dosiahnutie 17 cieľov udržateľného rozvoja. Napriek skutočnosti, že EÚ pri prijímaní Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj zohrala vedúcu úlohu a že ciele trvalo udržateľného rozvoja odrážajú základné hodnoty EÚ, ktorými je podporovanie väčšieho sociálneho, politického, hospodárskeho a environmentálneho súladu, Európska komisia doteraz nedokázala vypracovať zastrešujúcu stratégiu. Diskusný dokument s názvom Smerom k udržateľnej Európe do roku 2030, ktorý má byť uverejnený do konca roka 2018, je príležitosťou upozorniť na dôležitosť prijatia zastrešujúcej európskej stratégie. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Jednotné vykonávanie Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj v EÚ a na národnej úrovni ohrozuje v súčasnosti chýbajúca európska stratégia udržateľného rozvoja. Prístupy k riešeniu cieľov udržateľného rozvoja môžu byť rozdielne, pretože niektoré členské štáty už pripravujú národné stratégie trvalo udržateľného rozvoja, hoci neexistuje žiaden európsky strategický rámec alebo spoločné vykonávacie usmernenia. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV víta prvú výročnú monitorovaciu správu Eurostatu o cieľoch udržateľného rozvoja za rok 2017 (1), ktorá vychádza zo súboru 100 ukazovateľov s použitím prísnych kritérií týkajúcich sa údajov. EHSV však zistil niekoľko nedostatkov v súčasnom súbore ukazovateľov, ktoré by sa mali posúdiť v budúcich vydaniach výročnej správy Eurostatu o monitorovaní cieľov udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV požaduje ukazovatele, ktoré môžu byť základom pre plánovanie a formovanie politík. Súčasný súbor ukazovateľov neumožňuje stanoviť, ako ďaleko sa nachádzame od dosiahnutia cieľových hodnôt, ani neumožňuje primerané hodnotenie pokroku. Pre ciele udržateľného rozvoja sa musia stanoviť konkrétne cieľové hodnoty v oblastiach politiky EÚ a ukazovatele musia umožniť monitorovanie ich dosahovania. EÚ by v prípade absencie konkrétnych cieľových hodnôt v oblastiach politiky EÚ mohla hodnotiť výsledky členského štátu na základe porovnania s najlepšími a priemernými výsledkami. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV tiež zistil určité technické obmedzenia, ktoré je potrebné vyriešiť, aby sa použili najlepšie ukazovatele. Napríklad používanie prierezových ukazovateľov, ktoré by poskytovali informácie o súčinnosti cieľov a dilemách týkajúcich sa týchto cieľov, je naďalej nedostatočné. Takisto sa v plnej miere nezohľadňujú účinky presahovania na trvalo udržateľný rozvoj partnerských krajín a monitorovanie politickej koherentnosti dôležitých vonkajších a domácich politických cieľov. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Eurostat a národné štatistické úrady musia uplatňovať koherentný rámec ukazovateľov. Mal by sa zaviesť komplexný a integrovaný systém ukazovateľov, aby sa na európskej a vnútroštátnej úrovni zaručilo spoľahlivé monitorovanie vykonávania cieľov trvalo udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Eurostat a národné štatistické úrady majú obmedzené ľudské a finančné zdroje pre zber nových údajov, a preto nie je vždy možné získať nové a špecifickejšie ukazovatele. EHSV požaduje primerané zdroje, aby sa toto dôležité obmedzenie odstránilo. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV žiada väčšie zapojenie občianskej spoločnosti do vymedzenia ukazovateľov a hodnotenia pokroku EÚ smerom k dosahovaniu cieľov. Prierezový charakter cieľov trvalo udržateľného rozvoja si vyžaduje integrovanú spoluprácu viacerých zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV odporúča, aby súbor ukazovateľov dopĺňala kvalitatívna tieňová správa vypracovaná v úzkej spolupráci s organizáciami občianskej spoločnosti s cieľom zvýšiť pocit zodpovednosti všetkých zainteresovaných strán v oblasti udržateľného rozvoja. Kvalitatívne informácie môžu poukázať na trendy, ktoré by inak výlučne kvantitatívne metódy merania nezachytili. EHSV navrhuje, aby sa koordinácia prípravy doplnkovej kvalitatívnej správy uskutočnila pod jeho vedením. EHSV okrem toho navrhuje, aby Európska komisia spolupracovala pri organizovaní európskeho samitu o cieľoch trvalo udržateľného rozvoja, ktoré by bolo bilanciou výsledkov so zapojením všetkých relevantných zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komplexný strategický rámec si tiež vyžaduje, aby ostatné ukazovatele EÚ (napr. ukazovatele zahrnuté do sociálneho prehľadu alebo európske ukazovatele biodiverzity) boli v súlade s rámcom Agendy 2030. Zastrešujúca stratégia by mala poskytovať prehľad o prepojení medzi cieľmi trvalo udržateľného rozvoja, politikami EÚ a jednotlivými súbormi ukazovateľov. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV žiada, aby sa súčasný systém riadenia EÚ prispôsobil vykonávaniu Agendy 2030. Zastrešujúca stratégia trvalo udržateľného rozvoja EÚ plne zosúladená s Agendou 2030 by zaručila začlenenie cieľov trvalo udržateľného rozvoja do všetkých politík EÚ a poskytla rámec pre koordináciu a monitorovanie vykonávania cieľov udržateľného rozvoja na úrovni EÚ a jednotlivých členských štátov. Napríklad nástroje európskeho semestra by mali monitorovať vykonávanie cieľov trvalo udržateľného rozvoja a prispievať k nemu. Tvorba a hodnotenie politík EÚ (napr. program lepšej právnej regulácie) by sa tiež mali prispôsobiť, aby sa ciele trvalo udržateľného rozvoja plne začlenili do politického cyklu. Na všetky právne predpisy a návrhy politík by sa mal aplikovať test udržateľnosti s cieľom odhadnúť vplyv na ciele trvalo udržateľného rozvoja a rozhodnúť o vhodnosti návrhu. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV odporúča, aby za začlenenie cieľov trvalo udržateľného rozvoja do politík EÚ zodpovedal v rámci Komisie podpredseda so špecializovaným tímom, osobitným rozpočtom a pracovnou štruktúrou, ktorý by spolupracoval so všetkými komisármi a útvarmi Komisie. Okrem toho by mal predseda Európskej komisie vo svojom prejave o stave Únie predstaviť dosiahnutý pokrok a načrtnúť ďalšie kroky potrebné na vykonávanie cieľov trvalo udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV napokon vyzýva, aby sa prijala dohoda o rozpočte EÚ, v ktorom bude trvalo udržateľný rozvoj hlavným cieľom. EHSV pripomína, že konečné znenie viacročného finančného rámca (VFR) na roky 2021 – 2027 ukáže, či EÚ dokáže splniť svoje záväzky vyplývajúce z Agendy 2030. Návrh Komisie z mája 2018 je krok správnym smerom, ale v konečnom dôsledku sa nevyužila príležitosť na to, aby sa Agenda 2030 stala prioritou európskeho programu. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Chýbajúca stratégia EÚ

| 2.1. | EÚ by sa mala viac zamerať na svoju vedúcu úlohu pri zabezpečovaní a podporovaní trvalo udržateľného rozvoja. Agenda 2030 Organizácie spojených národov je totiž v priamom súlade so základným účelom Európskej únie, ktorým je podporovať väčší sociálny, politický, hospodársky a environmentálny súlad v Európe a na celom svete. Hoci EÚ a jej členské štáty podpísali globálnu Agendu, Európa zaostáva. EÚ a viacero členských štátov doposiaľ nevykonáva stratégiu trvalo udržateľného rozvoja na zabezpečenie dosiahnutia cieľov trvalo udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V článku 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa v súvislosti s trvalo udržateľným rozvojom uvádza: „Únia vo vzťahoch so zvyškom sveta [...] prispieva k [...] trvalo udržateľnému rozvoju Zeme [...]“. Hoci sa prvky udržateľnosti objavujú v jednotlivých politikách EÚ častejšie (napr. priemyselná politika, doprava a energetika), naďalej pretrváva nedostatok ambícií a nedostatok finančných prostriedkov. EHSV vo všeobecnosti vyjadruje poľutovanie nad tým, že zjavne chýba stratégia, koherentnosť v politikách a začlenenie do celkovej koordinácie politík EÚ. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EHSV je jediná európska inštitúcia, ktorá si trvalo udržateľný rozvoj stanovila za jednu zo svojich hlavných priorít. Európsky parlament nezriadil žiadne pracovné orgány, ktoré by sa venovali udržateľnému rozvoju, aj keď niektoré politické skupiny pred voľbami do Európskeho parlamentu v máji 2019 zahrnuli Agendu 2030 do svojich politických priorít. Európska komisia zároveň vytvorila platformu viacerých zainteresovaných strán zameranú na realizáciu cieľov trvalo udržateľného rozvoja, čo je krok správnym smerom. Nie je však jasné, či táto platforma bude pokračovať aj po uplynutí mandátu súčasnej Komisie. EHSV sa okrem toho v minulosti zasadzoval o ambicióznejšie fórum s väčšou účasťou občianskej spoločnosti ako bolo napokon vytvorené (2). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Miera plánovania a vykonávania cieľov trvalo udržateľného rozvoja je v jednotlivých členských štátoch rozdielna (3). Niektoré členské štáty už prijali komplexné národné stratégie trvalo udržateľného rozvoja, a v niektorých prípadoch aj miestne a regionálne orgány, pričom niektoré zainteresované strany vedú iniciatívy v oblasti trvalo udržateľných cieľov na zvýšenie informovanosti. Vzhľadom na neexistujúci európsky rámec hrozí, že prístupy členských štátov nebudú koherentné. EHSV vyzýva, aby sa do národných politík začlenil aspekt trvalo udržateľného rozvoja a aby do ich navrhovania a vykonávania bola plne zapojená organizovaná občianska spoločnosť v súlade so zastrešujúcou stratégiou EÚ. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Čo nás čaká

| 3.1. | Predseda Juncker 13. septembra 2017 ohlásil diskusný dokument s názvom Smerom k udržateľnej Európe do roku 2030 v nadväznosti na ciele trvalo udržateľného rozvoja OSN, ako aj v nadväznosti na Parížsku dohodu o zmene klímy. Dokument bude uverejnený v zime 2018. Komisia v prípravnej fáze zvažuje názory členov platformy viacerých zainteresovaných strán zameranú na realizáciu cieľov trvalo udržateľného rozvoja. Členovia platformy navrhujú podnety na zlepšenie riadenia EÚ v súvislosti s cieľmi trvalo udržateľného rozvoja (napr. prijatie zastrešujúcej stratégie), politické odporúčania a podnety na to, ako by sa mali vyvíjať nástroje EÚ na koordinovanie politík, monitorovanie a prevzatie zodpovednosti. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Vykonávanie cieľov trvalo udržateľného rozvoja zahŕňa hospodárske, sociálne, politické a environmentálne ciele, ktoré si budú vyžadovať zásadné zmeny v európskych spoločnostiach a v rámci inštitúcií EÚ. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Diskusie o budúcnosti Európy pred voľbami do Európskeho parlamentu v roku 2019 majú zásadný význam pri zvyšovaní informovanosti občanov o trvalo udržateľnom rozvoji. Európske politické strany musia k otázke trvalo udržateľného rozvoja zaujať postoj a začleniť ju do svojich volebných programov. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Okrem toho sa EHSV domnieva, že nová Európska komisia a nový Európsky parlament, ktorý vzíde z volieb v roku 2019, by mali začlenenie cieľov trvalo udržateľného rozvoja do politík EÚ považovať za prioritu. EHSV naliehavo žiada Európsky parlament, aby posilnil svoje kapacity na monitorovanie a kontrolu pokroku v dosahovaní cieľov trvalo udržateľného rozvoja a prevzal za ne zodpovednosť. Taktiež by sa mala posilniť vedúca úloha podpredsedu Komisie zodpovedného za problematiku trvalo udržateľného rozvoja a zreorganizovať agenda generálnych riaditeľstiev, aby bolo jasné, kto za aký cieľ trvalo udržateľného rozvoja zodpovedá. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Konečné znenie viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027 ukáže, či EÚ dokáže splniť svoje záväzky vyplývajúce z Agendy 2030. VFR je mimoriadne dôležitý z hľadiska zabezpečenia začlenenia cieľov trvalo udržateľného rozvoja. Návrh Európskej komisie uverejnený v máji 2018 je krok správnym smerom, ale nevyužila sa príležitosť na to, aby sa Agenda 2030 stala prioritou európskeho programu. V novom VFR sa síce v obmedzenej miere navrhuje začleniť cieľ zohľadňovania problematiky klímy, avšak na trvalo udržateľný rozvoj by sa v ňom mali vyčleniť aj príslušné finančné zdroje a malo by sa zaistiť, aby žiadna forma financovania neohrozovala plnenie cieľov trvalo udržateľného rozvoja. Vykonávatelia cieľov trvalo udržateľného rozvoja vrátane členských štátov, miestnych orgánov, podnikov a mimovládnych organizácií musia mať k dispozícii finančné prostriedky na inovatívne projekty, ktorých rozsah sa bude môcť zvýšiť. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EÚ prechádza veľkou politickou a inštitucionálnou krízou a čelí výzvam ako narastajúca sociálna nerovnosť, environmentálne problémy a strata dôvery voči nej a voči vládam (4). V záujme vyriešenia tejto situácie potrebuje EÚ nový naratív, schopný poskytnúť konkrétne riešenia na výzvy, ktorým naša spoločnosť čelí. Prebiehajúce diskusie o budúcnosti Európy by mali k tomuto naratívu prispievať, pričom by mali zohľadniť Agendu 2030 a 6. scenár Európy (5), aby sa EÚ stala hnacou silou udržateľnosti. Nevyhnutné je rozhodnejšie vedenie zo strany hláv štátov a predsedov vlád, aby sa ciele trvalo udržateľného rozvoja stali ústrednou časťou ich politického diskurzu a vízie pre Európu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Agenda 2030 vychádza zo základných európskych hodnôt demokracie a účasti, sociálnej spravodlivosti, solidarity a udržateľnosti, rešpektovania zásad právneho štátu a ľudských práv tak v Európe, ako aj na celom svete. Nový naratív o trvalo udržateľnom rozvoji by mal občanom poskytnúť odpovede na otázku, ako orgány verejnej správy a organizovaná občianska spoločnosť plánujú zabezpečiť hospodársky, sociálny a environmentálny blahobyt. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Otázka ukazovateľov

| 4.1. | EHSV sa domnieva, že k ukazovateľom EÚ v oblasti cieľov trvalo udržateľného rozvoja sa musí pristupovať tak, aby zahŕňali nielen jednoduché hodnotenie, ale aby tiež prispievali k tvorbe a formovaniu politiky, a teda neboli iba nástrojom na predkladanie správ. Tieto ukazovatele by mali tvorcom politík EÚ pomôcť pri vymedzovaní budúcich politík a plánovaní toho, ako lepšie dosahovať ciele trvalo udržateľného rozvoja. Pomocou týchto ukazovateľov musia byť tvorcovia politiky schopní určiť aj odchýlky v pokroku pri dosahovaní cieľov trvalo udržateľného rozvoja a do politík včas zaviesť potrebné zmeny, aby sa do roku 2030 dosiahli uvedené ciele. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Podľa EHSV predstavuje monitorovacia správa Eurostatu z roku 2017 s názvom Monitoring Report of the Sustainable Development Goals in an EU context dobrý začiatok, ale existuje priestor na zlepšenie. Je potrebné pokračovať a vylepšiť ukazovatele. Súčasná metóda hodnotenia pokroku (pozitívna zmena na úrovni 1 %) bez kvantifikovaných cieľových hodnôt EÚ môže byť zavádzajúca, pretože na rozdiel od iných správ neposkytuje informácie o tom, čo ešte treba vykonať na dosiahnutie cieľov trvalo udržateľného rozvoja. Napríklad Eurostat dospel k záveru, že v Európe dochádza k významnému pokroku vo vykonávaní cieľa trvalo udržateľného rozvoja č. 12 (6), zatiaľ čo iné zdroje ako OECD dospeli k odlišným záverom (7). V správe o monitorovaní sa musí jasnejšie poukázať na integrovanú povahu Agendy 2030, pričom úsilie sa musí zamerať na posilňovanie všetkých cieľov, a nie na ich oslabovanie. Hoci sú prierezové ukazovatele užitočné, pretože poskytujú informácie o súčinnosti cieľov a dilemách týkajúcich sa týchto cieľov, ich používanie je naďalej nedostatočné. V správe by sa okrem toho mali posúdiť účinky presahovania na trvalo udržateľný rozvoj v partnerských krajinách a mala by sa monitorovať politická koherentnosť dôležitých vonkajších a domácich politických cieľov. Napokon na základe ukazovateľov by malo byť možné porovnať jednotlivé európske krajiny a zistiť rozdiely vo vykonávaní v členských štátoch. Ukazovatele by sa mali tiež často aktualizovať, aby vychádzali z najlepších dostupných vedeckých poznatkoch/znalostiach/informáciách. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | V snahe zabezpečiť koherentný súbor ukazovateľov poskytujúci jasný prehľad vykonávania cieľov trvalo udržateľného rozvoja na úrovni EÚ je nevyhnutné vytvoriť komplexný systém ukazovateľov vzťahujúcich sa na európsku a národnú úroveň. Po prvé, treba najskôr harmonizovať súčasné ukazovatele používané v jednotlivých oblastiach politiky na úrovni EÚ alebo ich aspoň prepojiť s ukazovateľmi EÚ v oblasti trvalo udržateľného rozvoja. Napríklad relevantné súbory ukazovateľov, ako sú ukazovatele zahrnuté do sociálneho prehľadu alebo európske ukazovatele biodiverzity, sa musia prepojiť s ukazovateľmi EÚ v oblasti cieľov trvalo udržateľného rozvoja a ich vzťah sa musí jasne definovať. Po druhé, v národných stratégiách trvalo udržateľného rozvoja by sa mali používať tie isté ukazovatele alebo aspoň ukazovatele porovnateľné s ukazovateľmi EÚ v oblasti cieľov trvalo udržateľného rozvoja. Pokiaľ sa tak nestane, bude medzi jednotlivými prístupmi uplatňovanými členskými štátmi existovať vysoké riziko nesúladu. Po tretie, EÚ musí zabezpečiť komplexný proces podávania správ politickému fóru OSN na vysokej úrovni o trvalo udržateľnom rozvoji. Európska komisia by mala vedieť poskytnúť jasný prehľad vykonávania cieľov trvalo udržateľného rozvoja na úrovni EÚ a vo všetkých členských štátoch. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV sa domnieva, že pri vymedzovaní ukazovateľov je potrebné zohľadniť určité obmedzenia. Eurostat a národné štatistické úrady majú obmedzené ľudské a finančné zdroje pre zber nových údajov, a preto nie je vždy možné získať nové a špecifickejšie ukazovatele. Podľa výročnej správy Európskeho poradného grémia pre riadenie v oblasti štatistiky za rok 2017 predloženej Európskemu parlamentu predstavujú náklady na európsky štatistický systém 0,02 % HDP. Po škrtoch v oblasti ľudských zdrojov spojených s rozpočtovou disciplínou sa počet zamestnancov nevrátil na úroveň pred začiatkom ekonomickej krízy (8). Aby sa zlepšil súbor ukazovateľov, väčší dôraz sa musí klásť na zostavovanie ukazovateľov trvalo udržateľného rozvoja a Eurostat-u a národným štatistickým úradom sa na ukazovatele udržateľnosti musia vyčleniť primerané finančné prostriedky v súlade s cieľovými hodnotami týkajúcimi sa cieľa trvalo udržateľného rozvoja č. 17. Týmto spôsobom bude možné pridať nové ukazovatele, ktoré by si mohli vyžadovať dodatočný zber údajov. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Pokiaľ ide o súčasný súbor ukazovateľov Eurostatu, EHSV zistil niekoľko nedostatkov, ktoré by sa mali odstrániť, najlepšie uverejnením monitorovacej správy Eurostatu o pokroku pri plnení cieľov trvalo udržateľného rozvoja za rok 2018. Oblasti, ktoré by sa mali vylepšiť:






  — | objektívnejšia vizuálna prezentácia celkových výsledkov v snahe vyhnúť sa mylnému dojmu, že Európa celkovo plní ciele trvalo udržateľného rozvoja, čo je v rozpore s inými kvalitatívnymi alebo tematickými štúdiami, ako aj s vnímaním občanov, |
| --- | --- | --- |

4.5.

—

objektívnejšia vizuálna prezentácia celkových výsledkov v snahe vyhnúť sa mylnému dojmu, že Európa celkovo plní ciele trvalo udržateľného rozvoja, čo je v rozpore s inými kvalitatívnymi alebo tematickými štúdiami, ako aj s vnímaním občanov,

| — | väčšia pozornosť venovaná účinkom presahovania súčasného európskeho modelu rozvoja, napríklad nadviazaním na existujúcu prácu Eurostatu, pokiaľ ide o stopy, ako aj príspevok Európy k podporovaniu partnerských krajín pri plnení cieľov trvalo udržateľného rozvoja, |
| --- | --- |

—

väčšia pozornosť venovaná účinkom presahovania súčasného európskeho modelu rozvoja, napríklad nadviazaním na existujúcu prácu Eurostatu, pokiaľ ide o stopy, ako aj príspevok Európy k podporovaniu partnerských krajín pri plnení cieľov trvalo udržateľného rozvoja,

| — | inovatívnejší prístup k pochopeniu nedeliteľnosti Agendy 2030 nad rámec prierezových ukazovateľov, ktoré samy osebe neukazujú nerovnováhy a rozpory medzi jednotlivými rozmermi udržateľnosti, a chýbajúci primeraný rámec na posúdenie súdržnosti politík, |
| --- | --- |

—

inovatívnejší prístup k pochopeniu nedeliteľnosti Agendy 2030 nad rámec prierezových ukazovateľov, ktoré samy osebe neukazujú nerovnováhy a rozpory medzi jednotlivými rozmermi udržateľnosti, a chýbajúci primeraný rámec na posúdenie súdržnosti politík,

| — | ďalšie údaje týkajúce sa výsledkov podnikov, miestnych orgánov a mimovládnych organizácií, |
| --- | --- |

—

ďalšie údaje týkajúce sa výsledkov podnikov, miestnych orgánov a mimovládnych organizácií,

| — | viac informácií o výsledkoch členských štátov v oblasti cieľov trvalo udržateľného rozvoja, pretože priemerné hodnoty poskytujú neúplný obraz. Poskytovanie informácií na národnej úrovni je tiež dôležité, keďže členské štáty majú výlučnú právomoc pri viacerých cieľoch trvalo udržateľného rozvoja, |
| --- | --- |

—

viac informácií o výsledkoch členských štátov v oblasti cieľov trvalo udržateľného rozvoja, pretože priemerné hodnoty poskytujú neúplný obraz. Poskytovanie informácií na národnej úrovni je tiež dôležité, keďže členské štáty majú výlučnú právomoc pri viacerých cieľoch trvalo udržateľného rozvoja,

| — | lepšie ukazovatele zodpovednosti za plnenie cieľov trvalo udržateľného rozvoja v súlade s cieľom trvalo udržateľného rozvoja č. 16 (9) a 17 (10), napríklad pokiaľ ide o miesto občianskej spoločnosti v Európe (11) a inovatívne partnerstvá, |
| --- | --- |

—

lepšie ukazovatele zodpovednosti za plnenie cieľov trvalo udržateľného rozvoja v súlade s cieľom trvalo udržateľného rozvoja č. 16 (9) a 17 (10), napríklad pokiaľ ide o miesto občianskej spoločnosti v Európe (11) a inovatívne partnerstvá,

| — | spoľahlivejšia metóda merania pokroku cieľov trvalo udržateľného rozvoja, pokiaľ neexistuje európsky cieľ, a to napríklad porovnaním priemerného výsledku s najlepšími výsledkami medzi členskými štátmi EÚ alebo s náhradnými cieľmi odvodenými z iných medzinárodných záväzkov alebo dostupného vedeckého výskumu. |
| --- | --- |

—

spoľahlivejšia metóda merania pokroku cieľov trvalo udržateľného rozvoja, pokiaľ neexistuje európsky cieľ, a to napríklad porovnaním priemerného výsledku s najlepšími výsledkami medzi členskými štátmi EÚ alebo s náhradnými cieľmi odvodenými z iných medzinárodných záväzkov alebo dostupného vedeckého výskumu.

| 4.6. | Napriek užitočnosti dlhých časových radov by sa ukazovatele mali prehodnotiť a vylepšiť na základe nových výziev a dostupnosti vedeckých poznatkov vrátane nových údajov. Hoci sú snahy Eurostatu zahrnúť nové ukazovatele v roku 2018 krokom správnym smerom, je rozhodujúce objasniť proces a časové plány vrátane „pozastavených“ ukazovateľov. Napríklad akčný plán a časový plán by mal existovať pri navrhovanom ukazovateli „Rozsah bezdomovstva v EÚ“, ktorý odporúča FEANTSA (Európska federácia národných združení pracujúcich s bezdomovcami), a ktorý je v súčasnosti zaradený do zoznamu „pozastavené“. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Organizovaná občianska spoločnosť by v súvislosti s výročnou správou Eurostatu mala zohrávať väčšiu úlohu. Eurostat by mal pri vymedzovaní ukazovateľov a hodnotení pokroku ukazovateľov vo väčšej miere konzultovať s občianskou spoločnosťou. Občianska spoločnosť by mala byť v tomto procese vo všeobecnosti konzultovaná dostatočne včas, aby sa mohli zohľadniť jej odporúčania a Eurostat by mal vysvetliť, prečo odporúčania občianskej spoločnosti boli alebo neboli zohľadnené. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Zásadné politické dôsledky má otázka, čo sa monitoruje a čo nie, najmä, pokiaľ ide o navrhovanie a výber ukazovateľov (12). V rámci procesu prípravy výročnej správy Eurostatu by mala mať občianska spoločnosť možnosť prispieť v podobe kvalitatívneho výkladu ukazovateľov. Súčasne s tým by mal prieskum Eurobarometra pravidelne zisťovať, ako vnímajú dosiahnutý pokrok občania. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV si uvedomuje, že občianska spoločnosť disponuje iba obmedzenou kapacitou v oblasti štatistiky, aby mohla navrhnúť nové ukazovatele, ktoré by spĺňali kritériá štatistickej spoľahlivosti Eurostatu. Občianska spoločnosť však môže stanoviť užitočné ukazovatele, ktoré vychádzajú z iných zdrojov, ako sú údaje Eurostatu. Príkladom toho sú ukazovatele, ktoré vyvíja Sieť pre riešenia trvalo udržateľného rozvoja (Sustainable Development Solutions Network). EHSV sa však domnieva, že organizácie občianskej spoločnosti treba podporovať opatreniami na budovanie kapacít, aby sa mohli lepšie zapájať do diskusií s Eurostatom. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | V snahe začleniť aspekt trvalo udržateľného rozvoja do nového a silného naratívu, ktorý sa spomína vyššie, EHSV vyzýva na zlepšenie spôsobu, akým Európska komisia a Eurostat informujú o pokroku dosiahnutom v oblasti trvalo udržateľného rozvoja. Správa Eurostatu nie je pre čitateľov celkom zrozumiteľná a ani sa o nej všeobecne neinformuje, preto by sa mali preskúmať nové spôsoby na zvýšenie informovanosti medzi laickou verejnosťou a občanmi. Ako súčasť ambicióznej stratégie zameranej na zvýšenie informovanosti by sa mala pozornosť venovať ďalšiemu výskumu a komunikačným produktom. Webová stránka Eurostatu venovaná cieľom trvalo udržateľného rozvoja by napríklad mohla obsahovať časť týkajúcu sa monitorovania občianskou spoločnosťou, čo by umožnilo interaktívnu spoluzodpovednosť za monitorovanie cieľov. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EHSV si uvedomuje, že výročná správa Eurostatu neobsahuje, ani nemôže obsahovať kvalitatívne informácie. EHSV navrhuje, aby sa tento nedostatok vyriešil tak (a aby sa zároveň zvýšila miera účasti občianskej spoločnosti), že monitorovanie vykonávania cieľov trvalo udržateľného rozvoja sa doplní o samostatnú a nezávislú paralelnú kvalitatívnu správu vypracovanú v úzkej spolupráci so zainteresovanými stranami občianskej spoločnosti. Táto paralelná správa by sa mala zamerať na: a) podrobnú úvahu o správe Eurostatu a jej analýzu; b) jej doplnenie kvalitatívnymi informáciami poskytnutými občianskou spoločnosťou a c) výklad pokroku dosiahnutého pri vykonávaní cieľov trvalo udržateľného rozvoja z pohľadu občianskej spoločnosti. EHSV v súčasnosti realizuje štúdiu o účasti občianskej spoločnosti na monitorovaní cieľov trvalo udržateľného rozvoja (plánované dokončenie v novembri 2018), v ktorej sa osobitne preskúma a navrhne metodický prístup k príprave tejto doplňujúcej správy k výročnej správe Eurostatu. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Hlavným prvkom Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj je zodpovednosť. Súčasťou ambicióznej stratégie trvalo udržateľného rozvoja musí byť silný rámec zodpovednosti, v ktorom organizovaná občianska spoločnosť zohráva kľúčovú úlohu. To si vyžaduje zvyšovanie informovanosti občanov v celej Únii, ako aj prieskumy verejnej mienky a ďalšie občianske mechanizmy spätnej väzby. Európska komisia by v tejto súvislosti (v spolupráci s EHSV) mala usporadúvať samit o cieľoch trvalo udržateľného rozvoja, na ktorom by spolu s členskými štátmi, Európskym parlamentom, občianskou spoločnosťou, podnikmi a miestnymi a regionálnymi orgánmi každoročne zhodnotila súčasný stav, a zaviazala sa k inkluzívnemu a pravidelnému dialógu so zainteresovanými stranami. Napokon by sa mala propagovať výmena osvedčených postupov, pokiaľ ide o zapojenie občianskej spoločnosti do hodnotenia cieľov trvalo udržateľného rozvoja. EHSV by mohol zohrávať kľúčovú úlohu v podporovaní organizácií občianskej spoločnosti pri výmene takéhoto druhu skúseností, vytváraní synergií, rozširovaní poznatkov, zvyšovaní informovanosti a podpore spolupráce. |
| --- | --- |

4.12.

5.   Začlenenie cieľov trvalo udržateľného rozvoja do riadenia EÚ

| 5.1. | Súčasný systém riadenia EÚ by sa mal prispôsobiť tak, aby prispieval k vykonávaniu Agendy 2030. V záujme dosiahnutia tohto cieľa by všetky inštitúcie EÚ mali prijať kroky na zabezpečenie koordinovanej práce zameranej na dosahovanie cieľov v oblasti trvalo udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Napriek angažovanosti podpredsedu Európskej komisie je zrejmé, že vo viacerých útvaroch Komisie je mála podpora, čo bráni v dosahovaní pokroku. To isté platí aj v prípade Parlamentu, ktorý musí v rámci svojich výborov zaviesť dôveryhodný postup umožňujúci diskusiu o vykonávaní cieľov trvalo udržateľného rozvoja. Napokon pracovná skupina pre ciele trvalo udržateľného rozvoja, ktorá funguje v rámci Európskej rady a ktorá je vítanou iniciatívou, musí zabezpečiť primerané začlenenie cieľov trvalo udržateľného rozvoja do všetkých záležitostí Európskej rady (napríklad do budúcej SPP, politiky súdržnosti, dopravnej politiky (13), politiky v oblasti vonkajších vzťahov (14) a budúceho VFR na roky 2021 – 2027. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Budúca zastrešujúca stratégia EÚ pre trvalo udržateľný rozvoj by mala zohrávať kľúčovú úlohu pri začleňovaní cieľov trvalo udržateľného rozvoja do všetkých politík EÚ a poskytovať rámec pre koordináciu a monitorovanie vykonávania cieľov udržateľného rozvoja na úrovni EÚ a jednotlivých členských štátov. Ako už bolo uvedené, stratégia by mala stanoviť ciele, prostriedky na ich riešenie a ucelený súbor ukazovateľov, ktoré sa použijú na monitorovanie pokroku. EHSV súhlasí s Radou, že je potrebné vytvoriť „referenčný rámec ukazovateľov“ (15). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Ako už bolo spomenuté, tento referenčný rámec ukazovateľov by mal zahŕňať všetky príslušné európske ukazovatele, ktoré sa v súčasnosti používajú v rôznych oblastiach politiky a definovať prepojenia medzi existujúcimi ukazovateľmi a ukazovateľmi trvalo udržateľného rozvoja. Európska komisia by napríklad mala zabezpečiť úplný súlad a koherenciu medzi sociálnym prehľadom a ukazovateľmi EÚ pre trvalo udržateľný rozvoj. Z 12 ukazovateľov sociálneho prehľadu je v súčasnosti do súboru cieľov trvalo udržateľného rozvoja EÚ úplne alebo čiastočne začlenených osem cieľov. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Koordinácia a monitorovanie cieľov trvalo udržateľného rozvoja by sa mala začleniť do európskeho semestra, ako to EHSV opakovane žiadal (napríklad v stanoviskách EHSV NAT/693 (16), NAT/700 (17), SC/047 (18), SC/050 (19)). To by malo zahŕňať aj proces kontroly primeranosti stratégií vykonávania cieľov trvalo udržateľného rozvoja na úrovni členských štátov. Orgány členských štátov by mali dostať spoločné usmernenia a mali by sa monitorovať, aby bolo všetko úsilie zamerané rovnakým smerom. Medzi členskými štátmi by sa okrem toho mala propagovať výmena osvedčených postupov. Rozsah pôsobnosti európskeho semestra by sa mal rozšíriť tak, aby sa v kontexte budúcej zastrešujúcej stratégie trvalo udržateľného rozvoja okrem tradičného hospodárskeho rozmeru v plnej miere a za rovnakých podmienok zohľadňoval aj sociálny a environmentálny rozmer. Odporúčania pre jednotlivé krajiny musia byť preto v súlade s cieľmi trvalo udržateľného rozvoja, ako aj s analýzou vykonanou v správach pre jednotlivé krajiny v rámci procesu európskeho semestra. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Nedávno vytvorený program na podporu štrukturálnych reforiem (SRSP) je zameraný na pomoc členským štátom pri vykonávaní inštitucionálnych, štrukturálnych a administratívnych reforiem. Očakáva sa, že SRSP bude v nasledujúcich rokoch zohrávať významnú úlohu. V stanovisku EHSV (20) a vo Falkenbergovej správe (21) sa už zdôraznilo, že SRSP by mal vychádzať z predpokladu, že všetky presadzované reformy musia byť koherentné s Agendou 2030 pre trvalo udržateľný rozvoj a cieľmi trvalo udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Ak chceme zaručiť, aby boli ciele trvalo udržateľného rozvoja súčasťou všetkých politík EÚ, program lepšej právnej regulácie sa musí podľa toho prispôsobiť, pretože iba tak sa zaistí komplexný a holistický prístup k cieľom udržateľného rozvoja. EHSV sa domnieva, že v usmerneniach o lepšej právnej regulácii a súbore nástrojov by sa malo výslovne odkazovať na zásady trvalo udržateľného rozvoja. Metodika týkajúca sa lepšej právnej regulácie by sa okrem toho mala prepracovať, aby umožňovala vyhodnotiť dlhodobé ciele a stanoviť, ako ďaleko sa nachádzame od dosiahnutia cieľových hodnôt. Nakoniec je nutné venovať viac pozornosti politike súdržnosti ako nástroju na vykonávanie cieľov trvalo udržateľného rozvoja, napríklad používaním rámca OECD týkajúceho sa súdržnosti politík v záujme trvalo udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | V návrhoch nových legislatívnych alebo politických iniciatív by Európska komisia mala jasne uviesť, na ktoré ciele trvalo udržateľného rozvoja sa zameriava a mala by vykonať test udržateľnosti, aby posúdila očakávaný vplyv na ciele trvalo udržateľného rozvoja (ako súčasť procesu posudzovania vplyvu, ktorý sa zameriava na hodnotenie hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho rozmeru návrhov). Mali by sa určiť hlavné problémy pri plnení cieľov trvalo udržateľného rozvoja, ktoré sa majú navrhovanými politickými opatreniami riešiť. Monitorovanie a hodnotenie prebiehajúcich politík EÚ je tiež potrebné prispôsobiť, aby sa mohol merať pokrok pri dosahovaní cieľov trvalo udržateľného rozvoja a odporučili sa také zmeny politiky, ktoré majú väčší vplyv na podporu trvalo udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Hľadisko trvalo udržateľného rozvoja by malo byť aj súčasťou programu regulačnej vhodnosti a efektívnosti Komisie (REFIT). V rámci vykonávania programu REFIT by sa malo zabezpečiť, že všetky navrhované zlepšenia a aktualizácie právnych predpisov EÚ sú koherentné a prispievajú k cieľom trvalo udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

5.9.

V Bruseli 19. septembra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Monitoring report on progress towards the SDGs in an EU context (Udržateľný rozvoj v Európskej únii – Monitorovacia správa o pokroku v dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja v kontexte EÚ), vydanie 2017.

1

Monitoring report on progress towards the SDGs in an EU context

(2)  Stanovisko EHSV na tému Ďalšie kroky smerom k udržateľnej budúcnosti Európy (Ú. v. EÚ C 345, 13.10.2017, s. 91).

2

Ďalšie kroky smerom k udržateľnej budúcnosti Európy

Stanovisko EHSV na tému Fórum európskej občianskej spoločnosti v oblasti udržateľného rozvoja (Ú. v. EÚ C 303, 19.8.2016, s. 73).

Fórum európskej občianskej spoločnosti v oblasti udržateľného rozvoja

(3)  EHSV pracuje na mapovaní iniciatív v oblasti trvalo udržateľného rozvoja na národnej úrovni. Na webovej stránke EHSV bude k dispozícii prehľad podľa jednotlivých členských štátov.

3

(4)  Stanovisko EHSV na tému Prechod smerom k udržateľnejšej európskej budúcnosti, SC/047 (Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 44).

4

Prechod smerom k udržateľnejšej európskej budúcnosti

(5)  http://www.foeeurope.org/sites/default/files/other/2017/6th_scenario_future_of_europe.pdf.

5

(6)  Cieľ trvalo udržateľného rozvoja č. 12. Zodpovedná spotreba a výroba.

6

(7)  Pozri napríklad OECD. 2017. Measuring Distance to the SDG Targets: an assessment of where OECD countries stand.

7

Measuring Distance to the SDG Targets: an assessment of where OECD countries stand.

(8)  Výročná správa Európskeho poradného grémia pre riadenie v oblasti štatistiky, 2017, s. 25 – 26.

8

(9)  Cieľ trvalo udržateľného rozvoja č. 16 — Mier, spravodlivosť a silné inštitúcie.

9

(10)  Cieľ trvalo udržateľného rozvoja č. 17 — Partnerstvá v záujme dosiahnutia cieľov.

10

(11)  V nadväznosti na existujúce metódy, ako je monitor CIVICUS, https://civicus.org/index.php/what-we-do/innovate/civicus-monitor.

11

(12)  Stanovisko EHSV na tému Ďalšie kroky smerom k udržateľnej budúcnosti Európy, NAT/700 (Ú. v. EÚ C 345, 13.10.2017, s. 91).

12

Ďalšie kroky smerom k udržateľnej budúcnosti Európy

(13)  Stanovisko EHSV na tému Úloha dopravy pri plnení cieľov udržateľného rozvoja a z toho vyplývajúce dôsledky pre tvorbu politiky EÚ (Ú. v. EÚ C 367, 10.10.2018, s. 9).

13

Úloha dopravy pri plnení cieľov udržateľného rozvoja a z toho vyplývajúce dôsledky pre tvorbu politiky EÚ

(14)  Stanovisko EHSV na tému Obnovené partnerstvo s africkými, karibskými a tichomorskými krajinami, REX/485 (Ú. v. EÚ C 129, 11.4.2018, s. 76).

14

Obnovené partnerstvo s africkými, karibskými a tichomorskými krajinami

(15)  https://www.consilium.europa.eu/media/23989/st10370-en17.pdf.

15

(16)  Stanovisko EHSV na tému Trvalo udržateľný rozvoj: Mapovanie vnútorných a vonkajších politík EÚ, NAT/693 (Ú. v. EÚ C 487, 28.12.2016, s. 41).

16

Trvalo udržateľný rozvoj: Mapovanie vnútorných a vonkajších politík EÚ

(17)  Stanovisko EHSV na tému Ďalšie kroky smerom k udržateľnej budúcnosti Európy, NAT/700 (Ú. v. EÚ C 345, 13.10.2017, s. 91).

17

Ďalšie kroky smerom k udržateľnej budúcnosti Európy

(18)  Stanovisko EHSV na tému Prechod smerom k udržateľnejšej európskej budúcnosti, SC/047 (Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 44).

18

Prechod smerom k udržateľnejšej európskej budúcnosti

(19)  Stanovisko EHSV na tému Ročný prieskum rastu na rok 2018, SC/50 (Ú. v. EÚ C 227, 28.6.2018, s. 95).

19

Ročný prieskum rastu na rok 2018

(20)  Stanovisko EHSV na tému Program na podporu štrukturálnych reforiem, ECO/398 (Ú. v. EÚ C 177, 18.5.2016, s. 47).

20

Program na podporu štrukturálnych reforiem

(21)  Sustainability Now! EPSC Strategic Notes. Číslo 18 (2016), https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/rapport_kff.pdf.

21

Sustainability Now! EPSC Strategic Notes

---

| 6.12.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 440/22 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 440/22

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Príspevok európskych vidieckych oblastí k Európskemu roku kultúrneho dedičstva 2018 na zabezpečenie udržateľnosti a súdržnosti medzi mestskými a vidieckymi oblasťami

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2018/C 440/04)

| Spravodajca: | Tom JONES |
| --- | --- |

Spravodajca:

Tom JONES

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 15. 2. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 29 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 5. 9. 2018 |
| Prijaté v pléne | 19. 9. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 537 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 201/2/7 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

15. 2. 2018

Právny základ

článok 29 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

5. 9. 2018

Prijaté v pléne

19. 9. 2018

Plenárne zasadnutie č.

537

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

201/2/7

1.   Závery a odporúčania

Závery

| 1.1. | EHSV plne podporuje rozhodnutie vyhlásiť rok 2018 za Európsky rok kultúrneho dedičstva a oceňuje všetky snahy propagátorov a organizátorov na všetkých úrovniach zviditeľniť rôznorodé a bohaté európske kultúrne dedičstvo a osláviť ho (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV vyzýva všetky zainteresované subjekty a všetkých účastníkov, aby prijali čo najobsiahlejšiu definíciu kultúry, ktorá by zahŕňala všetkých občanov. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tento rok by nemal byť iba oslavou minulosti, ale mali by sa ním aj spropagovať meniace sa, nové a náročné prejavy ľudskej inšpirácie a ľudských zručností, ktoré často pramenia z tradícií zakotvených v kultúrnom dedičstve vidieka jednotlivých krajín. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Dvanásť mesiacov je krátkym obdobím, ale môžeme dúfať, že toto úsilie a angažovanosť navyše podnietia občanov k tomu, aby sa sústredili na príležitosti, ktoré im ponúka kultúrne dedičstvo vidieka. Malo by im to umožniť budovať pre dnešné a budúce generácie estetický a energiou nabitý sociálne a ekonomicky hodnotný blahobyt. Značku Európskeho roka kultúrneho dedičstva získalo zatiaľ viac ako 3 500 projektov, pričom podiel vidieckych projektov sa líši podľa regiónov. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV podporuje výzvu Európskej aliancie pre kultúru a umenie z januára 2018, aby európske inštitúcie a členské štáty vo viacročnom finančnom rámci na obdobie po roku 2020 zabezpečili podstatnú podporu. Víta aj záväzky Európskej komisie voči odvetviu kultúry, ktoré obsahuje jej návrh rozpočtu z mája 2018 a záväzky prostredníctvom Novej stratégie pre kultúru (2). |
| --- | --- |

1.5.

Odporúčania

| 1.6. | Kultúrne dedičstvo vidieka s celým svojím bohatstvom a rozmanitosťou by sa malo formálne uznať pre svoju osobitnú hodnotu a svoj hospodársky a sociálny príspevok k blahobytu všetkých európskych občanov (3). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Malo by sa overovať, či sú investície verejných subjektov vhodné pre vidiek, aby sa pri navrhovaní nových zdrojov financovania, vrátane podpory priebežného prispievania rodinných poľnohospodárskych podnikov a pracovníkov v poľnohospodárstve, ako aj mimovládnych organizácií spájajúcich jednotlivých tvorcov, a takisto folklórnych skupín, miestnych akčných skupín alebo fariem zameraných na terapeutickú činnosť, úplne zohľadňovali opatrenia potrebné na zlepšenie infraštruktúry vidieckeho dedičstva. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | V jestvujúcich zdrojoch financovania vrátane programu rozvoja vidieka by sa kultúra mala stále viac považovať za horizontálnu hodnotu a z týchto zdrojov by sa mali podporovať kultúrne projekty, vrátane projektov na ochranu, podporu a zvyšovanie biologickej rozmanitosti krajiny. Obnova pastierskych chovov a odľahlých chát v Pyrenejách, vinohradov na ostrove Santorini, ochrana spoločných pastvín v obci Şeica Mare (Rumunsko), to sú dobré príklady, rovnako ako je dobrým príkladom kultúrny projekt LEADER na ostrove Lesvos (Grécko) na podporu integrácie migrantov. V poľnohospodársko-ekologických systémoch by sa malo pokračovať vo vytváraní habitátov na poľnohospodárskej pôde a takto vytvorené prostredie by malo zodpovedať prísnejším normám navrhovania a rešpektovania tradičných kultúrnych modelov a súčasne byť vhodné na moderné využívanie. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Udržateľné háje, lesy a vodné cesty si zasluhujú podporné opatrenia, aby sa zabránilo degradácii a znečisťovaniu. Je potrebné zabezpečiť prostriedky na zachovanie ochranných pásov stromov a kríkov, ktoré boli v minulosti vysadené vo vidieckych oblastiach (napríklad v Poľsku na základe koncepcie Dezydera Chłapowského) a ktoré obmedzujú eróziu pôdy a emisie CO2, prispievajú k zvýšeniu výnosov a obohacujú vzhľad krajiny. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Poľnohospodárske otvorené dni, školské exkurzie na vidiek, výstavy, remeselné a iné trhy a kultúrne festivaly pomáhajú obyvateľom miest lepšie chápať a ceniť si vidiek. Tieto podujatia si zaslúžia verejnú finančnú podporu, rovnako ako si ju zaslúžia opatrenia na budovanie vzťahov medzi obyvateľmi miest a vidieka prostredníctvom kultúrnych projektov. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Mali by sa podporovať opatrenia, ktoré vidiecku kultúru a vidiecke tradície predstavia novým generáciám inovatívnymi modernými spôsobmi, a mal by sa merať ich hospodársky a sociálny prínos. Treba tiež poukazovať na osvedčené postupy a vymieňať si ich. Mali by sa podporovať umelci a iní inšpirujúci aktéri z kultúry, niekedy z iných miest, aby komunitám pomáhali využiť celý potenciál miestnych kultúrnych aktív. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Proti vážnej strate remeselných zručností je potrebné pôsobiť zvýšením investícií do odbornej prípravy, aby prebiehalo také odovzdávanie znalostí medzi generáciami, ktoré bude vychádzať z poznatkov z minulosti a podporovať inovácie. Na vidieckych školách by sa malo vyučovať nielen o potenciáli vidieckych aktív z hľadiska zamestnanosti, ale aj o externých kariérnych príležitostiach. Špecifickou výzvou, nielen pre mladých poľnohospodárov, ale aj pre všetkých ostatných mladých vidiečanov, je podnikavosť v súvislosti s úlohou starať sa o miestne dedičstvo. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Vidiecke kultúrne dedičstvo by sa malo trvalo propagovať okrem iného na účely cestovného ruchu, aby sa obyvatelia miest naučili vážiť si kultúrne hodnoty vidieka a ľahšie sa rozhodovali pre bývanie na vidieku a prácu v odľahlejších sídlach. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Mal by sa propagovať marketing vidieckej kultúrnej ponuky vrátane gastronomického dedičstva a chrániť systém zemepisného označovania, čím sa pre občanov zabezpečí kvalita a vysledovateľnosť. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Malo by sa podporovať dobrovoľníctvo, účasť na komunitnej činnosti a sociálne podniky, ako aj vidiecke súkromné podniky, aby vyvíjali a ponúkali svoje kultúrne aktivity v prospech všetkých občanov, vrátane podporovania jazykovej a nárečovej rozmanitosti. Inteligentné vidiecke spoločenstvá by si mali osvojiť hodnotu a potenciál svojich miestnych kultúrnych aktív a hľadať príležitosti spolupracovať s podobnými skupinami inde, aby podporili vytváranie kontaktov vrátane zlepšenia ekonomických prínosov väčších turistických príležitostí. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Zatiaľ čo v projektoch, ktorými sa vyzdvihne Európsky rok kultúrneho dedičstva 2018, sa bude pravdepodobne pokračovať aj v budúcnosti, je dôležité, aby sa urobila jasná inventúra a hodnotenie kvantifikovateľných investícií a výsledkov so zohľadnením ekonomických, sociálnych a kultúrnych činiteľov. V roku 2017 sa po rokovaniach v rámci trialógu medzi Európskym parlamentom a Radou na tento európsky rok vyčlenilo približne 8 miliónov EUR. Bolo by správne, ak by kvantifikovateľná časť tejto podpory bola vyčlenená na vidiecke oblasti. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Na kvantifikáciu a meranie kvality prínosov kultúrneho dedičstva a prebiehajúcej kultúrnej činnosti pre blahobyt občanov je potrebný ďalší výskum, ktorý by bol oporou riešení, pokiaľ ide o činnosť v budúcnosti. Stoickí obhajcovia dedičstva potrebujú podporu na uvítanie nových migrantov a odlišných kultúrnych tradícií. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Naliehavo potrebné sú opatrenia na prepojenia v doprave a digitálnej infraštruktúre, pretože sú nevyhnutné na osídľovanie vidieka a rozvoj kultúrneho cestovného ruchu. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Úvod

| 2.1. | Toto stanovisko je osobitne zamerané na rozsiahlu škálu aktív vidieka a talentov jeho obyvateľov a prispeje k európskemu kultúrnemu dedičstvu. Zároveň je zamerané na príspevok tejto širokej definície kultúry k životaschopnosti a prosperite vidieckosti. Podporujeme celoeurópsku chartu vidieckeho dedičstva, ktorá podporuje udržateľný územný rozvoj (4) a stotožňujeme sa s odkazom uvedeným vo vyhlásení Cork 2.0 z roku 2016, že územné plánovanie má kľúčovú úlohu sprostredkovateľa medzi občanmi a životným prostredím a politiky musia stimulovať poskytovanie environmentálnych verejných statkov vrátane ochrany európskeho prírodného a kultúrneho dedičstva. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Treba preskúmať, či je táto iniciatíva vhodná pre vidiek. EHSV sa obáva, že malé komunity na dedinách a v malých mestách nebudú mať včas dostatočné vedomosti o roku kultúrneho dedičstva na to, aby sa mohli pripraviť a odprezentovať množstvo kultúrnych aktív vo svojom okolí. Tento rok by nemal byť iba oslavou minulosti, ale mali by sa ním aj spropagovať meniace sa, nové a náročné prejavy ľudskej inšpirácie a ľudských zručností, ktoré často pramenia z tradícií zakotvených v kultúrnom dedičstve vidieka jednotlivých krajín. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Prehľad pripravených kultúrnych aktivít a získanie nových vedomostí vďaka úspešným projektom má skutočnú hodnotu, ale oslavy v roku 2018 by mali zahŕňať aj nové inovatívne kultúrne podujatia, ktoré vychádzajú z minulosti a moderným spôsobom odovzdávajú kultúrne dedičstvo novým generáciám, pričom poskytujú vidieckym oblastiam nové príležitosti. Tvorivá Európa má dva vidiecke projekty: „Korene a cesty“ a „Jedlo je kultúra“, ktoré by mohli prispieť k získaniu nových vedomostí a rozvoju, ak budú úspešné. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Hoci je ťažké kvantifikovať ekonomické a sociálne prínosy kultúrnych aktivít (s európskou kultúrou priamo súvisí 300 000 pracovných miest), OECD sa domnieva, že kultúra by sa mala používať ako ukazovateľ blahobytu. Je dôležité, aby organizátori Európskeho roka kultúrneho dedičstva 2018 urobili určitú analýzu, ktorá by odôvodňovala budúce verejné investície. Malo by sa jednoznačne vykázať, aký bol tento rok úspešný, pokiaľ ide o dosah na vidiecke a odľahlé oblasti a možnosť vychádzať pri budúcej prioritizácii na európskej a regionálnej úrovni z osvedčených postupov z takých projektov, ako sú AlpFoodway (5) a Terract (6). |
| --- | --- |

2.4.

3.   Všeobecné a konkrétne pripomienky

| 3.1. | Vidiecka krajina, ktorá je mozaikou geologických štruktúr, ľudského vplyvu v poľnohospodárstve a lesníctve, mozaikou jazier, riek a vybudovaných sídel, je možno najväčším kultúrnym dedičstvom vôbec. Od národných parkov a území Natura 2000, až po zeleň na okraji miest, všade je rozmanitá krása, ktorou sa možno nadchýnať a ktorá je inšpiráciou pre celé generácie umelcov, hudobníkov, spisovateľov, tanečníkov a nás všetkých, ktorí nepatríme ani do jednej z týchto kategórií. Z hľadiska vidieka je nová stratégia Komisie pre kultúru dosť stručná. Uvádza sa v nej však, že „obnova a modernizácia kultúrneho a prírodného dedičstva [prispieva] k rastovému potenciálu a udržateľnosti. Integrované riadenie kultúrnych a prírodných statkov podnecuje ľudí k tomu, aby objavovali oba druhy a aktívne sa o ne zaujímali.“ Mayangnovia v Nikarague používajú rovnaké slovo na označenie prírody aj kultúry. Toto je ekologické občianstvo. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Vidiecke spoločenstvá krajine dokonca pridávajú hodnotu. Túto krajinu vytvárali muži i ženy, všetci tí, ktorí spravovali poľnohospodárske a lesné pozemky a pracovali na nich, ako aj všetci remeselníci. Boli to celé generácie zručných ľudí, ktorí využívali pôdu a vodu na to, aby získali potraviny, prístrešie a dosahovali príjmy. Napríklad v Poľsku bola v 19. storočí vyvinutá koncepcia pásov zelene a krovia na ochranu pôdy, vďaka ktorej vznikli charakteristické črty súčasnej krajiny. Iní ľudia kameňmi a konármi ohraničovali polia a stavali stodoly a dielne. Po generácie skúšali prirodzené plemená domácich zvierat, ktoré by boli vhodné pre dané územie a podnebie a pasovali sa s vegetáciou. Vytvorili miestne špecifickú gastronómiu a ľudové zvyky. Zanechali nám aj bohaté dedičstvo v podobe skvostných budov: kaštieľov, zámkov, kostolov, ale aj roľníckych domov, malých vidieckych mlynov a dielní, aké sú starostlivo zreštaurované napríklad v ľudovom múzeu v St. Fagan vo Walese. Udržiavanie podobnej historickej architektúry je často zabezpečované súkromnými investíciami s rozhodujúcou verejnou a charitatívnou podporou. V rámci inovatívneho projektu v Severnom Walese sa energia z obnoviteľného zdroja z morského dna využíva na vykurovanie panského sídla Plas Newydde spravovaného neštátnou pamiatkovou organizáciou, čím sa znižujú náklady na jeho prevádzku (7). Pri vyzdvihovaní minulosti a súčasnosti sa treba usilovať o vyváženosť medzi ideálmi a realitou ľudského snaženia a prekonávania ťažkostí. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Oceňujeme všetky snahy o citlivé zachovávanie tohto dedičstva, vrátane snáh Aliancie pre európske dedičstvo. Reštaurovanie zahŕňa potrebu podporných plánovacích orgánov, ktoré zabezpečia vhodnú konverziu stavieb. Projekt REWAB spolufinancovaný z programu Erasmus poskytuje odbornú prípravu na zlepšovanie potenciálu opätovného využitia nadbytočných poľnohospodárskych budov, čím sa zabraňuje ich zničeniu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Vidiečania vytvorili svoju vlastnú kultúru, ktorá ich prácu, voľný čas a sociálne ťažkosti odráža vo všetkých druhoch umenia, športu a celej činnosti spoločenstva. Vidiecke oblasti sú často zásobárňami rozmanitosti menšinových jazykov a nárečí. Miestne názvy dedín, roľníckych usadlostí a polí majú príznačný význam, ktorí si zaslúži pochopenie a rešpekt. Títo ľudia vytvorili a naďalej vytvárajú odkaz hodnotný pre celú spoločnosť. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ich ekonomické činnosti sa však vyvíjajú a niekedy aj strácajú. Nie každá krajina je nedotknutá. Niektoré územia sú svedkom priemyselného využívania, vojen a drancovania, sú postihnuté suchom, záplavami a požiarmi, alebo neúmerným využívaním, ktoré je spôsobené nadmernými, sústredenými aktivitami cestovného ruchu. Všetky majú svoj príbeh, poučenie, ktoré si môžeme odniesť. Zmierňovanie vplyvov klimatických zmien si bude vyžadovať užitočné zásahy na udržanie biodiverzity a bude výberom zo skúseností. Zachovanie vzťahov s minulosťou sa vyznačuje „poskytovaním verejných statkov“, pričom krajina sa degraduje, ak nemá dostatočnú biologickú rozmanitosť, ak sa nerobí citlivé plánovanie a neobmedzuje prístup. Aj umelecký kultúrny manifest sa oslabuje, ak počet obyvateľov vidieka klesá pod udržateľnú úroveň. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Z údajov Eurostatu z roku 2017 vyplýva, že viac ako tretina Európanov sa nezúčastňuje na kultúrnych aktivitách, a preto rozvoj vidiecko-kultúrneho cestovného ruchu súvisiaceho s ozdravnými a rekreačnými aktivitami je a bude hlavným mostom medzi obyvateľmi miest a vidieka. Mesto Galway je dobrým príkladom vidiecko-mestského kultúrneho partnerstva a iniciatíva Európske hlavné mesto kultúry (napr. v roku 2019 Plovdiv, Bulharsko a Matera, Taliansko) by mala vždy demonštrovať vidiecke aj mestské kultúrne charakteristiky. Cadw, orgán štatutárnej správy waleského dedičstva, má iniciatívu otvorených dverí, ktorá je súčasťou projektu prebiehajúceho v 50 krajinách a občanom má pomôcť sledovať ako prebiehajú zmeny, aby lepšie chápali svoju existenciu: „ak chceš plánovať svoju budúcnosť, potrebuješ porozumieť svojej minulosti“. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Z Grécka pochádza iný dobrý príklad spoločných poznatkov, projekt Art Farm, ktorý realizoval Sotiris Marinis (8). V dedine Megali Mantineia v západnom Mani vybudoval chatky na stromoch a školiace stredisko, ktoré funguje na zásade, že „tunajšie skúsenosti vzdelávajú o našom vidieckom a kultúrnom dedičstve“. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Vidiecky kultúrny cestovný ruch je existujúcim a rozvíjajúcim sa poskytovateľom ekonomických a sociálnych zdrojov a základom spoločného investovania. Zodpovednosť za ochranu a podporu európskeho kultúrneho dedičstva je národnou, regionálnou a miestnou kompetenciou a rozhodujúce je dosiahnuť verejný pocit hrdosti. Európske inštitúcie môžu propagovať zmysel pre európske spoločné hodnoty a podnecovať a propagovať osvedčené postupy a výmenu skúseností (9). Tradičné regionálne kuchárske recepty, pivá a vína, kroje a hudba, ako boli predstavené na berlínskom Zelenom týždni, každoročne lákajú tisíce medzinárodných návštevníkov a pomáhajú spájať súčasnosť s minulosťou (10). Dodávanie potravinových a remeselných výrobkov vidieckych výrobcov priamo spotrebiteľom prostredníctvom farmárskych trhov a internetového predaja je stále obľúbenejšie (napr. miestne potravinové skupiny REKO vo Fínsku). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Osamelé miesta, kde môžu obyvatelia počúvať a pozorovať vtáctvo a lesné plochy, kde môžu pozorovať rozmanitosť lesov a rastlinné druhy na lekárske použitie, to všetko zvyšuje ich záujem, túžbu po objavovaní a pocit pohody. Rozšírenie možností a objavovania by malo pomôcť pri potláčaní nadmernej koncentrácie návštev ohrozených lokalít. V odľahlejších oblastiach sa tým dosahujú hospodárske prínosy a zvyšuje zamestnanosť, pričom sa vychádza z hlavných aktív vidieka, a inteligentné dediny a spoločenstvá už tieto prínosy oceňujú. V horských oblastiach Lombardska projekt AttivAree upevňuje u ľudí zmysel spolupatričnosti posilňovaním prírodného dedičstva prostredníctvom umenia. Usiluje sa aj o modernizáciu hostelov a podporu dostupnosti v odľahlých dedinách, akou je Lavenone (11). Cestovné kancelárie by sa mali podporovať v tom, aby formou partnerstva spolupracovali s geograficky odľahlými podnikateľmi a sociálnymi podnikmi propagujúcimi udržateľný kultúrny cestovný ruch. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Šírenie kultúrnych informácií a opisov využívaním digitálnych technológií tvorivo zmenší narastajúce rozdiely medzi mestami a vidiekom, medzi mladými a staršími generáciami. Vítané sú projekty, ktoré spájajú mládež a dedičstvo horských oblastí, ako je projekt YourAlps (12). Objavuje sa mnoho príkladov inovatívnych spôsobov sprostredkovania kultúrnych tradícií, ako je umelecký projekt použitý v Aastede v Dánsku a v obci Pfyn vo Švajčiarsku. Tieto projekty sú výsledkom miestnych iniciatív a reagujú na miestne potreby, pričom využívajú participatívne postupy, ktoré sú zasa súčasťou európskych kultúrnych zvyklostí. Na urýchlenie investícií do podobných iniciatív by na európskej, štátnej a regionálnej úrovni mali byť dostupné verejné aj súkromné zdroje. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Čoraz častejšie sa napríklad na miestach minulých a súčasných konfliktov používajú aj nové digitálne nástroje na obnovu dôležitých historických lokalít zničených spustnutím alebo vojnou. Technológia sa využíva aj na dokonalejšie čítanie kamenných nápisov a vyblednutých rukopisov (13). Vítame zámer Komisie vytvoriť stratégiu využívania digitálnych prostriedkov Digital4Culture a očakávame, že sa v nej zohľadnia všetky relevantné vidiecke aspekty. Napríklad v projekte Memola sa na vzdelávanie o nových zavlažovacích postupoch používajú trojdimenzionálne informácie zo skenovania starých zavlažovaných území. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Je potrebný ďalší výskum, aby sme pochopili, aký význam majú kultúrne aktivity pre ľudí a akým sú pre nich prínosom v každom veku, ale hlavne akým sú prínosom pre osoby s telesnými a duševnými ochoreniami (14), pričom zo súčasných programov Erasmus+, napríklad z programu TEMA Masters, sa v súčasnosti financujú dobré výskumné príležitosti. Na konferencii na vysokej úrovni o Európskom roku kultúrneho dedičstva v rámci programu Horizont 2020 na tému „Inovácie a kultúrne dedičstvo“ (15) odznela výzva vyvinúť ďalšie úsilie na rozvoj vedeckej práce na zisťovanie priorít a osvedčených postupov propagácie kultúrnych aktivít. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Iniciatívy podporované dobročinnými a ľudomilnými nadáciami podstatne prispeli k zachovaniu prírodných lokalít a podporným činnostiam, často prostredníctvom sociálnych podnikov, čo rozprúdilo udržateľný rozvoj vidieka. Fínska kultúrna nadácia podporuje výskum opatrení, ktorými sa má zabrániť, aby rezíduá z poľnohospodárstva ovplyvňovali kvalitu vody v Baltskom mori. Spolupracuje s poľnohospodármi, ktorí veria, že väčšia biologická rozmanitosť znamená bohatšiu krajinu. Vítané sú aj iné dobročinné iniciatívy, akou je Wales Schools‘ Cultural Heritage Trust na podporu kultúrnych súťaží medzi školami, ktorá mladých ľudí zapája do určovania a realizácie ich výberu kultúrnej aktivity (16). Iným príkladom, ktorý mladým ľuďom umožňuje zoznámiť sa so svojím kultúrnym dedičstvom, je škola v Piscu (Rumunsko), ktorá je školou odborníkov na kultúrne dedičstvo a organizátorom tvorivých dielní a konferencií (17). Aj EHSV v marci 2018 privítal žiakov rôznych európskych škôl, aby s nimi na podujatí „Vaša Európa, váš názor“ prediskutoval ich kultúrne priority (18). Ich závermi bolo: „Chcem žiť v Európe, ktorá oceňuje a chráni všetky formy kultúry; chceme zabrániť elitizmu a spopularizovať kultúru; ale mať aj príležitosť vytvárať svoje vlastné [...]“. V obci Giffoni v južnom Taliansku, okolo 300 študentov pripravilo filmy a videá na propagáciu svojho regiónu. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Malo by sa overovať, či sú investície verejných subjektov vhodné pre vidiek, aby sa pri navrhovaní nových zdrojov financovania, vrátane podpory priebežného prispievania rodinných poľnohospodárskych podnikov a pracovníkov v poľnohospodárstve, ako aj mimovládnych organizácií spájajúcich jednotlivých tvorcov, a takisto folklórnych skupín, miestnych akčných skupín alebo fariem zameraných na terapeutickú činnosť, úplne zohľadňovali opatrenia potrebné na zlepšenie infraštruktúry vidieckeho dedičstva. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Je priestor na väčšie tematické a zemepisné prepojenie a turisti cestujúci za kultúrou takéto prepojenie požadujú. Vítané sú projekty spoločného označovania a spojeného prístupu. Významný hospodársky a sociálny prínos majú poľnohospodárske veľtrhy a celoštátne podujatia, ako je Royal Welsh Show v Builth Wells (19), na ktoré prichádza okolo 240 000 návštevníkov, alebo literárny festival Hay on Wye, ktorý do malej vidieckej oblasti prináša odhadom 21 miliónov GBP. K zachovaniu a podpore vidieckeho kultúrneho dedičstva mimoriadne prispievajú dni otvorených dverí v poľnohospodárskych podnikoch, veľtrhy, kultúrne festivaly, ako je Llangollen International Eisteddfod, koncerty, sprievody, aký sa koná vo Veurne v Belgicku, úzkorozchodné železnice s parnými vlakmi, či skupiny, ktoré sa venujú severskej chôdzi alebo ľudovým tancom. Aj samotný príspevok dobrovoľníkov k týmto podujatiam je celé generácie podstatnou súčasťou nášho kultúrneho odkazu. Činnosť Európskeho dobrovoľníckeho centra a národných a regionálnych dobrovoľníckych organizácií pri podpore kvalitného dobrovoľníctva v kultúre sa veľmi cení a tieto organizácie sú nabádané k tomu, aby pokračovali vo svojom neoceniteľnom úsilí vrátane poskytovania školení bezpečnosti a ochrany zdravia na zaistenie bezpečných a príjemných zážitkov dobrovoľníkov aj turistov. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Stále však rastie nedostatok zručných remeselníkov, ktorí by ďalej odovzdávali svoje znalosti a zaúčali nové generácie tak, aby sa chránilo a ďalej rozvíjalo toto rozmanité dedičstvo. V rámci iniciatívy JEMA, ktorá má pôvod vo Francúzsku, sa pravidelne propaguje práca remeselníkov a potreba učiť nové generácie (20). Uspokojovanie tejto potreby je dobrou príležitosťou na vytvorenie väzieb medzi generáciami prostredníctvom kultúry a na účely kultúry. Je nevyhnutné, aby súčasťou jestvujúcich programov EÚ, členských štátov a regiónov bolo viac praktickej odbornej prípravy a uznávanie získaných zručností, pričom sa treba zamerať nielen na remeselné a environmentálne zručnosti, ale aj na školiteľskú činnosť, rozvoj nových techník a podnikanie v kultúre. Je potrebné podporovať umelcov a nielen ich, aby spolupracovali s miestnymi vidieckymi aj mestskými školami a všetky generácie a etnické skupiny zapájali do rozvíjania kultúrnych nápadov. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Vidiecke kultúrne dedičstvo je aj vecou participatívnej demokracie. Máme silnú európsku tradíciu komunálnej solidarity a odstraňovania izolácie a znevýhodnení komunitnými činnosťami, z ktorých mnohé sú založené na kultúre. Budovanie trvalého miestneho vedúceho postavenia a realizácia miestnych priorít vďaka miestnemu rozvoju vedenému komunitou a metóde LEADER prispieva k udržiavaniu odkazu organizovaných občianskych skupín a hnutí. Sociálne a kultúrne aktivity pomáhajú spájať ľudí v zemepisných oblastiach s nedostatočnými verejnými a súkromnými službami. Tradícia dobrovoľníckej pomoci, ktorá je niekedy poslednou nádejou, umožňuje zachovať citlivú a zraniteľnú prírodnú krajinu, v ktorej môže človek prežiť. Rozhodujúci význam má verejná podpora takýchto aktivít. |
| --- | --- |

3.17.

V Bruseli 19. septembra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Stanovisko EHSV na tému Nová stratégia pre kultúru (zatiaľ nezverejnené v úradnom vestníku).

1

Nová stratégia pre kultúru

(2)  https://ec.europa.eu/culture/news/new-european-agenda-culture_en.

2

(3)  Konferencia EHSV 20. a 21. júna 2016.

3

(4)  Resolution No. 2 of the Ministers responsible for Spatial/Regional Planning of the Member States of the Council of Europe (CEMAT), on the Pan-European Charter for the rural heritage: Promoting sustainable spatial planning – The rural heritage as a factor of territorial cohesion, vyhlásenie ministrov zodpovedných za územné/regionálne plánovanie členských štátov Rady Európy (CEMAT) o celoeurópskej charte vidieckeho dedičstva prijaté na 15. zasadnutí CEMAT 9. júla 2010 v Moskve.

4

Resolution No. 2 of the Ministers responsible for Spatial/Regional Planning of the Member States of the Council of Europe (CEMAT), on the Pan-European Charter for the rural heritage: Promoting sustainable spatial planning – The rural heritage as a factor of territorial cohesion,

(5)  http://www.alpine-space.eu/projects/alpfoodway/en/home.

5

(6)  http://www.terract.eu/fr/.

6

(7)  https://www.bangor.ac.uk/studentlife/studentnews/gift-s-marine-renewable-visit-to-plas-newydd-18421.

7

(8)  https://www.facebook.com/agroktima.artfarm/.

8

(9)  Stanovisko EHSV na tému Nová stratégia pre kultúru (zatiaľ nezverejnené v úradnom vestníku).

9

Nová stratégia pre kultúru

(10)  https://www.gruenewoche.de/.

10

(11)  AttivAree projekt v horských oblastiach Lombardska.

11

(12)  http://www.alpine-space.eu/projects/youralps/en/home.

12

(13)  Projekt Andrewa Skerretta, ktorý bol predstavený na vypočutí študijnej skupiny 24. júla 2018 v Cardiffe.

13

(14)  Innovate Trust – kladné výsledky záhradníckeho projektu Field Days Organic.

14

Field Days Organic

(15)  https://ec.europa.eu/info/events/innovation-and-cultural-heritage-2018-mar-20_sk.

15

(16)  https://jamesprotheroe.wordpress.com/ Základná škola Darren Park, Ferndale.

16

(17)  http://piscu.ro/piscu-school/#.

17

(18)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/civil-society-citizens-participation/your-europe-your-say.

18

(19)  http://www.rwas.wales/royal-welsh-show/.

19

(20)  Journées Européennes des Métiers d’Art, https://www.journeesdesmetiersdart.fr/.

20

Journées Européennes des Métiers d’Art

---

| 6.12.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 440/28 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 440/28

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Dosah subsidiarity a nadmernej regulácie na hospodárstvo a zamestnanosť

(prieskumné stanovisko na žiadosť rakúskeho predsedníctva Rady EÚ)

(2018/C 440/05)

Spravodajca:

Pomocný spravodajca:

| Konzultácia | rakúske predsedníctvo Rady EÚ, 12. februára 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 4. septembra 2018 |
| Prijaté v pléne | 19. septembra 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 537 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 192/1/1 |

Konzultácia

rakúske predsedníctvo Rady EÚ, 12. februára 2018

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

4. septembra 2018

Prijaté v pléne

19. septembra 2018

Plenárne zasadnutie č.

537

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

192/1/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta žiadosť rakúskeho predsedníctve Rady EÚ o vypracovanie prieskumného stanoviska na tému Dosah subsidiarity a nadmernej regulácie na hospodárstvo a zamestnanosť. Stanovisko je prínosom a obohatením v súvislosti s prebiehajúcou diskusiou o lepšej právnej regulácii, ktorá je zameraná na zabezpečenie právnej istoty, jasných pravidiel a zabezpečenie toho, aby „regulačné zaťaženie podnikov, občanov alebo orgánov verejnej správy bolo obmedzené na minimum“ (1). Súčasná úroveň ochrany občanov, spotrebiteľov, pracovníkov, investorov a životného prostredia v členských štátoch sa pri vykonávaní právnych predpisov EÚ nesmie spochybňovať. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV opakovane pripomína svoju požiadavku, aby sa otázky týkajúce sa budúcnosti vrátane diskusií o právomociach a úrovni regulácie riešili na vnútroštátnej úrovni a úrovni EÚ a aby boli do nich v plnej miere zapojení sociálni partneri a ostatné organizácie občianskej spoločnosti. Ide o základné vyjadrenie viacúrovňovej participatívnej demokracie, a preto sa v EÚ a členských štátoch musí posilniť. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV zdôrazňuje prvoradý význam zásad subsidiarity a proporcionality na zabezpečenie komplexnej a spoľahlivej tvorby právnych predpisov EÚ. Výbor zdôrazňuje, že EÚ by sa mala zamerať na oblasti, v ktorých právo EÚ predstavuje významnú pridanú hodnotu. Európska Komisia by preto mala určiť problematické otázky, ktoré treba skutočne čo najefektívnejšie riešiť na úrovni EÚ. Ak je pri rozhodnutiach potrebné zohľadniť vnútroštátne, regionálne a miestne danosti, príslušné orgány by mali mať možnosť ich špecifikovať, pričom by sa mali aktívne zapojiť aj príslušné zainteresované strany vrátane sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | V rámci EHSV existujú rôzne názory týkajúce sa pojmu nadmernej regulácie (tzv. gold-plating), ktoré odrážajú rôzne názory jednotlivých aktérov. Hoci pre nadmernú reguláciu neexistuje jasne vymedzená definícia, vo všeobecnosti odkazuje na situáciu, keď členské štáty pri transpozícii právnych predpisoch EÚ do vnútroštátneho práva zavádzajú požiadavky, ktoré prekračujú rámec minimálnych požiadaviek stanovených v právnych predpisoch EÚ (väčšinou v smerniciach). Európska komisia by mala vypracovať usmernenia s cieľom pomôcť členským štátom správne transponovať príslušné požiadavky právneho aktu, pričom sa musia rešpektovať zásady subsidiarity a proporcionality, ako aj spravodlivé podmienky hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV konštatuje, že najmä vzhľadom na subsidiaritu a proporcionalitu a v súlade s právom EÚ majú členské štáty výlučnú právomoc prijímať dodatočné opatrenia okrem opatrení stanovených v (minimálnych) požiadavkách EÚ, s cieľom zohľadniť svoje osobitné vlastnosti. Takéto rozhodnutia by sa mali vykonávať transparentne po konzultácii so sociálnymi partnermi a zainteresovanými stranami a mali by byť v súlade s právnymi predpismi EÚ. EHSV v tejto súvislosti nespochybňuje zvrchovanosť členských štátov, ich slobodu a zodpovednosť pri stanovovaní vnútroštátnych právnych predpisov a postupov. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV vyzýva inštitúcie EÚ a členské štáty, aby vyvíjali väčšie úsilie zamerané na znižovanie neprimeranej administratívnej záťaže s cieľom podporiť rast a udržateľnú tvorbu pracovných miest. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.6.1. | V rámci prípravy viacročného finančného rámca (VFR) na roky 2021 – - 2027 EHSV naliehavo žiada Európsku komisiu, aby urýchlene prijala opatrenia na odstránenie zbytočnej administratívnej záťaže, ktorá vo výraznej miere brzdí investície z európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF), ako je štátna pomoc, dodržiavanie súladu v oblasti verejného obstarávania, postupy v rámci auditu a oneskorené prijatie univerzálnych podrobných usmernení, a dokonca ich prijímanie so spätnou platnosťou. |
| --- | --- |

1.6.1.

| 1.6.2. | EHSV zdôrazňuje, že zbytočná regulačná a administratívna záťaž je pre podniky, občanov a verejné orgány prekážkou pri maximalizácii prínosov a minimalizácii regulačných nákladov. Opätovne zdôrazňuje, že je potrebná zjednodušená, súdržná a kvalitnejšia regulácia, ktorú treba správne chápať a vykonávať, pričom sa musia v rovnakej miere zapojiť všetky štyri úrovne riadenia (úroveň EÚ, ako aj vnútroštátna, regionálna a miestna úroveň). |
| --- | --- |

1.6.2.

| 1.6.3. | EHSV rovnako ako vo svojich predchádzajúcich stanoviskách (2) odporúča, aby Európska komisia v rámci posúdení vplyvu vykonala dôkladný test MSP. |
| --- | --- |

1.6.3.

| 1.7. | EHSV opakovane pripomína, že európske minimálne normy, najmä pokiaľ ide o sociálnu politiku EÚ, politiku EÚ v oblasti ochrany spotrebiteľa a environmentálnu politiku, sú zamerané na aproximáciu životných a pracovných podmienok v celej EÚ s cieľom dosiahnuť lepšiu konvergenciu. Minimálne normy v smerniciach EÚ by sa nemali považovať za „maximálnu úroveň“, ktorá sa pri ich transpozícii do vnútroštátnych právnych poriadkov nesmie prekročiť. EHSV sa však domnieva, že verejnú podporu európskeho procesu integrácie by nemala ohrozovať regulačná súťaž v podobe znižovania úrovne noriem. Všetky rozhodnutia sa musia prijať transparentne a na základe otvoreného dialógu so sociálnymi partnermi a organizáciami občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Úvod

| 2.1. | Rakúske predsedníctvo Rady EÚ požiadalo EHSV o vypracovanie prieskumného stanoviska na tému Dosah subsidiarity a nadmernej regulácie na hospodárstvo a zamestnanosť. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EHSV konštatuje, že žiadosť sa týka zásady subsidiarity aj nadmernej regulácie a rozširuje súčasnú diskusiu o lepšej právnej regulácii, ku ktorej sa už EHSV vyjadril vo viacerých nedávno prijatých stanoviskách (3). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Problematika subsidiarity najnovšie nadobudla nový význam, v neposlednom rade vďaka Bielej knihe o budúcnosti Európy. Osobitná skupina pre subsidiaritu a proporcionalitu, ktorú zriadila Komisia pod vedením jej predsedu Junckera v novembri 2017, predložila správu s odporúčaniami s cieľom zlepšiť uplatňovanie zásad subsidiarity (4).
  EHSV považuje obsah správy v určitých aspektoch za obmedzený a domnieva sa, že dôvodom je obmedzené zloženie osobitnej skupiny. Preto dôrazne odporúča, aby boli do nadväzujúcich podujatí aktívne zapájaní zástupcovia občianskej spoločnosti. Výbor sa domnieva, že je naliehavo potrebné riešiť otázku proporcionality opatrení na úrovni EÚ, a čo je ešte dôležitejšie, oblasti, v ktorých by EÚ mala zintenzívniť, znížiť alebo dokonca zmraziť svoju činnosť v súlade so záujmami občanov, hospodárstva a ostatných spoločenských záujmov. |
| --- | --- |

2.3.

EHSV považuje obsah správy v určitých aspektoch za obmedzený a domnieva sa, že dôvodom je obmedzené zloženie osobitnej skupiny. Preto dôrazne odporúča, aby boli do nadväzujúcich podujatí aktívne zapájaní zástupcovia občianskej spoločnosti. Výbor sa domnieva, že je naliehavo potrebné riešiť otázku proporcionality opatrení na úrovni EÚ, a čo je ešte dôležitejšie, oblasti, v ktorých by EÚ mala zintenzívniť, znížiť alebo dokonca zmraziť svoju činnosť v súlade so záujmami občanov, hospodárstva a ostatných spoločenských záujmov.

| 2.4. | EHSV upozorňuje, že tieto otázky týkajúce sa budúcnosti sa musia riešiť na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ za účasti sociálnych partnerov a ostatných organizácií občianskej spoločnosti. Ak by sa im pri príprave a vykonávaní vnútroštátnych politík a politík EÚ poskytol rovnaký priestor ako orgánom na miestnej a regionálnej úrovni, mohli by priamo prispieť ku konkrétnej realizácii horizontálnej subsidiarity v praxi. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EHSV víta skutočnosť, že rakúske predsedníctvo Rady EÚ uznalo hodnotu rozsiahlej expertízy sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti pri vypracúvaní, vykonávaní a hodnotení politických opatrení na vnútroštátnej úrovni a úrovni EÚ. Ide o základné vyjadrenie viacúrovňovej participatívnej demokracie, a preto sa musí v EÚ a členských štátoch posilniť. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EHSV v tejto súvislosti vyzýva osobitnú skupinu, aby náležite zohľadnila jeho stanoviská o subsidiarite a proporcionalite, ktoré sú tiež základom pre pripomienky a odporúčania uvádzané v tomto stanovisku. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Zásada subsidiarity

| 3.1. | Zásada subsidiarity stanovená v článku 5 ZEÚ má zabezpečiť, aby opatrenia EÚ neprekračovali rámec potrebný na dosiahnutie cieľov zmluvy a aby EÚ konala v oblastiach, ktoré nepatria do jej výlučnej právomoci, iba vtedy, ak ciele legislatívneho opatrenia možno na úrovni EÚ dosiahnuť efektívnejšie, ako na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV zdôrazňuje mimoriadny význam týchto zásad v nadnárodnom spoločenstve, ako je EÚ a výslovne víta nástroje zavedené Lisabonskou zmluvou, pokiaľ ide o súlad so zásadou subsidiarity, a to počnúc preskúmaním subsidiarity pred prijatím legislatívneho aktu až po sťažnosti vnútroštátnych zákonodarných orgánov týkajúcich sa subsidiarity. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV tiež zdôrazňuje, že všetky oblasti stanovené v ZFEÚ potrebujú dobre fungujúcu Európu a že zásada subsidiarity sa nesmie používať na potláčanie opatrení EÚ, ktoré majú jasnú európsku pridanú hodnotu, aby sa a priori uprednostňovali vnútroštátne prístupy alebo dokonca aby sa EÚ vopred vylúčila z kľúčových politických oblastí. Mali by sa prijímať len pravidlá s európskou pridanou hodnotou. EHSV sa domnieva, že výzvy, ktorým v súčasnosti čelí európsky kontinent, si nevyžadujú renacionalizáciu v zmysle „menej Európy“, ale skôr odvážne kroky smerujúce k lepšej Európe ústretovej voči svojim občanom, ktorá podporuje aj súdržnosť. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV uznáva, že členské štáty zohrávajú pri vykonávaní právnych predpisov EÚ kľúčovú úlohu, a to najmä pri transpozícii smerníc, ktoré sú záväzné, pokiaľ ide o výsledok, ktorý sa má dosiahnuť. Zároveň je však vnútroštátnym orgánom ponechaná voľba formy a metód vykonávania, ako aj možnosť rozhodnúť sa v súlade s právom EÚ zlepšovať normy, ak to považujú za užitočné. Transpozícia by zároveň nemala brániť spravodlivým podmienkam hospodárskej súťaže medzi všetkými aktérmi vnútorného trhu, keďže je to dôležité v záujme jeho správneho fungovania. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Členské štáty sú zodpovedné za presnú a včasnú transpozíciu smerníc a úlohou Európskej komisie ako strážkyne zmlúv je zabezpečiť ich riadne vykonávanie na vnútroštátnej úrovni. Táto „spoločná zodpovednosť“ by mala byť jasná už na úplnom začiatku legislatívneho procesu: dobré vykonávanie závisí od jasného, transparentného a komplexného posúdenia vplyvu ako základu nového právneho predpisu EÚ, od jasného a jednoduchého jazyka návrhu a realistických lehôt na vykonávanie daného právneho predpisu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV upozorňuje, že dokonca aj v prípade splnenia uvedených požiadaviek sa môže preukázať, že vykonávanie na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni je nedostatočné a/alebo neefektívne. V tejto súvislosti opakovane vyzýva Európsku komisiu, aby v súlade so svojimi právomocami systematicky zvyšovala svoje úsilie s cieľom postupovať rýchlejšie a dôslednejšie v prípadoch, keď členské štáty transponujú právne predpisy EÚ nesprávne alebo ich vôbec netransponovali, potom ako preskúmala všetky možnosti spolupráce (5). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV konštatuje, že množstvo právnych a politických záväzkov sa vníma tak, že prekračujú právomoci inštitúcií EÚ a zasahujú do rozsahu pôsobnosti členských štátov a do riešení, ktoré si zvolia (napr. vnútroštátne priemyselné vzťahy a iniciatívy odborových zväzov, dôchodky, zdravotníctvo a ostatné systémy sociálneho zabezpečenia alebo regulácia povolaní, ako napr. kvalifikačné kritériá v zdravotníctve).
  EHSV preto namieta nielen proti takémuto prekračovaniu právomocí zo strany inštitúcií EÚ, ale aj proti presunu dôležitých regulačných oblastí ZFEÚ, ako je napr. ochrana spotrebiteľa, normy v oblasti ochrany životného prostredia a európska sociálna politika na národnú úroveň pod zámienkou subsidiarity. |
| --- | --- |

3.7.

EHSV preto namieta nielen proti takémuto prekračovaniu právomocí zo strany inštitúcií EÚ, ale aj proti presunu dôležitých regulačných oblastí ZFEÚ, ako je napr. ochrana spotrebiteľa, normy v oblasti ochrany životného prostredia a európska sociálna politika na národnú úroveň pod zámienkou subsidiarity.

4.   Odstraňovanie zbytočnej regulačnej a administratívnej záťaže – nadmerná regulácia (tzv. gold-plating)

4.1.   Diskusia o nadmernej regulácii

| 4.1.1. | Členské štáty pri transpozícii právnych predpisov EÚ niekedy prijímajú prísnejšie alebo progresívnejšie opatrenia, ako sú minimálne požiadavky stanovené v právnych predpisoch EÚ (najmä v smerniciach), alebo nevyužívajú možnosti, ktoré ponúka smernica s cieľom prípadného zjednodušenia. Tento jav sa v mnohých dokumentoch nazýva nadmernou reguláciou (tzv. gold-plating). V prvom prípade ide o „aktívnu nadmernú reguláciu“ a v druhom prípade o „pasívnu nadmernú reguláciu.“ |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | V rámci EHSV existujú rôzne názory týkajúce sa nadmernej regulácie, ktoré odrážajú aj rôzne názory jednotlivých aktérov. Pre niektoré zainteresované strany ide o nadmerné množstvo noriem, usmernení a postupov nahromadených na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, ktoré spôsobujú zbytočnú administratívnu záťaž a predstavujú prekážku pre plánované politické ciele, ktoré sa majú dosiahnuť transpozíciou právneho predpisu. Iné zainteresované strany však zastávajú názor, že používaním stigmatizovaného výrazu „nadmerná regulácia“ by sa mohli spochybniť vyspelé a demokraticky prijaté normy členských štátov zavedené do ich právnych systémov, najmä v oblasti práce, ochrany spotrebiteľov a environmentálneho práva, ako aj v spojitosti so slobodnými povolaniami. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | EHSV požaduje pragmatický a vyvážený prístup a na účely tohto stanoviska sa bude zameriavať na neutrálnu a presnejšiu terminológiu v súlade s Medziinštitucionálnou dohodou o lepšej tvorbe práva z mája 2016. |
| --- | --- |

4.1.3.

4.2.   Definícia nadmernej regulácie

| 4.2.1. | Výbor navrhuje, aby sa „nadmerná regulácia“ vymedzila presnejšie. V prípadoch, keď členské štáty transponujú obsah právneho predpisu EÚ ambicióznejšie (z hľadiska predmetu regulácie a procesného hľadiska) alebo ak sa usilujú o súlad s vnútroštátnymi právnymi predpismi, možno použiť pojmy ako „pokročilejšie ustanovenia“, „prísnejšie ustanovenia“ alebo „prísnejšie požiadavky.“ Pojem „nadmerná regulácia“ by sa mal obmedziť na prípady, keď sa pri transpozícii do vnútroštátneho práva pridajú do legislatívy EÚ neopodstatnené a zbytočné dodatky, ktoré nemožno odôvodniť jedným alebo viacerými cieľmi navrhovaného opatrenia a ktoré spôsobujú zbytočnú administratívnu záťaž. Pojem „nadmerná regulácia“ (tzv. gold-plating) je v každom prípade veľmi všeobecný a jeho preklad do mnohých jazykov je zavádzajúci, a preto by sa mal nahradiť oveľa konkrétnejším pojmom. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EHSV nezávisle od terminológie (aj keď sa môže použiť pojem „nadmerná regulácia“) opakovane pripomína, že táto koncepcia by sa najmä nemala vzťahovať na:






  — | obmedzenie zavedených noriem v oblastiach, ako sú pracovné a sociálne právo, právo v oblasti ochrany spotrebiteľov alebo environmentálne právo pri transponovaní právnych predpisov EÚ, |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

—

obmedzenie zavedených noriem v oblastiach, ako sú pracovné a sociálne právo, právo v oblasti ochrany spotrebiteľov alebo environmentálne právo pri transponovaní právnych predpisov EÚ,

| — | vnútroštátne opatrenia, ktoré nesúvisia (z objektívneho alebo časového hľadiska) s transpozíciou práva EÚ, |
| --- | --- |

—

vnútroštátne opatrenia, ktoré nesúvisia (z objektívneho alebo časového hľadiska) s transpozíciou práva EÚ,

| — | sprísnenie všeobecných ustanovení právnych predpisov EÚ pri ich transpozícii (napr. stanovenie konkrétnych právnych sankcií v prípade porušenia práva), |
| --- | --- |

—

sprísnenie všeobecných ustanovení právnych predpisov EÚ pri ich transpozícii (napr. stanovenie konkrétnych právnych sankcií v prípade porušenia práva),

| — | uplatnenie jednej alebo viacerých konkrétnych možností transponovania práva EÚ, |
| --- | --- |

—

uplatnenie jednej alebo viacerých konkrétnych možností transponovania práva EÚ,

| — | pokročilé vnútroštátne ustanovenia prekračujúce minimálne normy založené na „doložkách o zákaze zníženia úrovne ochrany“ v práve EÚ, |
| --- | --- |

—

pokročilé vnútroštátne ustanovenia prekračujúce minimálne normy založené na „doložkách o zákaze zníženia úrovne ochrany“ v práve EÚ,

| — | uplatňovanie obsahu smernice na podobné prípady s cieľom zabezpečiť koherentnosť a konzistentnosť vnútroštátnych právnych predpisov. |
| --- | --- |

—

uplatňovanie obsahu smernice na podobné prípady s cieľom zabezpečiť koherentnosť a konzistentnosť vnútroštátnych právnych predpisov.

| 4.2.3. | EHSV pripomína, že zásada subsidiarity umožňuje členským štátom zaviesť prísnejšie opatrenia a uplatniť si právo zabezpečiť dosiahnutie rôznych cieľov (napr. hospodárskych, sociálnych alebo environmentálnych cieľov) a preukázať angažovanosť, pokiaľ ide o uplatňovanie vysokej úrovne ochrany, osobitnú povahu právnych nástrojov, ako napr. „smerníc“, ako aj určité obmedzenia v oblasti právomocí. EHSV zdôrazňuje, že takéto prísnejšie záväzky by sa mali prijať iba po transparentnej a inkluzívnej diskusii so sociálnymi partnermi a zainteresovanými stranami a v duchu vzájomného porozumenia a vyváženého rozhodovacieho procesu. |
| --- | --- |

4.2.3.

4.3.   Nadmerná regulácia a lepšia právna regulácia

| 4.3.1. | V kontexte programu lepšej právnej regulácie Európska komisia uznáva právo členských štátov uplatňovať prísnejšie normy ako normy stanovené v právnych predpisoch EÚ (tzv. gold plating), znepokojuje ju však nedostatočná transparentnosť v tejto súvislosti. Spojené kráľovstvo, Holandsko, Belgicko, Nemecko a Rakúsko zaviedli postupy na zisťovanie prípadov nadmernej regulácie. V Spojenom kráľovstve a Holandsku je nadmerná regulácia regulovaná prostredníctvom centralizovaných oficiálnych politík zameraných na podporu hospodárskeho rastu. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | EHSV v žiadnom prípade nespochybňuje ustanovenia Zmluvy, najmä pokiaľ ide o právomoci EÚ alebo členských štátov, no opakovane poukazuje na význam dodržiavania „všeobecných zásad práva Únie, ako napríklad demokratickej legitimity, subsidiarity, proporcionality a právnej istoty.“ To okrem iného znamená rešpektovať demokratickú zvrchovanosť členských štátov, slobodu a zodpovednosť za navrhovanie vnútroštátnych právnych predpisov a postupov, ktoré v tejto súvislosti náležite zohľadňujú úlohu sociálnych partnerov. EHSV vždy žiadal, aby sa pri navrhovaní právnych predpisov presadzovala jednoduchosť, jasnosť a konzistentnosť, ako aj väčšia transparentnosť v legislatívnom procese. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Výbor opakovane zdôrazňoval, že „európske právne predpisy sú základným integračným faktorom a nepredstavujú záťaž alebo náklady, ktoré by sa mali znižovať. Pokiaľ sú vyvážené, primerané a nediskriminačné, sú naopak významnou zárukou ochrany, presadzovania a právnej istoty pre všetkých európskych aktérov a občanov (6).“ Výbor opakovane pripomína svoj postoj, že právne predpisy EÚ sú nevyhnutné na dosiahnutie cieľov zmluvy a stanovenie podmienok na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, ktorý prinesie úžitok verejnosti, podnikom a občanom (7). V súlade s článkom 3 ZFEÚ právne predpisy taktiež pomáhajú zlepšiť kvalitu života, chrániť verejný záujem a základné práva, presadzovať vysokú úroveň sociálnej ochrany a ochrany životného prostredia a zaručiť právnu istotu a predvídateľnosť. Mali by tiež zabrániť narušeniu hospodárskej súťaže a sociálnemu dumpingu (8). |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Pri transpozícii smerníc členské štáty niekedy dopĺňajú prvky, ktoré nemajú jasnú súvislosť s príslušným právnym predpisom EÚ. EHSV sa domnieva, že na takéto doplnenia by sa malo poukázať buď prostredníctvom transponovaného zákona alebo prostredníctvom súvisiacich dokumentov. Vo všeobecnosti treba považovať za legitímne, ak členské štáty dopĺňajú právne akty EÚ, ktorými sa zavádza minimálna harmonizácia, pokiaľ je tento ich postup transparentný a rešpektujú sa ním zásady nediskriminácie a proporcionality. Existuje mnoho príkladov neminimalistickej transpozície smerníc členskými štátmi, ktoré možno považovať za nadmernú reguláciu. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Výbor zdôrazňuje, že v prípade minimálnej harmonizácie môžu členské štáty navrhnúť ustanovenia, ktorých cieľom je podpora zamestnanosti, zlepšovanie životných a pracovných podmienok, primeraná sociálna ochrana, vysoká a udržateľná miera zamestnanosti a boj proti vylučovaniu (článok 151 ZFEÚ), podpora a rozvoj MSP, ako aj vysoká úroveň ochrany ľudského zdravia a spotrebiteľov (článok 168 a článok 169 ZFEÚ) a ochrany v oblasti životného prostredia (článok 191v ZFEÚ), a zároveň by nemali vytvárať zbytočnú regulačnú a administratívnu záťaž. |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.4. | EHSV sa domnieva, že nasledujúce opatrenia pomôžu predchádzať zbytočnej regulačnej a administratívnej záťaži:






  — | Komisia by mala vykonávať integrované posúdenia vplyvu v rámci európskych právnych predpisov, v ktorých by sa náležite zohľadňovala zbytočná záťaž a všetky ostatné vplyvy v súvislosti s ktorýmkoľvek podstatným regulačným právnym predpisom, |
| --- | --- | --- |

4.4.

—

Komisia by mala vykonávať integrované posúdenia vplyvu v rámci európskych právnych predpisov, v ktorých by sa náležite zohľadňovala zbytočná záťaž a všetky ostatné vplyvy v súvislosti s ktorýmkoľvek podstatným regulačným právnym predpisom,

| — | legislatíva EÚ sa musí posudzovať na základe vlastných kvalít a na individuálnom základe, aby sa dosiahla cielená harmonizácia, ktorá v závislosti od okolností umožní takú formu harmonizácie, ktorá bude v niektorých oblastiach pokrokovejšia ako v ostatných oblastiach. Je v právomoci Európskej komisie, aby na základe posúdení vplyvu navrhla vhodnú úroveň harmonizácie, ktorá bude zohľadňovať potrebu vysokej úrovne ochrany, |
| --- | --- |

—

legislatíva EÚ sa musí posudzovať na základe vlastných kvalít a na individuálnom základe, aby sa dosiahla cielená harmonizácia, ktorá v závislosti od okolností umožní takú formu harmonizácie, ktorá bude v niektorých oblastiach pokrokovejšia ako v ostatných oblastiach. Je v právomoci Európskej komisie, aby na základe posúdení vplyvu navrhla vhodnú úroveň harmonizácie, ktorá bude zohľadňovať potrebu vysokej úrovne ochrany,

| — | členské štáty by pri transpozícii právnych predpisov EÚ na vnútroštátnej a regionálnej úrovni mali postupovať úplne transparentne, pokiaľ ide o všetky dodatočné požiadavky, ktoré by mohli mať negatívny vplyv na jednotný trh, konkurencieschopnosť a rast, |
| --- | --- |

—

členské štáty by pri transpozícii právnych predpisov EÚ na vnútroštátnej a regionálnej úrovni mali postupovať úplne transparentne, pokiaľ ide o všetky dodatočné požiadavky, ktoré by mohli mať negatívny vplyv na jednotný trh, konkurencieschopnosť a rast,

| — | ak niektorý členský štát uplatňuje menej prísne predpisy ako iný členský štát, neznamená to automaticky, že tieto jeho predpisy sú neprimerané a nezlučiteľné s právom EÚ. Posúdenie musí členský štát vykonať na individuálnom základe, pričom treba zohľadniť názory všetkých zainteresovaných strán a celkový regulačný kontext. Posúdenie vplyvu môže byť v tomto smere dôležitým nástrojom; |
| --- | --- |

—

ak niektorý členský štát uplatňuje menej prísne predpisy ako iný členský štát, neznamená to automaticky, že tieto jeho predpisy sú neprimerané a nezlučiteľné s právom EÚ. Posúdenie musí členský štát vykonať na individuálnom základe, pričom treba zohľadniť názory všetkých zainteresovaných strán a celkový regulačný kontext. Posúdenie vplyvu môže byť v tomto smere dôležitým nástrojom;

| — | Všetky dodatočné požiadavky počas transpozície smerníc by mali sprevádzať dokumenty, v ktorých budú transparentne uvedené konkrétne dôvody pre tieto doplnenia. |
| --- | --- |

—

Všetky dodatočné požiadavky počas transpozície smerníc by mali sprevádzať dokumenty, v ktorých budú transparentne uvedené konkrétne dôvody pre tieto doplnenia.

| 4.5. | Európska komisia by mala vypracovať usmernenia s cieľom pomôcť členským štátom správne transponovať príslušné požiadavky právneho aktu, pričom sa musia rešpektovať zásady subsidiarity a proporcionality a spravodlivé podmienky hospodárskej súťaže, aby sa zabránilo tomu, že podniky a ostatné zainteresované strany sa v porovnaní so svojimi partnermi v iných členských štátoch dostanú do konkurenčnej nevýhody. EHSV v tejto súvislosti opakuje svoju požiadavku, aby sa do týchto postupov týkajúcich sa transponovania v čo najväčšej miere zapojili sociálni partneri a ostatné príslušné zainteresované strany a aby sa členské štáty a národné a regionálne parlamenty intenzívne zúčastňovali na príslušných hodnoteniach ex post (9). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Odporúčania EHSV pre účinnú transpozíciu: |
| --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | Členské štáty by mali mať na zreteli príslušné vykonávacie lehoty, aby mali dostatočný čas na konzultácie so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami:






  — | pri príprave národných rámcových pozícií pre prvé rokovania v pracovných orgánoch členských štátov treba venovať pozornosť transpozičným lehotám, |
| --- | --- | --- |

4.6.1.

—

pri príprave národných rámcových pozícií pre prvé rokovania v pracovných orgánoch členských štátov treba venovať pozornosť transpozičným lehotám,

| — | mali by overiť, či smernice EÚ stanovujú dve lehoty: lehotu na vypracovanie vnútroštátnych vykonávacích právnych predpisov a druhú týkajúcu sa dátumu, keď právny predpis musí nadobudnúť právnu účinnosť, |
| --- | --- |

—

mali by overiť, či smernice EÚ stanovujú dve lehoty: lehotu na vypracovanie vnútroštátnych vykonávacích právnych predpisov a druhú týkajúcu sa dátumu, keď právny predpis musí nadobudnúť právnu účinnosť,

| — | transpozičná lehota sa musí dodržať a monitorovať počas celého legislatívneho procesu, |
| --- | --- |

—

transpozičná lehota sa musí dodržať a monitorovať počas celého legislatívneho procesu,

| — | vykonávacie plány Európskej komisie poskytujú podporu a pomoc. |
| --- | --- |

—

vykonávacie plány Európskej komisie poskytujú podporu a pomoc.

| 4.6.2. | Konzultácie:






  — | pomoc Európskej komisie poskytovaná na úrovni EÚ počas procesu vykonávania v podobe odporúčaní a diskusií v skupinách expertov môže byť užitočná a prispieva k spoločnému porozumeniu medzi členskými štátmi, |
| --- | --- | --- |

4.6.2.

—

pomoc Európskej komisie poskytovaná na úrovni EÚ počas procesu vykonávania v podobe odporúčaní a diskusií v skupinách expertov môže byť užitočná a prispieva k spoločnému porozumeniu medzi členskými štátmi,

| — | Európska komisia by mala prispôsobiť súčasnú metodiku transpozície (usmernenia), aby sa zabezpečilo nielen to, že transpozícia smerníc nebude v rozpore s právnymi predpismi EÚ, ale aby sa taktiež zabezpečila efektívnosť transpozície, |
| --- | --- |

—

Európska komisia by mala prispôsobiť súčasnú metodiku transpozície (usmernenia), aby sa zabezpečilo nielen to, že transpozícia smerníc nebude v rozpore s právnymi predpismi EÚ, ale aby sa taktiež zabezpečila efektívnosť transpozície,

| — | Európska komisia by mohla ďalej rozvíjať poskytovanie špecializovaných webových platforiem (ako je súčasné elektronické rozhranie pre oznamovanie) alebo elektronickej databázy pre konkrétne právne predpisy EÚ s cieľom vymieňať si najlepšie postupy. Podporovať by sa malo viacúrovňové riadenie zahŕňajúce všetky príslušné zainteresované strany. |
| --- | --- |

—

Európska komisia by mohla ďalej rozvíjať poskytovanie špecializovaných webových platforiem (ako je súčasné elektronické rozhranie pre oznamovanie) alebo elektronickej databázy pre konkrétne právne predpisy EÚ s cieľom vymieňať si najlepšie postupy. Podporovať by sa malo viacúrovňové riadenie zahŕňajúce všetky príslušné zainteresované strany.

| 4.6.3. | Terminológia a delegované akty:






  — | členské štáty by mali počas celého procesu rokovaní v Rade kontrolovať presnosť dohodnutej terminológie, |
| --- | --- | --- |

4.6.3.

—

členské štáty by mali počas celého procesu rokovaní v Rade kontrolovať presnosť dohodnutej terminológie,

| — | v skorej fáze rokovaní treba čo najskôr vymedziť základné pojmy a definície, |
| --- | --- |

—

v skorej fáze rokovaní treba čo najskôr vymedziť základné pojmy a definície,

| — | Európska komisia musí zohľadniť rozdielne významy pojmov a definícií v členských štátoch, |
| --- | --- |

—

Európska komisia musí zohľadniť rozdielne významy pojmov a definícií v členských štátoch,

| — | definície uvádzané v konkrétnych právnych predpisoch by mali byť konzistentné s definíciami uvádzanými v iných právnych predpisoch EÚ, |
| --- | --- |

—

definície uvádzané v konkrétnych právnych predpisoch by mali byť konzistentné s definíciami uvádzanými v iných právnych predpisoch EÚ,

| — | pri delegovaných aktoch by sa mali dodržiavať požiadavky uvedené v článku 290 ZFEÚ, pričom v základnom legislatívnom akte by sa mali stanoviť jasné a jednoznačné definície, |
| --- | --- |

—

pri delegovaných aktoch by sa mali dodržiavať požiadavky uvedené v článku 290 ZFEÚ, pričom v základnom legislatívnom akte by sa mali stanoviť jasné a jednoznačné definície,

| — | delegované akty by sa mali zvážiť iba v prípade nepodstatných prvkov legislatívneho aktu a iba tieto časti by sa mohli dopĺňať a meniť (10). |
| --- | --- |

—

delegované akty by sa mali zvážiť iba v prípade nepodstatných prvkov legislatívneho aktu a iba tieto časti by sa mohli dopĺňať a meniť (10).

5.   Špecifické citlivé oblasti

5.1.   Európske štrukturálne a investičné fondy (EŠIF)

| 5.1.1. | Európska politika súdržnosti, konkrétne štrukturálne fondy a najmä Európsky sociálny fond, ktoré sa realizujú v zložitom administratívnom, inštitucionálnom a regulačnom prostredí, predstavujú špecifickú oblasť, v ktorej môže mať zbytočná a zaťažujúca transpozícia negatívny účinok na politiky EÚ. V tejto súvislosti vnútroštátne a/alebo regionálne pravidlá namiesto toho, aby iba predpisovali dodržiavanie minimálnych (európskych) požiadaviek, k nim často „pridávajú“ ďalšie požiadavky. Mnohé z týchto pravidiel majú za následok dodatočnú administratívnu záťaž. Treba poznamenať, že dodatočné požiadavky často vychádzajú z predpokladu, že sú dôležité, užitočné, potrebné a sú výsledkom demokratického procesu. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | V rámci prípravy VFR na roky 2021 – 2027 EHSV naliehavo žiada Európsku komisiu, aby urýchlene prijala opatrenia na odstránenie zbytočnej administratívnej záťaže, ktorá vo výraznej miere brzdí investície z EŠIF, ako je štátna pomoc, dodržiavanie súladu v oblasti verejného obstarávania, postupy v rámci auditu a oneskorené prijatie univerzálnych podrobných usmernení, a dokonca ich prijímanie so spätnou platnosťou. Za zníženie zbytočnej administratívnej záťaže alebo jej odstránenie nesú spoločnú zodpovednosť všetky zainteresované strany. |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | Nevhodné postupy by mohli viesť k nedostatku dôvery v celom systéme vykonávania EŠIF. Patria medzi ne prístup odmietania rizika na všetkých úrovniach, nedostatočná konzistentnosť pri výklade odpovedí od jednotlivých generálnych riaditeľstiev Európskej komisie, pretrvávajúce nedostatky v harmonizácii pravidiel týkajúcich sa EŠIF na vnútroštátnej, miestnej a regionálnej úrovni, obavy z nedodržania pravidiel poskytovania štátnej pomoci, rôzne politické prístupy k verejnému obstarávaniu na úrovni EÚ (dôraz na transparentnosť) a vnútroštátnej úrovni (dôraz na hodnotu za peniaze) a rozdiely vo vnútroštátnych administratívnych kultúrach. |
| --- | --- |

5.1.3.

| 5.1.4. | Nevhodné postupy by mohli nepriaznivo ovplyvniť aj príjemcov, ako aj subjekty programu a zvýšiť administratívne náklady a administratívne zaťaženie pri vykonávaní EŠIF, čím by sa znížila ich príťažlivosť. Neexistujúce alternatívne systémy riešenia sporov by mohli mať nepriaznivý účinok na spoločnosti a najmä na MSP: oneskorené platby, administratívne zaťaženie, nevhodná kontrola, odmietnutie projektov, vylúčenie z kolektívnych opatrení atď. EHSV preto vyzýva na vytvorenie špecializovaných systémov riešenia sporov. |
| --- | --- |

5.1.4.

| 5.1.5. | Odporúčania týkajúce sa budúcich opatrení pre roky 2021 – 2027: |
| --- | --- |

5.1.5.

| 5.1.5.1. | Znižovanie administratívnej záťaže v oblasti riadenia a kontroly:






  — | rýchle opatrenia na úrovni EÚ a vnútroštátnej úrovni s cieľom určiť, a podľa možnosti, odstrániť nadbytočné praktiky, procesy a postupy a navrhnúť účinnejšie riešenia založené na osvedčených postupoch, |
| --- | --- | --- |

5.1.5.1.

—

rýchle opatrenia na úrovni EÚ a vnútroštátnej úrovni s cieľom určiť, a podľa možnosti, odstrániť nadbytočné praktiky, procesy a postupy a navrhnúť účinnejšie riešenia založené na osvedčených postupoch,

| — | „spoločné riadenie“ je zásadnou príčinou zložitosti EŠIF. V oblastiach, v ktorých sa správa a kontrola EŠIF realizuje na základe vnútroštátnych noriem (decentralizované riadenie), by sa mal uplatňovať „integrovaný prístup“, |
| --- | --- |

—

„spoločné riadenie“ je zásadnou príčinou zložitosti EŠIF. V oblastiach, v ktorých sa správa a kontrola EŠIF realizuje na základe vnútroštátnych noriem (decentralizované riadenie), by sa mal uplatňovať „integrovaný prístup“,

| — | členské štáty by mali preskúmať vlastné audity a vlastné systémy riadenia a kontroly s cieľom odhaľovať a odstraňovať zbytočné a prekrývajúce sa pravidlá, pričom by sa malo zároveň zabezpečiť správne využívanie finančných prostriedkov EÚ, |
| --- | --- |

—

členské štáty by mali preskúmať vlastné audity a vlastné systémy riadenia a kontroly s cieľom odhaľovať a odstraňovať zbytočné a prekrývajúce sa pravidlá, pričom by sa malo zároveň zabezpečiť správne využívanie finančných prostriedkov EÚ,

| — | pri vypracúvaní príslušných pravidiel a postupov by Európska komisia mala viac zohľadňovať intenzitu pomoci a osobitosti jednotlivých modelov a mechanizmov vykonávania (napr. granty, finančné nástroje, zjednodušené náklady atď.). |
| --- | --- |

—

pri vypracúvaní príslušných pravidiel a postupov by Európska komisia mala viac zohľadňovať intenzitu pomoci a osobitosti jednotlivých modelov a mechanizmov vykonávania (napr. granty, finančné nástroje, zjednodušené náklady atď.).

| 5.1.5.2. | EHSV žiada, aby sa zjednodušili a zefektívnili pravidlá poskytovania štátnej pomoci vrátane odstránenia všetkých zdrojov neistoty pri ich uplatňovaní. Mali by sa zvážiť možné zmeny, prípadne aj pokiaľ ide o platné pravidlá tak, aby sa k podobným projektom EŠIF pristupovalo rovnako ako k projektom financovaným z EFSI, ktoré riadi priamo Európska komisia, ako napr. program Horizont 2020. EHSV zároveň upozorňuje, že treba obmedziť počet výkladových a usmerňujúcich poznámok a dokumentov vychádzajúcich z otázok a odpovedí, aby nevytvárali ďalšiu vrstvu de facto právnych predpisov. Odporúča nahradiť ich rozsiahlym šírením osvedčených postupov a zabrániť uplatňovaniu so spätnou účinnosťou. Žiada Európsku komisiu, aby upustila od prípravy usmernení platných pre všetky členské štáty na základe žiadosti jedného alebo niekoľkých členských štátov, resp. problémov, ktoré príslušný členský štát alebo členské štáty musia riešiť. |
| --- | --- |

5.1.5.2.

| 5.1.5.3. | V snahe riešiť rôzne prístupy súvisiace s pravidlami verejného obstarávania EHSV navrhuje vytvoriť spoločnú pracovnú skupinu zloženú zo zástupcov príslušných generálnych riaditeľstiev a fondov, ktorá sa bude v prípade potreby zaoberať konzistentným výkladom pravidiel a poskytovať konzistentné poradenstvo a jednotný prístup k finančným opravám. |
| --- | --- |

5.1.5.3.

| 5.1.5.4. | EHSV zastáva názor, že pri vykonávaní EŠIF by sa mala subsidiarita lepšie uplatňovať, pričom členské štáty by mali mať možnosť overovať dodržiavanie vnútroštátnych pravidiel. Vyzýva členské štáty, aby v novom programovom období v plnej miere využívali možnosti zjednodušenia, upustili od nadmernej regulácie, ktorá sa tu vzťahuje na všetky normy, usmernenia a vykonávacie postupy, ktoré možno považovať za zbytočné so zreteľom na politické ciele stanovené riadiacimi orgánmi, a odstránili zbytočnú administratívnu záťaž. |
| --- | --- |

5.1.5.4.

5.2.   Dosiahnuť lepšiu právnu reguláciu

| 5.2.1. | EHSV zdôrazňuje, že zbytočná regulačná a administratívna záťaž je pre podniky, občanov a verejné orgány prekážkou. Opätovne zdôrazňuje, že je potrebná zjednodušená, súdržná a kvalitnejšia regulácia, ktorú treba správne chápať a vykonávať transparentne, pričom sa musia v rovnakej miere zapojiť všetky štyri úrovne riadenia (úroveň EÚ, ako aj štátna, regionálna a miestna úroveň). |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Niektoré členské štáty majú národné výbory, ktorým musia vlády zdôvodniť prípady, keď sa zaviedli prísnejšie pravidlá než sú minimálne úrovne stanovené v legislatíve EÚ (nadmerná regulácia). V členských štátoch, v ktorých takéto výbory neexistujú, nie je potrebné vytvárať nové administratívne orgány, no proces prijímania akýchkoľvek požiadaviek prekračujúcich normy EÚ by v týchto krajinách mal byť transparentný. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Pokiaľ ide o návrhy nových európskych legislatívnych aktov, EHSV rovnako ako vo svojich predchádzajúcich stanoviskách (11) odporúča, aby sa v posúdeniach vplyvu vykonávali testy MSP efektívnejšie. Vyzýva členské štáty, aby využili možnosti oslobodiť mikropodniky od niektorých pravidiel v súlade s právom EÚ. EHSV opakuje svoj názor, že ciele znižovania regulačnej záťaže by mali vychádzať z komplexného hodnotenia vrátane dialógu s občianskou spoločnosťou a zainteresovanými stranami. Súčasná úroveň ochrany občanov, spotrebiteľov, pracovníkov, investorov a životného prostredia v členských štátoch sa pri vykonávaní právnych predpisov EÚ nesmie spochybňovať (12). |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | EHSV opakovane poukazuje na paritu a homogénnosť rôznych cieľov politík EÚ v súlade so Zmluvou a vyzdvihuje najmä sociálne zodpovedné trhové hospodárstvo s vysokou konkurencieschopnosťou zamerané na dosiahnutie plnej zamestnanosti a sociálneho pokroku, ako aj vysokú úroveň ochrany životného prostredia a zlepšenie jeho kvality. |
| --- | --- |

5.2.4.

| 5.2.5. | EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby zohľadňovala využívanie modelov založených na stimuloch a medzinárodné normy a usmernenia vždy, keď je to vhodné a opodstatnené. |
| --- | --- |

5.2.5.

6.   Vplyv na normy v oblasti zamestnanosti, ochrany spotrebiteľa a životného prostredia

| 6.1. | V posledných desaťročiach sa v oblasti ochrany spotrebiteľa, životného prostredia a pracovníkov zaviedlo niekoľko celoeurópskych minimálnych noriem, ktorých cieľom je dosiahnuť zbližovanie životných a pracovných podmienok v EÚ, o. i. dosiahnuť vzostupnú sociálnu konvergenciu v súlade s článkom 151 ZFEÚ. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Zákonodarca EÚ úmyselne ponechal členským štátom priestor na to, aby uplatňovali minimálne normy v súlade so zásadami stanovenými v Zmluve o EÚ, najmä pokiaľ je dodržaná zásada proporcionality. V dôsledku toho sa v smerniciach stanovuje, že členské štáty môžu pri vykonávaní zohľadňovať vlastné prísnejšie normy. EHSV zdôrazňuje, že ak sa členské štáty rozhodnú uplatniť ambicióznejšie normy ochrany, môžu okrem iného zohľadňovať zásady lepšej právnej regulácie. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Tieto národné normy sú výsledkom demokratických rokovacích procesov zahŕňajúcich v značnej miere európskych a vnútroštátnych sociálnych partnerov a sú prínosom pre zamestnancov, spotrebiteľov a podniky. V súlade s cieľmi Zmluvy o EÚ by zavedenie takýchto minimálnych noriem malo byť zamerané na zabezpečenie lepšieho fungovania jednotného trhu a zároveň by nemalo mať nepriaznivý účinok na vyššie úrovne ochrany na vnútroštátnej úrovni. Minimálne normy v právnych predpisoch EÚ v mnohých prípadoch dokonca výslovne zahŕňajú „doložky zákazu zníženia úrovne ochrany“, v ktorých sa stanovuje, že vykonávanie smernice nesmie byť dôvodom na zníženie úrovne prípadných prísnejších vnútroštátnych noriem na úroveň noriem EÚ. To však neznamená, že vnútroštátne normy sú nemenné a nemôžu byť zmenené. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | V priebehu transpozície práva EÚ na národnej úrovni by členské štáty mohli využívať posúdenia vplyvu na kontrolu sociálnych, hospodárskych a iných účinkov. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Pokiaľ ide o sociálnu politiku, ako aj ochranu spotrebiteľa a životného prostredia, podľa právnych predpisov EÚ by prísnejšie normy platné v členských štátoch nemali byť ohrozené a mali by zostať zachované, pričom do posúdení vplyvu by mali byť zapojené všetky zainteresované strany. EHSV v tejto súvislosti už opakovane vyjadril názor, že program lepšej právnej regulácie by mal poskytovať vysoko kvalitné právne predpisy EÚ bez toho, aby boli ohrozené hlavné politické ciele alebo aby sa vytváral tlak na dereguláciu noriem v oblasti sociálnej a environmentálnej ochrany, ako aj základných práv (13). |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | EHSV opakovane pripomína, že európske minimálne normy, najmä pokiaľ ide o sociálnu politiku EÚ, sú zamerané na aproximáciu životných a pracovných podmienok v celej EÚ s cieľom dosiahnuť lepšiu konvergenciu. Minimálne normy v smerniciach EÚ by sa nemali považovať za „maximálnu úroveň“, ktorá sa pri ich transpozícii do vnútroštátnych právnych poriadkov nesmie prekročiť. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | EHSV podporuje proces lepšej právnej regulácie a uznáva jej pridanú hodnotu. Zároveň upozorňuje, že v žiadnom prípade by sa nemala použiť ako zámienka na znižovanie úrovne požiadaviek, najmä v takých oblastiach, ako je ochrana spotrebiteľa, environmentálne a pracovné právo, podpora rastu prosperity a udržateľnej tvorby pracovných miest. EHSV upozorňuje, že by to videlo k narastajúcemu skepticizmu širokých skupín obyvateľstva voči EÚ. Výbor sa domnieva, že verejnú podporu procesu európskeho zjednocovania by nemala ohrozovať regulačná súťaž v podobe znižovania úrovne noriem. |
| --- | --- |

6.7.

V Bruseli 19. septembra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  https://ec.europa.eu/info/law/law-making-process/planning-and-proposing-law/better-regulation-why-and-how_sk#need.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 197, 8.6.2018, s. 1.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 434, 15.12.2017, s. 11, Ú. v. EÚ C 13, 15.1.2016, s. 192, Ú. v. EÚ C 303, 19.8.2016, s. 45, Ú. v. EÚ C 487, 28.12.2016, s. 51, Ú. v. EÚ C 262, 25.7.2018, s. 22.

3

(4)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/report-task-force-subsidiarity-proportionality-doing-less-more-efficiently_1.pdf

4

(5)  Ú. v. EÚ C 262, 25.7.2018, s. 22; Ú. v. EÚ C 18, 19.1.2017, s. 10.

5

(6)  Pozri okrem iného bod 1.2 stanoviska EHSV o programe REFIT (Ú. v. EÚ C 303, 19.8.2016, s. 45).

6

(7)  COM(2012) 746 final, s. 2.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 303, 19.8.2016, s. 45, bod 2.1.

8

(9)  Ú. v. EÚ C 262, 25.7. 2018, s. 22, bod 1.2.

9

(10)  CES248-2013 (informačná správa) (Ú. v. EÚ C 13, 15.1.2016, s. 145).

10

(11)  Ú. v. EÚ C 197, 8.6.2018, s. 1.

11

(12)  Ú. v. EÚ C 262, 25.7. 2018, s. 22, (bod 4.7.1 a bod 4.8.3).

12

(13)  Ú. v. EÚ C 262, 25.7.2018, s. 22, (bod 1.1 a bod 3.4); Ú. v. EÚ C 303, 19.8.2016, s. 45 (body 2.1. – 2.2 a bod 2.5); a Ú. v. EÚ C 13, 15.1.2016, s. 192 (bod 2.4).

13

---

| 6.12.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 440/37 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 440/37

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Digitálne rodové rozdiely

(prieskumné stanovisko na žiadosť Európskeho parlamentu)

(2018/C 440/06)

| Spravodajkyňa: | Giulia BARBUCCI |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Giulia BARBUCCI

| Prieskumné stanovisko na žiadosť Európskeho parlamentu | list z 19. apríla 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 19. júla 2018 |
| Prijaté v pléne | 19. septembra 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 537 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 176/2/6 |

Prieskumné stanovisko na žiadosť Európskeho parlamentu

list z 19. apríla 2018

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

19. júla 2018

Prijaté v pléne

19. septembra 2018

Plenárne zasadnutie č.

537

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

176/2/6

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Je viacero príčin digitálnych rodových rozdielov, a preto sa opatrenia musia zamerať na rôzne oblasti: systém vzdelávania od detstva až po dospelosť, trh práce, rovnováha medzi pracovným a súkromným životom, verejné služby a digitálna priepasť vo všeobecnosti. Odporúča sa používať multidisciplinárny prístup, ktorý spája rôzne hľadiská inovácie (technologické, sociálne, kultúrne atď.). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Digitálne rodové rozdiely nie sú len technologickou otázkou: ide o hospodársku, sociálnu a kultúrnu otázku, ktorá by sa mala riešiť pomocou viacúrovňových a holistických politík s cieľom riešiť rodovú nerovnosť v jej najhlbších spoločenských a kultúrnych základoch. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Je dôležité prijať opatrenia na zvýšenie počtu žien v oblasti vedy, technológie, inžinierstva a matematiky, pretože to taktiež môže zlepšiť podmienky v iných odvetviach, ako aj v celom hospodárstve a spoločnosti. Zároveň je nevyhnutné uznať rastúci význam vzdelávania súvisiaceho s IKT, ako aj prierezových, podnikateľských, digitálnych a mäkkých zručností (ako sú empatia, tvorivosť a komplexné riešenie problémov) v digitálnom veku vo všetkých odvetviach. Interdisciplinárne vzdelávanie a súbory zručností zamerané na človeka budú nevyhnutné a vzdelávacie systémy by mali zohľadňovať tieto aspekty. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Je nevyhnutné zabezpečiť digitálnu gramotnosť a vzdelávanie pre všetkých s osobitným dôrazom na dievčatá s cieľom odstrániť digitálne rodové rozdiely v ich základoch. Prvoradý význam pri prekonávaní stereotypov majú ženské vzory v digitálnej oblasti. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Je potrebné podporiť pôsobenie žien na technických pracovných miestach a vo vysokých pozíciách prekonaním vzdelávacích a profesionálnych bariér a stereotypov, ako aj zaručením digitálneho celoživotného vzdelávania, aby sa zabránilo vylúčeniu žien z trhu práce. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Učiteľom a školiteľom by sa mali poskytnúť správne nástroje na využívanie IKT pri vyučovaní na všetkých úrovniach, pričom by sa podporila demokracia a inkluzívnejšie a osobnejšie systémy vzdelávania a odbornej prípravy. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Aby sa prerušil začarovaný kruh feminizácie chudoby, musia sa zaručiť spravodlivé pracovné podmienky a prístup k sociálnej ochrane (1). Platí to najmä pre hospodárstvo založené na príležitostných pracovných výkonoch na dohodu (tzv. gig economy) (2). Sociálny dialóg a kolektívne vyjednávanie zohrávajú v tejto súvislosti zásadnú úlohu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Pôsobenie žien v pracovných pozíciách vývojárov IKT môže pomôcť pri prekonávaní rodových predsudkov, ktoré môžu byť súčasťou návrhu určitej technológie. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Podnikanie žien sa musí podporovať odstránením prekážok prístupu žien k samostatnej zárobkovej činnosti a zlepšením prístupu k opatreniam sociálnej ochrany a ich kvality (3). |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Inteligentná práca (tzv. smartworking) a telepráca by sa mali monitorovať, aby sa predišlo riziku stierania hraníc medzi starostlivosťou, prácou a súkromným životom. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Je dôležité posilniť účasť žien so zdravotným postihnutím na pracovnom trhu a implementovať Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím (UNCRPD) (4). |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Digitalizácia verejného sektora predstavuje veľkú príležitosť na uľahčenie účasti žien na trhu práce a na pomoc ženám, ktoré sú zodpovedné za starostlivosť o druhých, ako aj na prekonávanie prekážok súvisiacich s byrokraciou a prístupom k verejným službám. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Je dôležité zaoberať sa rodovými stereotypmi: táto otázka musí byť zohľadnená v každej politike a vo všetkých oblastiach a mala by sa riešiť v jej najhlbších spoločenských a kultúrnych základoch. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Jednou z hlavných prekážok, ktorým čelia ženy pri internetových aktivitách a na sociálnych sieťach, je kybernetické šikanovanie. Istanbulský dohovor o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu sa musí ratifikovať a uplatňovať. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Všetky politické opatrenia na štátnej, európskej a medzinárodnej úrovni by mali brať do úvahy diskrimináciu žien v digitálnej oblasti, ktorá má tiež negatívny vplyv na hospodárstvo a spoločnosť všeobecne. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Verejné politiky by mali byť koncipované s rodovou perspektívou (uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti). V tejto súvislosti môže byť užitočným nástrojom rodové rozpočtovanie a rodové vnímanie. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby posilnila pracovnú skupinu Ženy v digitálnej oblasti a iniciatívu Digital4Her. Je dôležité v celej EÚ vytvárať a rozvíjať európske siete žien pôsobiacich v digitálnej oblasti, ktoré budú podporovať dievčatá a ženy v tom, aby si vyberali študijné smery a povolania v digitálnej oblasti. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Európska komisia by mala členským štátom EÚ odporučiť, aby stanovili národné ciele a ukazovatele na monitorovanie situácie (ročná hodnotiaca tabuľka). Zlepšenia alebo zhoršenia by sa mali merať aj prostredníctvom výskumu vykonaného Európskym inštitútom pre rodovú rovnosť. Odporúčania pre jednotlivé krajiny v tejto oblasti by mohli byť adresované členským štátom v procese európskeho semestra. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Sociálni partneri na príslušných úrovniach sa zaviazali zohrávať kľúčovú úlohu pri posilňovaní rodovej rovnosti vo vzdelávaní a na trhu práce s cieľom odstraňovať digitálne rodové rozdiely. Úloha kolektívneho vyjednávania je rozhodujúca najmä v celoživotnom vzdelávaní a na trhu práce, pri riešení rodových úloh, pri presadzovaní úlohy žien v rozhodovacom procese a v rôznych orgánoch s podporou zachovania rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom a pri riešení rozdielov v odmeňovaní žien a mužov (5). |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | EHSV odporúča, aby Európsky parlament tieto odporúčania podporil pre nové zloženie EP, keďže táto téma je základom budúceho rozvoja Európy. |
| --- | --- |

1.20.

2.   Úvod

2.1.   Rodová nerovnosť

| 2.1.1. | Jean-Claude Juncker vo svojom prejave o politických prioritách Európskej komisie v Európskom parlamente uviedol, že v Európskej únii by sa nemala vyskytovať diskriminácia, a preto je oblasť spravodlivosti a základných práv jednou z desiatich politických priorít práce Komisie. Rodová rovnosť je súčasťou tejto oblasti, hoci Charta základných práv už zohráva dôležitú úlohu v tejto oblasti a ustanovuje, že „rovnosť medzi ženami a mužmi musí byť zabezpečená vo všetkých oblastiach vrátane zamestnania, práce a odmeňovania“ (6). Marija Gabriel, komisárka zodpovedná za digitálnu ekonomiku a spoločnosť, nedávno navrhla opatrenia ako súčasť svojej stratégie na podporu zvýšenia účasti žien v digitálnom sektore. Je preto potrebné zabezpečiť opatrenia nadväzujúce na iniciatívu Digital4Her podpísané IT spoločnosťami, aby sa vytvorila inkluzívna a rodovo vyvážená pracovná kultúra a prostredie. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Ženy sú na trhu práce a všeobecne v spoločnosti naďalej diskriminované. Index rodovej rovnosti – ktorý meria nerovnosť v oblasti práce, času, peňazí, vedomostí, moci, násilia a zdravia – ukazuje, že pokrok v týchto oblastiach je pomalý: index sa zvýšil zo 62 bodov v roku 2005 na 65 bodov v roku 2012 a 66,2 bodu v roku 2017 (7). Táto diskriminácia mnohé príčiny. V záujme odstránenia nerovnováhy vyplývajúcej z tejto diskriminácie sa prvá kapitola Európskeho piliera sociálnych práv týka rovnosti príležitostí a prístupu na pracovný trh, pričom uznáva, že rodová rovnosť a rovnaké príležitosti sú oblasti, v ktorých je diskriminácia bežnejšia. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Rodové digitálne rozdiely sú formou nerovnosti vyplývajúcou z diskriminácie žien, ktorá pravdepodobne predstavuje neúnosnú prekážku účasti žien na európskej a globálnej úrovni. Spomaľujú rast budúceho európskeho hospodárstva, ktorý sa vyznačuje digitalizáciou. V súčasnosti používa pravidelne počítač a internet 68 % mužov a 62 % žien, 33 % mužov a 18 % žien inštaluje softvér na svoje zariadenia a 47 % mužov a 35 % žien využíva služby internetového bankovníctva (8). Aj napriek tomu, že ženy predstavujú viac ako polovicu absolventov, sú naďalej nedostatočne zastúpené v študijných odboroch v oblasti vedy a IKT (informačné a komunikačné technológie): predstavujú približne tretinu všetkých zamestnancov v odvetví, pričom ich podiel závisí od konkrétneho pracovného miesta (8 % v oblasti softvéru, 54 % na nižších pozíciách medzi IT operátormi). Cieľom tohto stanoviska je poskytnúť odporúčania a návrhy s cieľom prekonať nerovnováhu súvisiacu so vzdelávacím systémom a trhom práce. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Ženy sa tiež stretávajú s väčšími ťažkosťami pri využívaní internetu vzhľadom na kybernetické šikanovanie: obťažovanie na internete sa oveľa viac zameriava na dievčatá (podľa údajov EIGE obťažovaniu na internete čelí 51 % žien a 42 % mužov) (9). Istanbulský dohovor o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu sa musí ratifikovať a uplatňovať. |
| --- | --- |

2.1.4.

2.2.   Digitalizácia a digitálna priepasť

| 2.2.1. | Digitalizácia je nielen technologický, ale aj hospodársky, sociálny, spoločenský a kultúrny proces. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Podľa štúdie Európskej komisie (10) by digitalizácia mohla každoročne zvýšiť HDP EÚ o 415 miliárd EUR a viac žien na pracovných miestach v oblasti digitálnych technológií by mohlo každoročne vytvoriť zvýšenie HDP EÚ o 16 miliárd EUR. Spoločnosti sa zároveň stretávajú s ťažkosťami pri nábore špecialistov v oblasti IKT, takže existuje priestor na väčšiu zamestnanosť a lepšie vzdelávanie v digitálnej oblasti. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Digitálna priepasť zahŕňa nielen obmedzený prístup k pripojeniu na internet, ale aj nedostatok základných zručností potrebných na používanie nástrojov IKT. Jedným z aspektov digitálnej priepasti sú digitálne rodové rozdiely. Podľa údajov Medzinárodnej telekomunikačnej únie rozdelených podľa pohlavia a týkajúcich sa 91 ekonomík bola v roku 2017 miera rozšírenia internetu 44,9 % u žien v porovnaní s 50,9 % u mužov; podľa údajov Eurostatu v roku 2017 malo 71 % žien každodenný prístup k internetu v porovnaní so 74 % mužov a 49 % žien využívalo internetové bankovníctvo v porovnaní s 54 % mužov (11). Je dôležité, aby sa otázka vyriešila z hľadiska trhu práce – digitalizácia sa bude týkať všetkých pracovníkov – a z pohľadu používateľa – každý je používateľom technológií. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Digitálna priepasť sa často prelína s ostatnými druhmi diskriminácie: príslušnosť k etnickej menšine, ktorá žije vo vidieckej oblasti, postavenie prisťahovalca, zdravotné postihnutie, chudoba atď. Technológie môžu pomôcť prekonať tieto prekážky a urobiť tak svet otvorenejším pre všetkých, ale –ak tento proces nie je motivovaný sociálnymi aktérmi – môžu ich tiež posilniť. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Digitálne rodové rozdiely sú hospodárskym, sociálnym, spoločenským a kultúrnym problémom, ktorý treba riešiť pomocou viacúrovňových a holistických politík, pretože vedie k narastajúcemu rodovému rozdielu. Okrem toho sa rodová nerovnosť musí zohľadniť v každej politike a vo všetkých oblastiach a mala by sa riešiť v jej najhlbších spoločenských a kultúrnych základoch. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Kvalitatívny vplyv digitalizácie na potreby zručností je tiež zaujímavý z rodového hľadiska, pretože ženy sú zastúpené v niektorých zamestnaniach viac a v iných oblastiach vrátane vedy, technológie, inžinierstva a matematiky sú zastúpené menej. Je potrebné podniknúť kroky na zvýšenie počtu žien v oblasti vedy, technológie, inžinierstva a matematiky. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | Je však tiež dôležité uznať rastúci význam mäkkých zručností v digitálnom veku vo všetkých odvetviach: hlavnou črtou umelej inteligencie a internetu vecí je to, že počítače sú čoraz citlivejšie a inteligentnejšie, v dôsledku čoho bude ľudská pracovná sila nenahraditeľnou iba vtedy, ak obstojí na základe skutočných ľudských schopností, ako je schopnosť prispôsobiť sa zmenám a spolupracovať. Empatia, kreativita a komplexné riešenia problémov sa v dnešnej spoločnosti častejšie vštepujú dievčatám ako chlapcom, ktoré tieto zručnosti aj viac rozvíjajú (12). Odporúča sa multidisciplinárny prístup, ktorý spája rôzne hľadiská inovácií (technologické, sociálne, kultúrne atď.) v snahe nielen čeliť rizikám, ale aj využiť príležitosti digitalizácie pre ženy. |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.8. | Osobitnú pozornosť treba venovať osobám so zdravotným postihnutím, a najmä ženám, ktorých situácia je „nielen horšia ako situácia žien bez postihnutia“ (13). Preto je potrebné zabezpečiť „rovnaký prístup k rôznym komponentom zariadení informačných a komunikačných technológií, ako aj informačnú spoločnosť pre ženy a dievčatá so zdravotným postihnutím“ (14). |
| --- | --- |

2.2.8.

3.   Digitálne rodové rozdiely vo vzdelávacom systéme

| 3.1. | Vzdelávací systém je hlavnou oblasťou politiky, ktorú je potrebné riešiť. V porovnaní s rokom 2011 sa znížil počet žien, ktoré študujú vysokoškolské odbory súvisiace s IKT (15). Preto je nevyhnutné zlepšenie digitálnej gramotnosti a zručností žien na všetkých úrovniach, aby sa im umožnilo aktívne sa podieľať na rozvoji spoločnosti a využívať príležitosti vyplývajúce z digitalizácie a zabrániť tomu, aby zaostávali. Ženy so zdravotným postihnutím by mali mať právo na inkluzívne a kvalitné vzdelávanie. Musia sa odstraňovať kultúrne a jazykové stereotypy a dievčatám poskytovať rôzne vzory, najmä v mediálnom sektore. Nástroje IKT sa navyše môžu využívať pri výučbe a triednych aktivitách. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | V základnom vzdelávaní je nevyhnutné zabezpečiť digitálnu gramotnosť a vzdelávanie pre všetkých v záujme zabezpečenia schopnosti budúcich mužov a žien prispôsobiť sa rýchlo sa vyvíjajúcim technológiám. Podľa Programu pre medzinárodné hodnotenie žiakov (PISA), ktorý meria vzdelávací pokrok 15-ročných v krajinách OECD, má takmer štyrikrát viac chlapcov ako dievčat záujem o prácu v oblasti vedy, technológie, inžinierstva a matematiky (16). Podľa štúdie EIGE má v celej EÚ 3 – 15 % dospievajúcich chlapcov záujem o profesiu v oblasti IKT, túto profesiu chce však iba v štyroch krajinách EÚ vykonávať 1 % – 3 % dospievajúcich dievčat. Aj keď sú digitálne zručnosti mladých ľudí v EÚ rovnocenné pre chlapcov aj dievčatá, chlapci sa stále cítia sebavedomejší vo svojich digitálnych zručnostiach: opäť ide o problém nesprávneho vnímania a rodové stereotypy (17). „EHSV pripomína členským štátom potrebu investovať do nediskriminačných a inkluzívnych vzdelávacích systémov“ (18). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Je dôležité odborne pripraviť školiteľov na používanie IKT ako nástrojov výučby. Zameranie sa na dievčatá má prvoradý význam v záujme toho, aby sa odstránili digitálne rodové rozdiely v ich základoch a aby sa podporovali inkluzívnejšie a osobnejšie systémy vzdelávania a odbornej prípravy. Digitálne nástroje môžu byť tiež užitočné na zníženie byrokratickej záťaže učiteľov a školiteľov (19). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | V stredoškolskom a terciárnom interdisciplinárnom vzdelávaní študujú dievčatá menej odborov v oblasti vedy, technológie, inžinierstva a matematiky ako chlapci: menej ako 1 z 5 absolventov v oblasti IKT sú ženy (20). Rozhodujúce bude aj interdisciplinárne vzdelávanie a zručnosti zamerané na človeka. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Duálne vzdelávanie a OVP (odborné vzdelávanie a príprava) by sa mali posilniť a zohľadniť prístup dievčat k technickému vzdelávaniu a vzdelávaniu na pracovisku (21). |
| --- | --- |

3.5.

4.   Digitálne rodové rozdiely na trhu práce

| 4.1. | Je potrebné podporovať pôsobenie žien na technických pracovných miestach a vo vysokých pozíciách a prekonať vzdelávacie a profesionálne prekážky a stereotypy. Zvýšená zamestnanosť žien v odvetví IKT by mohla byť prínosom pre toto odvetvie a celé hospodárstvo a spoločnosť. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Na prekonanie digitálnych rodových rozdielov na trhu práce má kľúčový význam úloha sociálnych partnerov na podnikovej, národnej a európskej úrovni. Prostredníctvom sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania sa môžu navrhnúť prijateľné riešenia a zároveň zohľadniť potreby zamestnávateľov i pracovníkov (22). Zvýšenie počtu žien v oblasti vedy, technológie, inžinierstva a matematiky a vo vysokých pozíciách môže tiež prispieť k zníženiu rozdielov v odmeňovaní žien a mužov. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Celoživotné vzdelávanie je nevyhnutné na zabránenie vylúčeniu z trhu práce, a to je mimoriadne dôležité pre ženy. Sociálni partneri zohrávajú v tomto smere kľúčovú úlohu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Polarizácia trhu práce a hospodárstvo založené na príležitostných pracovných výkonoch na dohodu (tzv. gig economy): hoci by stroje mohli z technického hľadiska nahradiť pracovné miesta vyžadujúce nízku kvalifikáciu (manuálne a intelektuálne, vďaka internetu vecí, senzorov, technológií umelej inteligencie), ak sú tieto pracovné miesta neisté a nie sú zaručené žiadne práva, môže byť pre spoločnosti jednoduchšie s nízkymi nákladmi zamestnať ľudí, a nie investovať do nových strojov. Platí to už pre hospodárstvo založené na príležitostných pracovných výkonoch na dohodu (tzv. gig economy). V tejto súvislosti nie je zabezpečená žiadna sociálna ochrana v súlade so štandardnými formami práce (23): v dôsledku neformálnej povahy tohto druhu zamestnania ženy riskujú odklon od tradičného zamestnania so sociálnymi výhodami v prospech príležitostnej práce na dohodu, ktorá je ľahšie dostupná a niekedy ľahšie zvládnuteľná z hľadiska pracovného času. Aby sa prerušil začarovaný kruh feminizácie chudoby (24) musia sa zaručiť spravodlivé pracovné podmienky a všetky zainteresované strany by mali podporovať vzor rozvoja založený na sociálne spravodlivom prístupe založenom na kvalite. Tu je dôležitá úloha sociálnych partnerov a kolektívneho vyjednávania (25). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Technológia nie je neutrálna: zatiaľ čo softvér alebo algoritmus by mali znížiť subjektivitu, ktorá je typická pre ľudský proces alebo rozhodnutie, ak sa do nej vnáša kultúrna zaujatosť (napríklad rodová zaujatosť), potom vždy bude reprodukovať tento typ diskriminácie skôr na štrukturálnom (než náhodnom) základe. To je dôvod, prečo by na navrhovaní týchto systémom mali pracovať rozmanití ľudia. V súčasnosti tvoria ženy iba 17 % z 8 miliónov osôb pracujúcich v oblasti IKT (26); okrem toho sa v celej EÚ len 20 % žien vo veku 30 rokov a viac, ktoré absolvovali štúdium v oblasti IKT, rozhodlo zostať v technologickom priemysle (27). Zvýšenie účasti žien na týchto pracovných miestach – a tým rozmanitosť – môže pomôcť prekonať zaujatosť, ktorá môže byť začlenená do návrhu danej technológie. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Preraziť tzv. sklený strop na podporu digitálneho hospodárskeho systému: len 32 % ekonomických lídrov sú ženy (28), hoci sa dokázalo, že podniky so ženami v rozhodovacích funkciách majú lepšie štýly riadenia, ktoré sú zvyčajne horizontálnejšie a podporujú rozmanitosť a tvorivé a inovačné myslenie. Preto ak spoločnosti budú rozvíjať politiku rodovej rovnosti s cieľom podporovať prístup žien do najvyšších funkcií v organizácii, bude to pre spoločnosti mať prínos z hľadiska inovačnej kapacity. Uplatňovanie tohto prístupu v širokom meradle to bude naopak prospešné pre celý hospodársky systém. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Európsky systém výroby z veľkej časti tvoria malé a stredné podniky, ktoré pri investíciách do nových technológií čelia väčším ťažkostiam. Digitálne technológie zároveň uľahčujú mikropodnikanie: prostredníctvom niektorých digitálnych nástrojov (ako je elektronický obchod) je možné, aby mikropodniky prenikli na svetové trhy a vo všeobecnosti odstránili prekážky prístupu k samostatnej zárobkovej činnosti. „Podľa druhého európskeho prieskumu Start-up Monitor iba 14,8 % zakladateľov startupov sú ženy“ (29). Tento problém súvisí so slabšími podnikateľskými sieťami, stereotypmi a nedostatočnou finančnou podporou Digitalizácia môže vytvoriť vhodné prostredie pre podnikanie žien. Musia sa zaručiť vzdelávacie a podporné služby s cieľom umožniť ženám otvoriť si vlastný podnik s využitím dostupných digitálnych technológií. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Digitalizácia a rovnováha medzi pracovným a súkromným životom

| 5.1. | Podľa štúdie Európskeho inštitútu pre rodovú rovnosť je v pracovných miestach v oblasti IKT dlhšia pracovná doba ako v iných odvetviach (30). Prvý problém, ktorý je potrebné riešiť, je preto rozdelenie povinností spojených so starostlivosťou o druhých medzi mužov a ženy: je dôležité prijať opatrenia na dosiahnutie rovnomernejšieho rozdeľovania povinností spojených so starostlivosťou o druhých medzi mužmi a ženami, a to aj prijatím návrhu smernice o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom rodičov a opatrovateľov (31). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Inteligentná práca, tzv. smartworking, a telepráca sa často považujú za nástroje na dosiahnutie rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom s prihliadnutím na riziká aj príležitosti. Inteligentná práca môže pomôcť pracovníkom riadiť ich súkromný život (najmä odstránením strateného času stráveného cestovaním do práce a z práce), je však tiež pravda, že ak inteligentná práca nie je dobre riadená, môže viesť k stieraniu hraníc medzi starostlivosťou, prácou a voľným časom. Inteligentná práca musí byť riadená prostredníctvom konkrétnych kolektívnych zmlúv spoločností v záujme prispôsobenia sa kultúrnemu kontextu, výrobným prostriedkom a organizácii práce. Z dlhodobého hľadiska môže inteligentná práca zmeniť aj spôsob života obyvateľov miest (a vidieckych oblastí) a spoločenských priestorov. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Digitálne nástroje môžu tiež predstavovať príležitosť pre tých, ktorí sú vylúčení z trhu práce. Tieto nástroje môžu taktiež uľahčiť účasť žien na trhu práce. Ženy so zdravotným postihnutím sú však oveľa viac vylúčené z trhu práce (32). Preto je veľmi dôležité vykonávať Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím (UNCRPD) (33). |
| --- | --- |

5.3.

6.   Digitalizácia verejného sektora

| 6.1. | Vzhľadom na predlžovanie strednej dĺžky života a nízku mieru pôrodnosti európska populácia starne a záťaž spojená so starostlivosťou o druhých sa pre ženy v strednom veku zvyšuje. Zatiaľ čo je nevyhnutné dosiahnuť rovnaké rozdeľovanie povinností spojených so starostlivosťou o druhých medzi mužmi a ženami, je tiež dôležité uvedomiť si, že digitalizácia – a najmä robotika – vo verejnom sektore predstavuje veľkú príležitosť na uľahčenie účasti žien na trhu práce a na pomoc ženám so všetkými povinnosťami spojenými so starostlivosťou, ktoré majú. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Robotika môže automatizovať a, čo je dôležitejšie, uľahčiť niektoré z najťažších úloh súvisiacich so starostlivosťou o druhých (napríklad presuny osoby so zdravotným postihnutím), pomôcť pri rehabilitácii zranených osôb, predchádzať chorobám atď. Tieto technológie môžu zlepšiť kvalitu života celej spoločnosti, najmä žien, ako aj účasť žien na trhu práce dvoma spôsobmi: mohli by uľahčiť prácu v odvetví služieb osobnej opatrovateľskej starostlivosti, kde sú ženy výrazne zastúpené, a môžu byť prínosom pre ženy, ktoré poskytujú neplatenú starostlivosť, ale iba ak sú tieto technológie dostupné a zaručené všetkým, ktorí ich potrebujú. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Digitálne technológie môžu mať taktiež veľký vplyv na všetky byrokratické postupy spojené s verejnými službami. Niektoré krajiny už používajú tento druh technológií v širokom rozsahu a vytvárajú jedinečnú digitálnu identitu pre všetky postupy súvisiace s verejným sektorom (dane, zdravotná starostlivosť, vzdelávanie atď.). Rozšírenie tohto procesu by mohlo zlepšiť kvalitu života, ale je tiež dôležité uvedomiť si riziká súvisiace s kontrolou údajov jednou osobou (aj keď je to verejný orgán) a súkromím, počítačovou bezpečnosťou, transparentnosťou a etikou, a týmto rizikám predchádzať (34). |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Verejná správa by mala pripravovať rodové rozpočty pre všetky služby a činnosti, podporovať rovnosť a zvážiť vplyv politických opatrení na ženy. Každé rozhodnutie o investíciách by sa malo prijať pomocou rodového hľadiska v troch oblastiach: rodová rovnosť na pracovisku, prístup žien ku kapitálu a výrobky a služby, ktoré prinášajú prospech ženám. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Zatiaľ čo v niektorých krajinách digitalizácia verejného sektora už pokročila, v iných krajinách sa tento proces len začína a to by mohlo byť z rodového hľadiska príležitosťou na vzdelávanie a zamestnávanie väčšieho počtu žien vo verejnom sektore. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | V záujme rozvinutia digitalizácie by sa mala bez geografickej diskriminácie sprístupniť potrebná infraštruktúra, ako je širokopásmové pripojenie, 5G atď. |
| --- | --- |

6.6.

V Bruseli 19. septembra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  SOC/581 – stanovisko EHSV na tému Prístup k sociálnej ochrane (pozri stranu 135 v Ú. v. EÚ).

1

Prístup k sociálnej ochrane

(2)  Štúdia The Social Protection of Workers in the Platform Economy, Európsky parlament, 7.12.2017.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 173, 31.5.2017, s. 45.

3

(4)  Stanovisko EHSV na tému Situácia žien so zdravotným postihnutím (Ú. v. EÚ C 367, 10.10.2018, s. 20).

4

Situácia žien so zdravotným postihnutím

(5)  Príručka pre rodovú rovnosť v praxi vypracovaná európskymi sociálnymi partnermi ETUC, BusinessEurope, CEEP a UEAPME.

5

(6)  Kapitola III článok 23

6

(7)  Správa o indexe rovnosti pohlaví, Európsky inštitút pre rodovú rovnosť, 2017.

7

(8)  Pozri uznesenie EP zo 17. apríla 2018.

8

(9)  EIGE, Youth, digitalisation and gender equality: opportunities and risks of digital technologies for girls and boys, 2018 (pripravuje sa).

9

(10)  Vessela Karloukovska, GR-CNECT, pracovná skupina „Ženy v digitálnej oblasti“, Európska komisia.

10

(11)  Údaje Eurostatu.

11

(12)  Martha Ochoa (UNi Global Union) „The path to genderless digitalisation“.

12

(13)  Stanovisko EHSV na tému Situácia žien so zdravotným postihnutím (Ú. v. EÚ C 367, 10.10.2018, s. 20), bod 2.1.

13

Situácia žien so zdravotným postihnutím

(14)  Tamže, bod 5.3.6.

14

(15)  Publikácia Európskej komisie z roku 2018 Women in the Digital Age.

15

(16)  Dr. Konstantina Davaki, autorka štúdie „The underlying causes of the digital gender gap and possible solutions for enhanced digital inclusion of women and girls“.

16

(17)  Lina Salanauskaite, Európsky inštitút pre rodovú rovnosť (EIGE).

17

(18)  Stanovisko EHSV na tému Akčný plán EÚ na roky 2017 – 2019 – Riešenie rozdielu v odmeňovaní žien a mužov, bod 4.4 (Ú. v. EÚ C 262, 25.7.2018, s. 101).

18

Akčný plán EÚ na roky 2017 – 2019 – Riešenie rozdielu v odmeňovaní žien a mužov

(19)  Jekaterina Jefimenko, Európsky odborový výbor pre vzdelávanie (ETUCE).

19

(20)  Vessela Karloukovska, GR-CNECT, pracovná skupina „Ženy v digitálnej oblasti“, Európska komisia.

20

(21)  Ú. v. EÚ C 13, 15.1.2016, s. 161; Ú. v. EÚ C 434, 15.12.2017, s. 36.

21

(22)  Stanovisko EHSV na tému Koncepcie EÚ na riadenie prechodu v digitalizovanom svete práce (Ú. v. EÚ C 367, 10.10.2018, s. 15).

22

Koncepcie EÚ na riadenie prechodu v digitalizovanom svete práce

(23)  Stanoviská EHSV na tému Európska rámcová smernica o minimálnom príjme (má byť prijaté na decembrovom plenárnom zasadnutí) a Prístup k sociálnej ochrane (pozri stranu 135 tohto úradného vestníka).

23

Európska rámcová smernica o minimálnom príjme

Prístup k sociálnej ochrane

(24)  Mary Collins, Európska ženská lobby (EWL) (Ú. v. EÚ C 129, 11.4.2018, s. 7).

24

(25)  Pozri napr. dohody o európskych sociálnych partneroch, ako aj návrh smernice o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom a Európsky pilier sociálnych práv.

25

(26)  Vessela Karloukovska, GR-CNECT, pracovná skupina „Ženy v digitálnej oblasti“, Európska komisia.

26

(27)  Mary Collins, Európska ženská lobby (EWL).

27

(28)  Vessela Karloukovska, GR-CNECT, pracovná skupina „Ženy v digitálnej oblasti“, Európska komisia.

28

(29)  Štúdia pre EP „Women in the digital age“.

29

(30)  Lina Salanauskaite, Európsky inštitút pre rodovú rovnosť (EIGE).

30

(31)  COM(2017) 253

31

(32)  Stanovisko EHSV na tému Situácia žien so zdravotným postihnutím (Ú. v. EÚ C 367, 10.10.2018, s. 20), bod 5.4.1.

32

Situácia žien so zdravotným postihnutím

(33)  Stanovisko EHSV na tému Situácia žien so zdravotným postihnutím (Ú. v. EÚ C 367, 10.10.2018, s. 20), bod 1.2, Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím.

33

Situácia žien so zdravotným postihnutím

(34)  Digital Public Services (e-Government and e-Health)

34

---

| 6.12.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 440/45 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 440/45

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Biohospodárstvo — príspevok k dosiahnutiu cieľov EÚ v oblasti klímy a energetiky a cieľov OSN v oblasti udržateľnosti

(prieskumné stanovisko)

(2018/C 440/07)

| Spravodajkyňa: | Tellervo KYLÄ-HARAKKA-RUONALA |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Andreas THURNER |

Spravodajkyňa:

Tellervo KYLÄ-HARAKKA-RUONALA

Pomocný spravodajca:

Andreas THURNER

| Konzultácia | rakúske predsedníctvo Rady EÚ, 12. februára 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 302 Zmluvy o fungovaní EÚ
  prieskumné stanovisko |
| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 13. marca 2018 |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 5. septembra 2018 |
| Prijaté v pléne | 19. septembra 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 537 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 180/1/4 |

Konzultácia

rakúske predsedníctvo Rady EÚ, 12. februára 2018

Právny základ

článok 302 Zmluvy o fungovaní EÚ

prieskumné stanovisko

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

13. marca 2018

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

5. septembra 2018

Prijaté v pléne

19. septembra 2018

Plenárne zasadnutie č.

537

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

180/1/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | ESHV sa domnieva, že biohospodárstvo vytvára pridanú hodnotu pre spoločnosť tým, že vyrába, premieňa a využíva biologické prírodné zdroje. Prechod na uhlíkovú neutralitu a obehový systém bude čoraz viac pôsobiť ako hnacia sila biohospodárstva, pretože udržateľné biohospodárstvo má potenciál súčasne vytvárať hospodárske, sociálne a klimatické výhody. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV zdôrazňuje, že biohospodárstvo prispieva k zmierňovaniu účinkov zmeny klímy viacerými spôsobmi: sekvestráciou oxidu uhličitého z atmosféry v biomase, skladovaním uhlíka vo výrobkoch z biologického materiálu a nahrádzaním surovín a výrobkov z fosílnych materiálov výrobkami z biologického materiálu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Výbor tiež vyzdvihuje, že biohospodárstvo prispieva ku klimatickým, ako aj energetickým cieľom EÚ tým, že nahrádza fosílne palivá bioenergiou vo výrobe elektrickej energie, vykurovaní a chladení a v doprave. Prispieva takisto k energetickej účinnosti a bezpečnosti dodávok energie. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV je presvedčený, že biohospodárstvo zohráva dôležitú úlohu pri plnení celkových hospodárskych, environmentálnych a sociálnych cieľov, ktoré sa požadujú v Agende OSN 2030 (ciele trvalo udržateľného rozvoja). Úloha biohospodárstva úzko súvisí s cieľmi týkajúcimi sa priemyslu a poľnohospodárstva a s vytváraním pracovných miest v týchto oblastiach. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Výbor žiada prispôsobenie stratégie EÚ pre biohospodárstvo, aby sa v súlade s hospodárskou, environmentálnou a sociálnou udržateľnosťou poskytli tie najpriaznivejšie podmienky pre európske biohospodárstvo s cieľom vytvoriť konkurenčnú výhodu pre EÚ. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV zdôrazňuje, že tvorcovia politík musia predovšetkým podporovať udržateľnú výrobu a využívanie biomasy v EÚ a zabezpečiť stabilný, spoľahlivý a ucelený rámec pre investície do biohospodárstva prostredníctvom hodnotových reťazcov. Tvorcovia politík by okrem toho mali zvýšiť dopyt po výrobkoch z biologických materiálov prostredníctvom verejného obstarávania a prijať ucelený rámec pre technické a bezpečnostné pravidlá a pravidlá pre poskytovanie štátnej pomoci s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky pre výrobky z biologických materiálov. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV sa domnieva, že kľúčový význam pre rozvoj nadčasového biologického hospodárstva majú výskum a inovácie. Treba preto pokračovať v inovačnom úsilí podporovanom stratégiou pre biohospodárstvo vrátane spoločného podniku pre priemyselné odvetvia využívajúce biologické materiály (spoločný podnik BBI). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Výbor zdôrazňuje, že úloha vzdelávania, poradenských služieb, prenosu vedomostí a odbornej prípravy je kľúčová v snahe zabezpečiť, aby pracovníci a podnikatelia mali potrebné informácie a zručnosti. Ľudia by mali byť náležite informovaní o biohospodárstve a o svojich povinnostiach, aby mohli byť aktívnymi spotrebiteľmi a mohli prijímať rozhodnutia zamerané na udržateľnú spotrebu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV zdôrazňuje, že predpokladom pre biohospodárstvo je vhodná infraštruktúra, ktorá si vyžaduje primerané financovanie. Potrebné sú účinné dopravné systémy s cieľom umožniť prístup k surovinám a distribúciu výrobkov na trhoch. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV odporúča, aby sa EÚ usilovala o vytvorenie celosvetového systému stanovovania cien pre emisie oxidu uhličitého, ktorý by bol neutrálnym a účinným spôsobom podpory biohospodárstva a zapojenia všetkých účastníkov trhu do zmierňovania účinkov zmeny klímy. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV je presvedčený, že zapojenie občianskej spoločnosti do iniciatív v oblasti biohospodárstva a rozhodovacích procesov má mimoriadny význam. Výbor zdôrazňuje, že je nevyhnutné zabezpečiť, aby sa prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo uskutočňoval spravodlivo. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV zdôrazňuje, že udržateľné biohospodárstvo môže byť úspešné len vtedy, ak sa bude uplatňovať medziodvetvový prístup. Preto je potrebná súdržnosť a koordinácia medzi rôznymi politikami a cieľmi EÚ. Taktiež treba zabezpečiť, aby boli opatrenia prijímané na úrovni členských štátov koherentné. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Súvislosti

| 2.1. | Rakúske predsedníctvo Rady požiadalo EHSV o vypracovanie prieskumného stanoviska o úlohe biohospodárstva pri plnení cieľov EÚ v oblasti klímy a energetiky a cieľov trvalo udržateľného rozvoja OSN. EHSV okrem toho v súčasnosti pripravuje stanovisko z vlastnej iniciatívy o nových príležitostiach, ktoré ponúka udržateľné a inkluzívne biohospodárstvo pre európsku ekonomiku (CCMI/160). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Európska komisia zároveň aktualizuje európsku stratégiu pre biohospodárstvo z roku 2012. EHSV monitoruje tento proces a víta úsilie Komisie. Komisia vymedzila biohospodárstvo ako „produkciu obnoviteľných biologických zdrojov a premenu týchto zdrojov a odpadových tokov na produkty s pridanou hodnotou, ako napríklad potraviny, krmivo, produkty z biologických materiálov a bioenergiu“. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Vo všeobecnosti možno povedať, že biohospodárstvo zahŕňa nahradenie fosílnych palív a surovín energiou a surovinami z biologického materiálu. Biohospodárstvo zahŕňa hospodárske činnosti založené na výrobe, ťažbe, premene a využívaní biologických prírodných zdrojov. Toky odpadu, vedľajšie produkty a zvyšky môžu byť ďalším hlavným zdrojom dodávok surovín. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo spolu s rybárstvom zohrávajú zásadnú úlohu pri výrobe biomasy na ďalšie využitie. Široké spektrum odvetví, ako napríklad lesné hospodárstvo, potravinárske, chemické, energetické, textilné a stavebné odvetvia, premieňajú biomasu, vrátane druhotných surovín, na spotrebné komodity alebo medziprodukty určené pre iné oblasti podnikania. Biohospodárstvo je spravidla založené na rozsiahlych hodnotových reťazcoch vrátane dopravy, obchodu a iných služieb súvisiacich s uvedenými činnosťami. Okrem toho sú súčasťou biohospodárstva ekosystémové služby. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EÚ sa zaviazala znížiť do roku 2030 svoje emisie skleníkových plynov najmenej o 40 % v porovnaní s úrovňou v roku 1990 (1), pričom stanovila samostatné ciele a pravidlá pre odvetvia obchodujúce s emisiami a ostatné odvetvia. Navyše využívanie pôdy, zmeny vo využívaní pôdy a lesné hospodárstvo, t. j. odvetvie LULUCF, bolo začlenené do rámca do roku 2030 s požiadavkou, aby toto odvetvie nevytváralo čisté emisie, ale prispelo k zlepšeniu záchytu skleníkových plynov z dlhodobého hľadiska. Odráža sa to v požiadavkách uvedených v článku 4 ods. 1 Parížskej dohody, v ktorom sa žiada, „aby sa v druhej polovici tohto storočia dosiahla rovnováha medzi antropogénnymi emisiami skleníkových plynov zo zdrojov a ich odstraňovaním pomocou záchytov“ (2). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | V súlade s cieľmi EÚ v oblasti energetiky do roku 2030 by sa energetická účinnosť mala zvýšiť o 32,5 % v porovnaní s prognózami a podiel obnoviteľnej energie na celkovom energetickom mixe by mal byť 32 %, pričom obidve hodnoty sú vyjadrené ako spoločné ciele EÚ, a nie ako ciele členských štátov (3). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Sedemnásť cieľov trvalo udržateľného rozvoja OSN pokrýva rôzne aspekty hospodárskych, sociálnych a environmentálnych výziev, ktorým čelí celý svet. Ani jeden z cieľov trvalo udržateľného rozvoja sa osobitne nezaoberá biohospodárstvom, to je však prepojené s viacerými z týchto cieľov. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Príspevok biohospodárstva k cieľom EÚ v oblasti klímy a energetiky

| 3.1. | Prechod na uhlíkovú neutralitu je obrovskou výzvou a vyžaduje si značné zníženie emisií, ako aj zvýšenie skladovania uhlíka. Trvalo udržateľné využívanie prírodných zdrojov z biologických materiálov je v tejto oblasti kľúčovým prvkom. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Biohospodárstvo prispieva k zmierňovaniu účinkov zmeny klímy prostredníctvom viacerých mechanizmov: sekvestrácie CO2 z atmosféry v biomase prostredníctvom fotosyntézy, skladovania uhlíka vo výrobkoch z biologického materiálu a nahradenia surovín a výrobkov založených na fosílnych palivách výrobkami z biologického materiálu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Účinná absorpcia CO2 si vyžaduje trvalo udržateľný rast biomasy. Aktívne a udržateľné obhospodarovanie lesov a využívanie dreva sú kľúčovými prvkami pri dosahovaní cieľov v oblasti klímy (ako sa zdôrazňuje v stanovisku NAT/655 (4) o dôsledkoch klimatickej a energetickej politiky a stanovisku NAT/696 (5) o spoločnom úsilí a odvetví LULUCF). Jeden m3 dreva zachytáva približne 1 000 kg CO2. Keďže len rastúca biomasa má schopnosť absorbovať CO2, je dôležité, aby sa nestanovovali obmedzenia týkajúce sa využívania lesov za predpokladu, že miera ťažby dreva nepresiahne mieru opätovnej výsadby a rastu lesov a dodržiavajú sa postupy trvalo udržateľného obhospodarovania lesov. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Existuje niekoľko druhov výrobkov z biologického materiálu a vyvíjajú sa nové produkty. Takéto produkty sú schopné skladovať uhlík, a udržiavať ho tak mimo atmosféry. Výrobky z dreva s dlhou trvanlivosťou, ako sú budovy a kvalitný nábytok, sú najefektívnejším spôsobom skladovania uhlíka. Pokiaľ sa výrobky z biologického materiálu s kratšou životnosťou recyklujú, ani tie nebudú uvoľňovať svoj obsah uhlíka. Výrobky z biologického materiálu môžu byť navyše na konci svojej životnosti použité ako bioenergia, a môžu tak nahradiť fosílne zdroje energie. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Bioenergia takisto prispieva k plneniu cieľa EÚ v oblasti energetickej účinnosti. Dobrým príkladom je diaľkové vykurovanie v komunitách a udržateľná priemyselná kombinovaná výroba tepla a elektriny. Keďže budovy spotrebujú značné množstvo energie, popri použitých zdrojoch energie je veľmi dôležitá energetická hospodárnosť budov. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Rozhodujúcu úlohu pri plnení cieľov v oblasti klímy zohráva doprava. Vzhľadom na odlišné potreby a charakteristiky rôznych druhov dopravy (ako sa uvádzajú vo viacerých stanoviskách EHSV, napr. v stanovisku TEN/609 (6) o dekarbonizácii dopravy) sú preto potrebné všetky druhy opatrení, ktoré pomáhajú znižovať emisie skleníkových plynov. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Elektrifikácia dopravy má zjavne narastajúcu tendenciu. Na to, aby mala elektrická energia na klímu pozitívny vplyv, musí sa vyrábať z energetických zdrojov s nízkymi emisiami skleníkových plynov vrátane využívania zdrojov energie z biologických materiálov. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Fosílne palivá v doprave sa čiastočne nahrádzajú udržateľnými biopalivami. Napriek narastajúcej elektrifikácii osobných automobilov zostávajú letecká a lodná doprava, ako aj ťažké stroje cestnej dopravy a necestné stroje vo veľkej miere závislé od pohonných hmôt. V tomto ohľade sú pokrokové biopalivá obzvlášť sľubné. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.5. | Okrem toho, že využívanie bioenergie má výhody z hľadiska klímy, prispieva tiež k dostupnosti energie a bezpečnosti jej dodávok. Ak bude táto bioenergia riadená správne, bude zohrávať významnú úlohu pri plnení základných cieľov stanovených v európskej energetickej politike. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Príspevok biohospodárstva k cieľom trvalo udržateľného rozvoja

| 4.1. | Ciele trvalo udržateľného rozvoja nás nabádajú zhodnotiť úlohu biohospodárstva nielen z hľadiska klímy a energie, ale aj z celkového ekonomického, sociálneho a environmentálneho hľadiska, pričom treba zohľadniť dlhodobý celkový výhľad. Vzhľadom na širokú perspektívu biohospodárstva existuje vzájomné prepojenie medzi ním a takmer všetkými 17 cieľmi trvalo udržateľného rozvoja. Biohospodárstvo však prispieva najmä k týmto cieľom trvalo udržateľného rozvoja: 1, 2, 6, 7, 8, 9, 11, 12, 13, 14 a 15. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Biohospodárstvo má potenciál vytvárať hospodársky rast a pracovné miesta nielen v mestských, ale aj vo vidieckych oblastiach. Preto má významnú úlohu pri plnení cieľa trvalo udržateľného rozvoja č. 1 (ukončiť chudobu). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Cieľom trvalo udržateľného rozvoja č. 2 je ukončiť hlad. Biomasa je obmedzeným zdrojom a medzi výrobou potravín, krmív a vlákien existujú vzájomné prepojenia. Potrebný je zodpovedný prístup k udržateľnému biohospodárstvu s cieľom umožniť dostatočnú produkciu na rôzne účely – pričom prioritou je dostupnosť potravín – a zaistiť zdravé ekosystémy. Zásady efektívneho využívania zdrojov a obehovosti, ako aj preorientovanie sa na stravu zloženú z väčšieho podielu zeleniny sú spôsoby, ako možno dosiahnuť tieto ciele. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Udržateľné biohospodárstvo prispieva k plneniu cieľa trvalo udržateľného rozvoja č. 6 (čistá voda a hygiena), napríklad prostredníctvom udržiavania zdravých ekosystémov, ktoré sú základným predpokladom pre čistú vodu. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Cieľ trvalo udržateľného rozvoja č. 7 (dostupná a čistá energia) tvorí základ biohospodárstva. Využívanie vedľajších a odpadových tokov zaisťuje čistú energiu a znižuje závislosť od fosílnych zdrojov energie. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Biohospodárstvo ako celok zohráva dôležitú úlohu pri zlepšovaní hospodárskych a sociálnych cieľov. Zohráva významnú úlohu pri plnení cieľa trvalo udržateľného rozvoja č. 8 (dôstojná práca a ekonomický rast). Biohospodárstvo EÚ môže okrem toho pomôcť podstatne znížiť závislosť od dovozu fosílnych komodít a súčasne posilniť domácu pridanú hodnotu a podporiť miestne hodnotové reťazce. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | V rámci cieľa trvalo udržateľného rozvoja č. 9 sa požaduje podstatne zvýšiť podiel priemyslu na zamestnaní a hrubom domácom produkte, ako aj modernizovať priemysel tak, aby bol udržateľný, so zvýšenou efektivitou využívania zdrojov a lepším prijímaním čistých a ekologických technológií a priemyselných procesov. Biohospodárstvo je úzko prepojené so všetkými týmito cieľmi a trvalo udržateľné využívanie biomasy môže posilniť vedúce postavenie EÚ v oblasti priemyslu. Má takisto veľký potenciál podporovať rast MSP a integrovať ich do hodnotových reťazcov. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Biohospodárstvo môže zohrávať dôležitú úlohu pri plnení cieľa trvalo udržateľného rozvoja č. 11 (udržateľné mestá a komunity). Koncepcia klimaticky inteligentných miest (7) a dobrých podmienok v mestských oblastiach ide ruka v ruke s riešeniami poskytovanými biohospodárstvom (napr. drevostavby alebo doprava s nízkymi emisiami a diaľkové vykurovanie). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Biohospodárstvo má dobré predpoklady na to, aby mohlo prispieť k cieľu trvalo udržateľného rozvoja č. 12 (zodpovedná spotreba a výroba). Optimalizáciou využívania surovín, aplikovaním ekodizajnu a výrobou recyklovateľných výrobkov s dlhou životnosťou zohráva biohospodárstvo významnú úlohu v prechode na obehové hospodárstvo. Zvyšovanie informovanosti spotrebiteľov sa však považuje za dôležitú podmienku pre informované zodpovedné modely spotreby a podporuje trvalo udržateľnú výrobu. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Biohospodárstvo môže významne prispieť k zmierňovaniu globálnej zmeny klímy, ako sa požaduje v cieli trvalo udržateľného rozvoja č. 13 (ochrana klímy) a ako už bolo uvedené v kapitole 3. Okrem opatrení na domácej pôde môže mať EÚ pozoruhodný globálny vplyv prostredníctvom exportu výrobkov z biologického materiálu, klimatických riešení a odborných znalostí. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Biohospodárstvo má takisto vplyv na cieľ trvalo udržateľného rozvoja č. 14 (život pod vodou) a č. 15 (život na pevnine). Zodpovedné, účinné a udržateľné využívanie prírodných zdrojov preto musí byť základom biohospodárstva. |
| --- | --- |

4.11.

5.   Predpoklady rozvoja biohospodárstva

| 5.1. | Aj keď biohospodárstvo v mnohých ohľadoch prispieva k plneniu cieľov v oblasti klímy a energie a cieľov trvalo udržateľného rozvoja, na to, aby sa mohli dosiahnuť, sú potrebné priaznivé podmienky. Ciele trvalo udržateľného rozvoja na jednej strane podporujú a zlepšujú podmienky potrebné na rozvoj biohospodárstva, zatiaľ čo na druhej strane niektoré ciele trvalo udržateľného rozvoja ukladajú požiadavky, ktoré musí biohospodárstvo splniť. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Stratégia EÚ pre biohospodárstvo sa musí prispôsobiť novým trhom, aby v súlade s hospodárskou, environmentálnou a sociálnou udržateľnosťou, poskytovala najpriaznivejšie podmienky pre európske biohospodárstvo, ktoré sa rýchlo vyvíja a rozširuje. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Tvorcovia politík musia najmä podporovať udržateľnú výrobu biomasy a mobilizáciu v EÚ a politiky EÚ v oblasti rozvoja vidieka by mali poskytovať dostatočnú podporu s cieľom zabezpečiť rozvoj vidieckych podnikov. Tvorcovia politík musia tiež zabezpečiť stabilný, spoľahlivý a ucelený rámec pre investície do biohospodárstva prostredníctvom hodnotových reťazcov. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Tvorcovia politík by mali prijať ucelený rámec pre technické a bezpečnostné pravidlá a pravidlá pre poskytovanie štátnej pomoci s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky pre výrobky z biologických materiálov. Verejný sektor zohráva takisto dôležitú úlohu pri vytváraní dopytu po výrobkoch z biologického materiálu prostredníctvom verejného obstarávania. Iniciatívy ako „Európsky týždeň biohospodárstva“ by mohli pomôcť podporiť dopyt na trhu a vzájomné obohacovanie rôznych projektov. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Výskum a inovácie sú kľúčové na rozvoj nadčasového biohospodárstva, ktoré by pre EÚ mohlo predstavovať konkurenčnú výhodu. Malo by sa to vziať do úvahy vzhľadom na obrovský potenciál nových druhov biovýrobkov z tradičných potravinových a vláknových výrobkov, ako aj nových druhov stavebných a obalových materiálov, či textilných a biochemických výrobkov a plastov. To isté platí aj pre potenciál šľachtenia rastlín a rôznych látok ako surovín pre biovýrobky (napr. lignocelulóza, rastlinný olej, škrob, cukor, proteín). |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Treba preto pokračovať v inovačnom úsilí podporovanom stratégiou EÚ pre biohospodárstvo vrátane spoločného podniku pre priemyselné odvetvia využívajúce biologické materiály (8). Vedomostné centrum pre biohospodárstvo (9) by takisto malo zohrávať dôležitú úlohu pri podpore využívania poznatkov s cieľom pomôcť rozvíjať biohospodárstvo. Iniciatívy a programy v rámci výskumu a inovácií by navyše mali byť atraktívnejšie pre podniky. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Úloha vzdelávania, poradenských služieb, prenosu vedomostí a odbornej prípravy má kľúčový význam na to, aby sa zaistilo, že pracovníci a podnikatelia budú mať potrebné informácie a zručnosti, čo povedie k zvýšeniu udržateľnosti súčasného podnikania a k využívaniu nových príležitostí v oblasti biohospodárstva. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Ľudia by mali byť zároveň náležite informovaní o biohospodárstve a o svojich povinnostiach, aby mohli byť aktívnymi spotrebiteľmi a mohli prijímať rozhodnutia zamerané na udržateľnú spotrebu, pričom treba zohľadniť rôznu úroveň ochoty ľudí všetkých vekových skupín prispôsobiť sa a realizovať zmenu. Na tento účel by sa mali organizovať informačné kampane posilňujúce dôveru spotrebiteľov v biohospodárstvo a výrobky z biologického materiálu. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Prístup k surovinám je jedným zo základných predpokladov pre biohospodárstvo. V záujme podpory dostupnosti a využívania biomasy je preto potrebné vhodné podnikateľské prostredie pre poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo. Udržateľné obhospodarovanie lesov, pôdy a morských zdrojov, ktoré sa požaduje v cieľoch trvalo udržateľného rozvoja č. 14 a 15, zásadným spôsobom prispieva k bezpečnosti dodávok surovín. V tejto súvislosti by sa mal uznať a podporovať existujúci legislatívny a nelegislatívny rámec pre udržateľné a obnoviteľné suroviny v EÚ. Narastajúce využívanie vedľajších tokov a zvyškového materiálu ako surovín na nové použitie takisto pomáha zabezpečiť dostupnosť biomasy. V prípade štruktúr malého rozsahu môžu zohrávať dôležitú úlohu družstvá alebo organizácie výrobcov. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Náležitá fyzická infraštruktúra je ďalším základným predpokladom pre biohospodárstvo a na tento účel je potrebné primerané financovanie infraštruktúry v oblasti energetiky, dopravy a v digitálnej oblasti. Kľúčový význam majú účinné dopravné systémy umožňujúce prístup k surovinám a distribúciu výrobkov na trhoch. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Pokiaľ ide o svetové trhy, biohospodárstvo je úzko prepojené s cieľom trvalo udržateľného rozvoja č. 17, ktorý je zameraný na posilnenie prostriedkov globálneho partnerstva pre trvalo udržateľný rozvoj. Tento cieľ vyzýva na podporu univerzálneho, otvoreného, nediskriminačného a spravodlivého multilaterálneho obchodného systému v rámci WTO založeného na pravidlách. Je to dôležité pre obchod, pokiaľ ide o poľnohospodárske, ako aj priemyselné výrobky biohospodárstva. Medzitým by sa mal podporiť regionálny rozvoj a mala by sa posilniť spolupráca v rámci regionálnych hodnotových reťazcov. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | S cieľom stimulovať rozvoj biohospodárstva neutrálnym spôsobom by sa EÚ mala usilovať o vytvorenie globálneho systému stanovovania cien pre emisie oxidu uhličitého, ktorý by zohľadnil všetkých hráčov na trhu a poskytol rovnaké podmienky. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Zapojenie občianskej spoločnosti do štruktúr biohospodárskych iniciatív a rozhodovacích procesov je mimoriadne dôležité na posilnenie spolupráce medzi rôznymi aktérmi v spoločnosti a na zvyšovanie povedomia verejnosti o udržateľnom biohospodárstve. |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | Zatiaľ čo prechod na nízkouhlíkové a obehové hospodárstvo je obrovskou výzvou a znamená hlboké štrukturálne zmeny týkajúce sa príslušných pracovných miest, je dôležité zabezpečiť, aby sa uskutočnil spravodlivým spôsobom. |
| --- | --- |

5.14.

| 5.15. | Udržateľné biohospodárstvo môže byť úspešné len vtedy, ak sa bude uplatňovať medziodvetvový prístup. Preto je potrebná súdržnosť a koordinácia medzi jednotlivými politikami a cieľmi EÚ, najmä pokiaľ ide o klímu, životné prostredie, potraviny, poľnohospodárstvo, lesníctvo, priemysel, energiu, obehové hospodárstvo a výskum a inováciu. Na tento účel by mala byť s podporou predsedu Komisie zriadená skupina viacerých zainteresovaných strán na vysokej úrovni pre udržateľné biohospodárstvo. |
| --- | --- |

5.15.

| 5.16. | Pokrok pri plnení cieľov trvalo udržateľného rozvoja sa meria a monitoruje pomocou 232 ukazovateľov. Medzi ne patria ukazovatele týkajúce sa klímy a energie, ale neexistujú žiadne konkrétne ukazovatele týkajúce sa biohospodárstva. Komisia by preto mala vypracovať najvhodnejšie ukazovatele, aby získala realistický a informatívny obraz o vývoji biohospodárstva EÚ. |
| --- | --- |

5.16.

V Bruseli 19. septembra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Pozri rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030: https://ec.europa.eu/clima/policies/strategies/2030_sk.

1

(2)  Pozri článok 4 ods. 1 Parížskej dohody: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/ALL/?uri=CELEX:22016A1019(01).

2

(3)  Pozri vyhlásenie Európskej komisie z 19. júna 2018: http://europa.eu/rapid/press-release_STATEMENT-18-3997_en.htm.

3

(4)  Pozri stanovisko NAT/655 na tému Dôsledky klimatickej a energetickej politiky v poľnom a lesnom hospodárstve (Ú. v. EÚ C 291, 4.9.2015, s. 1
  ).

4

Dôsledky klimatickej a energetickej politiky v poľnom a lesnom hospodárstve (Ú. v. EÚ C 291, 4.9.2015, s. 1

(5)  Pozri stanovisko NAT/696 na tému Spoločné úsilie 2030 a využívanie pôdy, zmeny vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva (LULUCF) ( Ú. v. EÚ C 75, 10.3.2017, s. 103
  ).

5

Spoločné úsilie 2030 a využívanie pôdy, zmeny vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva (LULUCF) ( Ú. v. EÚ C 75, 10.3.2017, s. 103

(6)  Pozri stanovisko TEN/609 na tému Dekarbonizácia dopravy (Ú. v. EÚ C 173, 31.5.2017, s. 55).

6

(7)  http://www.climatesmartcities.org/

7

(8)  https://www.bbi-europe.eu

8

(9)  https://biobs.jrc.ec.europa.eu

9

---

III Prípravné akty

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY A SOCIÁLNY VÝBOR

537. plenárne zasadnutie EHSV, 19. 9. 2018 – 20. 9. 2018

| 6.12.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 440/51 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 440/51

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov — Umelá inteligencia pre Európu

[COM(2018) 237 final]

(2018/C 440/08)

| Spravodajca: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Gonçalo LOBO XAVIER |

Spravodajca:

Giuseppe GUERINI

Pomocný spravodajca:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Konzultácia | Európska komisia, 12/07/2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 04/09/2018 |
| Prijaté v pléne | 19/09/2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 537 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 199/1/2 |

Konzultácia

Európska komisia, 12/07/2018

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

04/09/2018

Prijaté v pléne

19/09/2018

Plenárne zasadnutie č.

537

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

199/1/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV sa domnieva, že umelá inteligencia a automatizované procesy majú obrovský potenciál zlepšiť európsku spoločnosť, pokiaľ ide o inováciu a pozitívnu transformáciu, prinášajú však so sebou aj veľké výzvy, riziká a obavy. Je preto nevyhnutné, aby sa európske inštitúcie začali rýchlo a podrobne zaoberať tým, ako umelú inteligenciu plne rozvinúť a regulovať. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Pokrokový prístup k umelej inteligencii v Európe musí zahŕňať niekoľko oblastí, a to: i) verejné a súkromné investície do výskumu a vývoja a do vyspelej digitálnej infraštruktúry; ii) implementáciu nových legislatívnych predpisov alebo prispôsobenie platných predpisov; iii) rozvoj primeraných znalostí a zvýšenie povedomia občanov a spotrebiteľov a iv) špecializované programy odbornej prípravy pre pracovníkov. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Najmä výzvy z hľadiska zodpovednosti, ktoré sa v kontexte nových digitálnych technológií vynárajú, by sa mali systematicky zisťovať a riešiť v medzinárodnom meradle, ako aj na úrovni EÚ a členských štátov. EHSV by chcel úzko spolupracovať s inštitúciami EÚ na analýze a posudzovaní všetkých právnych predpisov EÚ, ktoré sa týkajú zodpovednosti za škodu, bezpečnosti výrobkov a občianskoprávnej zodpovednosti a ktoré bude potrebné zmeniť. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV súhlasí s cieľom oznámenia Komisie, ktorým je posilniť technologickú a priemyselnú kapacitu EÚ v snahe rozšíriť umelú inteligenciu po celom vnútornom trhu. Udržať krok s ostatnými svetovými aktérmi si vyžaduje také veľké úsilie, že je naliehavo potrebné zabezpečiť koordináciu všetkých nástrojov a zdrojov financovania dostupných na európskej a štátnej úrovni.
  Napriek tomu by sa hodnoty a zásady EÚ nemali obetovať v záujme celosvetovej konkurencieschopnosti. |
| --- | --- |

1.4.

Napriek tomu by sa hodnoty a zásady EÚ nemali obetovať v záujme celosvetovej konkurencieschopnosti.

| 1.5. | Vzhľadom na cieľ Komisie zabezpečiť, aby „umelú inteligenciu využívali všetci potenciálni používatelia s dôrazom na malé a stredné podniky“ (MSP), sa EHSV domnieva, že ak chceme dosiahnuť celosvetovú konkurencieschopnosť, musí byť umelá inteligencia dostupná pre čo najväčší počet subjektov. Je preto kľúčové sprístupniť ju všetkým rôznym formám podnikov na celom európskom jednotnom trhu vrátane MSP, poľnohospodárov, sociálnych podnikov, družstiev, živnostníkov a združení spotrebiteľov. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Európska komisia a členské štáty by mali spoločne vytvoriť usmernenia pre etiku umelej inteligencie a mali by do tohto úsilia zapojiť všetky príslušné verejné a súkromné zainteresované strany. Tieto usmernenia musia zahŕňať zásady transparentnosti pri používaní systémov umelej inteligencie na nábor zamestnancov a na hodnotenie alebo kontrolu ich výkonu. Okrem etických zásad EHSV odporúča vytvoriť na európskej úrovni jasný, zosúladený a povinný právny rámec s cieľom zabezpečiť riadnu reguláciu umelej inteligencie a aktualizovať platné predpisy, ktorých sa umelá inteligencia dotýka, s osobitným dôrazom na predpisy zamerané na zodpovednosť výrobcov a ochranu spotrebiteľov. EHSV by chcel úzko spolupracovať s inštitúciami EÚ pri analýze a hodnotení príslušných právnych predpisov EÚ, ktoré si v budúcnosti v dôsledku rozvoja umelej inteligencie budú vyžadovať zmeny. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.6.1. | Európska komisia bude takisto musieť vykonať dôkladné posúdenie účinkov umelej inteligencie na pracovný trh. Pri tomto posúdení sa musí zohľadniť možné nahradenie niektorých pracovníkov elektronickými zariadeniami alebo robotmi a skutočnosť, že určité funkcie, hoci nebudú plne automatizované, sa v dôsledku nových technológií zásadne zmenia. |
| --- | --- |

1.6.1.

| 1.7. | Z tohto dôvodu EHSV upozorňuje, že vyslovené želanie „aby nikto nezaostal“, by nemalo zostať len návrhom alebo výzvou, ale malo by sa premietnuť do konkrétnych skutočností. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Je dôležité zdôrazniť úlohu programov odbornej prípravy pri ochrane európskych pracovníkov pôsobiacich v prostredí, ktoré sa postupným zavádzaním umelej inteligencie zásadne mení. Európski občania by mali mať prístup k potrebným informáciám, ktoré im umožnia stať sa zodpovednými a informovanými používateľmi zariadení a aplikácií dostupných vďaka rýchlemu technologickému rozvoju. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | V prípadoch, keď nové opatrenia umožnia verejným správam používať technológiu na to, aby mohli robiť organizačné rozhodnutia a dokázali sa rýchlejšie rozhodnúť, bude potrebné vyriešiť otázku účinnej právnej zodpovednosti za tieto rozhodnutia v jasnom právnom rámci, ktorý zaručí plnú zodpovednosť verejnej správy voči občanom. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Osobitná pozornosť by sa mala venovať úlohe organizácií občianskej spoločnosti a sociálneho hospodárstva v úsilí zvýšiť aktívnu účasť obyvateľstva na hospodárskych a sociálnych procesoch, ktoré vďaka umelej inteligencii posilnia participatívnosť v našej spoločnosti. Organizácie občianskej spoločnosti a sociálne podniky môžu zohrávať dôležitú úlohu v snahe zlepšiť pochopenie technológií a ich prijatie zo strany jednotlivcov, najmä prostredníctvom mechanizmov spolupráce, ktoré umožnia zapojiť do súčasnej digitálnej transformácie občanov. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Súčasná technologická revolúcia sa nemôže a nesmie uskutočniť bez náležitého a aktívneho zapojenia pracovníkov, spotrebiteľov a sociálnych organizácií, a prebiehajúci technologický rozvoj treba nasmerovať tak, aby zabezpečil väčšiu a zodpovednejšiu účasť riadne informovaných občanov. Práve preto EHSV odporúča, aby Európska komisia pri zriaďovaní Európskej aliancie pre umelú inteligenciu zohľadnila potrebu vytvoriť inkluzívnu, viacodborovú a reprezentatívnu platformu pre rôzne zainteresované strany, ktoré zastupujú európskych občanov, vrátane zástupcov pracovníkov, ktorí budú musieť interagovať s inteligentnými strojmi (1). |
| --- | --- |

1.11.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | Digitálne zariadenia a veľkokapacitné učiace sa stroje každodenne zvyšujú kapacitu algoritmov, aby mohli pracovať s obrovským množstvom údajov, a táto kapacita sa pravdepodobne bude v budúcnosti ďalej zvyšovať vďaka „neurónovým sieťam“ (ktoré už využívajú napríklad smartfóny na vizuálne rozpoznávanie predmetov, tvárí a obrázkov). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V dôsledku takéhoto vývoja sa mení tradičný spôsob „učenia“, ktoré prístroje umelej inteligencie doposiaľ používali, takže sa už nemusia učiť len odvodzovaním pravidiel z dát, ale rozvíjajú aj flexibilnú a adaptabilnú schopnosť učiť sa. Tento proces zvýši schopnosť umelej inteligencie učiť sa a konať v reálnom svete. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Vzhľadom na veľmi rýchle prebiehajúce technologické zmeny je teraz nevyhnutné, aby Európska komisia a členské štáty spoločne podrobne preskúmali nové problémy, ktoré rýchly rozvoj umelej inteligencie so sebou prináša a aby do tohto procesu zapojili všetky príslušné verejné a súkromné zainteresované strany tak, aby to neohrozilo možnosti pokroku a technologického rozvoja. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | V oznámení COM(2018) 237 sa Komisia zasadzuje za posilnenie priemyselnej a technologickej kapacity EÚ a nabáda na rozširovanie umelej inteligencie v európskom hospodárstve, a to tak v súkromnom sektore, ako aj vo verejnej správe. Ako už bolo uvedené v stanovisku z vlastnej iniciatívy (2), EHSV podporuje iniciatívu Komisie, ktorá vo svojom oznámení skutočne zohľadnila niektoré z predchádzajúcich návrhov výboru, ale naliehavo ju vyzýva, aby rýchlo a rozhodne začala konať. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Zaujať k umelej inteligencii účinný európsky prístup znamená okrem iného podnecovať značné investície do výskumu a inovácií, ako aj do digitálnej infraštruktúry, potrebných na to, aby sme sa pripravili na veľké sociálnoekonomické výzvy, ktoré pokrok nových technológií postaví pred európsku spoločnosť a trhy v nadchádzajúcich rokoch. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Európska komisia a členské štáty by mali spoločne sformulovať určité etické usmernenia pre umelú inteligenciu a mali by do tohto úsilia zapojiť všetky príslušné verejné a súkromné zainteresované strany. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Zároveň sa na európskej úrovni musí schváliť harmonizovaný legislatívny rámec v súlade s Chartou základných práv EÚ a so zásadami zakotvenými v zmluvách EÚ. Nový regulačný rámec by mal obsahovať presné ustanovenia zamerané na odbúranie rizík spojených so strojovým učením, ako sú netransparentnosť trhu, slabá hospodárska súťaž, diskriminácia, nekalé obchodné praktiky, ohrozenie kybernetickej bezpečnosti a bezpečnosti výrobkov.
  Prísne regulačné opatrenia by mali existovať najmä pre situácie, v ktorých sa údaje pre fungovanie systémov umelej inteligencie získavajú automaticky pri používaní elektronických zariadení a počítačov. |
| --- | --- |

2.7.

Prísne regulačné opatrenia by mali existovať najmä pre situácie, v ktorých sa údaje pre fungovanie systémov umelej inteligencie získavajú automaticky pri používaní elektronických zariadení a počítačov.

| 2.8. | EHSV konštatuje, že v pracovnom dokumente útvarov Komisie SWD(2018) 137 final pripojenom k oznámeniu sa podrobne analyzujú dôsledky umelej inteligencie pre právne predpisy EÚ a mapujú sa výzvy z hľadiska zodpovednosti, ktoré sa v kontexte nových digitálnych technológií vynárajú. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Okrem toho budú potrebné komplexné akčné plány, ktoré i) podporia modernizáciu systémov vzdelávania a odbornej prípravy rozvíjaním nových zručností požadovaných na pracovnom trhu budúcnosti a ii) zaručia primeranú ochranu občanov a pracovníkov v súvislosti s očakávanými zmenami (3). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EHSV nabáda Komisiu, aby urýchlene prijala ďalšie opatrenia v oblasti regulácie a podpory investícií, pretože súčasné rýchle zmeny si vyžadujú rýchle prispôsobenie. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Návrh Európskej komisie: európska podpora pre umelú inteligenciu a európske investície do umelej inteligencie

| 3.1. | Komisia vo svojom oznámení uvádza, že bude podporovať rozširovanie umelej inteligencie tak v základnom výskume, ako aj v priemyselnom využití. V tejto súvislosti EHSV zdôrazňuje, že je dôležité zapojiť do tohto procesu všetky typy subjektov vrátane MSP, spoločností poskytujúcich služby, sociálnych podnikov, poľnohospodárov, družstiev, združení spotrebiteľov a združení zastupujúcich starších ľudí. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Vzhľadom na cieľ Komisie zabezpečiť, aby „umelú inteligenciu využívali všetci potenciálni používatelia s dôrazom na malé a stredné podniky“, sa EHSV domnieva, že ak chceme dosiahnuť celosvetovú konkurencieschopnosť, musí byť umelá inteligencia dostupná pre čo najväčší počet subjektov. Okrem toho, čo už Komisia naplánovala s cieľom vytvoriť „platformu umelej inteligencie na požiadanie“, je tiež dôležité stanoviť vhodné formy zapojenia rôznych zainteresovaných strán a konzultácie s nimi, a to vrátane MSP, sietí sociálneho hospodárstva a organizácií občianskej spoločnosti (tieto organizácie zohrávajú kľúčovú úlohu v úsilí zapájať európskych občanov informovaným a aktívnym spôsobom). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komisia oznámila, že bude podporovať inovácie založené na umelej inteligencii prostredníctvom pilotného programu Európskej rady pre inováciu, na ktorý boli na roky 2018 – 2020 vyčlenené rozpočtové prostriedky vo výške 2,7 miliardy EUR. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV sa domnieva, že táto iniciatíva môže byť užitočná pre rozvoj umelej inteligencie, ale zároveň zdôrazňuje, že vo financovaní výskumu by sa malo rýchlo prejsť od fázy experimentovania do štrukturálneho štádia. Je tiež dôležité, aby Komisia podporovala rôzne výskumné centrá, ktoré sa v súčasnosti nachádzajú v členských štátoch, s cieľom vytvoriť sieť spolupráce na európskej úrovni venovanú umelej inteligencii. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV konštatuje, že Komisia má v úmysle do konca roka 2020 zvýšiť investície do umelej inteligencie v rámci programu Horizont 2020 na približne 1,5 miliardy EUR. Ak sa tento prístup rýchlo uplatní v súčasných verejno-súkromných partnerstvách, mohol by v priebehu dvoch rokov priniesť ďalšie investície vo výške 2,5 miliardy EUR. Rovnaký prístup sa musí uplatňovať aj v budúcom rámcovom programe Európsky horizont. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Na druhej strane je dobrým znamením, že Európska komisia a Európsky fond pre strategické investície, ktorý by mal mať ústrednú riadiacu úlohu pri podpore rozvoja umelej inteligencie v EÚ, vytvorili program VentureEU. Ide o fond rizikového kapitálu vo výške 2,1 miliardy EUR na posilnenie investícií do inovatívnych podnikov v celej Európe. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Udržať krok s ostatnými svetovými aktérmi si však vyžaduje také veľké úsilie, že je naliehavo potrebné zabezpečiť koordináciu všetkých nástrojov a zdrojov financovania na európskej a štátnej úrovni a synergie medzi nimi. Je jasné, že ak chceme v oblasti umelej inteligencie súperiť s Čínou a USA, musia všetky verejné a súkromné zainteresované strany pôsobiace na európskej úrovni spojiť svoje sily a zabezpečiť, aby EÚ zohrávala vedúcu úlohu v celosvetovom meradle. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Na to, aby sa EÚ v oblasti umelej inteligencie stala úspešne konkurencieschopnou, bude potrebné v dostatočnej miere investovať aj do vhodných softvérov, hardvérov a digitálnej infraštruktúry, ktoré môžu EÚ zaručiť dôveryhodnosť. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Pri investovaní do umelej inteligencie by sa malo prihliadať na skutočnosť, že európske podniky sú mimoriadne silné v oblasti automatizácie a robotiky. Tieto odvetvia, ktoré sú súčasťou umelej inteligencie v širokom zmysle slova, by preto mali dokázať, že sú skutočne dôležité v úsilí zaručiť EÚ dôležité celosvetové postavenie so zreteľom na aktuálny technologický rozvoj, a preto si zaslúžia mimoriadnu pozornosť. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Umelá inteligencia a jej vplyv na občanov a pracovníkov

| 4.1. | Je nesporné, že rozvoj umelej inteligencie napreduje veľmi rýchlym tempom. Z tohto dôvodu musia európske inštitúcie pri posudzovaní vplyvu každého regulačného opatrenia v súvislosti s umelou inteligenciou zaujať multidisciplinárny prístup, ktorý zohľadní nielen administratívne, právne a ekonomické aspekty, ale tiež antropologické, psychologické, sociologické a technologické hľadisko. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | V snahe podporiť tieto inovácie a predovšetkým usmerniť ich tak, aby sa zabezpečilo, že stredobodom pozornosti budú i naďalej ľudia, je dôležité, aby sa Európska únia snažila dosiahnuť vysoký stupeň technologickej konkurencieschopnosti a aby zároveň neprehliadala základné etické, sociálne a ľudské aspekty. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV preto považuje za kľúčové, i) aby sa na súkromie jednotlivcov a zodpovedné spracúvanie údajov jednotlivcov uplatňovali primerané právne predpisy, ako je napríklad účinné vykonávanie nového všeobecného nariadenia o ochrane údajov, ktoré bude treba v prípade potreby neustále aktualizovať v snahe udržať tempo s rýchlym rozvojom umelej inteligencie; ii) aby sa preskúmali dôležité časti platných legislatívnych predpisov EÚ a v prípade potreby prispôsobili novým okolnostiam, ktoré vzniknú v dôsledku umelej inteligencie, a iii) aby sa rozvinuli schopnosti a zručnosti, ktoré občania, orgány verejnej správy a európske podniky potrebujú, ak majú skutočne profitovať z výhod, ktoré umelá inteligencia ponúka. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Pri preskúmaní by bolo vhodné vychádzať z predpokladu, že umelá inteligencia spočíva vo využívaní a spracúvaní veľkého množstva dát, ktoré sú základom každej aplikácie vychádzajúcej z nových technológií. Keďže je to tak, hlavnou úlohou pre európske regulačné orgány je zabezpečiť transparentný a regulovaný prístup k údajom koncových používateľov. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Čím lepšia je kvalita spracovaných dát, tým lepšia je presnosť a výkonnosť systémov umelej inteligencie. Nesmie sa však zabúdať na to, že údaje týkajúce sa jednotlivcov sa musia získať legálne a použiť spôsobom, s ktorým boli priamo dotknuté osoby oboznámené, aby sa zaručilo, že osobné údaje budú použité na vopred určený a transparentný účel, na ktorý dal používateľ najprv riadny a informovaný súhlas. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Treba poznamenať, že viaceré dôležité časti európskych právnych predpisov – napríklad tie, ktoré sa týkajú online reklamy, nekalých obchodných praktík, bezpečnosti výrobkov a zodpovednosti za škodu nimi spôsobenú, práv spotrebiteľov, neprijateľných zmluvných podmienok, predaja a záruk, poistenia a uvádzania cien – bude možno potrebné zmeniť a riadne prispôsobiť novým scenárom, ktoré prinesie rozsiahlejšie a presnejšie používanie umelej inteligencie, s cieľom chrániť koncových spotrebiteľov. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Rozhodujúcou otázkou bezpečnosti výrobkov a zodpovednosti za škodu nimi spôsobenú sa Komisia náležite zaoberala vo svojom pracovnom dokumente SWD(2018) 137 final, v ktorom skúma prípadové štúdie a predkladá zoznam častí legislatívy EÚ, ktoré treba podrobnejšie preskúmať a posúdiť. EHSV nabáda Komisiu, aby v tejto práci pokračovala, a chcel by k nej prispieť svojím dielom. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | V snahe chrániť práva európskych občanov vzhľadom na pokrok umelej inteligencie je dôležité zdôrazniť na jednej strane úlohu kultúrnej, vzdelávacej a akademickej prípravy, na druhej strane poskytovanie potrebných informácií širokej verejnosti. Obzvlášť dôležité je zabezpečiť transparentnosť a správnosť z hľadiska riadenia algoritmov umelej inteligencie a databáz, ktoré využívajú. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Je preto veľmi dôležité, aby sa európskym občanom poskytli primerané odborné školenia, ako aj jasné a zrozumiteľné informácie, čo im umožní stať sa zodpovednými a informovanými používateľmi zariadení a aplikácií dostupných vďaka súčasnému rýchlemu technologickému rozvoju, ktoré sú čoraz viac rozšírené na všetkých úrovniach. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Vzhľadom na všetky tieto požiadavky musia EÚ a členské štáty ponúknuť jasné a účinné riešenia, najmä podporovaním moderného vzdelávacieho systému a neustálym rozširovaním celoživotného vzdelávania na trhu práce a v občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Európska komisia bude musieť vykonať dôkladné posúdenie účinkov umelej inteligencie na pracovný trh. Táto skutočnosť najviac znepokojuje mnohých európskych pracovníkov, ktorí sú už dlho pracovne činní, ale k dôchodkovému veku majú ešte ďaleko a na prebiehajúce zmeny pozerajú s nedôverou a strachom. Pri tomto posúdení sa musí zohľadniť možné nahradenie niektorých pracovníkov elektronickými zariadeniami alebo robotmi a skutočnosť, že určité funkcie, hoci nebudú plne automatizované, sa v dôsledku nových technológií zásadne zmenia. Preskúmanie a posúdenie by sa preto malo zamerať nielen na nevyhnutné a očakávané zmeny vo výrobných reťazcoch, ale aj na prehodnotenie organizačných postupov a podnikateľských cieľov v nadväznosti na sociálny dialóg s pracovníkmi. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | V niektorých situáciách, ako sú tie, ku ktorým došlo a dochádza v prípade mnohých iných technológií, by bolo rozumné skôr než sa umelá inteligencia začne plne využívať, otestovať ju v jednotlivých fázach a nadväzných stupňoch prispôsobenia, aby sa tým, ktorých sa to týka, umožnilo osvojiť si nové technológie, a to aj pomocou primeraných odborných školení, a aby sa napravili prípadné chyby z hľadiska prispôsobenia počas tohto procesu (4). |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Zavádzanie nových technológií v podnikoch si vyžaduje sociálny dialóg medzi jednotlivými zainteresovanými partnermi. V tejto súvislosti bude nevyhnutné neustále informovať organizácie pracovníkov a odborové zväzy a radiť sa s nimi. |
| --- | --- |

4.13.

5.   Umelá inteligencia, verejná správa a občianska spoločnosť

| 5.1. | Umelá inteligencia je technologická a sociálna inovácia schopná radikálne zmeniť celú spoločnosť a zlepšiť verejný sektor, ako aj vzťah medzi občanmi a verejnou správou. Príležitosti, ktoré umelá inteligencia ponúka, by mohli zvýšiť tak efektívnosť verejnej správy, ako aj spokojnosť občanov so službami poskytovanými verejnou správou a s jej účinným fungovaním. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Ak chceme tieto ciele dosiahnuť, je nevyhnutné, aby aj štátni zamestnanci boli pripravení na zmeny a výzvy, ktoré európskej spoločnosti umelá inteligencia prinesie. Verejní zamestnávatelia a vedúci pracovníci verejnej správy – spolu s učiteľmi, školiteľmi a univerzitnými pracovníkmi, ako sme už spomenuli – musia byť schopní plne pochopiť jav umelej inteligencie a rozhodnúť, aké nové nástroje zaviesť do postupov verejnej správy. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Zavedenie umelej inteligencie do verejného a súkromného sektora si vyžaduje navrhnutie postupov, ktoré zlepšia pochopenie a prijatie technológií zo strany používateľov prostredníctvom mechanizmov spolupráce, ktoré občanom umožnia, podľa možnosti prostredníctvom systémov participačného riadenia, prispievať k rozvoju technológií umelej inteligencie. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Aby sa v tejto oblasti dosiahli pozitívne výsledky, mohlo by byť užitočné rozvíjať čoraz spoľahlivejšie druhy spolupráce a partnerstva medzi verejným a súkromným sektorom zamerané na využívanie príležitostí, ktoré ponúkajú technologické aplikácie, umelá inteligencia a robotika. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Verejná správa stojí pred obzvlášť náročnou výzvou z hľadiska práva a legitimity, keďže bude potrebné nájsť správnu rovnováhu medzi verejnými záujmami (vrátane výkonu verejnej moci) a záujmami jednotlivcov (konkrétny prejav slobody jednotlivca). V tejto súvislosti si napríklad využívanie umelej inteligencie vo verejnej správe bude vyžadovať zosúladenie zásady transparentnosti a zverejňovania úradných dokumentov s ochranou osobných údajov a právom jednotlivca na súkromie v jasnom a explicitnom regulačnom rámci. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | V prípadoch, keď nové opatrenia umožnia orgánom verejnej správy používať technológiu na to, aby mohli robiť organizačné rozhodnutia a dokázali sa rýchlejšie rozhodnúť, napríklad pri výbere dodávateľa vo verejnom obstarávaní, spravovaní zoznamu čakateľov pre konkrétne služby alebo nábore nových zamestnancov do verejnej správy, bude potrebné riešiť otázku účinnej právnej zodpovednosti za tieto rozhodnutia v jasnom právnom rámci, ktorý zaručí plnú zodpovednosť verejnej správy voči občanom. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Organizácie občianskej spoločnosti a sociálne podniky musia zohrávať dôležitú úlohu v úsilí o lepšie pochopenie a prijatie technológií zo strany jednotlivcov, najmä prostredníctvom mechanizmov spolupráce, ktoré umožnia zapojenie do procesov digitálnej transformácie. V tejto súvislosti je dôležitá možnosť vytvoriť pre tieto nástroje participačné systémy riadenia, napríklad formou spolupráce, počnúc digitálnymi platformami, ktoré sa už používajú na vytváranie nových foriem hospodárskych vzťahov v riadení práce. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Administratívne orgány zodpovedné za mechanizmy monitorovania trhu by mali mať znalosti a právomoci na to, aby mohli chrániť spravodlivú hospodársku súťaž, práva spotrebiteľov, ako aj bezpečnosť a práva zamestnancov. Verejné alebo nezávislé orgány by mali mať na starosti audit algoritmov. Súbežne by mali podniky zaviesť účinné mechanizmy auditu využívania dát v systémoch umelej inteligencie. |
| --- | --- |

5.8.

V Bruseli 19. septembra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Pozri prijaté stanovisko EHSV INT/845 na tému Umelá inteligencia – predvídanie jej vplyvu na prácu s cieľom zabezpečiť spravodlivú transformáciu (stanovisko z vlastnej iniciatívy), spravodajkyňa: Franca Salis-Madinier (pozri stranu 1 tohto úradného vestníka).

1

Umelá inteligencia – predvídanie jej vplyvu na prácu s cieľom zabezpečiť spravodlivú transformáciu

(2)  Stanovisko INT/806 z 31. mája 2017 – Umelá inteligencia – vplyv umelej inteligencie na (digitálny) jednotný trh, výrobu, spotrebu, pracovné príležitosti a spoločnosť (
  Ú. v. EÚ C 288, 31.8.2017, s. 1).

2

Umelá inteligencia – vplyv umelej inteligencie na (digitálny) jednotný trh, výrobu, spotrebu, pracovné príležitosti a spoločnosť (

(3)  Prijaté stanovisko EHSV SOC/578 – Riadenie prechodu na digitalizovaný svet práce (Ú. v. EÚ C 367, 10.10.2018, s. 15).

3

(4)  Pozri prijaté stanovisko EHSV INT/845 na tému Umelá inteligencia – predvídanie jej vplyvu na prácu s cieľom zabezpečiť spravodlivú transformáciu (stanovisko z vlastnej iniciatívy), spravodajkyňa: Franca Salis-Madinier (pozri stranu 1 tohto úradného vestníka).

4

Umelá inteligencia – predvídanie jej vplyvu na prácu s cieľom zabezpečiť spravodlivú transformáciu

---

| 6.12.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 440/57 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 440/57

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o uľahčovaní digitálnej transformácie zdravotnej a inej starostlivosti na digitálnom jednotnom trhu, posilňovaní postavenia občanov a budovaní zdravšej spoločnosti

[COM(2018) 233 final]

(2018/C 440/09)

| Spravodajca: | Diego DUTTO |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Thomas KATTNIG |

Spravodajca:

Diego DUTTO

Pomocný spravodajca:

Thomas KATTNIG

| Konzultácia | Európska komisia, 18. júna 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 4. septembra 2018 |
| Prijaté v pléne | 19. septembra 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 537 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 193/0/3 |

Konzultácia

Európska komisia, 18. júna 2018

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

4. septembra 2018

Prijaté v pléne

19. septembra 2018

Plenárne zasadnutie č.

537

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

193/0/3

1.   Závery

| 1.1. | V priebehu zmien v dôsledku digitálnej transformácie musia byť v centre starostlivosti ľudia. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Digitalizácia musí zdravotníckym pracovníkom pomôcť venovať viac času pacientom. Je nevyhnutné zabezpečiť pre zdravotnícke povolania dostatok kvalifikovaných pracovníkov s potrebnými digitálnymi zručnosťami. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Digitálnou transformáciou sa mení povaha práce v zdravotnej a inej starostlivosti. Všetci zainteresovaní by mali k transformácii pristupovať profesionálne a s otvorenou mysľou, aby sa dosiahla vysoká úroveň kvality. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Sociálny dialóg na európskej úrovni o nemocniciach a zdravotnej a sociálnej starostlivosti treba posilniť. Treba vytvoriť primerané programy odbornej prípravy a ďalšieho vzdelávania, zlepšiť pracovné podmienky a kvalitu pracovných miest a zvýšiť ochranu údajov o zamestnancoch. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV si je vedomý, že za organizáciu a poskytovanie zdravotnej a sociálnej starostlivosti sú zodpovedné členské štáty. V súlade so smernicou o právach pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti (smernica 2011/24/EÚ) sa musí zriadiť sieť elektronického zdravotníctva v záujme pokroku pri dosahovaní interoperability riešení elektronického zdravotníctva (eHealth). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Digitálne nástroje musia podnecovať rozvoj nových foriem organizácie v systémoch zdravotnej a sociálnej starostlivosti. Podporujú rozvoj potenciálu jednotlivcov, miestnych komunít a sociálneho hospodárstva. Prostredníctvom primeraných verejných investícií treba potvrdiť, že základom týchto systémov sú hodnoty solidarity a univerzálnosti. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Digitalizácia sa nesmie mylne chápať ako úsporné opatrenia pre rozpočty vyčlenené na zdravotnú starostlivosť. Nesmie viesť k znižovaniu stavu zamestnancov alebo redukovaniu služieb. Starostlivosť musí patriť medzi osobné služby a vzhľadom na starnutie obyvateľstva treba vytvoriť nové koncepcie dlhodobej starostlivosti. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV súhlasí s predstavou načrtnutou v oznámení, že treba podporovať zdravie, predchádzať chorobám a bojovať proti nim, pomáhať napĺňať neuspokojené potreby pacientov a uľahčiť občanom rovnaký prístup ku kvalitnej starostlivosti vďaka vhodnému využívaniu digitálnych inovácií a sociálnemu hospodárstvu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Zdravotná gramotnosť v sociálnom a digitálnom kontexte znamená schopnosť človeka získavať informácie, porozumieť im a zodpovedne ich používať na zlepšenie svojej kvality života a v záujme svojho zdravia. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Občania by mali mať právo na prístup k svojim zdravotným údajom. Oni rozhodujú o tom, či a kedy svoje údaje sprístupnia iným osobám. Je nevyhnutné prihliadať na všeobecné nariadenie o ochrane údajov, ktoré zaručuje, že občania majú kontrolu nad svojimi osobnými údajmi, najmä zdravotnými. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV sa domnieva, že aktívnou formou ochrany by sa mohlo stať „právo na (voľné) kopírovanie“. Týka sa to všetkých údajov, ktoré generujú používatelia pri interakcii s platformami digitálneho zdravotníctva, a umožní to občanom svoje údaje opätovne použiť. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Pôvodné údaje používateľov sú užitočné pre algoritmy a platformy. Musia sa považovať za originálny produkt vytvorený používateľmi a byť chránené v súlade so zákonmi o duševnom vlastníctve. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | „Právo na (voľné) kopírovanie“ takisto pomáha zohľadniť ochranu a podporu hospodárskej súťaže, ktorá je teraz vystavená ťažkej skúške v dôsledku systémov, ktoré digitálne platformy v súčasnosti používajú na získavanie údajov a osobnej anamnézy. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV podporuje (1) cezhraničnú spoluprácu v oblasti digitálnej transformácie zdravotnej a inej starostlivosti založenú na štyroch pilieroch, ktorými sú spoločné klinické hodnotenia, spoločné vedecké konzultácie, identifikácia nových zdravotníckych technológií a dobrovoľná spolupráca členských štátov. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EHSV odporúča, aby sa vyvinulo potrebné úsilie na preskúmanie nových etických, právnych a sociálnych rámcov, ktoré budú prihliadať na riziká spojené s hĺbkovou analýzou údajov. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EHSV odporúča podporovať výskum a inováciu v oblasti zavádzania digitálnych technológií v snahe zmodernizovať postupy zdravotnej starostlivosti, napr. prostredníctvom umelej inteligencie, internetu vecí a interoperability. EHSV plne podporuje bezpečný prístup verejnosti k spoľahlivým zdravotným údajom bez ohľadu na hranice, aby sa pokročilo vo výskume a prevencii chorôb. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EHSV takisto schvaľuje, že EÚ podporuje malé, stredné a sociálne podniky, ktoré vyvíjajú digitálne riešenia pre starostlivosť orientovanú na jednotlivca a poskytovanie odozvy zo strany pacientov. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EHSV sa pripája k snahe o vyrovnanie sociálno-hospodárskej asymetrie v dátovom hospodárstve presadzovaním vytvárania bezpečných platforiem a podporou neziskových kolaboratívnych organizácií, ktoré budú uchovávať, spravovať a sprístupňovať digitálne kópie všetkých osobných údajov. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Kontext a všeobecné pripomienky

| 2.1. | Európska komisia zverejnila 25. apríla 2018 oznámenie o digitálnej transformácii zdravotnej a inej starostlivosti na digitálnom jednotnom trhu (2), ktoré sa zameriava na reformy a inovatívne riešenia nevyhnutné na to, aby sa systémy zdravotnej a inej starostlivosti stali odolnejšími, prístupnejšími a účinnejšími v snahe poskytovať európskym občanom kvalitnú starostlivosť a aby sme vybudovali zdravšiu spoločnosť. Ak sú digitálne riešenia pre zdravotnú a inú starostlivosť vhodne navrhnuté a nákladovo efektívne, môžu zvýšiť kvalitu života miliónom občanov a radikálne zlepšiť efektívnosť poskytovania služieb zdravotnej a inej starostlivosti pacientom. Digitalizácia môže pomôcť zabezpečiť kontinuitu cezhraničnej starostlivosti (smernica 2011/24/EÚ), čo je dôležitý aspekt pre osoby, ktoré cestujú do zahraničia, či už pracovne, alebo zo súkromných dôvodov. Digitalizácia môže tiež pomôcť podporiť zdravie a predchádzať chorobám vrátane ochrany zdravia pri práci. Môže podporiť reformu systémov zdravotnej starostlivosti a ich prechod na nové formy starostlivosti vychádzajúce z potrieb ľudí a umožniť posun od systémov starostlivosti spätých s nemocnicami k zariadeniam komunitnejšieho a integrovanejšieho charakteru. V priebehu zmien treba zaistiť, že v centre starostlivosti budú občania. Digitalizácia by mala zdravotníckym pracovníkom umožniť venovať viac času pacientom. Je preto nevyhnutné zabezpečiť pre zdravotnícke povolania dostatok kvalifikovaných pracovníkov s potrebnými digitálnymi zručnosťami. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Prechodom na digitálnu zdravotnú a inú starostlivosť sa mení povaha práce v týchto oblastiach. Pri tom sa dá zabezpečiť vysoká úroveň kvality, len ak budú všetci zainteresovaní pristupovať k transformácii profesionálne a s otvorenou mysľou. Preto treba na európskej úrovni ešte väčšmi posilniť sociálny dialóg v zdravotníctve a sociálnych službách s cieľom vytvoriť vhodné programy odbornej prípravy a ďalšieho vzdelávania a zlepšiť pracovné podmienky (najmä v záujme rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom), ochranu údajov o zamestnancoch a kvalitu pracovných miest. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Európska komisia upozorňuje, že európske systémy zdravotnej a sociálnej starostlivosti čelia vážnym výzvam, ako je starnutie, multimorbidita, očkovanie, nedostatok zdravotníckeho personálu z dôvodu ťažkých pracovných podmienok a narastajúci problém neprenosných ochorení, ktorým je možné predchádzať a ktoré sú spôsobené rizikovými faktormi, akými sú tabak, alkohol či obezita, ako aj iných ochorení vrátane neurodegeneratívnych a zriedkavých chorôb. Ďalšiu rastúcu hrozbu predstavujú infekčné choroby v dôsledku zvýšenej odolnosti voči antibiotikám a nové alebo znova sa objavujúce patogény. Verejné výdavky na zdravotnú a dlhodobú starostlivosť v členských štátoch EÚ neustále rastú a očakáva sa, že tento trend bude pokračovať. Je mimoriadne dôležité, aby sa príslušné výdavky použili aj na zlepšenie kvality pracovného prostredia pre zdravotníckych pracovníkov a aby sa nepodporovali nízke mzdy a ťažké pracovné podmienky. Vzhľadom na starnutie obyvateľstva je nevyhnutné vytvoriť nové koncepcie dlhodobej starostlivosti. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Dokonca aj vtedy, keď sú zdravotné údaje dostupné, často sú spojené s technológiami, ktoré nie sú interoperabilné, čo bráni rozšíreniu ich používania. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | V systémoch zdravotnej starostlivosti chýbajú preto kľúčové informácie, ktoré by umožnili optimalizáciu služieb, a poskytovatelia služieb majú ťažkosti dosiahnuť úspory z rozsahu a ponúkať efektívne riešenia v oblasti digitálnej zdravotnej a inej starostlivosti a podporovať cezhraničné využívanie zdravotníckych služieb. Vyčíslené výsledky vyplývajúce zo zdravotných údajov musia umožniť získať obraz o zdravotnom stave príslušného človeka a musia byť dostupné všeobecným lekárom, odborným lekárom a vedcom, aby sa z nich mohlo vychádzať pri clusteringu a vytváraní prediktívnych modelov a aby sa mohli využiť osvedčené postupy. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ako sa uvádza v záveroch správy Stav zdravia v EÚ, využívanie zdravotných údajov o pacientoch ešte stále nie je v EÚ dostatočne rozvinuté. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Za organizáciu a poskytovanie zdravotnej a sociálnej starostlivosti sú zodpovedné členské štáty. V niektorých členských štátov, najmä v tých s federatívnym usporiadaním, za financovanie a poskytovanie zdravotnej starostlivosti zodpovedajú regionálne orgány. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Smernicou o právach pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti (smernica 2011/24/EÚ) bola zriadená sieť elektronického zdravotníctva v záujme pokroku pri dosahovaní interoperability riešení elektronického zdravotníctva. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Vytvorili sa aj štruktúry spolupráce, ako napríklad európske partnerstvo v oblasti inovácií zamerané na aktívne a zdravé starnutie, spoločný program na podporu aktívneho a nezávislého života (Aktívny a asistovaný život) a verejno-súkromné partnerstvá, ako je iniciatíva za inovačnú medicínu a iniciatíva Elektronické komponenty a systémy pre vedúce postavenie Európy. Pri rozvoji silnejších regionálnych ekosystémov v oblasti zdravotnej starostlivosti zohrávajú kľúčovú úlohu regionálne a národné stratégie pre inteligentnú špecializáciu. Od roku 2004 dva akčné plány v oblasti elektronického zdravotníctva vytvorili politický rámec pre členské štáty a Komisiu, pričom zohrávala dôležitú úlohu aj skupina zainteresovaných strán v oblasti elektronického zdravotníctva. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EHSV sa so zreteľom na názory, ktoré vyjadril vo svojich v predchádzajúcich stanoviskách (3), domnieva, že navrhované opatrenia Komisie v troch oblastiach by sa mali podporiť. Tieto oblasti sú: chránený cezhraničný prístup občanov k zdravotným údajom a ich sprístupňovanie iným osobám; spoľahlivé údaje s cieľom pokročiť vo výskume, prevencii chorôb a personalizovanej zdravotnej a inej starostlivosti; a digitálne nástroje v záujme posilnenia postavenia občanov a starostlivosti orientovanej na jednotlivca. Ako sa uvádza vyššie, treba zaistiť, že digitalizácia sa nebude mylne chápať ako úsporné opatrenia pre rozpočty vyčlenené na zdravotnú starostlivosť a nepovedie k znižovaniu stavu zamestnancov alebo redukovaniu služieb. Nedostatok zamestnancov má za následok slabú úroveň starostlivosti a zvýšenie rizika chorobnosti. Treba mať na zreteli, že digitálna transformácia je dvojrozmerný fenomén, ktorý zahŕňa smerovanie a proces. Pokiaľ ide o smerovanie, zameriavame sa na faktory, ktoré sú pre organizácie vonkajšie, a neustále skúmame, „čo“ digitálna transformácia rieši. Pokiaľ ide o proces, dôraz sa kladie na uvažovanie v rámci organizácií a osobitná pozornosť sa venuje tomu, „ako“ digitálna transformácia prebieha. Túto perspektívu treba teda zohľadniť pri skúmaní témy nášho stanoviska, aby sa zaručil prístup zameraný na pacienta. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Práve z tohto dôvodu EHSV zdôrazňuje, ako uviedol v jednom zo svojich predchádzajúcich stanovísk (4), že na to, aby sme mohli využívať výhody digitálnej transformácie, by sa v rámci sietí EÚ a plánovaných podporných opatrení mali digitálne nástroje používať na uplatňovanie a posilňovanie základných práv v oblasti zdravotnej a inej starostlivosti, a nie na ich oslabenie. Digitálne nástroje musia podporovať rozvoj potenciálu jednotlivcov a miestnych spoločenstiev, ako aj sociálnej ekonomiky. Musia byť silným prostriedkom na posilnenie práv a rozvoj nových foriem organizácie a správy zdravotnej a inej starostlivosti a musia pomôcť potvrdiť, že základom našich systémov zdravotnej starostlivosti sú hodnoty solidarity a univerzálnosti. Malo by sa to zabezpečiť prostredníctvom primeraných verejných investícií, ako sa uvádza v jednom z predchádzajúcich stanovísk výboru (5). |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | V súlade s predchádzajúcimi stanoviskami sa EHSV domnieva, že digitalizácia môže prispieť k rovnosti v prístupe k zdravotnej starostlivosti, ktorá je základným cieľom politiky v oblasti zdravia, ak sa splnia viaceré podmienky:






  — | spravodlivé územné pokrytie zohľadňujúce oblasti s nedostatočným poskytovaním digitálnych služieb (prístup, pripojenie atď.), |
| --- | --- | --- |

2.12.

—

spravodlivé územné pokrytie zohľadňujúce oblasti s nedostatočným poskytovaním digitálnych služieb (prístup, pripojenie atď.),

| — | zmenšenie digitálnej priepasti z hľadiska využívania občanmi, zdravotníkmi a subjektmi systémov zdravotného poistenia, |
| --- | --- |

—

zmenšenie digitálnej priepasti z hľadiska využívania občanmi, zdravotníkmi a subjektmi systémov zdravotného poistenia,

| — | interoperabilita všetkých digitálnych štruktúr (databáz, zdravotníckych systémov) uľahčujúca kontinuitu starostlivosti v každej štruktúre a medzi týmito štruktúrami, |
| --- | --- |

—

interoperabilita všetkých digitálnych štruktúr (databáz, zdravotníckych systémov) uľahčujúca kontinuitu starostlivosti v každej štruktúre a medzi týmito štruktúrami,

| — | ochrana údajov týkajúcich sa zdravia, ktoré sa v žiadnom prípade nemôžu použiť na úkor pacientov, |
| --- | --- |

—

ochrana údajov týkajúcich sa zdravia, ktoré sa v žiadnom prípade nemôžu použiť na úkor pacientov,

| — | elektronické šírenie informácií o výrobkoch, ktoré schválili orgány zodpovedné za schvaľovanie, v snahe zlepšiť prístup (ako sa uvádza v jednom z predchádzajúcich stanovísk EHSV) (6). |
| --- | --- |

—

elektronické šírenie informácií o výrobkoch, ktoré schválili orgány zodpovedné za schvaľovanie, v snahe zlepšiť prístup (ako sa uvádza v jednom z predchádzajúcich stanovísk EHSV) (6).

| 2.13. | Rozvoj telemedicíny, prepojených objektov v rámci internetu vecí a nanotechnológií, biotechnológií, informačných technológií a kognitívnych vied (NBIC) nesmie viesť k tomu, že sa jednotlivci budú považovať len za súbor jednoduchých prepojených telies, ktoré možno analyzovať, kontrolovať a monitorovať na diaľku prostredníctvom všemocného počítačového programu. Prenikanie techniky do zdravotníctva v skutočnosti vedie opačným smerom, t. j. k znovuobnoveniu medziľudských vzťahov a sociálnym väzbám na základe praktického lekárstva a starostlivosti. |
| --- | --- |

2.13.

3.   Dôsledky digitálnej transformácie

3.1.   Dosah digitálnej transformácie na zdravotnú a inú starostlivosť

| 3.1.1. | Komisia vo svojom oznámení opisuje, akým spôsobom môže EÚ pomôcť dosiahnuť ciele obsiahnuté v záveroch Rady, a to konkrétne rozvojom potrebnej spolupráce a infraštruktúry v EÚ, ktoré pomôžu členským štátom splniť svoje politické záväzky v týchto oblastiach. Navrhované opatrenia podporujú aj záväzok Komisie dosiahnuť cieľ udržateľného rozvoja „Zabezpečiť zdravý život a podporovať blahobyt pre všetkých v každom veku“ a zaviesť do praxe zásady Európskeho piliera sociálnych práv. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | EHSV súhlasí s predstavou načrtnutou v oznámení, že treba podporovať zdravie, predchádzať chorobám a bojovať proti nim, pomáhať napĺňať neuspokojené potreby pacientov a uľahčiť občanom rovnaký prístup ku kvalitnej starostlivosti vďaka primeranému využívaniu digitálnych inovácií a sociálnemu hospodárstvu. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné zvýšiť udržateľnosť európskych systémov zdravotníctva a sociálnej starostlivosti a čo najlepšie využiť potenciál digitálneho jednotného trhu väčším používaním digitálnych produktov a služieb v oblasti zdravotnej a inej starostlivosti. Ďalším cieľom navrhnutých opatrení musí byť stimulovať rast a podporovať európsky priemysel v tomto sektore, ako aj podniky, či už ziskovej, alebo neziskovej povahy, ktoré navrhujú a riadia služby zdravotnej a inej starostlivosti. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Digitálna transformácia poskytuje predovšetkým možnosť získať a využiť údaje, ktoré by mohli umožniť zredukovať náklady na zdravotnú starostlivosť, keďže počet obyvateľov sa zvyšuje a stredná dĺžka života sa predlžuje, a tak pomáha optimalizovať opatrenia riadiacich orgánov na národnej a európskej úrovni. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Digitalizácia zdravotníctva nielenže umožní zredukovať čas strávený v nemocnici, čo bude mať priamy pozitívny vplyv na zdravotnú starostlivosť v nemocniciach, ale bude užitočná aj pre samotných pacientov počas zotavovania. Pokiaľ ide o medzinárodné uznanie, Svetová zdravotnícka organizácia (WHO) navrhla v spolupráci s Medzinárodnou telekomunikačnou úniou (ITU) príručku pre vnútroštátne stratégie v oblasti elektronického zdravotníctva, ktorá ponúka najmä metódu, ako zmodernizovať a rozvinúť vnútroštátne stratégie v oblasti elektronického zdravotníctva, akčné plány a monitorovacie rámce. |
| --- | --- |

3.1.5.

3.2.   Dôsledky digitálnej transformácie pre občanov

| 3.2.1. | Digitálna transformácia poskytuje občanom možnosť širokého prístupu k inovatívnym a účinnejším personalizovaným zdravotníckym poznatkom, infraštruktúre a službám a tiež možnosť prispievať – ako zabezpečovatelia služieb, tvorcovia informácií a poskytovatelia údajov – k zlepšeniu zdravia ostatných. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Mohlo by sa tiež zvážiť, že občania budú mať právo na prístup k svojim zdravotným údajom a možnosť rozhodovať o tom, kedy a či tieto údaje sprístupnia. EHSV sa takisto domnieva, že je nevyhnutné prihliadať na všeobecné nariadenie o ochrane údajov, ktoré nadobudlo účinnosť 25. mája 2018 a ktoré zaručuje, že občania majú kontrolu nad svojimi osobnými údajmi vrátane zdravotných. Okrem toho sa musí zohľadniť aj vyhlásenie Svetovej asociácie lekárov o etických aspektoch v súvislosti s databázami zdravotníckych údajov a biobankami (vyhlásenie z Taipei), ktoré bolo prijaté v októbri 2002 na 53. valnom zhromaždení asociácie vo Washingtone (USA) a zrevidované v októbri 2016 na 67. valnom zhromaždení asociácie v Taipei (Taiwan). |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | V tejto súvislosti je prvoradé zamedziť riziku, že sa rozdiely medzi ľuďmi v úrovni digitálnej gramotnosti prehĺbia. Zdravotná gramotnosť v sociálnom a digitálnom kontexte znamená schopnosť človeka získavať informácie, porozumieť im a zodpovedne ich používať na zlepšenie svojej kvality života a v záujme svojho zdravia. Preto treba zaistiť takú úroveň zručností a poznania nových nástrojov, ktorá ľuďom umožní zlepšiť kvalitu života sebe aj spoločenstvu prostredníctvom opatrení na zlepšenie spôsobu života a životných podmienok. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Keďže v centre koncepcie a služieb sú používatelia, za dôležité by sa mali považovať aj údaje, ktoré vytvárajú, a mali by sa zaviesť primerané predpisy, pokiaľ ide o vlastníctvo údajov a právo používateľov a iných strán na ich použitie. Otázky, ktoré si treba klásť, sú: „Kto údaje vlastní?“, „Kto má právo ich používať?“, „Za akých podmienok môžu tieto údaje používať iné strany poskytujúce služby?“, „Môže používateľ voľne používať údaje?“ atď. V tejto súvislosti je dôležité rozlišovať medzi rôznymi typmi údajov: na jednej strane nespracované údaje, na druhej strane údaje, ktoré vygenerovali algoritmy a služby umelej inteligencie. Ak iná strana vytvára súhrnné údaje pomocou proprietárnych algoritmov, ako by sa malo pristupovať k vlastníctvu informácií? Ako sú obchodné modely koncipované, aby zvládli účasť viacerých strán, z ktorých každá zabezpečuje zásadnú časť služby? Takisto by sa malo rozlišovať medzi obchodnými modelmi založenými len na službách (tradičnejšie, napríklad pomoc so základnými činnosťami každodenného života) a modelmi, ktoré vychádzajú z údajov o pacientoch a umožňujú vytvárať nové služby zdravotnej starostlivosti na diaľku (napr. služby týkajúce sa prevencie, podpory liečby a adaptácie). |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Pre algoritmy, služby a platformy sú užitočné len autentické, t. j. pôvodné, údaje každého používateľa, to znamená, že sa môžu/musia považovať za pôvodný produkt vytvorený používateľmi (a jedine nimi a ich biologickými, kognitívnymi, kultúrnymi a behaviorálnymi charakteristickými znakmi) a ako také predstavujú „pôvodný vstup“, ktorý treba chrániť v súlade s podobnými pravidlami, avšak ad hoc prispôsobenými pravidlám, ktoré sa vzťahujú na duševné vlastníctvo. Jednou z možností by mohla byť aktívna forma ochrany prostredníctvom „práva na (voľné) kopírovanie“ všetkých údajov, ktoré používatelia vytvárajú pri interakcii s platformami digitálneho zdravotníctva, aby ich používatelia mohli znovu použiť – ak sa to bude považovať za vhodné – vďaka ich preskupeniu prostredníctvom iných služieb/algoritmov. „Právo na (voľné) kopírovanie“ takisto pomáha s ďalším problémom týkajúcim sa ochrany a podpory hospodárskej súťaže, ktorá je teraz vystavená ťažkej skúške v dôsledku systémov, ktoré digitálne platformy v súčasnosti používajú – na základe zmlúv alebo iných prostriedkov – na získavanie údajov a osobnej anamnézy. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | EÚ sa otázkou spomínanou v bode 3.2.5 už viackrát zaoberala a v niektorých prípadoch sa rozhodla pre sprístupnenie údajov (kopírovanie) (pozri článok 9 smernice 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti, podľa ktorého členské štáty „zabezpečia, aby sa v prípade, že o to koncový odberateľ požiada, sprístupnili namerané údaje o jeho dodávke alebo odbere elektriny v reálnom čase či už jemu, alebo tretej strane konajúcej v mene koncového odberateľa, a to v ľahko zrozumiteľnom formáte, ktorý im umožní porovnať ponuky na rovnocennom základe“). |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | EHSV odporúča vytvoriť prepojenú IT infraštruktúru, aby sa s pacientmi so zriedkavými chorobami dalo rýchlo skontaktovať a aby mohli svoje zdravotné a lekárske údaje sprístupniť v záujme celosvetového neziskového výskumu. Európska únia presadzuje vytvorenie systému elektronických zdravotných knižiek podporou výmeny informácií a štandardizácie, ako aj vytvorenie siete na výmenu informácií medzi poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti s cieľom koordinovať činnosť v prípade rizika pre verejné zdravie. |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | Ľudia/občania/pacienti by tak mohli opäť získať plnú kontrolu nad svojou digitálnou identitou. Umožnilo by im to podieľať sa na získavaní poznatkov na základe zoskupených zdravotných údajov v záujme personalizovanej medicíny a prevencie a tiež využívať značné hospodárske výhody, ktoré z týchto zoskupených údajov vyplývajú. |
| --- | --- |

3.2.8.

3.3.   Dosah digitálnej transformácie na systémy sociálnej a zdravotnej starostlivosti

| 3.3.1. | EHSV podporuje cezhraničnú spoluprácu v oblasti digitálnej transformácie zdravotnej a inej starostlivosti založenú na štyroch pilieroch (ako sa uvádza v jeho stanovisku (7)). |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.1.1. | Návrhom sa zriaďuje koordinačná skupina zložená zo zástupcov orgánov členských štátov pre hodnotenie zdravotníckych technológií (HTA) a vymedzujú sa v ňom štyri piliere budúcej spolupráce. Spoločná práca, ktorú by prostredníctvom koordinačnej skupiny mali viesť členské štáty, by mala zahŕňať:






  — | spoločné klinické hodnotenia, |
| --- | --- | --- |

3.3.1.1.

—

spoločné klinické hodnotenia,

| — | spoločné vedecké konzultácie, |
| --- | --- |

—

spoločné vedecké konzultácie,

| — | identifikáciu nových zdravotníckych technológií, |
| --- | --- |

—

identifikáciu nových zdravotníckych technológií,

| — | dobrovoľnú spoluprácu medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

—

dobrovoľnú spoluprácu medzi členskými štátmi.

| 3.3.1.1.1. | Spoločné klinické hodnotenia sa zameriavajú na najinovatívnejšie technológie, ktoré zahŕňajú: i) lieky podliehajúce centralizovanému udeľovaniu povolení na uvedenie na trh a ii) určité triedy zdravotníckych pomôcok a diagnostických zdravotníckych pomôcok in vitro, ktoré umožňujú zabezpečiť neuspokojené liečebné potreby a majú potenciálny vplyv na pacientov, verejné zdravie alebo systémy zdravotnej starostlivosti, ako aj významný cezhraničný rozmer. Takéto hodnotenia majú vypracovávať a vymedzovať orgány členských štátov pre HTA, farmaceutické spoločnosti alebo výrobcovia zdravotníckych pomôcok (tzv. vývojári), pacienti, odborníci z klinickej praxe a iné zainteresované strany. Po overení Komisiou má byť správa zverejnená a následne ju budú môcť použiť členské štáty. |
| --- | --- |

3.3.1.1.1.

| 3.3.1.1.2. | Spoločné vedecké konzultácie, nazývané aj „včasnými dialógmi“, umožňujú vývojárovi zdravotníckej technológie požiadať orgány pre HTA o radu v súvislosti s údajmi a dôkazmi, ktoré sa môžu vyžadovať na účely možného budúceho spoločného klinického hodnotenia. Vývojári majú možnosť požiadať koordinačnú skupinu o spoločnú vedeckú konzultáciu. Správy o spoločných vedeckých konzultáciách schválené koordinačnou skupinou budú adresované vývojárovi zdravotníckej technológie, ale nebudú zverejnené. |
| --- | --- |

3.3.1.1.2.

| 3.3.1.1.3. | „Mapovanie situácie“, alebo tiež identifikácia nových zdravotníckych technológií (takých, ktoré sa ešte v zdravotníctve nepoužívajú), má pomôcť zabezpečiť, aby sa zdravotnícke technológie, v prípade ktorých sa očakáva, že budú mať pravdepodobne veľký vplyv na pacientov, verejné zdravie alebo systémy zdravotnej starostlivosti, identifikovali v ranej fáze ich vývoja a zaradili do spoločnej práce. |
| --- | --- |

3.3.1.1.3.

| 3.3.1.1.4. | Členské štáty budú mať možnosť pokračovať v dobrovoľnej spolupráci na úrovni EÚ v oblastiach, na ktoré sa nevzťahuje povinná spolupráca. Umožnilo by to okrem iného vypracovávať HTA pre iné zdravotnícke technológie, než sú lieky alebo zdravotnícke pomôcky, (napríklad pre chirurgické postupy) a tiež posudzovať neklinické aspekty (napríklad dosah zdravotníckych pomôcok na organizáciu starostlivosti). |
| --- | --- |

3.3.1.1.4.

| 3.3.2. | Zavádzanie nových riešení v oblasti zdravotnej starostlivosti, ktoré umožňuje digitálna transformácia, so sebou prináša množstvo dôležitých multidisciplinárnych otázok vrátane etických, právnych a sociálnych aspektov. Hoci právny rámec pre ochranu údajov a bezpečnosť pacientov už existuje, treba sa zamerať na ďalšie otázky, ako je prístup k širokopásmovému pripojeniu, riziká spojené s hĺbkovou analýzou údajov a automatickým rozhodovaním, zaistenie primeraných noriem a právnych predpisov na zabezpečenie náležitej kvality služieb elektronického alebo mobilného zdravotníctva (mHealth), ako aj dostupnosť a kvalita služieb. Takisto pokiaľ ide o služby, napriek tomu, že na úrovni EÚ i na úrovni jednotlivých štátov existujú pravidlá, ktorými sa riadi verejné obstarávanie, hospodárska súťaž a vnútorný trh, mali by sa prediskutovať a prijať nové prístupy, ktoré zohľadnia digitálnu transformáciu. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Digitálna transformácia si bude vyžadovať reorganizáciu systému zdravotnej starostlivosti a nové spôsoby a normy z hľadiska poskytovania služieb (napríklad využívanie robotov popri opatrovateľoch). Okrem toho by opatrovatelia mali absolvovať primerané a špecifické programy odbornej prípravy (zamerané aj na sociálne, lekárske alebo technické súvislosti) a byť pripravení na nové profily pracovných miest a zmeny v pracovnom prostredí. To povedie k vymedzeniu nových modelov služieb, podporných opatrení, osvedčení a noriem prispôsobených zavádzaniu digitálnych služieb a technológií v reálnych podmienkach starostlivosti a na príslušných trhoch. Mali by sa navrhovať a rozvíjať na základe zásad koncepcie zameranej na používateľa, dôrazu na použiteľnosť už od počiatočného koncepčného štádia, univerzálneho dizajnu atď., pričom by sa tento proces mal zameriavať na používateľov a ich potreby, nemali by sa vytvárať digitálne rozdiely a všetci by mali mať možnosť využívať tieto služby. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | EHSV víta úsilie Komisie podporovať vytvorenie a zavedenie formátu výmeny elektronických zdravotných knižiek a vypracúvať spoločné opatrenia na identifikáciu a overovanie pravosti, ako sa stanovuje v článku 14 ods. 2 smernice 2011/24/EÚ. |
| --- | --- |

3.3.4.

3.4.   Dosah digitálnej transformácie na digitálny trh

| 3.4.1. | Hlavnou výzvou je „vyrovnať sociálno-hospodársku asymetriu v dátovom hospodárstve“ (8) prostredníctvom:






  — | zákonného práva na digitálnu kópiu všetkých osobných údajov (lekárskych a iných), prenosnosti údajov (článok 20 nariadenia o ochrane údajov), |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

—

zákonného práva na digitálnu kópiu všetkých osobných údajov (lekárskych a iných), prenosnosti údajov (článok 20 nariadenia o ochrane údajov),

| — | bezpečnej a zabezpečenej platformy, kde môžu ľudia uchovávať, spravovať a aktívne zdieľať údaje podľa svojich vlastných pravidiel, |
| --- | --- |

—

bezpečnej a zabezpečenej platformy, kde môžu ľudia uchovávať, spravovať a aktívne zdieľať údaje podľa svojich vlastných pravidiel,

| — | neziskovej kolaboratívnej organizačnej štruktúry platforiem pre osobné údaje, aby ich vlastnili občania, |
| --- | --- |

—

neziskovej kolaboratívnej organizačnej štruktúry platforiem pre osobné údaje, aby ich vlastnili občania,

| — | príjmov z druhotného, občanmi kontrolovaného používania údajov, ktoré by sa investovali do projektov a služieb prospešných pre členov a spoločnosť v širokom zmysle slova. |
| --- | --- |

—

príjmov z druhotného, občanmi kontrolovaného používania údajov, ktoré by sa investovali do projektov a služieb prospešných pre členov a spoločnosť v širokom zmysle slova.

| 3.4.2. | Spoločné klinické hodnotenia by pomohli urýchliť prístup, zamedziť duplicite na vnútroštátnej úrovni a zabezpečiť väčšiu koherentnosť, jasnosť a predvídateľnosť pre každého, kto je do procesu zapojený. Odvetvie zdravotníckych pomôcok celkovo vníma tento návrh skeptickejšie. Povinná spolupráca v oblasti klinických HTA môže prístup na trh s pomôckami skôr spomaliť, ako ho zjednodušiť. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Vzhľadom na čoraz rozšírenejšie používanie mobilných zariadení budú riešenia v oblasti elektronického a mobilného zdravotníctva ponúkať nové služby a optimalizované postupy. Tieto postupy budú zahŕňať aj uľahčovanie mobility zdravotníckym pracovníkom a opatrovateľom. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Digitálna transformácia bude podporovať rozvoj nových dynamických obchodných modelov, podnecovať rôzne zainteresované strany, aby sa do týchto činností zapájali, a prinášať výhody vyplývajúce z kvantifikácie skúseností používateľov. Jej úspech závisí od toho, či bude zameraná na zákazníka, resp. na používateľa, aby sa zabezpečilo, že sa na hľadisko používateľa bude prihliadať už od počiatočnej fázy navrhovania (design thinking). |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Digitálna transformácia umožní rozsiahle využívanie zdravotných a sociálnych údajov, podporí spojenie systémov a zariadení so službami strojového učenia a potrebu interoperability a interakčnej schopnosti (M2M), pričom treba zohľadniť rozmanité požiadavky a preferencie používateľov, vytvorenie trvácnych systémov, možnosť spojenia s dostupnou infraštruktúrou a miestnymi poskytovateľmi služieb a všetky prelomové a neplánované technológie a služby s novými normalizačnými požiadavkami. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | Nové kľúčové podporné technológie ako 5G prinesú možnosti na zlepšenie mobilných širokopásmových produktov a služieb, a tak v rozsiahlej miere podporia vytvorenie miliónov pripojení pre zariadenia internetu vecí. Vzhľadom na rozširovanie 5G a internetu vecí sú stratégie digitálnej transformácie nevyhnutné pre mnoho zainteresovaných strán, ktoré pôsobia v oblasti zdravotnej starostlivosti, najmä keďže správanie a potreby spotrebiteľov si budú vyžadovať nové digitálne ponuky. |
| --- | --- |

3.4.6.

| 3.4.7. | EHSV podporuje služby týkajúce sa: informovania o zdraví, predchádzania chorobám, rozvoja systémov poradenstva na diaľku, online predpisovania liekov, vypisovania poukazov na odborné vyšetrenie a preplácania zdravotných nákladov. Dá sa povedať, že platformy, ako je Alfred, Big White Wall, Medicine Patient Portal, Empower atď., napomáhajú digitálnej transformácií na digitálnom jednotnom trhu. Zaujímavá informácia sa objavila 29. mája 2018: európsky cloud pre otvorenú vedu podporí vedcov v EÚ v úsilí o celosvetové prvenstvo vytvorením dôveryhodného prostredia pre hosting a spracovanie výskumných údajov. Cloud by mal byť rozsiahlym celoeurópskym zoskupením etablovaných aj novovytvorených vynikajúcich infraštruktúr, ktorý bude rešpektovať mechanizmy riadenia a financovania svojich jednotlivých zložiek. Členstvo v tomto federatívnom zoskupení by bolo dobrovoľné a riadiaca štruktúra by zahŕňala ministerstvá členských štátov, zainteresované strany a vedcov. |
| --- | --- |

3.4.7.

3.5.   Dôsledky digitálnej transformácie pre poskytovateľov služieb

| 3.5.1. | EHSV v tomto kontexte súhlasí s nasledujúcimi cieľmi:






  — | zamerať sa na poskytovateľov zdravotnej starostlivosti, |
| --- | --- | --- |

3.5.1.

—

zamerať sa na poskytovateľov zdravotnej starostlivosti,

| — | zamerať sa na pacientov pri vstupe do systému zdravotnej starostlivosti, |
| --- | --- |

—

zamerať sa na pacientov pri vstupe do systému zdravotnej starostlivosti,

| — | zaistiť účinný prenos údajov v rámci primárnej starostlivosti (elektronické zdravotníctvo, elektronický zdravotný záznam), |
| --- | --- |

—

zaistiť účinný prenos údajov v rámci primárnej starostlivosti (elektronické zdravotníctvo, elektronický zdravotný záznam),

| — | presadiť súhlas pacientov s použitím ich údajov na výskum, stimuly na poskytnutie ďalších údajov (mobilné zdravotníctvo), |
| --- | --- |

—

presadiť súhlas pacientov s použitím ich údajov na výskum, stimuly na poskytnutie ďalších údajov (mobilné zdravotníctvo),

| — | zredukovať ťažkosti spojené so zapájaním pacientov do výskumu. |
| --- | --- |

—

zredukovať ťažkosti spojené so zapájaním pacientov do výskumu.

| 3.5.2. | Nedávne technologické, sociálne a hospodárske štúdie zdôrazňujú, že umelá inteligencia, internet vecí a robotika umožnia navrhnúť a rozvinúť nové prístupy v oblasti personalizovaných a presných medicínskych postupov, kognitívneho deficitu a kolaboratívnej robotiky. Na ich zohľadnenie v rámci zdravotnej starostlivosti bude potrebné prispôsobiť a rozvinúť všetky postupy spojené s koncepciou, poskytovaním a hodnotením služieb. V tejto súvislosti je digitálna transformácia základným, ale tiež podporným (alebo urýchľujúcim) faktorom integrácie inovatívnych technológií v oblasti zdravotnej starostlivosti. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Digitálna transformácia má potenciál sprístupniť veľké množstvo údajov umožňujúcich skúmať a vyvíjať novátorské a ambiciózne riešenia v oblasti služieb založené na umelej inteligencii. Mohol by to byť základ pre vytvorenie rámca, ktorý by mohol pomôcť objektívne kvantifikovať chronické ochorenia a zistiť možnosti včasnej diagnózy a monitorovania liečby. Vďaka nedávnemu pokroku v oblasti umelej inteligencie by sa navyše dostupnosť údajov mohla využiť na vytvorenie systému, ktorý sa dokáže učiť a vie sa potom prispôsobiť podľa toho, ako sa ochorenie vyvíja. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | Vďaka rozsiahlemu využívaniu údajov a vďaka tomu, že zainteresované strany ich môžu používať a obmieňať podľa potrieb používateľov, sa otvárajú nové možnosti výmeny údajov, vedomostí a odborných poznatkov, čo už podporujú európske referenčné siete, ktoré zabezpečujú riadiacu štruktúru pre výmenu poznatkov a koordináciu starostlivosti v oblasti zriedkavých chorôb v celej EÚ. Ak určité miesto (oblasť alebo krajina) nemá v súvislosti s daným ochorením žiadne odborné poznatky a skúsenosti, sieť môže pomôcť lekárom získať poznatky z iných centier odbornosti na iných miestach. Nemocnice v celej Európe môžu takisto využívať digitálne prepojené systémy na výmenu poznatkov a navzájom si pomáhať. |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.5.5. | Z uvedeného jednoznačne vyplýva, že jednou z hlavných priorít je kybernetická bezpečnosť. Ako sa uvádza v správe Agentúry Európskej únie pre sieťovú a informačnú bezpečnosť (ENISA) ENISA Threat Landscape Report 2017: 15 Top Cyber-Threats and Trends, komplexný charakter útokov a rafinovanosť zlomyseľného konania v kybernetickom priestore narastajú. V oblasti zdravotnej starostlivosti, kde je prepojených množstvo všadeprítomných systémov a v stávke sú dôležité veci, napríklad život pacienta, citlivé osobné údaje, finančné prostriedky atď., je bezpečnosť informácií kľúčová. V kontexte digitálnej transformácie sú potrebné nové metódy a usmernenia na vytváranie rámcov posudzovania kybernetickej bezpečnosti, organizačných protiopatrení a zhody v záujme interoperability, a to na základe kybernetickej bezpečnosti. |
| --- | --- |

3.5.5.

| 3.5.6. | EHSV takisto schvaľuje, že EÚ podporuje malé a stredné podniky, ktoré vyvíjajú digitálne riešenia pre starostlivosť orientovanú na jednotlivca a poskytovanie odozvy zo strany pacientov. Spolupráca bude samozrejme zahŕňať subjekty verejného sektora a iné zainteresované strany, ktoré sa zaviažu k podpore spoločných alebo vzájomne uznávaných zásad overovania a certifikácie digitálnych riešení, ktoré sa majú zaviesť do systémov zdravotnej starostlivosti (napríklad mHealth a nezávislý život). |
| --- | --- |

3.5.6.

| 3.5.7. | EHSV sa takisto domnieva, že predchádzajúce iniciatívy európskych členských štátov v súvislosti s vydávaním kariet zdravotnej starostlivosti sa musia ďalej rozvíjať v kontexte digitálnej transformácie zdravotnej a inej starostlivosti v rámci digitálneho trhu. Vzhľadom na citlivý charakter zdravotných údajov, ktoré môžu byť na takýchto kartách elektronického zdravotníctva uložené, musia tieto karty poskytovať dostatočne silnú ochranu súkromia. |
| --- | --- |

3.5.7.

V Bruseli 19. septembra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Ú. v. EÚ C 283, 10.8.2018, s. 28.

1

(2)  COM(2018) 233 final.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 434, 15.12.2017, s. 1; Ú. v. EÚ C 13, 15.1.2016, s. 14; a Ú. v. EÚ C 458, 19.12.2014, s. 54.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 434, 15.12.2017, s. 1.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 173, 31.5.2017, s. 33.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 13, 15.1.2016, s. 14.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 283, 10.8.2018, s. 28.

7

(8)  Svetové ekonomické fórum – The Global Information Technology Report, 2014.

8

The Global Information Technology Report

---

| 6.12.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 440/66 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 440/66

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – a) Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o žalobách v zastúpení na ochranu kolektívnych záujmov spotrebiteľov a o zrušení smernice 2009/22/ES

[COM (2018) 184 final – 2018/0089 (COD)]

– b) Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa menia smernica Rady 93/13/EHS z 5. apríla 1993, smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/6/ES, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/29/ES a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/83/EÚ, pokiaľ ide o lepšie presadzovanie a modernizáciu právnych predpisov EÚ v oblasti ochrany spotrebiteľa

[COM(2018) 185 final – 2018/0090 (COD)]

(2018/C 440/10)

| Spravodajca: | Jarosław MULEWICZ |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Antonio LONGO |

Spravodajca:

Jarosław MULEWICZ

Pomocný spravodajca:

Antonio LONGO

| Žiadosť o vypracovanie stanoviska | a) | Európsky parlament 2. 5. 2018 |
| --- | --- | --- |

Žiadosť o vypracovanie stanoviska

a)

Európsky parlament 2. 5. 2018

| a) | Rada 22. 5. 2018 |
| --- | --- |

a)

Rada 22. 5. 2018

| b) | Európsky parlament 2. 5. 2018 |
| --- | --- |

b)

Európsky parlament 2. 5. 2018

| b) | Rada 22. 5. 2018 |
| --- | --- |

b)

Rada 22. 5. 2018

Právny základ

článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

4. 9. 2018

Prijaté v pléne

20. 9. 2018

Plenárne zasadnutie č.

537

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

154/1/5

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV berie na vedomie návrh Európskej komisie, pokiaľ ide o lepšie presadzovanie a modernizáciu pravidiel EÚ na ochranu spotrebiteľa a cieľ, ktorým je aktualizovať súčasné pravidlá v snahe zohľadniť nové spotrebiteľské návyky a prispôsobiť ich vývoju digitálneho jednotného trhu. Ako sa však odporúča v stanovisku EHSV na tému Zraniteľnosť spotrebiteľov voči obchodným praktikám (1), ešte stále zostáva nevyriešený problém nedostatočného presadzovania súčasných pravidiel. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV súhlasí s Európskou komisiou, že je potrebné zmodernizovať a zjednodušiť spotrebiteľskú politiku EÚ a domnieva sa, že tento nový legislatívny balík môže prispieť k preklenutiu medzery, ktorá sa vytvorila exponenciálnym rastom elektronického obchodu, oslabujúc tak dôveru spotrebiteľov a spôsobujúc narušenia jednotného trhu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Celkovo sa výbor domnieva, že harmonizáciou právnych predpisov na ochranu spotrebiteľa by sa nemala znížiť úroveň ochrany spotrebiteľa v členských štátoch, no zároveň treba vyvážene zaručiť i právnu istotu pre obchodníkov. EHSV berie na vedomie závery hodnotenia REFIT, že predpisy o ochrane spotrebiteľa sú vhodné na daný účel, ale zároveň konštatuje, že čoraz väčší počet spotrebiteľov je terčom agresívneho marketingu a nekalých obchodných praktík. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV podporuje návrh na rozšírenie práv spotrebiteľov na všetky zdanlivo „bezplatné“ digitálne služby, za ktoré spotrebitelia poskytujú osobné a neosobné údaje. Zároveň podporuje aj požiadavku na väčšiu transparentnosť a zodpovednosť pre online platformy. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | V súvislosti so smernicou 2011/83/EÚ o ochrane práv spotrebiteľov sa vo výbore profilovali dva rozličné kritické postoje. Obchodníci sú za modernizáciu, zjednodušenie a prispôsobenie predzmluvných informácií, zatiaľ čo spotrebitelia sa domnievajú, že by tým došlo k zníženiu úrovne ochrany spotrebiteľa. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV sa nazdáva, že ustanovenia o digitálnom obsahu, digitálnych službách a online predaji by sa mali zosúladiť s právnymi predpismi o digitálnom jednotnom trhu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV považuje právo na odstúpenie od zmluvy za účinný nástroj na ochranu spotrebiteľov, ktorý by nemal byť oslabený. Členovia výboru sa rozchádzajú v názoroch na návrh Komisie. Obchodníci, a to najmä MSP, potrebujú dodatočnú právnu istotu, pokiaľ ide o „neprimerane skúšané tovary“ a predčasné vracanie peňazí. Spotrebitelia zamietajú zmeny a žiadajú, aby bol zachovaný súčasný stav. Výbor vyzýva Komisiu, aby prehodnotila toto dôležité ustanovenie s cieľom dosiahnuť vyvážený kompromis medzi protichodnými záujmami. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV sa domnieva, že opatrenia na ochranu spotrebiteľov pred „dvojakou kvalitou výrobkov“ sú oprávnené a podporuje návrh Komisie s cieľom zabezpečiť väčšiu transparentnosť. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Výbor podporuje využívanie mechanizmov alternatívneho riešenia sporov a riešenia sporov online, ako je napríklad mediácia alebo arbitráž, ktoré treba podporovať na európskej i vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV vyzýva Komisiu, aby zabezpečila účinné vykonávanie a presadzovanie existujúcich predpisov týkajúcich sa ochrany spotrebiteľa členskými štátmi, podporila harmonizáciu pravidiel ochrany spotrebiteľa, presadzovala cezhraničnú spoluprácu vnútroštátnych orgánov prostredníctvom siete pre spoluprácu v oblasti ochrany spotrebiteľa a spustila komunikačnú kampaň s cieľom uľahčiť malým a stredným podnikom dodržiavanie právnych predpisov o ochrane spotrebiteľa. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV vyzýva členské štáty, aby prijali prísnejšie pravidlá na presadzovanie platných právnych predpisov o ochrane spotrebiteľa, riešili prípady vnútroštátneho a cezhraničného porušovania právnych predpisov a zachovali existujúcu úroveň ochrany spotrebiteľa. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV podporuje návrh zaviesť konkrétne kritériá na stanovenie pokút ako účinného nástroja na ochranu spotrebiteľov. Je dôležité mať skutočne odrádzajúce sankcie pre podniky, ktoré porušujú pravidlá, stanovené vo výške významného percentuálneho podielu ich ročného obratu a zohľadňujúce celoeurópsky rozmer porušenia. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV berie na vedomie návrh smernice o žalobách v zastúpení na ochranu kolektívnych záujmov spotrebiteľov, ktorou sa zrušuje smernica 2009/22/ES. Výbor však vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa pri príprave legislatívneho návrhu nezohľadnili odporúčania obsiahnuté v stanovisku EHSV na tému Smerom k európskemu horizontálnemu rámcu pre kolektívne uplatňovanie nárokov na nápravu (2). |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Občanom EÚ by sa mal zaručiť jednoduchý a rýchly prístup k spravodlivosti. Spotrebitelia by mali mať možnosť získať náhradu v prípade spôsobenej ujmy v dôsledku porušenia zmluvy. Preto je vítaný prispôsobený systém kolektívneho uplatňovania nárokov na nápravu za utrpenú ujmu. Mal by byť pragmatický a nákladovo účinný, mal by poskytovať príslušné záruky a zohľadniť existujúce vnútroštátne justičné systémy. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EHSV uznáva úsilie Komisie určiť oprávnené subjekty, ktoré budú môcť podať žalobu vo veci kolektívneho uplatňovania nárokov na nápravu v súlade so zásadou subsidiarity a s vnútroštátnymi právnymi predpismi. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Členské štáty by okrem toho mali podporiť vytvorenie fondov na súdne spory pre oprávnené subjekty. V prípadoch, keď vzniknutá škoda má nízku hodnotu a ak nie je možné zistiť všetky osoby, ktoré utrpeli ujmu, EHSV podporuje návrh Komisie rozdeliť tieto sumy na verejné účely. Požaduje však, aby sa objasnila ich povaha (napr. pomoc spotrebiteľom, informačné a vzdelávacie programy, fondy na súdne spory). |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Napokon ďalším dôležitým ochranným opatrením, ktoré by malo byť zahrnuté v smernici, je možnosť pripojiť sa alebo nepripojiť sa ku kolektívnej žalobe. V súlade s odporúčaním uvedeným v stanovisku EHSV na tému Smerom k európskemu horizontálnemu rámcu pre kolektívne uplatňovanie nárokov na nápravu (3) by spotrebitelia mali mať možnosť slobodne sa rozhodnúť, či sa chcú alebo nechcú pripojiť ku kolektívnej žalobe. |
| --- | --- |

1.17.

2.   Kontext a úvod

| 2.1. | Európska komisia zverejnila 11. apríla 2018 balík právnych predpisov týkajúcich sa novej dohody so spotrebiteľom. Tento balík obsahuje návrh smernice (súhrnnej smernice), ktorou sa mení smernica 93/13/EHS (4), smernica 98/6/ES (5), smernica 2005/29/ES (6) a smernica 2011/83/EÚ (7), pokiaľ ide o lepšie presadzovanie a modernizáciu právnych predpisov EÚ v oblasti ochrany spotrebiteľa, a návrh smernice o žalobách v zastúpení na ochranu kolektívnych záujmov spotrebiteľov a o zrušení smernice 2009/22/ES. |
| --- | --- |

2.1.

Súhrnná smernica

| 2.2. | Návrh Komisie COM(2018) 185 týkajúci sa lepšieho presadzovania a modernizácie právnych predpisov EÚ v oblasti ochrany spotrebiteľa je zameraný na doplnenie existujúcich mechanizmov v oblasti ochrany spotrebiteľov, cezhraničného porušovania právnych predpisov a elektronického obchodu, ako aj na zníženie záťaže obchodníkov. Tento návrh nadväzuje na kontrolu vhodnosti v rámci programu REFIT týkajúcu sa práva EÚ v oblasti ochrany spotrebiteľa a marketingu (8) a na hodnotenie smernice 2011/83/EÚ o právach spotrebiteľov. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V návrhu tejto smernice sú konkrétne zahrnuté: |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | zavedenie účinných, primeraných a odrádzajúcich sankcií koordinovaným spôsobom v prípade vnútroštátneho i cezhraničného porušovania právnych predpisov; |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | zvýšená transparentnosť na digitálnom jednotnom trhu s povinnosťami týkajúcimi sa transparentnosti pre online platformy; |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | rozšírenie ochrany spotrebiteľov na oblasť digitálnych služieb najmä tých, za ktoré spotrebitelia neplatia, ale poskytujú osobné a neosobné údaje, čo predstavuje istú ekonomickú hodnotu, a preto sa tieto služby nemôžu považovať za „bezplatné“; |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | zmiernenie zaťaženia pre podniky tým, že sa obchodníkom umožní využívať nové prostriedky online komunikácie, ako sú webové formuláre alebo chaty ako alternatívu k tradičnému e-mailu; |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | revízia niektorých aspektov týkajúcich sa uplatnenia práva na odstúpenie od zmluvy. Konkrétne, obchodník môže spotrebiteľovi vrátiť platbu až po tom, ako skontroloval tovar a overil, že spotrebiteľ „nepoužíval“ tovar nad rámec toho, čo je nevyhnutne potrebné na jeho vyskúšanie; |
| --- | --- |

2.3.5.

| 2.3.6. | možnosť členských štátov obmedziť nevyžiadané agresívne alebo klamlivé praktiky v súvislosti s podomovým predajom a obchodnými zájazdmi; |
| --- | --- |

2.3.6.

| 2.3.7. | zahrnutie výslovného odkazu na výrobky „dvojakej kvality“ a všetky súvisiace marketingové praktiky vrátane klamlivého marketingu, ktoré sú obzvlášť rozšírené v poľnohospodársko-potravinárskom sektore. |
| --- | --- |

2.3.7.

Smernica o žalobách v zastúpení

| 2.4. | Návrh Komisie COM(2018) 184 o žalobách v zastúpení na ochranu kolektívnych záujmov spotrebiteľov ustanovuje základy európskeho mechanizmu kolektívneho uplatňovanie nárokov na nápravu proti rozšírenému porušovaniu právnych predpisov v oblasti ochrany spotrebiteľov. Tento nástroj, ktorý je už k dispozícii v niektorých členských štátoch EÚ, by sa mal rozšíriť na všetky štáty. Mala by sa však uplatniť zásada subsidiarity, ktorá členským štátom umožňuje vymedziť tento systém na vnútroštátnej úrovni pri súčasnom zachovaní existujúcich mechanizmov. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Iba oprávnené subjekty na vnútroštátnej úrovni by mali mať možnosť konať v mene spotrebiteľov a mali by spĺňať určité minimálne požiadavky zavedené Európskou komisiou. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Mechanizmus náhrad súvisí s rozhodnutím o súdnom príkaze. Oprávnené subjekty by mali mať možnosť začať konanie vo veci kolektívneho uplatňovania nárokov na nápravu až po tom, ako súdny alebo správny orgán potvrdí, že došlo k porušeniu práv spotrebiteľov. Smernica sa vzťahuje na porušenia, ku ktorým došlo na úrovni EÚ a jednotlivých štátov, a umožňuje cezhraničné kolektívne uplatňovanie nárokov na nápravu pre spotrebiteľov. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Pokiaľ ide o náhradu škody za ujmu spôsobenú spotrebiteľovi, v návrhu sa rozlišuje medzi „stratou s nízkou hodnotou“, pri ktorej by náhrada mala smerovať na verejný účel, a značnou stratou, kde sú poškodení spotrebitelia odškodnení priamo. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Všeobecné pripomienky k súhrnnej smernici

| 3.1. | EHSV berie na vedomie návrh Európskej komisie, pokiaľ ide o lepšie presadzovanie a modernizáciu pravidiel EÚ na ochranu spotrebiteľa a cieľ, ktorým je aktualizovať súčasné pravidlá v snahe zohľadniť nové spotrebiteľské návyky a prispôsobiť ich vývoju digitálneho jednotného trhu. Ako sa však odporúča v stanovisku EHSV na tému Zraniteľnosť spotrebiteľov voči obchodným praktikám (9), ešte stále zostáva nevyriešený problém nedostatočnej implementácie súčasných pravidiel. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV by chcel odkázať na informačnú správu Spotrebiteľské a marketingové právo (10), ktorá hodnotila, ako organizácie občianskej spoločnosti v celej EÚ vnímajú implementáciu spotrebiteľského a marketingového práva EÚ, ako aj na svoju informačnú správu Smernica o právach spotrebiteľov (11) hodnotiacu vykonávanie tejto smernice. Tieto informačné správy sa opierali o tri rôzne nástroje na zhromažďovanie údajov: dotazník, vypočutie expertov a deväť prieskumných pracovných ciest do Rigy, Ríma, Varšavy, Madridu, Paríža, Atén, Vilniusu, Lisabonu a Bruselu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV poznamenáva, že v návrhu Komisie sa zohľadnili informačné správy, kde sa požaduje zvyšovanie informovanosti, odborná príprava a koordinácia úsilia, pokiaľ ide o spotrebiteľskú politiku, ako aj regulácia online platforiem a digitálne hospodárstvo. V návrhu však nie sú náležite zohľadnené kritické pripomienky EHSV, pokiaľ ide o harmonizáciu spotrebiteľskej politiky, fragmentáciu úsilia členských štátov, potrebu financovania osvetových kampaní, podnecovanie celoživotného vzdelávania, podporu MSP, zjednodušenie právnych informácií poskytovaných spotrebiteľovi a podporu mechanizmov alternatívneho riešenia sporov, samoregulácie a kódexov správania. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV uznáva, že spotrebitelia sa môžu ocitnúť v situácii, keď sú uvádzaní do omylu alebo agresívnym spôsobom nútení uzatvárať zmluvy. Zaznamenali sa konkrétne problémy týkajúce sa zákazníckych liniek, cez ktoré sa predávajú zmluvy na dodávky energie, telekomunikačných služieb alebo dodávky vody a spotrebitelia sú klamaní. Rovnako sa podobný nátlak zaznamenal počas výletov organizovaných na účely predaja výrobkov určitej kategórii zraniteľných spotrebiteľov. V týchto situáciách by spotrebitelia mali mať právo na odstúpenie od kúpnej zmluvy a/alebo na náhradu škody za utrpenú ujmu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ako sa odporúča v stanovisku EHSV na tému Zraniteľnosť spotrebiteľov voči obchodným praktikám, spotrebiteľom by sa mali ponúknuť vhodné individuálne prostriedky nápravy, ako je vrátenie peňazí, výmena alebo odstúpenie od kúpnej zmluvy. Prostriedky nápravy by sa tiež mali prispôsobiť situácii jednotlivých spotrebiteľov a umožniť im rozhodnúť sa pre riešenia, ktoré sú pre nich najvhodnejšie. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV sa takisto domnieva, že úroveň harmonizácie, ktorá sa dosiahla prostredníctvom právnych predpisov EÚ o ochrane spotrebiteľov, by sa nemala znižovať. Krok späť nevytvára rovnaké podmienky pre všetkých a nie je v prospech spotrebiteľov, ani obchodníkov. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV zdôrazňuje, že agresívne a klamlivé metódy predaja sú už zakázané v plne harmonizovanej smernici 2005/29/ES o nekalých obchodných praktikách. EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby zabezpečila prísnejšie presadzovanie súčasných predpisov členskými štátmi. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Názory výboru na návrh Komisie obmedziť určité metódy distribúcie sa rozchádzajú. Obchodníci sa nazdávajú, že tieto opatrenia by sa nemali týkať iba podomového predaja, čím sa stigmatizuje celý hospodársky sektor, ale mali by byť zamerané na všetky agresívne praktiky, zatiaľ čo spotrebitelia podporujú možnosť členských štátov obmedziť určité metódy predaja pre cielené kategórie tovaru (ako sú lieky, zbrane, farmaceutické výrobky) zo zdravotných a bezpečnostných dôvodov. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | V tejto súvislosti je spolupráca medzi orgánmi členských štátov na ochranu spotrebiteľa v kontexte nariadenia o spolupráci v oblasti ochrany spotrebiteľa kľúčová pre účinné riešenie pochybných praktík bez toho, aby sa znevýhodňovali zákonní prevádzkovatelia. Spotrebitelia by mali mať prístup k informáciám o obchodníkoch a na vnútroštátnej úrovni i na úrovni EÚ by sa mali podporovať kampane na zvýšenie informovanosti. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Pokiaľ ide o smernicu 2011/83/EÚ o ochrane práv spotrebiteľov, vo výbore sa profilovali dva rozličné názory a kritické postoje. Obchodníci sú za modernizáciu, zjednodušenie a prispôsobenie predzmluvných informácií, zatiaľ čo spotrebitelia sa domnievajú, že by tým došlo k zníženiu úrovne ochrany spotrebiteľa. Výbor podporuje vyvážený prístup medzi ochranou spotrebiteľov a právnou istotou pre obchodníkov. EHSV sa nazdáva, že ustanovenia o digitálnom obsahu, digitálnych službách a online predaji by sa mali zosúladiť s právnymi predpismi o digitálnom jednotnom trhu. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | V prípade online platforiem by mala prevážiť transparentnosť, pokiaľ ide o ich identifikáciu a zodpovednosť. EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné, aby spotrebiteľ v čase podpisu zmluvy získal všetky relevantné informácie o druhej strane. Okrem toho je transparentnosť online platforiem kľúčovým faktorom pre rozvoj digitálneho jednotného trhu, spotrebiteľov i podniky (B2B) (12). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV takisto podporuje návrh na rozšírenie práv spotrebiteľov na všetky „bezplatné“ digitálne služby, za ktoré spotrebitelia poskytujú osobné alebo neosobné údaje. Keďže všetky tieto údaje majú komerčnú hodnotu, nebolo by spravodlivé považovať tieto služby za „bezplatné“ a neposkytovať náležitú ochranu. Súbor opatrení, ktoré navrhla Európska komisia, umožňuje aspoň čiastočne vyvážiť vzťahy medzi veľkými globálnymi hráčmi na online platformách a jednotlivými používateľmi. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EHSV podporuje zavedenie moderných mechanizmov výmeny informácií medzi obchodníkmi a spotrebiteľmi (t. j. chaty, elektronické formuláre). Výbor sa domnieva, že tieto mechanizmy by mali zjednodušiť dialóg medzi stranami za predpokladu, že zahŕňajú primerané záruky pre spotrebiteľov, napríklad možnosť zachovať si prehľad o výmene informácií, získať dodatočné informácie a podávať sťažnosti. Predovšetkým by malo byť vždy možné využívať tradičné formy kontaktu (napríklad zákaznícke linky). |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EHSV podporuje koncepciu „práva na odstúpenie od zmluvy“ a uznáva jeho úlohu ako účinného nástroja na ochranu spotrebiteľov, ktorý by nemal byť oslabený. Hrozí, že návrhom Komisie sa obmedzia práva spotrebiteľov bez poskytnutia primeraných dôkazov o systematickom a rozšírenom zneužívaní týchto práv. Na druhej strane obchodníci, a to najmä MSP, potrebujú dodatočnú právnu istotu, pokiaľ ide o „neprimerane skúšané tovary“ a predčasné vracanie peňazí. Výbor vyzýva Komisiu, aby prehodnotila tento dôležitý bod s cieľom dosiahnuť vyvážený kompromis. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EHSV víta vysvetlenia týkajúce sa dvojakej kvality výrobkov, keďže sa zdá, že niektoré výrobky, najmä potraviny, mali rovnaké označenie, hoci ich zloženie bolo rozdielne, z čoho vyplýva riziko klamania spotrebiteľov. Klamlivý opis a klamlivé označenie výrobkov by mali byť zakázané, aby sa zabezpečila transparentnosť. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EHSV podporuje návrh zaviesť konkrétne kritériá na stanovenie pokút ako účinného nástroja na ochranu spotrebiteľov. Ako pripomenula Európska poradná skupina spotrebiteľov, je dôležité mať odrádzajúce sankcie stanovené vo výške významného percenta ročného obratu spoločností, ktoré porušujú pravidlá, a zohľadňujúce celoeurópsky rozmer porušenia. Komisia by mala preskúmať možnosť zosúladenia návrhu s ustanoveniami všeobecného nariadenia o ochrane údajov |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | EHSV tiež podporuje využívanie mechanizmov alternatívneho riešenia sporov a riešenia sporov online (13), ako je napríklad mediácia alebo arbitráž, ktoré treba podporovať na vnútroštátnej úrovni. Mimosúdne urovnanie sporov môže byť možnosťou predchádzajúcou súdnym konaniam a malo by sa podporovať, ak je to relevantné. Súdy by mali zostať poslednou možnosťou. V návrhu Európskej komisie by sa mali ďalej podporovať tieto možnosti riešenia problémov týkajúcich sa ochrany spotrebiteľov. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Vo všeobecnosti sa EHSV nazdáva, že udržateľnosť a kvalita by mali byť ústredným prvkom dodávateľského reťazca, aby sa zabezpečila ochrana spotrebiteľa počas celého výrobného cyklu. |
| --- | --- |

3.18.

4.   Konkrétne pripomienky ku kolektívnym žalobám v EÚ

| 4.1. | EHSV berie na vedomie návrh smernice o žalobách v zastúpení na ochranu kolektívnych záujmov spotrebiteľov, ktorou sa zrušuje smernica 2009/22/ES (14). Výbor však vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa pri príprave legislatívneho návrhu nezohľadnili žiadne odporúčania obsiahnuté v stanovisku EHSV na tému Smerom k európskemu horizontálnemu rámcu pre kolektívne uplatňovanie nárokov na nápravu (15). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Z kontroly vhodnosti v rámci REFIT vyplynulo, že sa zvyšuje riziko porušovania práva Únie, ktoré sa dotýka kolektívnych záujmov spotrebiteľov, a to z dôvodu hospodárskej globalizácie a digitalizácie. Okrem toho viacero členských štátov ešte stále nedisponuje mechanizmami kolektívneho uplatňovania nárokov na náhradu škody určenými pre prípady hromadnej škody a neimplementovalo záruky uvedené v odporúčaní Európskej komisie o kolektívnom uplatňovaní nárokov na nápravu z roku 2013 (16). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Občanom EÚ by sa mal zaručiť jednoduchý a rýchly prístup k spravodlivosti. Spotrebitelia by mali mať možnosť získať náhradu v prípade spôsobenej ujmy v dôsledku porušenia zmluvy. To isté však platí pre obchodníkov, ktorí by nemali byť obeťami neopodstatnených súdnych sporov. Kolektívne žaloby sú právny nástroj, procesné právo, základné právo umožňujúce v súlade s článkom 81 ZFEÚ súdne chrániť rozptýlené homogénne kolektívne a individuálne záujmy a mali by byť neutrálne a neobmedzovať sa len spotrebiteľov (životné prostredie, zamestnanci, MSP, energetika, hospodárstvo spoločného využívania zdrojov, obehové hospodárstvo, platformy, všetky digitálne práva atď.) |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Preto je vítaný prispôsobený systém kolektívneho uplatňovania nárokov na nápravu za utrpenú ujmu. Mal by byť pragmatický a nákladovo účinný, mal by poskytovať príslušné záruky a zohľadniť existujúce vnútroštátne justičné systémy (ako v Nórsku alebo Dánsku). V smernici EÚ by sa mali vymedziť hlavné usmernenia pre harmonizované skupinové žaloby, jasne uviesť, čo by sa malo riadiť právnym nástrojom EÚ a čo by sa malo ponechať na členské štáty v súlade so zásadou subsidiarity, zabezpečiť, aby tento mechanizmus prispel k efektívnejšiemu, rýchlemu, cenovo dostupnému a spravodlivému uplatňovaniu spravodlivosti, umožniť efektívne a úplné odškodnenie za škody a zaručiť udržateľnosť tohto mechanizmu v zmysle primeraného financovania. Súčasný návrh Komisie nespĺňa tieto ciele. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV uznáva úsilie Komisie určiť oprávnené subjekty, ktoré budú môcť podať žalobu vo veci kolektívneho uplatňovania nárokov na nápravu v súlade so zásadou subsidiarity. Takisto by sa malo upresniť, že miesto sídla oprávneného subjektu by malo byť miestom jurisdikcie a malo by určovať uplatniteľné právo. Okrem toho sa EHSV domnieva, že Komisia by mala podrobnejšie rozviesť úlohu sudcu pri rozhodovaní o konzistentnosti žaloby, dôkazné bremeno a predkladanie dôkazov, systém súdnych rozhodnutí – „inter partes“ alebo „erga omnes“, ako aj systém opravných prostriedkov (odvolaní proti súdnym rozhodnutiam). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Všetky právne náklady spojené s kolektívnymi žalobami by sa mali uhrádzať v súlade s vnútroštátnymi systémami justičnej pomoci. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Spotrebiteľské organizácie alebo organizácie občianskej spoločnosti by mali byť schopné získať primerané financovanie a právne poradenstvo pre uplatňovanie nárokov na nápravu. Osobitné fondy by mali pomôcť oprávneným subjektom odmeňovať právnych zástupcov. Členské štáty by mali podporiť vytvorenie fondov na súdne spory pre oprávnené subjekty. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Pokiaľ ide o odškodné, navrhované právne predpisy sa nezaoberajú v plnej miere potrebou poskytovať spotrebiteľom skutočnú náhradu za spôsobenú škodu. V návrhu by sa malo jasne odkazovať na náhradu celkovej sumy, o ktorú spotrebiteľ prišiel, bez ohľadu na utrpenú ujmu. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV vyjadruje obavy, pokiaľ ide o ochranu práv podnikateľov vrátane ochrany obchodného tajomstva. Bez toho, aby sa narušila ochrana spotrebiteľov, ktorí utrpeli škodu, by EHSV privítal zavedenie mechanizmov potvrdzujúcich záruky zachovania dôvernosti poskytnutých informácií, a to nielen vo fáze konania, ale aj v konečných rozhodnutiach. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Podobne by obchodníci privítali možnosť urovnať spor v krátkej lehote, a to aj prostredníctvom uvedených mechanizmov alternatívneho riešenia sporov. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EHSV žiada Komisiu, aby do návrhu pre kolektívne uplatňovanie nárokov na nápravu začlenila odporúčanie pre členské štáty, aby využívali technologické inovácie, ako to už robia technologicky najpokročilejšie subjekty ASR a RSO, najmä pokiaľ ide o získavanie účastníkov na účely kolektívneho uplatnenia nárokov. Toto opatrenie by organizátorom kolektívnych žalôb i organizáciám spotrebiteľov, ktoré sa rozhodnú zapojiť, mohlo umožniť značnú úsporu nákladov. Komisia by mala tiež podporovať výmenu osvedčených postupov s osobitným dôrazom na zhromažďovanie údajov o všetkých prípadoch, ktoré sú predmetom kolektívnych žalôb. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | V súlade s odporúčaním uvedeným v stanovisku EHSV na tému Smerom k európskemu horizontálnemu rámcu pre kolektívne uplatňovanie nárokov na nápravu (17) sa výbor domnieva, že spotrebitelia by mali mať možnosť slobodne sa rozhodnúť, či sa chcú alebo nechcú pripojiť ku kolektívnej žalobe. EHSV sa konkrétne nazdáva, že možnosť pripojiť sa k žalobe je vhodnejším postupom v prípadoch, keď ide o menší počet obetí, ktoré utrpeli väčšiu škodu, zatiaľ čo možnosť nepripojiť sa k žalobe je vhodnejšia v prípadoch s veľkým počtom obetí a veľmi obmedzenou škodou. |
| --- | --- |

4.12.

V Bruseli 20. septembra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Ú. v. EÚ C 12, 15.1.2015, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚC 170, 5.6.2014, s. 68.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 170, 5.6.2014, s. 68.

3

(4)  Smernica Rady 93/13/EHS z 5. apríla 1993 o nekalých podmienkach v spotrebiteľských zmluvách (Ú. v. ES L 95, 21.4.1993, s. 29).

4

(5)  Smernica 98/6/ES Európskeho Parlamentu a Rady zo 16. februára 1998 o ochrane spotrebiteľa pri označovaní cien výrobkov ponúkaných spotrebiteľovi (Ú. v. ES L 80, 18.3.1998, s. 27).

5

(6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/29/ES z 11. mája 2005 o nekalých obchodných praktikách podnikateľov voči spotrebiteľom na vnútornom trhu, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 84/450/EHS, smernice Európskeho parlamentu a Rady 97/7/ES, 98/27/ES a 2002/65/ES a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2006/2004 (Ú. v. EÚ L 149, 11.6.2005, s. 22).

6

(7)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/83/EÚ z 25. októbra 2011 o právach spotrebiteľov, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 93/13/EHS a smernica Európskeho parlamentu a Rady 1999/44/ES a ktorou sa zrušuje smernica Rady 85/577/EHS a smernica Európskeho parlamentu a Rady 97/7/ES (Ú. v. EÚ L 304, 22.11.2011, s. 64).

7

(8)  SWD(2017) 208 final a SWD(2017) 209 final uverejnené 23. mája 2017.

8

(9)  Ú. v. EÚ C 12, 15.1.2015, s. 1.

9

(10)  Informačná správa EHSV predložená na plenárnom zasadnutí 14. 12. 2016 (INT/796).

10

(11)  Informačná správa EHSV predložená na plenárnom zasadnutí 14. 12. 2016 (INT/795).

11

(12)  Stanovisko EHSV na tému Spravodlivosť a transparentnosť pre komerčných používateľov online sprostredkovateľských služieb, TEN/662 (pozri stranu 177 tohto úradného vestníka).

12

Spravodlivosť a transparentnosť pre komerčných používateľov online sprostredkovateľských služieb

(13)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/11/EÚ z 21. mája 2013 o alternatívnom riešení spotrebiteľských sporov, ktorou sa mení nariadenie (ES) č. 2006/2004 a smernica 2009/22/ES (smernica o alternatívnom riešení spotrebiteľských sporov) (Ú. v. EÚ L 165, 18.6.2013, s. 63).

13

(14)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/22/ES z 23. apríla 2009 o súdnych príkazoch na ochranu spotrebiteľských záujmov (Ú. v. EÚ L 110, 1.5.2009, s. 30).

14

(15)  Ú. v. EÚ C 170, 5.6.2014, s. 68.

15

(16)  Odporúčanie Komisie 2013/396/EÚ z 11. júna 2013 o spoločných zásadách pre mechanizmy kolektívneho uplatňovania nárokov na prikázanie zdržania sa určitého konania a na náhradu škody v členských štátoch (Ú. v. EÚ L 201, 26.7.2013, s. 60).

16

(17)  Ú. v. EÚ C 170, 5.6.2014, s. 68.

17

---

| 6.12.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 440/73 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 440/73

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov — Obnovený európsky program pre výskum a inovácie — Príležitosť pre Európu formovať svoju budúcnosť

(Príspevok Európskej komisie k neformálnemu zasadnutiu lídrov 16. mája 2018 v Sofii)

[COM(2018) 306 final]

(2018/C 440/11)

| Spravodajca: | Ulrich SAMM |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Stefano PALMIERI |

Spravodajca:

Ulrich SAMM

Pomocný spravodajca:

Stefano PALMIERI

| Konzultácia | Európska komisia, 18. júna 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 4. septembra 2018 |
| Prijaté v pléne | 19. septembra 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 537 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 196/1/2 |

Konzultácia

Európska komisia, 18. júna 2018

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

4. septembra 2018

Prijaté v pléne

19. septembra 2018

Plenárne zasadnutie č.

537

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

196/1/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta skutočnosť, že Komisia dala aj v rámci viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027 jasne najavo, že výskum a inovácie musia byť aj naďalej zásadnou prioritou EÚ. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV víta skutočnosť, že inovácie by mali mať väčšiu váhu, a pripomína svoju požiadavku, aby budúca politika financovania bola vyvážená pre celý výskumný a inovačný reťazec, od základného až po produktovo zameraný výskum. Inovácie sú kľúčom k hospodárskemu rastu a nové nástroje budú prospešné najmä pre malé a stredné podniky (MSP). EHSV pripomína dôležitosť verejných investícií do výskumu a vývoja ako kľúčového faktora na vyvolanie a udržiavanie účinku presahovania na hospodárstva členských štátov. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV tiež víta cieľ ďalej zjednodušiť pravidlá štátnej pomoci na uľahčenie kombinácie rôznych fondov, ktoré môžu byť nápomocné pri prekonávaní veľkých rozdielov medzi členskými štátmi a regiónmi, pokiaľ ide o počet úspešných projektov v oblasti výskumu a inovácií. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | V rámci programu Európsky horizont je potrebné investovať do oblastí, v ktorých má Európa osobitný prínos. Uprednostňovať by sa mali projekty spoločného výskumu, pretože túto požiadavku spĺňajú lepšie, ako akýkoľvek iný projekt. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV je presvedčený, že mnohé významné spoločenské výzvy sa dajú vyriešiť len na Európskej úrovni a vyžadujú si spoločné úsilie viacerých subjektov nad rámec jednotlivých projektov spoločného výskumu. Podporuje preto koncepciu cieľov. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Ďalším kľúčom k posilneniu Európskeho výskumného priestoru je podpora mobility výskumných pracovníkov prostredníctvom akcií Marie Curie-Skłodowskej, zatiaľ čo cieľom politických opatrení EÚ a jednotlivých štátov musí byť vytvorenie adekvátnych a atraktívnych pracovných podmienok pre odborníkov s cieľom vyhnúť sa tomuto trendu, ktorý je z hľadiska dosiahnutia jednotnosti v rámci EÚ kontraproduktívny. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV sa domnieva, že je potrebné zvýšiť objem investícií EÚ na pomoc európskym pracujúcim s cieľom držať krok s vývojom v digitálnych povolaniach a získavať náležité kvalifikácie. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV sa nazdáva, že by sa mali účinnejšie podporovať iniciatívy, ktoré pomáhajú MSP zúročiť a využiť výsledky výskumu a inovácie. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Úvod

| 2.1. | Európska komisia na neformálnom zasadnutí lídrov EÚ, ktoré sa konalo 16. mája 2018 v Sofii, vyzvala účastníkov, aby prerokovali a poskytli strategické usmernenia v súvislosti s budúcim viacročným finančným rámcom vo všeobecnosti, a najmä s prioritami v oblasti výskumu a inovácií. Komisia vo svojom oznámení na tento účel navrhla priority a nové iniciatívy (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tento návrh je tiež prvým krokom k stanoveniu ďalšieho rámcového programu (9. rámcového programu alebo programu Európsky horizont), ktorého cieľom je pokračovanie a zlepšovanie úspešného programu Horizont 2020 (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V nadväznosti na obnovenú stratégiu pre priemyselnú politiku EÚ sa navrhujú tiež aktivity na podporu inovácií a posilnenie vedúceho postavenia priemyslu (3). |
| --- | --- |

2.3.

3.   Zhrnutie návrhu

| 3.1. | Zámerom návrhu Európskej komisie je zabezpečiť, aby výskum a inovácie boli aj v budúcnosti v rámci rôznych rozpočtových nástrojov jednou zo zásadných politických a finančných priorít EÚ. Na inovácie sa kladie väčší dôraz, aby sa Európa dostala na čelo v inováciách, ktoré vytvárajú nové trhy. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komisia navrhuje zvýšiť investície do výskumu a inovácií alokovaním približne 100 miliárd EUR na budúci program Európsky horizont a na program Euratomu pre výskum a vzdelávanie (4). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komisia takisto navrhla mobilizovať približne 11 miliárd EUR na trhovo orientované nástroje vrátane finančných nástrojov a rozpočtových záruk v osobitnej časti fondu InvestEU, ktoré by zasa mobilizovali súkromné investície vo výške 200 miliárd EUR na podporu výskumu a inovácií. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Členské štáty by mali naliehavo prijať nevyhnutné opatrenia na maximalizáciu svojich výdavkov na výskum a inovácie tak, aby dosiahli úroveň 3 % hrubého domáceho produktu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Spustí sa prvý súbor cieľov pre oblasť výskumu a inovácií v rámci celej EÚ, ktoré budú odvážne, ambiciózne a s vysokou európskou pridanou hodnotou. Tieto ciele podnietia investície a účasť mnohých odvetví z celého hodnotového reťazca, oblastí politiky (ako napríklad klíma a energetika, doprava, vyspelá výroba, zdravie a výživa, digitálna oblasť) a vedeckých disciplín (vrátane spoločenských a humanitných vied). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Navrhuje sa, aby sa pri každom preskúmaní politiky a právnych predpisov EÚ a vnútroštátnych regulačných rámcov uplatňovala zásada inovácie, aby sa zabezpečilo úplné posúdenie ich vplyvu na inovácie. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Zriadi sa Európska rada pre inováciu (EIC) s cieľom identifikovať a rozširovať prelomové a prevratné inovácie s dôrazom na rýchlo sa rozvíjajúce, vysokorizikové inovácie, ktoré majú veľký potenciál vytvárať úplne nové trhy. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Opatrenia na zvýšenie súkromných investícií do výskumu a inovácií a rozširovanie iniciatív:






  — | zriadenie celoeurópskeho fondu fondov rizikového kapitálu (VentureEU), |
| --- | --- | --- |

3.8.

—

zriadenie celoeurópskeho fondu fondov rizikového kapitálu (VentureEU),

| — | transpozícia smernice (5) o rámcoch preventívnej reštrukturalizácie, druhej šanci a opatreniach na zvýšenie účinnosti postupov reštrukturalizácie, platobnej neschopnosti a oddlženia. |
| --- | --- |

—

transpozícia smernice (5) o rámcoch preventívnej reštrukturalizácie, druhej šanci a opatreniach na zvýšenie účinnosti postupov reštrukturalizácie, platobnej neschopnosti a oddlženia.

| 3.9. | Ďalšie zjednodušenie pravidiel štátnej pomoci s cieľom uľahčiť bezproblémovú kombináciu rôznych fondov a lepšie využívať spoločné normy posudzovania výskumných a inovačných projektov. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Súvisí s tým aj daňový systém (6), ktorý podporuje inovácie tým, že umožňuje odpočítať z daní náklady na investície do výskumu a inovácií, s dodatočnými príspevkami pre mladé spoločnosti. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Zavedenie známky otvorenej vedy pre univerzity a verejné výskumné organizácie s cieľom posilniť ich úsilie stať sa podnikavejšími a interdisciplinárnejšími. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1. | EHSV víta skutočnosť, že Komisia dala aj v rámci viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027 jasne najavo, že výskum a inovácie musia byť aj naďalej zásadnou prioritou EÚ. Silný a úspešný program, ktorý spája excelentnosť, spoločnú výskumnú infraštruktúru, cezhraničnú spoluprácu, ako aj synergie medzi akademickou obcou, priemyslom, malými a strednými podnikmi (MSP) a výskumnými organizáciami, je kľúčovým politickým nástrojom na zabezpečenie udržateľného európskeho hospodárskeho rastu a konkurencieschopnosti, a na riešenie hlavných výziev, ktorým čelí európska spoločnosť. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV víta skutočnosť, že inovácie by mali mať väčšiu váhu, a pripomína svoje tvrdenie, že budúca politika financovania musí byť vyvážená pre celý výskumný a inovačný reťazec, od základného až po produktovo zameraný výskum (7). Inovácie sú kľúčom k hospodárskemu rastu a nové nástroje budú prospešné najmä pre MSP. EHSV pripomína dôležitosť verejných investícií do výskumu a vývoja ako kľúčového faktora na vyvolanie a udržiavanie účinku presahovania na hospodárstva členských štátov. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | V súvislosti s vysokými očakávaniami, ktoré sa týkajú vplyvu programu Európsky horizont a jeho úlohy pri zabezpečovaní európskej konkurencieschopnosti, EHSV súhlasí s návrhom Európskeho parlamentu a odporúča financovanie vo výške 120 miliárd EUR. Európske inštitúcie musia preukázať, že pochopili mimoriadny význam výskumu a inovácií pre budúcu konkurencieschopnosť EÚ. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV sa domnieva, že je potrebné zvýšiť objem investícií EÚ na pomoc európskym pracujúcim s cieľom držať krok s vývojom v digitálnych povolaniach a získavať náležité kvalifikácie. EHSV sa okrem toho nazdáva, že by sa mali účinnejšie podporovať iniciatívy, ktoré pomáhajú MSP zúročiť a využiť výsledky výskumu a inovácie. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Konkrétne pripomienky

5.1.   Výskum pozdĺž celého hodnotového reťazca

| 5.1.1. | Európske štrukturálne a investičné fondy by sa mali využívať na uvedenie regiónov do inovačného hospodárstva. Mali by sa vytvoriť synergie s programom Európsky horizont, fondom InvestEU, Európskym sociálnym fondom, programom Erasmus+, programom Digitálna Európa, spoločnou poľnohospodárskou politikou a ďalšími. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | EÚ je najotvorenejšou oblasťou pre výskum a inovácie na svete. Nielenže pozýva do svojich projektov výskumné organizácie z celého sveta, ale tiež vo veľkej miere spolupracuje na spoločných projektoch s medzinárodnými partnermi. V rámci programu Európsky horizont je potrebné investovať do oblastí s osobitným európskym prínosom. Uprednostňovať by sa mali projekty spoločného výskumu (8), ktoré túto požiadavku spĺňajú lepšie, ako akýkoľvek iný projekt: na týchto projektoch spolupracujú najlepší vedci, ako aj najinovatívnejšie MSP a zainteresované strany v priemysle v Európe, aby dosiahli ďalší pokrok v riešení spoločenských výziev, ktoré sa nedajú vyriešiť na národnej úrovni. Projekty spoločného výskumu spájajú zručnosti a kompetencie z viacerých disciplín, a sú tak cenným prínosom pre občanov Európy. |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | EHSV je presvedčený, že mnohé významné spoločenské výzvy sa dajú vyriešiť len na európskej úrovni a vyžadujú si spoločné úsilie viacerých subjektov nad rámec jednotlivých projektov spoločného výskumu. Podporuje preto koncepciu cieľov, ako je obsiahnutá v oznámení Komisie. EHSV uznáva, že spoločné ambiciózne ciele majú potenciál inšpirovať rôzne spoločenstvá, vrátane verejnosti, a vzbudiť v nich ochotu konať. Ciele by mali ponúkať perspektívu dlhodobého financovania v priebehu celého obdobia financovania programu Európsky horizont. Je nevyhnutné, aby sa ciele v prvom rade vnímali ako rozsiahle výskumné ciele a to aj v prípade, keď do svojich čiastkových projektov integrujú rôzne zainteresované subjekty. Na splnenie ambicióznych cieľov je potrebné pokryť celý inovačný reťazec a zahrnúť do nich výskumné činnosti na všetkých úrovniach technologickej pripravenosti. EHSV naliehavo žiada, aby sa nehovorilo len o koncepcii cieľov, ale aby sa na ich splnenie poskytli zodpovedajúce finančné prostriedky. Tieto ciele by mali byť dosiahnuteľné a zároveň hmatateľné. |
| --- | --- |

5.1.3.

| 5.1.4. | Jednou zo silných stránok európskych rámcových programov v oblasti výskumu je ich hmatateľný celoeurópsky záväzok podporovať Európsky výskumný priestor otvorený všetkým členským štátom. Silnejšie synergie medzi budúcim rámcovým programom a štrukturálnymi fondmi by mohli podporiť túto otvorenosť. Jednou z hlavných politických výziev v nadchádzajúcich rokoch je účinnejšie preklenutie rozdielov medzi regiónmi a jedným z kľúčových prvkov môže byť účinné partnerstvo medzi výskumnými inštitúciami. |
| --- | --- |

5.1.4.

| 5.1.5. | Jedným z dôležitých nástrojov v tejto súvislosti sú hlavné iniciatívy FET. Vyznačujú sa silným zameraním na rozvoj inovačných technológií. V tom spočíva ich jedinečná sila. Európa si musí sama umožniť realizovať rozsiahle a dlhodobé projekty, s ktorými sa síce spája určitá neistota, sú však tak inovatívne, ako aj zamerané na budúcnosť. Hlavné iniciatívy FET by sa preto mali jasne odlíšiť od cieľov. Je nevyhnutné, aby hlavné iniciatívy FET v budúcnosti začínali podľa plánu a naďalej dostávali prioritné financovanie. |
| --- | --- |

5.1.5.

| 5.1.6. | Jedným z úspechov, ktoré sa prostredníctvom rámcových programov dosiahli, je sprístupnenie výskumnej infraštruktúry v celej EÚ a mimo nej. Špičková výskumná infraštruktúra nepochybne priťahuje špičkových vedcov a veľmi často je práve vďaka prístupu k výskumnej infraštruktúre možné dosiahnuť prevratné výsledky. Výskumná infraštruktúra teda naliehavo potrebuje vyššie financovanie na európskej úrovni, nie zníženie podielu rozpočtu, ktoré Európska komisia stanovila vo svojom návrhu. Prioritou by malo byť zaistiť prístup k infraštruktúre pre používateľov z krajín EÚ13. |
| --- | --- |

5.1.6.

| 5.1.7. | Ďalším kľúčom k posilneniu Európskeho výskumného priestoru a k vytvoreniu vplyvu, ktorý nie je možné dosiahnuť na úrovni jedného členského štátu, je podpora mobility výskumných pracovníkov prostredníctvom akcií Marie Curie-Skłodowskej. EHSV víta každú iniciatívu zameranú na podporu mobility výskumných pracovníkov pracujúcich v malých a stredných podnikoch. EHSV je však znepokojený javom úniku mozgov, ktorý by mohol byť dokonca posilnený financovaním mobility, a preto žiada, aby sa politiky EÚ a jednotlivých štátov zameriavali na vytvorenie adekvátnych a atraktívnych pracovných podmienok pre odborníkov s cieľom vyhnúť sa tomuto trendu, ktorý je z hľadiska dosiahnutia jednotnosti v rámci EÚ kontraproduktívny. |
| --- | --- |

5.1.7.

| 5.1.8. | Treba poznamenať, že v mnohých členských štátoch si zainteresované subjekty z radov verejne financovaných akademických inštitúcií nesmú brať pôžičky. Európsky horizont by sa preto mal aj naďalej zameriavať na spolufinancovanie, a nie na poskytovanie pôžičiek. |
| --- | --- |

5.1.8.

| 5.1.9. | EHSV sa pripája k požiadavke, aby členské štáty prijali nevyhnutné opatrenia na maximalizáciu svojich výdavkov na výskum a inovácie tak, aby dosiahli úroveň 3 % hrubého domáceho produktu. |
| --- | --- |

5.1.9.

5.2.   Výskum a inovácie prispievajúce k tvorbe nových trhov a súdržnosti v Európe

| 5.2.1. | Ako sa zdôrazňuje v 7. správe o hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, výskum a inovácie sa v EÚ naďalej veľmi sústreďujú v obmedzenom počte regiónov. Dobré medziregionálne spojenia, vysoko kvalifikované pracovné sily a atraktívne podnikateľské prostredie v členských štátoch na severozápade EÚ umožnili zúročiť výskum a inovácie ako hmatateľnú hybnú sily na podporu hospodárskej konkurencieschopnosti a sociálnej súdržnosti. V členských štátoch na východe a juhu EÚ je inovačná výkonnosť slabšia a regióny blízko centier inovácií, najmä hlavných miest, túto blízkosť nevyužívajú vo svoj prospech. Potrebné sú politické opatrenia, ktoré prepoja podniky, výskumné centrá a špecializované služby podnikom v jednotlivých regiónoch. EHSV sa domnieva, že kľúčom k dosiahnutiu tohto cieľa môže byť ďalšie zjednodušenie pravidiel štátnej pomoci, ktoré uľahčí bezproblémovú kombináciu rôznych fondov. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Výskumné a inovačné programy na obdobie po roku 2020 musia zohľadňovať hospodárske, sociálne a územné rozmery, ktorými sa vyznačujú regióny EÚ, a zabrániť implementácii univerzálnych stratégií. Tento prístup možno podporiť realizáciou stratégií založených na tzv. otvorenej inovácii. Pokiaľ ide o územný rozmer politiky v oblasti výskumu a inovácií, je dôležité vytvárať nové programy a priority, pričom sa zohľadnia hospodárske a sociálne aspekty území, na ktorých sa bude činnosť vykonávať. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Politické opatrenia a programy v oblasti výskumu a inovácií po roku 2020 by mali sledovať rovnaké ciele ako model hospodárstva pre spoločné blaho, t. j. udržateľný hospodársky model orientovaný na sociálnu súdržnosť. Hospodárstvo pre spoločné blaho je procesom „sociálnej inovácie“ a pozitívneho podnikania vhodným na podporu a presadzovanie nových myšlienok, ktoré súčasne riešia sociálne potreby, vytvárajú nové sociálne vzťahy a posilňujú tvorbu hospodárskych hodnôt. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | Napriek rozsiahlym záväzkom, ktoré sa prijali pri implementácii programov na roky 2014 – 2020, mal prístup MSP k príležitostiam rastu na základe inovácií len veľmi malý vplyv, pokiaľ ide o konkurencieschopnosť a vytváranie nových pracovných miest. Systém podpory výskumu a inovácií v niektorých regiónoch je stále veľmi zložitý, čo odrádza najmä malé a mikropodniky od účasti na projektoch EÚ. EHSV preto víta vytvorenie Európskej rady pre inováciu, vďaka čomu by mala urýchliť komercializácia a rozširovanie inovácií začínajúcimi podnikmi, ktoré vznikli na základe projektov Európskeho horizontu. EIC by sa mohla stať rýchlejším mechanizmom na dokončenie posledných krokov a odstránenie inovačnej priepasti. |
| --- | --- |

5.2.4.

| 5.2.5. | V záujme transformácie výskumných a inovačných príležitostí na faktory konkurencieschopnosti a hospodárskeho rozvoja je nevyhnutné podporovať spoluprácu MSP s inštitúciami pôsobiacimi v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, začínajúce podniky založené na prenose výskumu a inovácií, a činnosti v oblasti odborného vedenia a získavania finančných prostriedkov. EHSV sa domnieva, že je dôležité podporovať transfer a zúročovanie modelu „pätoritej špirály“ (9) na podporu partnerstiev medzi verejným a súkromným sektorom. |
| --- | --- |

5.2.5.

| 5.2.6. | MSP by mohli byť lídrami z hľadiska otvorených sociálnych inovácií, pri ktorých má ľudské know-how o vytváraní sietí a schopnosť spolu tvoriť, navrhovať a inovovať zásadný význam pre úplné dosiahnutie sociálnej inovácie v celej Európe. Je potrebné podporovať vhodnú inovačnú politiku pre MSP a pokračovať v tom, čo sa už dosiahlo v rámci iniciatívy Eureka. Táto úloha by sa mohla zveriť konkrétne tým inštitúciám, ktoré môžu priamo podporovať MSP pri zapájaní sa do podnikateľskej činnosti a inovácií, ako napr. obchodným komorám. |
| --- | --- |

5.2.6.

| 5.2.7. | Vzhľadom na zásadu subsidiarity a značné kapacity regiónov a členských štátov v oblasti podpory MSP však naliehavo zdôrazňuje, že je potrebné zamerať sa na európsky prínos. Tá môže spočívať v podpore spolupráce viac ako dvoch európskych aktérov v oblasti inovácie alebo v poskytovaní kapitálu inovátorom, ktorých nápady sú príliš riskantné na to, aby získali podporu na vnútroštátnej úrovni. Navyše zjednodušenie nástrojov, ktoré sa spomína vyššie, by malo viesť k vyššej účinnosti financovania. Malo by sa preto očakávať, že EIC bude vyžadovať menší podiel z rozpočtu programu Európsky horizont než finančné nástroje programu Horizont 2020, a nie značné navýšenie prostriedkov stanovené v návrhu Komisie. V programoch v oblasti výskum a inovácií po roku 2020 by sa mali viac podporovať kvalitatívne aspekty cieľov. |
| --- | --- |

5.2.7.

| 5.2.8. | „Inteligenciu“ sociálno-ekonomického systému nemožno merať len na základe kvantitatívnych ukazovateľov, ako sú napríklad výdavky na výskum a inovácie. Musia sa zohľadniť aj kvalitatívne ukazovatele, napríklad druh inovácií, výhody pre občiansku spoločnosť a počet novovytvorených pracovných miest. EHSV to preto víta. |
| --- | --- |

5.2.8.

| 5.2.9. | EHSV víta skutočnosť, že Komisia zahrnula do nového VFR prístupnosť ako „základnú podmienku“. Všetko európske a vnútroštátne financovanie výskumu a inovácie musí v plnej miere spĺňať kritériá prístupnosti, aby z výsledkov profitovali všetky sociálne skupiny vrátane ľudí so zdravotným postihnutím, ktorí predstavujú 15 % obyvateľstva EÚ. |
| --- | --- |

5.2.9.

V Bruseli 19. septembra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 306 final.

1

(2)  Pozri Ú. v. EÚC 34, 2.2.2017, s. 66 a informačnú správu Horizont 2020 (hodnotenie).

2

Horizont 2020 (hodnotenie)

(3)  Ú. v. EÚ C 197, 8.6.2018, s. 10.

3

(4)  Navrhovaný príspevok z rozpočtu vo výške 100 miliárd EUR na obdobie 2021 – 2027 obsahuje finančné prostriedky vo výške 97,6 miliardy EUR pre program Európsky horizont (z toho 3,5 miliardy EUR je vyčlenených v rámci fondu InvestEU) a 2,4 miliardy EUR pre program Euratomu pre výskum a vzdelávanie.

4

(5)  COM(2016) 723 final.

5

(6)  Avizovaný v rámci spoločného konsolidovaného základu dane z príjmov právnických osôb (CCCTB).

6

(7)  Ú. v. EÚ C 34, 2.2.2017, s. 66.

7

(8)  Spoločný výskum, ako sú projekty koncipované a realizované v rámci siete Eureka, s minimálne tromi partnermi z rôznych členských štátov umožňuje spojiť sily pri hľadaní riešenia výziev, ktoré nedokáže zvládnuť jedna krajina sama, a vytvárať synergie v rámci výskumného prostredia EÚ, čím sa vytvára významná pridaná hodnota EÚ.

8

Eureka

(9)  Quintuple Helix and how do knowledge, innovation and the environment relate to each other? A proposed framework for a trans-disciplinary analysis of sustainable development and social ecology, International Journal of Social Ecology and Sustainable Development, zv. 1, č. 1, s. 41 – 69.

9

Quintuple Helix and how do knowledge, innovation and the environment relate to each other? A proposed framework for a trans-disciplinary analysis of sustainable development and social ecology

---

| 6.12.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 440/79 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 440/79

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 596/2014 a (EÚ) 2017/1129, pokiaľ ide o podporu využívania rastových trhov MSP

[COM(2018) 331 final – 2018/0165(COD)]

(2018/C 440/12)

| Spravodajca: | Mihai IVAŞCU |
| --- | --- |

Spravodajca:

Mihai IVAŞCU

| Žiadosť o vypracovanie stanoviska | Európsky parlament, 11/06/2018
  Rada, 21. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 4. 9. 2018 |
| Prijaté v pléne | 19. 9. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 537 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 196/1/1 |

Žiadosť o vypracovanie stanoviska

Európsky parlament, 11/06/2018

Rada, 21. 6. 2018

Právny základ

článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

4. 9. 2018

Prijaté v pléne

19. 9. 2018

Plenárne zasadnutie č.

537

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

196/1/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV podporuje návrh Európskej komisie, aby sa kapitálové trhy stali dôveryhodnou alternatívou financovania a domnieva sa, že je potrebná rovnováha medzi tromi hlavnými cieľmi návrhu: rastom trhov MSP, zmiernením administratívnej záťaže a zvýšením úrovne likvidity. Európska komisia nesmie nadmerne regulovať, ale musí zachovať takú úroveň prekážok, ktorá odradí nepripravené spoločnosti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV je presvedčený, že súčasný návrh je síce krokom správnym smerom, avšak nepostačuje na riešenie existujúcich prekážok na rastových trhoch MSP. Hoci skutočne existuje potreba holistického prístupu, musí byť každý jednotlivý krok prínosom. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | V porovnaní so Spojenými štátmi existuje v EÚ oveľa väčší počet podnikov, ktoré žiadajú o bankové úvery ako možnosť financovania, pričom niekedy dokonca akceptujú značné dodatočné náklady. Je potrebné rozsiahlejšie finančné vzdelávanie, pretože verejné trhy EÚ majú ťažkosti s prilákaním nových emitentov a počet a veľkosť prvotných verejných ponúk akcií sa výrazne nezvýšil. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV potvrdzuje svoje postoje vyjadrené v predchádzajúcich stanoviskách, že nízka úroveň komunikácie (1) a byrokratické prístupy (2) predstavujú závažné prekážky a na ich prekonanie treba vynaložiť oveľa väčšie úsilie. Brusel by sa mal v rámci komunikácie vždy zameriavať na dolnú časť reťazca – samotné MSP, a to zapájaním združení, sociálnych partnerov, obchodných komôr atď. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Veľmi vítaný je návrh, aby MSP viedli len zoznamy stálych osôb, ktoré majú dôverné informácie, a aby sa o dva dni predĺžila lehota na zverejňovanie transakcií manažérov. EHSV môže v tejto súvislosti len odporučiť, aby Európska komisia preskúmala ďalšie metódy na odstránenie záťaže pre MSP a jej presun na iné zainteresované subjekty, napríklad príslušné vnútroštátne orgány. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Zmiernený prospekt predstavuje skutočne výrazné zníženie záťaže, avšak podľa EHSV by sa mali preskúmať ďalšie možnosti postupného zjednodušenia prevodového prospektu pre spoločnosti, ktoré preukážu svoju zrelosť tým, že sú kótované na rastových trhoch MSP značný počet rokov. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV súhlasí s navrhovanými zmenami režimu skúmania trhu a chcel by varovať pred žiadosťami príslušných vnútroštátnych orgánov o príliš podrobné a/alebo normatívne vysvetlenie. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV odporúča Európskej komisii, aby preskúmala možnosť prilákať inštitucionálnych investorov, napríklad súkromné dôchodkové fondy, k investovaniu do týchto rastových trhov MSP tým, že im ponúkne stimuly, najmä pokiaľ ide o daňové posudzovanie. Členské štáty by mali preskúmať možnosti ďalších atraktívnych investičných podporných programov na štátnej úrovni. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Obzvlášť vítané sú zmluvy o zabezpečení likvidity, a to najmä pre nedostatočne rozvinuté trhy. EHSV je presvedčený, že 29. režim pre zmluvy o zabezpečení likvidity, ktorý pripravuje Európska komisia, poskytne emitentom spolu s legislatívou členských štátov dodatočné možnosti. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV by chcel poukázať na opodstatnenosť dôkladného a pravidelného posudzovania vplyvu. Ak sa bude vykonávať každý rok, mohlo by poskytnúť cenné informácie pre budúce zmeny regulačného rámca. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Návrh Európskej komisie

| 2.1. | Návrh nariadenia je súčasťou akčného plánu únie kapitálových trhov a zameriava sa na osobitné zmeny vo fungovaní rastových trhov MSP, ktoré sú regulované od januára 2018. EÚ dosiahla významný pokrok z hľadiska zvyšovania zdrojov financovania pri postupnom rozširovaní spoločností a širšej dostupnosti trhového financovania v EÚ. Boli už zavedené nové pravidlá na posilnenie investícií európskeho fondu rizikového kapitálu (EuVECA) v startupoch a stredných podnikoch. Spolu s Európskym investičným fondom odštartovala Komisia aj program celoeurópskeho fondu rizikového kapitálu (VentureEU). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Hlavným cieľom návrhu je uľahčiť malým a stredným podnikom, aby mohli byť kótované a využívať kapitálové trhy na financovanie svojho rastu. Súčasťou návrhu je doladenie počiatočného rámca, ktorý predstavuje krok vpred smerom k lepšej a účinnejšej regulácii. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Návrh sa bude vzťahovať na všetky spoločnosti, ktoré sú kótované na rastových trhoch MSP bez ohľadu na to, či patria medzi MSP alebo nie. Tým sa predovšetkým zaistí, že rýchlo rastúce podniky nebudú penalizované za svoje pozitívne ekonomické výsledky, a v druhom rade aj to, že tieto trhy dokážu prilákať tiež veľké podniky. Od zavedenia týchto nových pravidiel Komisia očakáva, že sa väčší počet multilaterálnych obchodných systémov (MTF) zaregistruje ako rastové trhy MSP (doteraz tak urobili len tri zo 40). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Návrh zahŕňa úľavy, prostredníctvom ktorých sa:






  — | znížia záťaže pre MSP, pokiaľ ide o zaznamenávanie a sprístupňovanie informácií pri súčasnom zachovaní integrity trhu a komplexného toku informácií pre investorov, |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

znížia záťaže pre MSP, pokiaľ ide o zaznamenávanie a sprístupňovanie informácií pri súčasnom zachovaní integrity trhu a komplexného toku informácií pre investorov,

| — | vytvoria spoločné pravidlá pre zmluvy o zabezpečení likvidity na rastových trhoch MSP, čím sa umožní zlepšiť likviditu akcií, |
| --- | --- |

—

vytvoria spoločné pravidlá pre zmluvy o zabezpečení likvidity na rastových trhoch MSP, čím sa umožní zlepšiť likviditu akcií,

| — | umožní emitentom vypracovať redukovaný prospekt pri prechode na regulovaný trh (nová kategória prevodového prospektu umožní emitentom, ktorí sú kótovaní aspoň tri roky, ľahší prístup k hlavným burzám, a teda sa zamerať na lepšiu likvidity a väčší počet investorov). |
| --- | --- |

—

umožní emitentom vypracovať redukovaný prospekt pri prechode na regulovaný trh (nová kategória prevodového prospektu umožní emitentom, ktorí sú kótovaní aspoň tri roky, ľahší prístup k hlavným burzám, a teda sa zamerať na lepšiu likvidity a väčší počet investorov).

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | MSP predstavujú 99,8 % všetkých nefinančných podnikov v EÚ, vytvárajú približne 58 % celkovej pridanej hodnoty a zamestnávajú vyše 90 miliónov ľudí. Každoročne sa však dostane do konkurzu približne 200 000 MSP, čo má následky pre vyše 1,7 milióna pracovníkov (3). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Podľa prieskumu EIB o investíciách v rokoch 2016 – 2017 závisia MSP pri investovaní zvyčajne od vnútorných zdrojov (vyše 60 %) (4) Zvyšok tvoria najmä bankové nástroje. Potenciál trhového- financovania sa nevyužíva naplno. EHSV sa domnieva, že zvýšenie trhového financovania má kľúčový význam pre inovatívne podniky alebo podniky s vysokým rizikovo-výnosovým profilom.

  Tabuľka 1


  Zdroje investičného financovania v uplynulom roku, EÚ 28
   (5)










  (%) |
| --- | --- |
| | Mikropodniky | Malé podniky | Stredné podniky | Veľké podniky |
| Vnútorné zdroje alebo nerozdelené zisky | 71 | 64 | 59 | 57 |
| Financovanie z vonkajších zdrojov | 28 | 35 | 38 | 38 |
| Bankové úvery | 60 | 60 | 57 | 54 |
| Iné bankové financovanie | 11 | 8 | 10 | 11 |
| Lízing | 18 | 23 | 24 | 23 |
| Faktoring | 2 | 3 | 3 | 4 |
| Úvery poskytnuté rodinou alebo priateľmi | 4 | 2 | 1 | 1 |
| Subvencie | 4 | 3 | 4 | 3 |
| Dlhopisy | 0 | 0 | 1 | 4 |
| Vlastné imanie | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Iné | 1 | 1 | 1 | 1 |
| Financovanie v rámci skupiny | 0 | 1 | 3 | 5 |
| Poznámka: Všetky podniky, ktoré investovali v uplynulom finančnom roku (s výnimkou neviem/odmietli odpovedať). |

3.2.

Tabuľka 1

Zdroje investičného financovania v uplynulom roku, EÚ 28
   (5)

(%)

Mikropodniky

Malé podniky

Stredné podniky

Veľké podniky

Vnútorné zdroje alebo nerozdelené zisky

71

64

59

57

Financovanie z vonkajších zdrojov

28

35

38

38

Bankové úvery

60

60

57

54

Iné bankové financovanie

11

8

10

11

Lízing

18

23

24

23

Faktoring

2

3

3

4

Úvery poskytnuté rodinou alebo priateľmi

4

2

1

1

Subvencie

4

3

4

3

Dlhopisy

0

0

1

4

Vlastné imanie

0

0

0

1

Iné

1

1

1

1

Financovanie v rámci skupiny

0

1

3

5

Poznámka: Všetky podniky, ktoré investovali v uplynulom finančnom roku (s výnimkou neviem/odmietli odpovedať).

| 3.3. | EHSV by rád poukázal na zdržanlivosť MSP, pokiaľ ide o získavanie finančných prostriedkov z kapitálových zdrojov, a ich ochotu znášať zvýšené náklady vyplývajúce z financovania prostredníctvom bankových úverov. Táto kultúrne podmienená charakteristika je jedným z hlavných faktorov, ktorými sa odlišujú od úspešnejších kapitálových trhov USA a nižšej závislosti amerických podnikov od bankových úverov. Rozhodujúci význam má ďalšie finančné vzdelávanie. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV už vo svojich predchádzajúcich stanoviskách uviedol, že „v rámci politík EÚ týkajúcich sa MSP a súčasných podporných mechanizmov stále prevláda byrokratický prístup a zložitosť administratívnych pravidiel, a to aj napriek neustálemu úsiliu na úrovni EÚ minimalizovať administratívnu záťaž“ (6). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV už v minulosti vyjadril podporu ďalším návrhom zameraným na zníženie administratívnej záťaže vyplývajúcej z vypracúvania prospektov pre všetkých emitentov, najmä pre MSP, častých emitentov cenných papierov a sekundárnych emisií (7). EHSV ďalej uviedol, že „zatiaľ čo bankové úvery sú realitou, taktiež je potrebný prístup k vlastnému kapitálu, ktorý ale v Európe nie je dostatočne rozvinutý z dôvodu represívnych daňových režimov, neexistujúcej kultúry vlastného kapitálu, slabej finančnej gramotnosti a rozdrobených systémov v oblasti platobnej neschopnosti“ (8). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV podporuje iniciatívu Európskej komisie zameranú na zníženie administratívnej záťaže pre MSP, čo im umožní ľahší prístup na kapitálové trhy a k diverzifikácii ich zdrojov financovania. EHSV tiež podporuje stanovený cieľ tohto návrhu, ktorým je zvýšiť likviditu akcií vydávaných emitentmi na rastových trhoch MSP. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Aj keď výhody vyplývajúce pre MSP zo skutočnosti, že sú kótované na špecializovaných trhoch, sú zrejmé a zlepšuje a diverzifikuje to ich možnosti financovania, verejné trhy EÚ majú skutočne ťažkosti s prilákaním nových emitentov a počet prvotných verejných ponúk akcií sa výrazne nezvyšuje. Iba 3 000 z viac ako 20 miliónov existujúcich MSP je kótovaných a počet prvotných verejných ponúk akcií je polovičný v porovnaní s obdobím pred krízou. Nedostatočná likvidita na týchto trhoch sa premieta do vyšších nákladov, ktoré musia znášať emitenti pri získavaní kapitálu, a neochoty vlastníkov kapitálu investovať, a znamená, že trhoví sprostredkovatelia sú menej ochotní podporovať malé kótované spoločnosti. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Kapitálové financovanie má kľúčový význam pre inovačné podniky, ktoré vytvárajú hodnotu a rast, a najmä pre podniky, ktoré majú vysoký rizikovo-výnosový profil. Počiatočné finančné prostriedky a kapitálové financovanie v raných fázach môžu podporiť zakladanie a rozvoj podnikov, zatiaľ čo ostatné kapitálové nástroje, ako sú špecializované platformy verejného kótovania MSP, môžu poskytnúť finančné zdroje pre inovatívne MSP orientované na rast. Okrem toho môže byť kapitálové financovanie vhodnejšie ako dlhové financovanie pre tie MSP, ktorým chýba kolaterál a ktoré majú negatívne alebo nepravidelné peňažné toky alebo potrebujú dlhšie lehoty na splatenie svojich investícií (9). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Trhy EÚ sú stále roztrieštené a nezdá sa, že sú schopné zniesť vysoký počet prvotných verejných ponúk akcií. Európa má zdanlivo silné postavenie, pokiaľ ide o rastúce inovačné firmy zamerané na špičkové technológie, ale tieto podniky sa obvykle dostanú do konkurzu v situácii, keď potrebujú rozsiahle kapitálové investície. Okrem toho rýchlo rastúce podniky pri hľadaní dostupnejších systémov opcií na akcie často opúšťajú trh EÚ a odchádzajú do Spojených štátov. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Kótované spoločnosti sú menej závislé od bankového financovania, majú prístup k širšej investičnej základne a spoločnosť ich lepšie vníma. Napriek tomu treba vyvinúť väčšie úsilie o rozvoj prospešnejšieho regulačného rámca podporujúceho prístup malých a stredných podnikov k verejnému financovaniu, a to najmä podporovaním označenia „rastový trh MSP“. Správna rovnováha medzi ochranou investorov a integritou trhu by sa tiež mala dosiahnuť náležitou reguláciou. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | MSP s diverzifikovanými zdrojmi financovania sú silnejšie a konkurencieschopnejšie a profitujú zo znížených nákladov a lepšej perspektívy rozvoja. Umožňuje to vznik silnejšieho trhu práce a lepšie príležitosti pre uchádzačov o zamestnanie, bez ohľadu na ich úroveň vzdelania. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV odporúča, aby Európska komisia zvážila ďalšie úľavy, pokiaľ ide o pravidlá a požiadavky pre rastové trhy MSP, aby bolo možné lepšie ich odlišovať od regulovaných trhov a zatraktívniť ich ako východiskové trhy. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EHSV v plnej miere podporuje prebiehajúce úsilie o to, aby sa v únii kapitálových trhov tieto trhy stali dôveryhodnou alternatívou financovania. Stále však pretrvávajú pochybnosti o tom, či sú súčasné snahy dostatočné na zníženie značných prekážok existujúcich momentálne na trhu. Zdá sa, že MSP nemenia svoje finančné správanie, a preto treba vykonať viac. Európska komisia uznáva, že ide len o čiastočný pokrok a nie o úplné riešenie všetkých problémov na kapitálových trhoch.

  Tabuľka 2


  Druhy financovania, ktoré by MSP uvítali v kombinácii financovania počas nasledujúcich troch rokov, EÚ 28 (10): |
| --- | --- |

4.1.

Tabuľka 2

Druhy financovania, ktoré by MSP uvítali v kombinácii financovania počas nasledujúcich troch rokov, EÚ 28 (10):

Image

| 4.2. | Hoci sa ešte len ukáže, či sa pomocou navrhovaných opatrení skutočne znížia náklady na dodržiavanie predpisov, zmierni záťaž a podporí likvidita trhu (všetky tieto ciele sú veľmi ambiciózne), EHSV sa domnieva, že ide o krok správnym smerom. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV sa nazdáva, že nízky počet MSP, ktoré získavajú prístup k trhovému financovaniu, je dôsledkom nedostatočnej komunikácie na najnižších úrovniach. Posolstvá a nástroje na úrovni EÚ sa nedostávajú do dolnej časti reťazca, t. j. k MSP, ktorým sú určené. Príčin je niekoľko, no predovšetkým ide o nedostatočnú proaktívnu komunikáciu a interakciu medzi Bruselom na jednej strane a členskými štátmi a združeniami MSP, sociálnymi partnermi alebo obchodnými komorami na strane druhej. EHSV na to upozornil vo svojom predchádzajúcom stanovisku (11), avšak doteraz nedošlo k takmer žiadnym zlepšeniam. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Na druhej strane nízky počet inštitucionálnych investorov do akcií MSP a trhov s dlhopismi možno vysvetliť nedostatkom stimulov poskytovaných týmto investorom, a to najmä pokiaľ ide o daňové posudzovanie. EHSV odporúča Komisii, aby preskúmala túto možnosť. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV víta navrhované predĺženie lehoty na sprístupnenie transakcií manažérov verejnosti o dva dni. Je to dôležitý nástroj na zachovanie transparentnosti a symetrie mladých trhov, avšak trojdňová lehota bola pre MSP zásadnou prekážkou. EHSV sa domnieva, že navrhovaná zmena bude viesť k jednoduchším postupom v zložitejších alebo rušnejších obdobiach pre spoločnosti. EHSV odporúča, aby Komisia preskúmala spôsoby, ako odstrániť administratívnu záťaž pre podniky a presunula ju na iné subjekty, ako sú napríklad príslušné vnútroštátne orgány. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV už vyjadril svoju plnú podporu zjednodušeniu a zefektívneniu požiadaviek týkajúcich sa prospektov, ktoré sa zverejňujú pri ponúkaní cenných papierov na regulovaných trhoch, čím sa zvýši ich nákladová efektívnosť a úžitok pre investorov z hľadiska informácií, ktoré obsahujú (12). Akýkoľvek nový návrh vedúci k dosiahnutiu tohto cieľa je vítaný. Vzhľadom na veľké množstvo informácií, ktoré sú spoločnosti na rastových trhoch MSP povinné zverejňovať podľa nariadenia o zneužívaní trhu a smernice 2014/65/EÚ, sa EHSV domnieva, že jednoduchší prevodový prospekt je pre podniky prechádzajúce na regulovaný trh postačujúci. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Okrem toho EHSV podporuje postupné zjednodušenie prevodového prospektu pre spoločnosti, ktoré sú kótované na rastových trhoch MSP primeraný počet rokov. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV víta návrh, aby sa pre spoločnosti kótované na rastových trhoch MSP viedli len zoznamy stálych osôb, ktoré majú dôverné informácie, keďže počet zamestnancov s prístupom k dôverných informácií je obmedzený a prevažne nemenný. Znamená to značné zníženie záťaže. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV podporuje zmeny týkajúce sa režimu skúmania trhu, pretože sa tým uľahčí emisia podnikových dlhopisov emitentmi na rastových trhoch MSP. Pokiaľ ide o odôvodnenia, ktoré by v prípade odloženia zverejňovania dôverných informácií mali poskytovať emitenti na rastových trhoch MSP, sa EHSV nazdáva, že vysvetlenia požadované príslušnými vnútroštátnymi orgánmi na základe konkrétnej žiadosti v nadväznosti na oznámenie emitenta by nemali byť príliš podrobné alebo príliš normatívne. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Nariadenie o zneužívaní trhu spôsobuje administratívne a právne náklady a emitenti z krajín mimo EÚ ho môžu vnímať ako prekážku toho, aby bol daný subjekt kótovaný na trhoch EÚ. EHSV odporúča, aby sa uskutočnili ďalšie zmeny s cieľom prispôsobiť požiadavky pre rastové trhy MSP. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Hoci sú zmluvy o zabezpečení likvidity vítané, a to najmä pre nedostatočne rozvinuté trhy, návrh na európskej úrovni by vytváral rovnaké podmienky, na základe ktorých sa môžu stanoviť miestne požiadavky. EHSV sa domnieva, že 29. režim pre zmluvy o zabezpečení likvidity, na ktorom Európska komisia v súčasnosti pracuje, poskytne emitentom možnosť uzatvoriť zmluvu o zabezpečení likvidity buď na základe právnych predpisov členského štátu, pokiaľ existujú, alebo na základe celoeurópskeho predpisu. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Návrh Komisie je rozhodujúcim krokom vpred. EHSV však navrhuje, aby sa pravidelne vykonávalo posúdenie vplyvu s rozsiahlym prístupom k údajom, ktoré nemajú dôverný charakter, a analýzou na základe kvantitatívnych ukazovateľov. |
| --- | --- |

4.12.

V Bruseli 19. septembra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Ú. v. EÚ C 345, 13.10.2017, s. 15.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 345, 13.10.2017, s. 15.

2

(3)  Marcin Szczepanski, Helping European SMEs to grow: Start-up and scale-up initiatives for business ventures in the EU.

3

(4)  EIBIS 2016/2017: Surveying Corporate Investment Activities, Needs and Financing in the EU, Európska investičná banka, 2017.

4

(5)  Apostolos Thomadakis: Developing EU Capital Markets for SMEs: Mission impossible?, ECMI Commentary, No. 46, 4. septembra 2017.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 345, 13.10.2017, s. 15.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 177, 18.5.2016, s. 9.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 288, 31.8.2017, s. 20.

8

(9)  Iota Kaousar Nassr, Gert Wehinger: Opportunities and limitations of public equity markets for SMEs, OECD Journal: Financial Market Trends 2015/1, 49-84.

9

Opportunities and limitations of public equity markets for SMEs

OECD Journal: Financial Market Trends

(10)  Apostolos Thomadakis: Developing EU Capital Markets for SMEs: Mission impossible?,
  ECMI Commentary, No. 46, 4. septembra 2017.

10

Developing EU Capital Markets for SMEs: Mission impossible?,

ECMI Commentary,

(11)  Ú. v. EÚ C 345, 13.10.2017, s. 15.

11

(12)  Ú. v. EÚ C 177, 18.5.2016, s. 9.

12

---

| 6.12.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 440/85 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 440/85

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/103/ES zo 16. septembra 2009 o poistení zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou motorových vozidiel a o kontrole plnenia povinnosti poistenia tejto zodpovednosti

[COM(2018) 336 final — 2018/0168 (COD)]

(2018/C 440/13)

| Spravodajca: | Christophe LEFÈVRE |
| --- | --- |

Spravodajca:

Christophe LEFÈVRE

| Konzultácia | Rada, 6. júna 2018
  Európsky parlament, 11/06/2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 114 ods. 1 ZFEÚ |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 4. septembra 2018 |
| Prijaté v pléne | 19. septembra 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 537 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 191/0/6 |

Konzultácia

Rada, 6. júna 2018

Európsky parlament, 11/06/2018

Právny základ

článok 114 ods. 1 ZFEÚ

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

4. septembra 2018

Prijaté v pléne

19. septembra 2018

Plenárne zasadnutie č.

537

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

191/0/6

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) kladne hodnotí návrhy Komisie týkajúce sa zmeny smernice o poistení zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou motorových vozidiel a o kontrole plnenia povinnosti poistenia tejto zodpovednosti. Výbor však vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia nevyužila príležitosť, aby predvídala vývoj v oblasti autonómnych vozidiel, a to i napriek zisteniam uvádzaným v posúdení vplyvu (1), ktoré je súčasťou tohto návrhu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Pokiaľ ide o lepšiu ochranu poškodených pri dopravných nehodách v prípadoch platobnej neschopnosti poisťovateľa, výbor súhlasí s návrhom, aby boli poškodení odškodnení orgánom členského štátu miesta bydliska poškodeného. Podľa návrhu Komisie sa však poškodený nemôže obrátiť na tento orgán, ak podal žiadosť priamo poisťovateľovi alebo podal návrh na začatie súdneho konania. Výbor preto odporúča, aby sa tento postup neuplatňoval, ak medzičasom dôjde k hospodárskemu úpadku poisťovateľa (vyhlásenie konkurzu alebo likvidácia) alebo ak poškodený splnomocní orgán, aby prebral pohľadávku na náhradu škody s cieľom urýchliť vyplatenie náhrady škody. EHSV odporúča, aby sa uplatnil rozsah náhrady škody (stupeň ujmy), ktorý je pre poškodeného výhodnejší, či už krajiny, kde k nehode došlo, alebo krajiny bydliska. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | V súvislosti s lepším uznávaním potvrdení o predchádzajúcom škodovom priebehu (v oznámení pojem „minulé nároky na odškodnenie“) výbor odporúča, aby sa uvádzalo meno dotknutého vodiča, ako aj miera jeho zodpovednosti za vznik dopravnej nehody (úplná, čiastočná alebo žiadna). Výbor si kladie otázku v súvislosti s obsahom takéhoto potvrdenia, keď podľa vnútroštátneho práva jedného členského štátu by obsahovalo údaje o vozidle bez ohľadu na vodiča, zatiaľ čo právne predpisy iného členského štátu by stanovovali povinnosť poistiť vozidlo s uvedením mena vodiča a určiť výšku poistného v závislosti od individuálneho profilu rizika a škodového priebehu, alebo povinnosť poistiť vozidlo s uvedením mena držiteľa vodičského preukazu bez ohľadu na použité vozidlo. Výbor žiada, aby Komisia stanovila povinnosť vydávať potvrdenia o poistení zodpovednosti a potvrdenia o predchádzajúcom škodovom priebehu na zabezpečených nosičoch a aby na účel overenia ich platnosti umožnila používanie vzájomne prepojenej databázy, do ktorej by mali prístup orgány presadzovania práva. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Pokiaľ ide o kontroly poistenia zodpovednosti na boj proti používaniu nepoistených vozidiel, výbor víta návrh používať v rámci vnútroštátnych opatrení technológie rozpoznávania evidenčných čísel na kontrolu vozidiel bez toho, aby bolo nutné tieto vozidlá zastaviť. V prípade neexistencie poistnej zmluvy výbor odporúča, aby sa vozidlo znehybnilo až do predloženia potvrdenia o platnom poistení zodpovednosti. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | V súvislosti s harmonizáciou minimálnych výšok poistného krytia výbor odporúča, aby Komisia stanovila konečný dátum, do ktorého sa musia zaviesť minimálne výšky náhrady škody. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti smernice, výbor kladne hodnotí objasnenie pojmu dopravného prostriedku na verejnom alebo súkromnom pozemku v pokoji alebo v pohybe s výnimkou použitia príslušných vozidiel výlučne na poľnohospodárske účely. Bude však potrebné zabezpečiť, aby tejto smernici podliehali aj poľnohospodárske vozidlá pohybujúce sa na verejnej komunikácii. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Pokiaľ ide o súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky, výbor konštatuje, že návrhy Komisie sú v súlade s voľným pohybom osôb a tovaru, ako aj v súlade so zásadami vnútorného trhu, a poskytovateľom zaručujú možnosť slobodne poskytovať služby a slobodu usadiť sa. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Súvislosti a úvod

| 2.1. | Komisia navrhuje zmenu smernice o poistení zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou motorových vozidiel a o kontrole plnenia povinnosti poistenia tejto zodpovednosti, teda smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/103/ES (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Zámerom Európskej komisie je zlepšiť v súčasnosti nedostatočnú ochranu poškodených pri nehodách motorových vozidiel, znížiť rozdiely v zaobchádzaní s poistencami v EÚ, pokiaľ ide o bonus a malus, a zohľadniť rozsudky, ktoré Súdny dvor Európskej únie vydal od zavedenia prvej smernice EÚ o poistení motorových vozidiel prijatej v roku 1972. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Táto smernica je základným právnym nástrojom na zabezpečenie dobrého fungovania jednotného trhu v oblasti slobody pohybu, pretože na základe jediného poistného umožňuje pohybovať sa v inom členskom štáte bez toho, aby bolo nutné uzavrieť dodatočné poistenie; usiluje sa aj o zaručenie vysokej úrovne zbližovania z hľadiska ochrany poškodených pri nehodách motorových vozidiel. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Právne predpisy v tejto oblasti vychádzajú z medzinárodného systému zelenej karty zahŕňajúceho 48 krajín, ktorý nie je súčasťou práva EÚ. Hlavné prvky smernice 2009/103/ES sú nasledovné:






  — | v prípade motorových vozidiel platí povinnosť zmluvného poistenia zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou motorového vozidla platného pre všetky časti EÚ na základe jediného poistného, |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

v prípade motorových vozidiel platí povinnosť zmluvného poistenia zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou motorového vozidla platného pre všetky časti EÚ na základe jediného poistného,

| — | povinné minimálne výšky poistného krytia, ktoré poistné zmluvy musia poskytovať (členské štáty môžu vyžadovať vyššie krytie na vnútroštátnej úrovni), |
| --- | --- |

—

povinné minimálne výšky poistného krytia, ktoré poistné zmluvy musia poskytovať (členské štáty môžu vyžadovať vyššie krytie na vnútroštátnej úrovni),

| — | členské štáty majú zákaz vykonávať systematické kontroly poistenia vozidiel, ktoré sa spravidla nachádzajú v inom členskom štáte, |
| --- | --- |

—

členské štáty majú zákaz vykonávať systematické kontroly poistenia vozidiel, ktoré sa spravidla nachádzajú v inom členskom štáte,

| — | povinnosť členských štátov vytvoriť záručné fondy pre náhradu škody poškodených pri nehodách spôsobených nepoistenými alebo neidentifikovanými vozidlami, |
| --- | --- |

—

povinnosť členských štátov vytvoriť záručné fondy pre náhradu škody poškodených pri nehodách spôsobených nepoistenými alebo neidentifikovanými vozidlami,

| — | ochrana poškodených pri nehodách motorových vozidiel v inom členskom štáte než je ich členský štát bydliska („poškodení v cudzine“), |
| --- | --- |

—

ochrana poškodených pri nehodách motorových vozidiel v inom členskom štáte než je ich členský štát bydliska („poškodení v cudzine“),

| — | právo poistencov získať od svojho poisťovateľa potvrdenie o predchádzajúcom škodovom priebehu za posledných päť rokov. |
| --- | --- |

—

právo poistencov získať od svojho poisťovateľa potvrdenie o predchádzajúcom škodovom priebehu za posledných päť rokov.

| 2.5. | Komisia v rámci svojho pracovného programu na rok 2016 a akčného plánu pre spotrebiteľské finančné služby z marca 2017 vykonala v roku 2017 hodnotenie (3) smernice 2009/103/ES a v tomto istom roku vydal Súdny dvor Európskej únie dva rozsudky. Komisia na základe toho zaujala stanovisko. |
| --- | --- |

2.5.

2.5.1.   Lepšia ochrana poškodených pri dopravných nehodách v prípade platobnej neschopnosti poisťovateľa

| 2.5.1.1. | Komisia navrhuje, aby v prípade neposkytnutia odpovede na body uvedené v žiadosti o náhradu škody do troch mesiacov alebo v prípade platobnej neschopnosti poisťovateľa alebo jeho likvidácie každý členský štát poveril orgán, ktorý bude zodpovedný za poskytnutie náhrady škody poškodenému s obvyklým pobytom na území tohto štátu najmenej do výšky povinného poistenia v prípade ujmy na zdraví alebo majetkovej škody spôsobených poisteným vozidlom. Uvedené neplatí v prípade, ak poškodený už požiadal o náhradu škody priamo poisťovateľa alebo podal návrh na začatie súdneho konania voči nemu. |
| --- | --- |

2.5.1.1.

| 2.5.1.2. | Komisia stanovuje, že tento orgán bude môcť spätne požiadať o náhradu škody orgán členského štátu zodpovedného poistenca. |
| --- | --- |

2.5.1.2.

2.5.2.   Lepšie uznávanie potvrdení o predchádzajúcom škodovom priebehu najmä v cezhraničnom kontexte

| 2.5.2.1. | V smernici sa stanovuje povinnosť vydať potvrdenie o predchádzajúcom škodovom priebehu v rámci zmluvy o poistení motorového vozidla za posledných päť rokov. Pri určení výšky poistného však poisťovatelia nemajú povinnosť zohľadniť takéto potvrdenie. |
| --- | --- |

2.5.2.1.

| 2.5.2.2. | Komisia odporúča štandardizovať obsah a formát týchto potvrdení, v ktorých by sa mali presne uviesť prvky umožňujúce prispôsobiť výšku poistného v závislosti od škodového priebehu a uľahčiť overovanie takýchto potvrdení. |
| --- | --- |

2.5.2.2.

2.5.3.   Kontroly poistenia na boj proti používaniu nepoistených vozidiel

| 2.5.3.1. | Komisia odporúča, aby sa v rámci všeobecného systému kontrol na štátnom území používali technológie automatického rozpoznávania evidenčných čísle na kontrolu vozidiel bez toho, aby bolo nutné ich zastaviť. Ide o postup, ktorý nebráni voľnému pohybu osôb a vozidiel. |
| --- | --- |

2.5.3.1.

| 2.5.3.2. | Komisia spresňuje, že takéto overovanie poistenia vozidiel vstupujúcich na štátne územie si vyžaduje výmenu údajov medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

2.5.3.2.

2.5.4.   Harmonizácia minimálnych výšok poistného krytia

| 2.5.4.1. | Komisia okrem toho konštatuje, že minimálne výšky náhrady škody sú v jednotlivých krajinách odlišné, a to najmä preto, že neboli upravené počas prechodného obdobia. Komisia odporúča harmonizáciu minimálnych výšok poistného krytia, pričom každý členský štát môže stanoviť vyššie minimálne výšky. |
| --- | --- |

2.5.4.1.

2.5.5.   Rozsah pôsobnosti smernice

| 2.5.5.1. | S prihliadnutím na tri rozsudky Súdneho dvora Európskej únie (4) Komisia presnejšie vymedzuje rozsah pôsobnosti povinného zmluvného poistenia zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou motorového vozidla, pričom z jeho rozsahu vylučuje nehody, pri ktorých bolo vozidlo použité výlučne na poľnohospodárske účely: akákoľvek činnosť, ktorá je v súlade s obvyklou funkciou vozidla ako dopravného prostriedku na verejnej ceste alebo súkromnom pozemku bez ohľadu na to, či vozidlo stojí alebo je v pohybe. |
| --- | --- |

2.5.5.1.

2.6.   Súlad s ostatnými politikami Únie

| 2.6.1. | Komisia konštatuje, že jej návrhy sú v súlade s voľným pohybom osôb a tovaru, ako aj v súlade so zásadami vnútorného trhu, a poskytovateľom zaručujú možnosť slobodne poskytovať služby a slobodu usadiť sa. |
| --- | --- |

2.6.1.

3.   Pripomienky

| 3.1. | EHSV kladne hodnotí návrhy Komisie, ktorými sa mení smernica o poistení zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou motorových vozidiel a o kontrole plnenia povinnosti poistenia tejto zodpovednosti. Táto zmena vychádza z výsledkov hodnotení ex post stanovených v legislatívnom rámci, ale aj z posúdenia vplyvu a verejných konzultácií, ako aj zo zohľadnenia judikatúry Súdneho dvora Európskej únie. |
| --- | --- |

3.1.

3.2.   Lepšia ochrana poškodených pri dopravných nehodách v prípade platobnej neschopnosti poisťovateľa

| 3.2.1. | Výbor podporuje návrh, aby v prípade, že poisťovateľ nenahradí škodu alebo v rozumnej lehote neposkytne odôvodnenú odpoveď, bola poškodeným poskytnutá náhrada škody orgánom členského štátu miesta bydliska poškodeného. Zároveň víta skutočnosť, že orgán členského štátu miesta bydliska poškodeného môže požadovať finančnú náhradu od orgánu tretej krajiny zodpovedného poistenca. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Keďže orgán pre náhradu škody nemôže odškodniť poškodeného, ak sa poškodený priamo obrátil na poisťovateľa alebo ak prebieha súdne konanie, výbor odporúča, aby sa tento postup neuplatňoval v nasledujúcich prípadoch:






  — | ak medzičasom dôjde k hospodárskemu úpadku poisťovateľa (vyhlásenie konkurzu alebo likvidácia), |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

—

ak medzičasom dôjde k hospodárskemu úpadku poisťovateľa (vyhlásenie konkurzu alebo likvidácia),

| — | ak orgány dohľadu odobrali povolenie na vykonávanie poisťovacej činnosti, |
| --- | --- |

—

ak orgány dohľadu odobrali povolenie na vykonávanie poisťovacej činnosti,

| — | ak poškodený splnomocní orgán, aby prebral pohľadávku na náhradu škody s cieľom urýchliť vyplatenie náhrady škody. |
| --- | --- |

—

ak poškodený splnomocní orgán, aby prebral pohľadávku na náhradu škody s cieľom urýchliť vyplatenie náhrady škody.

EHSV odporúča, aby sa uplatnil rozsah náhrady škody (stupeň ujmy), ktorý je pre poškodeného výhodnejší, či už krajiny, kde k nehode došlo, alebo krajiny bydliska.

3.3.   Lepšie uznávanie potvrdení o predchádzajúcom škodovom priebehu najmä v cezhraničnom kontexte

| 3.3.1. | Výbor víta návrh, aby sa systematicky vydávalo štandardizované potvrdenie, ktorým sa preukazuje predchádzajúci škodový priebeh za posledných päť rokov. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Výbor odporúča, aby sa tiež uvádzalo meno dotknutého vodiča ako aj miera jeho zodpovednosti za vznik dopravnej nehody (úplná, čiastočná alebo žiadna). |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Výbor si kladie otázku v súvislosti s obsahom takéhoto potvrdenia, keď podľa vnútroštátneho práva jedného členského štátu by obsahovalo údaje o vozidle bez ohľadu na vodiča, zatiaľ čo právne predpisy iného členského štátu by stanovovali povinnosť poistiť vozidlo s uvedením mena vodiča a určiť výšku poistného v závislosti od individuálneho profilu rizika a škodového priebehu, alebo povinnosť poistiť vozidlo s uvedením mena držiteľa vodičského preukazu bez ohľadu na použité vozidlo. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Výbor sa však zamýšľa nad situáciou, keď sú motorové vozidlá bez vodiča, ako aj nad tým, ako vymedziť pojem „zodpovedný vodič“ pri motorových vozidlách riadených na diaľku. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Výbor konštatuje, že Komisia nemá v úmysle prijať ustanovenia týkajúce sa podvodov súvisiacich s potvrdením o predchádzajúcom škodovom priebehu alebo potvrdením o poistení zodpovednosti. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Výbor žiada, aby Komisia stanovila povinnosť vydávať potvrdenia o poistení zodpovednosti a potvrdenia o predchádzajúcom škodovom priebehu na zabezpečených nosičoch a aby na účel overenia ich platnosti umožnila používanie vzájomne prepojenej databázy, do ktorej by mohli nahliadnuť orgány presadzovania práva. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | Výbor poznamenáva, že Komisia sa nezmieňuje o tom, ako sa bude zavádzanie týchto vzájomne prepojených cezhraničných systémov financovať. |
| --- | --- |

3.3.7.

3.4.   Kontroly poistenia zodpovednosti na boj proti používaniu nepoistených vozidiel

| 3.4.1. | EHSV víta návrh používať technológie rozpoznávania evidenčných čísel na kontrolu vozidiel bez toho, aby bolo nutné ich zastaviť, pokiaľ sú takéto kontroly súčasťou všeobecného systému kontrol na štátnom území, nie sú diskriminačné a nevyžadujú si zastavenie vozidla. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Komisia sa však nevyjadruje k tomu, čo sa stane s takýmito vozidlami, ktoré nie sú chránené poistnou zmluvou. Výbor odporúča, aby sa vozidlo znehybnilo až do predloženia platného potvrdenia o poistení zodpovednosti alebo potvrdenia o poistení s dátumom skončenia platnosti aspoň jeden mesiac. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Komisia spresňuje, že takéto overovanie poistenia vozidiel pri ich vstupe na štátne územie si vyžaduje výmenu údajov medzi členskými štátmi a zaručenie práv, slobôd a oprávnených záujmov osôb, ktorých sa tieto údaje týkajú, v súlade so všeobecným nariadením o ochrane údajov. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Komisia sa však nezmieňuje o subjekte zodpovednom za správu týchto údajov ani o financovaní nákladov na zavedenie a spravovanie vzájomne prepojenej databázy platných alebo neplatných poistných zmlúv. |
| --- | --- |

3.4.4.

3.5.   Harmonizácia minimálnych výšok poistného krytia

| 3.5.1. | Výbor súhlasí s analýzou Komisie, podľa ktorej sa minimálne výšky odlišujú a predovšetkým nie sú v súlade s touto smernicou, pretože takmer v polovici členských štátov EÚ sú tieto hodnoty nižšie ako výšky stanovené v smernici. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Výbor navrhuje, aby Komisia namiesto jednoduchého odporúčania harmonizovať výšky (5) stanovila konečný dátum, do ktorého sa musia minimálne výšky zaviesť (napríklad koniec roka 2019), i keď termín už uplynul. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | EHSV odporúča, aby sa uplatnil rozsah náhrady škody (stupeň ujmy), ktorý je pre poškodeného výhodnejší, či už krajiny, kde k nehode došlo, alebo krajiny bydliska. |
| --- | --- |

3.5.3.

3.6.   Rozsah pôsobnosti smernice

| 3.6.1. | Výbor kladne hodnotí objasnenie pojmu dopravného prostriedku pri státí alebo jazde na verejnom alebo súkromnom pozemku, s výnimkou použitia vozidla výlučne na poľnohospodárske účely. Bude však potrebné zabezpečiť, aby tejto smernici podliehali aj poľnohospodárske vozidlá jazdiace po verejnej pozemnej komunikácii. |
| --- | --- |

3.6.1.

3.7.   Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

| 3.7.1. | Výbor rovnako konštatuje, že návrhy Komisie sú v súlade s voľným pohybom osôb a tovaru, ako aj v súlade so zásadami vnútorného trhu, a poskytovateľom zaručujú možnosť slobodne poskytovať služby a slobodu usadiť sa. |
| --- | --- |

3.7.1.

V Bruseli 19. septembra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/10102/2018/EN/SWD-2018-247-F1-EN-MAIN-PART-1.PDF

1

(2)  Ú. v. EÚ L 263, 7.10.2009, s. 11.

2

(3)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/initiatives/ares-2017-3714481_en

3

(4)  Rozsudok vo veci Vnuk (2014 C-162/13), rozsudok vo veci Rodrigues de Andrade (2017 C-514/16), rozsudok vo veci Torreiro (2017 C-334/16).

4

(5)  Smernica 84/5/EHS, zmenená a doplnená smernicou 2005/14/ES.

5

---

| 6.12.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 440/90 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 440/90

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o požiadavkách na typové schvaľovanie motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel a systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá, pokiaľ ide o ich všeobecnú bezpečnosť a ochranu cestujúcich vo vozidle a zraniteľných účastníkov cestnej premávky, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2018/... a zrušujú sa nariadenia (ES) č. 78/2009, (ES) č. 79/2009 a (ES) č. 661/2009

[COM(2018) 286 final – 2018/0145 COD]

(2018/C 440/14)

| Spravodajca: | Raymond HENCKS |
| --- | --- |

Spravodajca:

Raymond HENCKS

| Konzultácia | Európsky parlament 28. 5. 2018
  Rada 4. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 114 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 4. 9. 2018 |
| Prijaté v pléne | 19. 9. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 537 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 193/1/2 |

Konzultácia

Európsky parlament 28. 5. 2018

Rada 4. 6. 2018

Právny základ

článok 114 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

4. 9. 2018

Prijaté v pléne

19. 9. 2018

Plenárne zasadnutie č.

537

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

193/1/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Za posledné desaťročia sa bezpečnosť cestnej premávky v Európskej únii značne zlepšila vďaka sprísneniu pravidiel cestnej premávky, od predpisov súvisiacich so správaním vodičov a s pracovnými podmienkami a odbornou prípravou profesionálnych vodičov po zlepšenie cestnej infraštruktúry a výkonnosti záchranných služieb a sprísnenie legislatívnych požiadaviek EÚ na bezpečnosť vozidiel, na ktoré automobilový priemysel vždy dokázal reagovať inovatívnymi technickými riešeniami. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Počet osôb, ktoré boli v Únii usmrtené na cestách, napriek tomu ostáva oveľa vyšší, ako je cieľ, ktorý si EÚ stanovila v bielej knihe o doprave z roku 2011, predovšetkým sa priblížiť k cieľu „nulovej úmrtnosti“ do roku 2050 a do roku 2020 znížiť počet smrteľných nehôd na cestách na polovicu. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Väčšina dopravných nehôd je výlučne výsledkom ľudského zlyhania, ktoré najčastejšie súvisí s prekročením rýchlosti, rozptýlením či so šoférovaním pod vplyvom alkoholu. Občanov EÚ je teda potrebné viac podporiť, či dokonca prinútiť, aby primeraným správaním prevzali primárnu zodpovednosť za svoju vlastnú bezpečnosť a za bezpečnosť ostatných účastníkov cestnej premávky v Únii. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Mal by sa teda zaviesť integrovaný prístup k bezpečnosti cestnej premávky, pokiaľ ide o správanie vodičov, pracovné podmienky a zručnosti profesionálnych vodičov a infraštruktúru. Ďalším rozhodujúcim faktorom bezpečnosti sú bezpečnostné systémy zabudované vo vozidlách, ktoré sú schopné predísť ľudskému zlyhaniu alebo ho napraviť. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV víta, že Komisia chce povinne zaviesť pre všetky vozidlá nový rozsah pokročilých bezpečnostných opatrení v podobe štandardnej výbavy cestných vozidiel, predovšetkým systémov monitorovania tlaku v pneumatikách, inteligentného prispôsobenia rýchlosti, systému monitorovania ospalosti a pozornosti vodiča, rozpoznávania rozptýlenia vodiča, detekcie spätného chodu, signálu núdzového zastavenia a núdzového brzdenia. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EHSV takisto schvaľuje, že ťažké nákladné vozidlá a autobusy sú povinne vybavené systémom detekcie a upozornenia na zraniteľných účastníkov cestnej premávky v tesnej blízkosti predku a boku vozidla pri okraji vozovky, aby boli navrhnuté a konštruované tak, aby sa zlepšil výhľad na zraniteľných účastníkov cestnej premávky zo sedadla vodiča a vybavené systémom výstrahy pred vybočením z jazdného pruhu. Okrem toho víta dodatočnú povinnosť navrhnúť a skonštruovať autobusy, ktoré budú prístupné aj osobám so zníženou pohyblivosťou vrátane osôb na invalidnom vozíku. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Na druhej strane si kladie otázku, prečo Komisia neukladá povinnosť mať alkoholový imobilizér a obmedzuje sa iba na stanovenie zariadenia na umožnenie jeho montáže. EHSV sa domnieva, že umiestnenie analyzátora dychu musí byť povinné, nie voliteľné. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV okrem toho odporúča zaviesť povinnosť mať zariadenie na záznam údajov o udalostiach (nehodách) aj pre nákladné automobily, ťažké nákladné vozidlá a autobusy, keďže aj keď tachografy už poskytujú časť údajov o jazde, nezaznamenávajú kľúčové údaje počas nehody a po nej. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV napokon vyjadruje poľutovanie na tým, že prísnejšie bezpečnostné systémy, ako sú tie, ktoré sa stanovujú v európskych právnych predpisoch, a ktoré výrobcovia inštalujú dobrovoľne, sa často obmedzujú na špičkové modely na úkor lacnejších modelov, ktoré nie sú vybavené nepovinnými pokročilými bezpečnostnými opatreniami. V dôsledku toho nemajú všetci občania EÚ prístup k vozidlám s rovnakou úrovňou bezpečnosti. Na riešenie tohto problému EHSV Európskej komisii odporúča, aby v súvislosti so skúmaným nariadením a vo všeobecnosti v čo najkratšej lehote nariadila prispôsobenie európskych noriem technologickému vývoju. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Platí to aj pre ťažké nákladné vozidlá a autobusy, najmä pokiaľ ide o systémy detekcie a upozornenia na prítomnosť účastníkov cestnej premávky v tesnej blízkosti predku a boku vozidla pri okraji vozovky, ktorých inštalácia sa stanovuje v návrhu tohto nariadenia, ale musí sa stať záväznou v čo najkratšom čase. |
| --- | --- |

1.10

2.   Úvod

| 2.1 | Za posledné desaťročia sa bezpečnosť cestnej premávky výrazne zlepšila, najmä vďaka pokročilým bezpečnostným systémom, ktorými sú vozidlá vybavené, zlepšeniu cestnej infraštruktúry, sprísneniu pravidiel cestnej premávky, kampaniam na zvyšovanie povedomia vodičov a rýchlosti a spôsobilosti záchranných služieb. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Napriek tomu však pretrvávajú značné rozdiely medzi jednotlivými členskými štátmi, a to aj napriek úsiliu Európskej komisie, ktorá sa prostredníctvom rôznych programov a usmernení usiluje o harmonizáciu bezpečnostných predpisov v celej Európskej únii. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Napríklad:






  — | dopravné značenie a minimálny vek potrebný na vedenie vozidla nie sú všade rovnaké, |
| --- | --- | --- |

2.3

—

dopravné značenie a minimálny vek potrebný na vedenie vozidla nie sú všade rovnaké,

| — | určité štáty povoľujú používanie mobilného telefónu za volantom pomocou súpravy „handsfree“, |
| --- | --- |

—

určité štáty povoľujú používanie mobilného telefónu za volantom pomocou súpravy „handsfree“,

| — | prípustná hladina alkoholu v krvi sa líši podľa členských štátov, od nulovej tolerancie po určitú prípustnú hodnotu, |
| --- | --- |

—

prípustná hladina alkoholu v krvi sa líši podľa členských štátov, od nulovej tolerancie po určitú prípustnú hodnotu,

| — | existujú rôzne obmedzenia rýchlosti, |
| --- | --- |

—

existujú rôzne obmedzenia rýchlosti,

| — | povinné bezpečnostné zariadenia pre cyklistov (prilba) a vodičov (reflexná záchranná vesta, výstražný trojuholník, lekárnička, hasiaci prístroj) nie sú všade rovnaké, |
| --- | --- |

—

povinné bezpečnostné zariadenia pre cyklistov (prilba) a vodičov (reflexná záchranná vesta, výstražný trojuholník, lekárnička, hasiaci prístroj) nie sú všade rovnaké,

| 2.4 | V roku 2017 bolo na cestách EÚ usmrtených 25 300 osôb, čo predstavuje pokles o 2 % za rok (1), čo naďalej ani zďaleka nepostačuje na výrazné zníženie počtu úmrtí na cestách (2), aby sme sa do roku 2050 priblížili k cieľu „nulovej úmrtnosti“ v cestnej doprave. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | V minulom roku sa vážne zranilo približne 135 000 osôb (3), medzi ktorými bolo veľa chodcov, cyklistov a motocyklistov, ktorých Komisia považuje za obzvlášť „zraniteľných“. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Podľa Európskej komisie sa sociálno-ekonomické náklady súvisiace s nehodami na cestách odhadujú na 120 miliárd EUR ročne (lekárske ošetrenia, práceneschopnosť atď.). |
| --- | --- |

2.6

3.   Návrh Komisie

| 3.1 | Skúmaná iniciatíva je súčasťou tretieho balíka o mobilite venovaného Európe v pohybe, ktorého cieľom je vytvoriť bezpečnejšiu a prístupnejšiu mobilitu, konkurencieschopnejší európsky priemysel a bezpečnejšie európske pracovné miesta a viesť k lepšiemu prispôsobeniu sa potrebe bojovať proti zmene klímy, najmä sprísnením predpisov súvisiacich s bezpečnostnými zariadeniami v cestných vozidlách. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Keďže súčasné ustanovenia o postupe typového schvaľovania podľa typu vozidla EÚ z pohľadu ochrany chodcov a bezpečnosti vozidiel na vodíkový pohon do veľkej miery prekonal technologický vývoj, nariadenia (ES) č. 78/2009 (ochrana chodcov), (ES) č. 79/2009 (vozidlá na vodíkový pohon) a (ES) č. 661/2009 (predpisy týkajúce sa typového schvaľovania v oblasti všeobecnej bezpečnosti motorových vozidiel) sa zrušujú a nahrádzajú sa rovnocennými ustanoveniami predpisov OSN v znení zmien, za ktoré Únia hlasovala a ktoré uplatňuje v súlade s rozhodnutím 97/836/ES. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Rozsah pôsobnosti nariadenia o všeobecnej bezpečnosti vozidiel sa celkovo nemení, ale na úrovni bezpečnostných opatrení aktuálne platných pre vozidlá so zodpovedajúcimi výnimkami sa rozsah pôsobnosti rozširuje tak, aby sa vzťahoval na všetky kategórie vozidiel a odstránili sa súčasné výnimky súvisiace s vozidlami SUV (športové úžitkové vozidlo) a dodávkovými vozidlami. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | V návrhu nariadenia sa stanovujú všeobecné technické požiadavky na typové schválenie vozidiel, systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek a uvádza sa zoznam oblastí bezpečnosti, pre ktoré sa ďalej vytvárajú (alebo pre ktoré je potrebné vytvárať) podrobné pravidlá v rámci sekundárnych právnych predpisov. Všetky predpisy OSN o bezpečnosti cestnej premávky, ktoré sa v EÚ povinne uplatňujú, sú zahrnuté do prílohy k uvedenému návrhu nariadenia. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | V tomto návrhu sa Komisia takisto oprávňuje, aby v delegovaných aktoch stanovila podrobné technické pravidlá a predpisy. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Aktuálny rozsah pôsobnosti povinnosti vybaviť konkrétne vozidlá systémom monitorovania tlaku v pneumatikách sa rozširuje na všetky kategórie vozidiel. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Séria pokročilých bezpečnostných zariadení, ako je systém inteligentného prispôsobenia rýchlosti, systémy monitorovania ospalosti a pozornosti vodiča či rozpoznávanie rozptýlenia vodiča, detekcia spätného chodu, signál núdzového brzdenia, zariadenie na umožnenie montáže alkoholového imobilizéra či pokročilý systém núdzového brzdenia, budú povinné pre všetky vozidlá. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Osobné vozidlá a ľahké úžitkové vozidlá musia byť okrem toho vybavené:






  — | zariadením na záznam údajov o udalostiach (nehodách), |
| --- | --- | --- |

3.8

—

zariadením na záznam údajov o udalostiach (nehodách),

| — | systémom udržiavania vozidla v jazdnom pruhu a |
| --- | --- |

—

systémom udržiavania vozidla v jazdnom pruhu a

| — | systémom čelnej ochrany navrhnutým a skonštruovaným tak, aby zraniteľným účastníkom cestnej premávky poskytol rozšírenú ochrannú zónu pre náraz hlavy. |
| --- | --- |

—

systémom čelnej ochrany navrhnutým a skonštruovaným tak, aby zraniteľným účastníkom cestnej premávky poskytol rozšírenú ochrannú zónu pre náraz hlavy.

Nákladné automobily a ťažké nákladné vozidlá (kategórie N2 a N3) a autobusy (kategórie M2 a M3) musia byť vybavené:

| — | systémom detekcie a upozornenia na zraniteľných účastníkov cestnej premávky, ktorí sa nachádzajú v tesnej blízkosti predku a boku vozidla pri okraji vozovky, aby boli navrhnuté a konštruované tak, aby sa zlepšil výhľad na zraniteľných účastníkov cestnej premávky zo sedadla vodiča, a |
| --- | --- |

—

systémom detekcie a upozornenia na zraniteľných účastníkov cestnej premávky, ktorí sa nachádzajú v tesnej blízkosti predku a boku vozidla pri okraji vozovky, aby boli navrhnuté a konštruované tak, aby sa zlepšil výhľad na zraniteľných účastníkov cestnej premávky zo sedadla vodiča, a

| — | systémom výstrahy pred vybočením z jazdného pruhu. |
| --- | --- |

—

systémom výstrahy pred vybočením z jazdného pruhu.

Autobusy musia byť okrem toho navrhnuté a skonštruované tak, aby boli prístupné osobám so zníženou pohyblivosťou vrátane osôb na invalidnom vozíku.

Vozidlá na vodíkový pohon musia byť v súlade s predpismi, ktoré sú uvedené v prílohe V k tomuto nariadeniu.

Pokiaľ ide o automatizované vozidlá, podrobné technické pravidlá a predpisy v oblasti bezpečnosti sa musia ešte vyvinúť, aby slúžili ako základ pri zavádzaní automatizovaných vozidiel.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1 | EHSV víta krok Komisie zameraný na povinné zavedenie nového spektra pokročilých bezpečnostných opatrení v rámci štandardnej výbavy cestných vozidiel. Napriek tomu treba pripomenúť, že popri revíziách minimálnych povinných noriem pre nové vozidlá predané na európskom trhu treba občanov EÚ viac podporiť, či dokonca prinútiť, aby primeraným správaním prevzali primárnu zodpovednosť za svoju vlastnú bezpečnosť a bezpečnosť ostatných účastníkov cestnej premávky v EÚ. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Iba samotným prijímaním nových opatrení týkajúcich sa bezpečnostných zariadení vo vozidlách, nech sú akokoľvek užitočné a nevyhnutné, hrozí, že budú mať len obmedzený účinok na zamýšľané znižovanie počtu vážnych dopravných nehôd, ak sa neprijmú ďalšie doplnkové opatrenia v oblasti správania užívateľov, pracovných podmienok a zručností profesionálnych vodičov a cestnej infraštruktúry. Pretrvávanie zvýšeného počtu dopravných nehôd, ktoré sa premieta do zvýšeného počtu úmrtí a vážnych zranení, si vyžaduje ďalšie dynamické prispôsobenie politiky bezpečnosti cestnej premávky, v rámci ktorej sa popri sprísnení predpisov týkajúcich sa bezpečnostných zariadení v cestných vozidlách a preventívnych opatrení, prijímajú aj odstrašujúce opatrenia voči všetkým, ktorí nerešpektujú pravidlá a ohrozujú svoj život aj život iných. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EHSV sa nazdáva, že aj keď sa musia podporovať technológie, ktorými medzi sebou vodiči komunikujú, ako aj inteligentné dopravné systémy, nemôžeme očakávať, že mobilita budúcnosti, najmä inteligentné dopravné systémy a plne automatizované riadenie, v krátkodobom alebo strednodobom horizonte odstránia výzvy, ktoré pred nami v súčasnosti stoja. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Podľa Komisie bude zrevidovaný rámec lepšie prispôsobený, aby sa zlepšila ochrana zraniteľných účastníkov cestnej premávky. V článku 3 ods. 1 tohto nariadenia sa zraniteľný účastník vymedzuje ako „účastník cestnej premávky, ktorý používa dvojkolesové motorové vozidlo, alebo nemotorizovaný účastník cestnej premávky, napríklad cyklista alebo chodec“. EHSV sa domnieva, že toto vymedzenie sa nevzťahuje nevyhnutne na všetky „vysoko ohrozené“ kategórie, okrem iného na osoby, ktoré sú prirodzene zraniteľné pre svoj vek (deti, starší ľudia) alebo zdravotné postihnutie. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Je všeobecne známe, že účastníkov cestnej premávky primárne ohrozuje správanie vodičov (prekročenie rýchlosti, požitie alkoholu alebo omamných látok, používanie mobilných elektronických zariadení počas vedenia vozidla, rozptýlenie, fyzický stav vodičov, príliš dlhý čas šoférovania, nedodržanie prestávok na odpočinok) a neprimeraná infraštruktúra (chýbajúce zariadenia vyhradené pre chodcov, chýbajúce svetlá prispôsobené situáciám). |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EHSV preto súhlasí s tým, aby na predchádzanie tomuto ohrozeniu Komisia nariadila do všetkých nových vozidiel nainštalovať:






  — | systém prispôsobenej regulácie rýchlosti a inteligentného prispôsobenia rýchlosti, ktorým sa okrem bezpečnostnom hľadisku povzbudzuje aj úspora paliva a následne aj zmenšovanie znečistenia, |
| --- | --- | --- |

4.6

—

systém prispôsobenej regulácie rýchlosti a inteligentného prispôsobenia rýchlosti, ktorým sa okrem bezpečnostnom hľadisku povzbudzuje aj úspora paliva a následne aj zmenšovanie znečistenia,

| — | systém kontroly tlaku v pneumatikách, |
| --- | --- |

—

systém kontroly tlaku v pneumatikách,

| — | pokročilé systémy monitorovania ospalosti a pozornosti vodiča a rozpoznávania rozptýlenia vodiča. |
| --- | --- |

—

pokročilé systémy monitorovania ospalosti a pozornosti vodiča a rozpoznávania rozptýlenia vodiča.

| 4.7 | Na druhej strane si kladie otázku, prečo sa v návrhu nariadenia neukladá povinnosť mať alkoholový imobilizér a obmedzuje sa na stanovenie zariadenia na umožnenie jeho montáže. Podľa štúdie Verband der TÜV e.V (4) 11 % nehôd v roku 2016 spôsobili vodiči, u ktorých sa preukázalo, že boli pod vplyvom alkoholu. Keďže vieme, že počet prípadov nezisteného vedenia vozidla pod vplyvom alkoholu sa pohybuje od 1 do 600, počet nehôd, ktoré sú dôsledkom požitia alkoholu sa odhaduje na 25 %. EHSV sa nazdáva, že umiestnenie analyzátora dychu sa nesmie obmedziť na recidivistov, ktorým platnosť vodičského preukazu pozastavil súd za jazdu pod vplyvom alkoholu alebo návykových látok, ale musí byť povinné pre všetkých. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EHSV odporúča zaviesť zariadenia na záznam údajov o udalostiach (nehodách) aj pre nákladné automobily a autobusy, lebo napriek tomu, že tachografy v týchto vozidlách už poskytujú časť údajov o jazde, nezaznamenávajú kľúčové údaje počas nehody a po nej. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Podľa posúdenia vplyvu zo strany Komisie uvádzaného v prílohe návrhu skúmaného nariadenia sa očakáva, že v priebehu 16 rokov zavedenie uvedených nových bezpečnostných prvkov pomôže prispieť k zníženiu počtu smrteľných nehôd o 24 794 a ťažkých zranení o 140 740. EHSV si kladie otázku, či pri takýchto odhadoch s presným číselným vyjadrením nehrozí, že budú považované za málo dôveryhodné a budú mať negatívny účinok na celkovú pridanú hodnotu posúdenia vplyvu. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EHSV napokon upriamuje pozornosť na to, že konštruktéri dobrovoľne vyvíjajú vozidlá, v ktorých sú použité vyššie bezpečnostné normy než tie, ktoré sa stanovujú v európskych právnych predpisoch. Tieto zlepšenia sa, nanešťastie, často obmedzujú na špičkové modely na hlavných trhoch členských štátov na úkor lacnejších modelov, ktoré nie sú vybavené nepovinnými pokročilými bezpečnostnými opatreniami. V dôsledku toho nemajú všetci občania EÚ prístup k vozidlám s rovnakou úrovňou bezpečnosti. Na riešenie tohto problému EHSV Európskej komisii odporúča, aby v čo najkratšej lehote nariadila prispôsobenie európskych noriem technologickému vývoju.
  Platí to aj pre ťažké nákladné vozidlá a autobusy, najmä pokiaľ ide o systémy detekcie a upozornenia na účastníkov cestnej premávky, ktorí sa nachádzajú v tesnej blízkosti predku a boku vozidla pri okraji vozovky (mŕtvy uhol), ktorých povinná inštalácia sa takisto musí zaviesť v čo najkratšom čase. |
| --- | --- |

4.10

Platí to aj pre ťažké nákladné vozidlá a autobusy, najmä pokiaľ ide o systémy detekcie a upozornenia na účastníkov cestnej premávky, ktorí sa nachádzajú v tesnej blízkosti predku a boku vozidla pri okraji vozovky (mŕtvy uhol), ktorých povinná inštalácia sa takisto musí zaviesť v čo najkratšom čase.

V Bruseli 19. septembra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Tlačová správa Komisie z 10. apríla 2018 IP/18/2761.

1

(2)  Tlačová správa Komisie z 10. apríla 2018 IP/18/2761.

2

(3)  Tlačová správa Komisie z 10. apríla 2018 IP/18/2761.

3

(4)  https://etsc.eu/wp-content/uploads/5_VdTÜV_DeVol_Brussels.PPT_17.06.18.pdf.

4

---

| 6.12.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 440/95 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 440/95

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa dopĺňajú právne predpisy EÚ týkajúce sa typového schvaľovania, pokiaľ ide o vystúpenie Spojeného kráľovstva z Únie

[COM(2018) 397 final – 2018/0220 (COD)]

(2018/C 440/15)

| Spravodajca: | Séamus BOLAND |
| --- | --- |

Spravodajca:

Séamus BOLAND

| Konzultácia | Európsky parlament, 2.7.2018
  Rada, 3.7.2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 4.9.2018 |
| Prijaté v pléne | 19.9.2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 537 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 198/0/7 |

Konzultácia

Európsky parlament, 2.7.2018

Rada, 3.7.2018

Právny základ

článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

4.9.2018

Prijaté v pléne

19.9.2018

Plenárne zasadnutie č.

537

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

198/0/7

1.   Závery

| 1.1. | EHSV víta návrh Európskej komisie na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa dopĺňajú právne predpisy EÚ týkajúce sa typového schvaľovania, pokiaľ ide o vystúpenie Spojeného kráľovstva z Únie. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV sa domnieva, že návrh sa zameriava na praktické kroky potrebné na riešenie skutočných dôsledkov pre sektor výroby a distribúcie vozidiel a pre spotrebiteľov, ktoré vyplynú z nevyhnutných právnych zmien v oblasti vydávania osvedčení o typovom schválení orgánmi Spojeného kráľovstva na základe právnych predpisov EÚ. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | V tejto súvislosti sa EHSV domnieva, že tento návrh by mal slúžiť ako vzor pre mnohé ďalšie podobné dohody, ktoré budú potrebné v dôsledku brexitu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV odporúča, aby sa v dohode o tomto návrhu uznalo, že na to, aby sa zabezpečilo úplné zavedenie nového systému bude potrebný primeraný čas. Konečný termín vystúpenia stanovený na 29. marca je vo všeobecnosti príliš reštriktívny a mal by sa na základe dohodnutých podmienok medzi Spojeným kráľovstvom a EÚ predĺžiť. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV prijíma skutočnosť, že po ukončení členstva Spojeného kráľovstva nemôžu agentúry Spojeného kráľovstva pre typové schvaľovanie už osvedčovať vozidlá podľa právnych predpisov EÚ a že výrobcovia so sídlom v Spojenom kráľovstve budú musieť požiadať o schválenie ktorúkoľvek z 27 agentúr so sídlom v EÚ. Berúc na vedomie, že vláda Spojeného kráľovstva je presvedčená, že ich agentúra by mala byť medzinárodne uznávaná ako agentúra pre typové schvaľovanie, EHSV odporúča, aby sa objasnila akákoľvek nejasnosť v tomto bode. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV poznamenáva, že tento návrh sa bude realizovať v rámci parametrov stanovených v celkovej dohode o ukončení členstva, ktorá vzíde z rokovaní. Preto odporúča, aby sa tento návrh nijakým spôsobom neoslabil. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV konštatuje, že v rámci EÚ sa smernice môžu meniť a dopĺňať na základe na nových technológií, nových informácií atď. Preto odporúča ponechať v rámci dohôd potrebnú flexibilitu, aby sa mohli uskutočniť riadne rokovania. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV odporúča, aby sa vo všetkých celkových dohodách o obchode, ako aj o ukončení členstva, prihliadalo na obrovský trh, ktorý existuje v EÚ a Spojenom kráľovstve, a aby sa všetkými dohodami zabezpečilo, že nedôjde k negatívnemu narušeniu tohto trhu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV dôrazne odporúča, aby sa na potrebné informačné systémy, odbornú prípravu a poradenstvo poskytli dostatočné zdroje a aby boli tieto systémy transparentne dostupné pre všetky odvetvia priemyslu vrátane zainteresovaných strán v oblastiach ochrany spotrebiteľa a životného prostredia. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV prijíma skutočnosť, že hoci tento návrh neovplyvňuje „základné práva“, budú práva spotrebiteľov vždy prioritou, a preto odporúča, aby sa to bralo na vedomie počas celého vykonávania. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Súvislosti

| 2.1. | Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska sa po referende o členstve v EÚ 23. júna 2016 rozhodlo odísť z Európskej únie. Toto rozhodnutie sa týka aj Gibraltáru. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Spojené kráľovstvo oznámilo 29. marca 2017 EÚ svoj zámer vystúpiť z Únie podľa článku 50 Zmluvy o Európskej únii. Po aktivovaní tohto článku sa začal proces rokovaní o ukončení členstva, aby sa mohli úspešne nastoliť nové komplexné právne ustanovenia. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Predpokladá sa, že ak sa tak zmluvné strany dohodnú, Spojené kráľovstvo už od 30. marca 2019 nebude členom EÚ a stane sa treťou krajinou, pokiaľ sa v dohode nenavrhne nový dátum začiatku. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Uznáva sa, že po zrušení členstva bude potrebné vyriešiť množstvo praktických záležitostí týkajúcich sa regulácie tovarov a služieb v celej EÚ. Najmä agentúry pre typové schvaľovanie so sídlom v Británii už nebudú mať od dátumu ukončenia členstva úlohu regulačných orgánov EÚ. To má zasa následky na súčasnú a budúcu reguláciu tovaru vrátane tovaru, ktorý už bol schválený. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Treba však poznamenať, že presná pozícia Spojeného kráľovstva vo vzťahu k agentúre Spojeného kráľovstva pre typové schvaľovanie bude predmetom celkovej dohody, o ktorej sa ešte stále rokuje. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Medzi mnohé dôsledky bude patriť narušenie rôznych dodávateľských reťazcov produktov, ktoré sú uspôsobené tak, aby sa tovar dodával nákladovo efektívne a načas vo všetkých členských štátoch vrátane Veľkej Británie. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | V návrhu sa tiež berie na vedomie, že je potrebné zachovať všetky normy kvality, ako aj zabezpečiť, aby normy týkajúce sa životného prostredia a spotrebiteľov neboli oslabené. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Tento návrh by mohol ľahko fungovať ako vzor pre iné podobné dohody a v tejto súvislosti je nevyhnutné, aby mal podporu všetkých zainteresovaných strán a širokej verejnosti. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | V návrhu sa uvádza, že nemá žiadne dôsledky na ochranu základných práv. EHSV však poznamenáva, že zmeny v regulačných štruktúrach týkajúcich sa tovaru budú mať vždy vplyv na spotrebiteľov. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | V tomto stanovisku sa pozornosť zameria na situáciu v oblasti systému typového schvaľovania motorov, vozidiel používaných na prepravu tovaru, ako aj motorov určených na použitie v nepohyblivých strojových zariadeniach. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Zhrnutie návrhu Komisie

| 3.1. | Cieľom návrhu Komisie je zaoberať sa legislatívnym rámcom EÚ, ktorým sa riadi systém typového schvaľovania vzťahujúci sa na viacero výrobkov a ktorý sa na Spojené kráľovstvo po ukončení členstva v Únii už nebude uplatňovať. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | V návrhu sa uvádza, že, s prihliadnutím na prechodné opatrenia, ktoré môžu byť prijaté v dohode o ukončení členstva, pôjde o tieto právne predpisy:






  — | smernica 2007/46/ES o typovom schvaľovaní motorových vozidiel a prípojných vozidiel (nahradí sa nariadením, ktoré sa bude uplatňovať od 1. septembra 2020), |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

smernica 2007/46/ES o typovom schvaľovaní motorových vozidiel a prípojných vozidiel (nahradí sa nariadením, ktoré sa bude uplatňovať od 1. septembra 2020),

| — | nariadenie (EÚ) č. 168/2013 o typovom schvaľovaní dvoj- a trojkolesových vozidiel a štvorkoliek, |
| --- | --- |

—

nariadenie (EÚ) č. 168/2013 o typovom schvaľovaní dvoj- a trojkolesových vozidiel a štvorkoliek,

| — | nariadenie (EÚ) č. 167/2013 o typovom schvaľovaní poľnohospodárskych a lesných vozidiel a |
| --- | --- |

—

nariadenie (EÚ) č. 167/2013 o typovom schvaľovaní poľnohospodárskych a lesných vozidiel a

| — | nariadenie (EÚ) 2016/1628 o typovom schvaľovaní motorov určených na použitie v necestných pojazdných strojoch. |
| --- | --- |

—

nariadenie (EÚ) 2016/1628 o typovom schvaľovaní motorov určených na použitie v necestných pojazdných strojoch.

| 3.3. | V návrhu sa takisto jasne uvádza, že existujúci schvaľovací úrad v Spojenom kráľovstve už nebude môcť plniť túto úlohu podľa právnych predpisov EÚ. S cieľom dosiahnuť trvalý súlad s právnymi predpismi EÚ a zachovať prístup na európske trhy budú preto výrobcovia, ktorí získali schválenie v Spojenom kráľovstve, potrebovať nové schválenia od ktoréhokoľvek schvaľovacieho úradu v EÚ27. Týka sa to aj produktov, ktoré už sú vo výrobe. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Nielenže to bude mať značné dôsledky pre budúcu úlohu schvaľovacieho úradu v Spojenom kráľovstve, ale vynárajú sa aj vážne obavy o budúcnosť výroby vozidiel v Spojenom kráľovstve, a na druhej strane aj v EÚ. Tieto obavy súvisia hlavne s právnou neistotou, pokiaľ ide o typové schválenia v Spojenom kráľovstve, a s oslabením jednej z hlavných zásad regulácie, ktorou je zachovanie regulačnej konzistentnosti v celej Európskej únii. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Cieľom návrhu je riešiť tieto otázky dočasnou zmenou platných pravidiel, aby dotknutí výrobcovia mohli s čo najmenšími ťažkosťami požiadať o schválenie v ktorejkoľvek krajine EÚ-27. Hlavné body návrhu spočívajú v tom, že:






  — | výslovne umožňuje príslušným výrobcom požiadať schvaľovací úrad v rámci 27 členských štátov o udelenie typového schválenia pre existujúce typy, |
| --- | --- | --- |

3.5.

—

výslovne umožňuje príslušným výrobcom požiadať schvaľovací úrad v rámci 27 členských štátov o udelenie typového schválenia pre existujúce typy,

| — | umožňuje, aby sa skúšky vyžadované na britské typové schválenie nemuseli opakovať z dôvodu, že technická služba predtým nebola určená a oznámená schvaľovaciemu úradu jedného z 27 členských štátov EÚ, |
| --- | --- |

—

umožňuje, aby sa skúšky vyžadované na britské typové schválenie nemuseli opakovať z dôvodu, že technická služba predtým nebola určená a oznámená schvaľovaciemu úradu jedného z 27 členských štátov EÚ,

| — | stanovuje, že takéto schválenie môže byť udelené, ak sú požiadavky na nové vozidlá, systémy, komponenty a samostatné technické jednotky splnené skôr ako požiadavky na nové typy, |
| --- | --- |

—

stanovuje, že takéto schválenie môže byť udelené, ak sú požiadavky na nové vozidlá, systémy, komponenty a samostatné technické jednotky splnené skôr ako požiadavky na nové typy,

| — | navrhuje pomôcť určiť nové schvaľovacie úrady pre tie výrobky, ktoré už boli na trhu pred vystúpením z Únie s cieľom predísť tomu, že by žiadny úrad nebol zodpovedný za vykonávanie kontrol súladu pri používaní alebo za vydanie prípadného budúceho stiahnutia výrobku z trhu. |
| --- | --- |

—

navrhuje pomôcť určiť nové schvaľovacie úrady pre tie výrobky, ktoré už boli na trhu pred vystúpením z Únie s cieľom predísť tomu, že by žiadny úrad nebol zodpovedný za vykonávanie kontrol súladu pri používaní alebo za vydanie prípadného budúceho stiahnutia výrobku z trhu.

| 3.6. | V návrhu Komisie sa uznáva, že je potrebné chrániť spotrebiteľov, pokiaľ ide o bezpečnosť vozidiel a dodržiavanie environmentálnych noriem. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | V návrhu sa objasňuje, že práca schvaľovacích úradov sa nekončí výrobou alebo uvedením vozidla, systému, komponentu alebo samostatnej technickej jednotky na trh, ale predlžuje sa o niekoľko rokov po uvedení týchto výrobkov na trh. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Pripomienky

| 4.1. | Výrobcovia automobilov potrebujú nové osvedčenia pre nové modely, ktoré uvádzajú na trh zhruba každých sedem rokov, ale aj pre významné zmeny dizajnu alebo motora, ku ktorým môže dochádzať častejšie. Preto je ešte naliehavejšie zabezpečiť, aby po brexite došlo k hladkému zosúladeniu regulačných mechanizmov potrebných na ich výrobu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Asi 56 % vývozu vozidiel zo Spojeného kráľovstva ide do Európy, zatiaľ čo asi iba 7 % európskeho vývozu vozidiel ide do Spojeného kráľovstva. Údaje merajúce trhové funkcie, ktoré sa uplatňujú na dodávanie náhradných dielov, však poukazujú na komplexnejší súbor opatrení, ktoré by si vyžadovali hladký regulačný režim. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV konštatuje, že napriek uverejneniu tohto návrhu jeho účinok nemožno posúdiť z dôvodu obrovskej neistoty, ktorá sa spája so súčasnými rokovaniami medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV sa domnieva, že návrh je vhodnejší pre úspešné vyrokovanie takej dohody medzi Britániou a EÚ, ktorou sa dosiahne dostatočná vzájomná zhoda, pokiaľ ide o zavedenie opatrení, ktoré umožňujú istú formu obchodovania v rámci colnej únie a/alebo jednotného trhu. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV súhlasí s týmto vyhlásením, ktoré uverejnila Dolná snemovňa (piata správa zo zasadnutia v období 2017 – 2019 s názvom The impact of Brexit on the automotive sector o vplyve brexitu na automobilový priemysel): „Je ťažko predstaviteľné, že by pre nadnárodných veľkoobjemových výrobcov, ktorí tvoria väčšinu automobilového priemyslu v Spojenom kráľovstve, malo hospodársky význam umiestniť výrobu v Spojenom kráľovstve pri scenári bez dohody alebo colného režimu WTO.“ V prípade scenára „bez dohody“ bude preto návrh treba zrevidovať tak, aby sa zabezpečilo, že bude dostatočne pevný, aby bol pripravený na takýto scenár. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Presná situácia týkajúca sa budúcej úlohy schvaľovacieho úradu v Spojenom kráľovstve sa zatiaľ medzi Spojeným kráľovstvom a Európskou úniou nedohodla. EHSV sa domnieva, že riešenie tejto otázky je nevyhnutné, ak má byť nový regulačný režim úspešný. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Výzvy

| 5.1. | EHSV víta ciele návrhu, najmä zámer znížiť náklady pre odvetvie, pokiaľ ide o zdržania na hraniciach a zbytočnú byrokraciu, a zároveň zabezpečiť, aby sa uplatňovali najvyššie normy. EHSV sa však domnieva, že dosiahnutie týchto cieľov je obrovskou výzvou, pričom treba mať na pamäti, že teraz sa musí vytvoriť nový regulačný systém. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EHSV však tiež poznamenáva, že takýto režim nevyhnutne prispeje k vyšším nákladom, hlavne preto, že Británia už nebude členom a podobne ako pri iných nečlenských štátoch budú nevyhnutné rozdielne opatrenia. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Záležitosti, na ktoré sa vzťahujú predpisy v oblastiach, ako je životné prostredie, práva spotrebiteľov, kvalita výrobkov atď., často podliehajú novým alebo zmeneným vnútorným právnym predpisom EÚ a platným smerniciam. EHSV sa domnieva, že EÚ, ako aj Spojené kráľovstvo budú musieť zabezpečiť, aby dohoda o regulačnom režime bola dostatočne pružná na to, aby sa dosiahlo čo najmenšie narušenie. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | V rámci EÚ sa proces výroby a distribúcie vozidiel rozvinul veľmi integrovaným spôsobom. Funguje mnoho komplexných a efektívnych dodávateľských reťazcov, ktoré sa podľa názoru všetkých odborníkov a EHSV po ukončení členstva Spojeného kráľovstva v EÚ výrazne zmenia. EHSV takisto zastáva názor, že takýmto narušením sa zníži účinnosť týchto systémov. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Vzhľadom na vysoký počet vozidiel vyrábaných v Británii a vyvážaných v rámci EÚ je EHSV obzvlášť znepokojený tým, že akékoľvek vylúčenie Spojeného kráľovstva z tohto trhu negatívne ovplyvní celkovú konkurencieschopnosť, v dôsledku čoho sa následne zvýšia náklady pre všetky časti hospodárstva, ako aj pre spotrebiteľov. Týmto návrhom, v ktorom Komisia zastáva názor, že všetky tieto záujmy sú chránené, sa preto musí zabezpečiť trvalý záväzok, ktorý sa musí zakotviť v budúcich dohodách. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Zložitosť navrhovaných zmien si bude vyžadovať pevné záväzky oboch strán poskytovať komplexné informácie a programy odbornej prípravy pre odvetvie, ako aj pre každú agentúru pre typové schvaľovanie. To predstavuje veľkú výzvu z hľadiska zdrojov a bude si to vyžadovať značný čas. Časová požiadavka bude obzvlášť náročná vzhľadom na súčasný harmonogram vystúpenia Spojeného kráľovstva, ako sa stanovuje v článku 50. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Vzhľadom na to, ako dlho trvajú rokovania a koľko času treba na zosúladenie rôznych systémov, sa EHSV domnieva, že po dátume ukončenia členstva v marci 2019 bude potrebné prechodné obdobie. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Keďže pozitívnym výsledkom by bolo pokračovanie súčasného systému riadenia pohybu vozidiel a súvisiacich výrobkov medzi Spojeným kráľovstvom a EÚ, EHSV sa domnieva, že vozidlá vyrobené v Spojenom kráľovstve budú musieť byť v súlade s nariadeniami EÚ. Preto je potrebné poznamenať, že pokiaľ Spojené kráľovstvo nebude nejakým spôsobom spojené s colnou úniou, jednotným trhom alebo oboma, bude mimoriadne zložité uplatňovať tento návrh. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | EHSV sa domnieva, že nové postavenie Spojeného kráľovstva ako nečlenského štátu bude neustále predstavovať výzvy pre regulačný režim vozidiel, pojazdných strojov a nepohyblivých strojových zariadení. Ak nebude možné tieto problémy rýchlo vyriešiť, mohlo by sa stať, že výrobcovia budú napokon nútení zmeniť povahu svojho súčasného dodávateľského reťazca, čo by mohlo mať vplyv na kontinuitu dostupných výrobkov a na náklady pre spotrebiteľov. |
| --- | --- |

5.9.

V Bruseli 19. septembra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

| 6.12.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 440/100 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 440/100

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 469/2009 o dodatkovom ochrannom osvedčení pre liečivá

[COM(2018) 317 final – 2018/0161(COD)]

(2018/C 440/16)

| Samostatný spravodajca: | János WELTNER |
| --- | --- |

Samostatný spravodajca:

János WELTNER

| Konzultácia | Rada 21. 6. 2018
  Európsky parlament 2. 7. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 4. 9. 2018 |
| Prijaté v pléne | 20/09/2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 537 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 167/2/7 |

Konzultácia

Rada 21. 6. 2018

Európsky parlament 2. 7. 2018

Právny základ

článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

4. 9. 2018

Prijaté v pléne

20/09/2018

Plenárne zasadnutie č.

537

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

167/2/7

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV berie na vedomie skutočnosť, že Komisia v pracovnom dokumente svojich útvarov (SWD) analyzovala štyri možnosti, ako riešiť súčasné problémy vyplývajúce zo súčasného stavu dodatkového ochranného osvedčenia (SPC). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV súhlasí so závermi Európskej komisie (EK), v ktorých sa navrhujú zmeny v súlade s možnosťou č. 4 (1), t. j. s právnymi predpismi týkajúcimi sa výnimiek na účely vývozu a vytvorenia skladových zásob, a to zmenou nariadenia (ES) č. 469/2009. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV víta skutočnosť, že návrh sa nedotýka ochrany na základe SPC, pokiaľ ide o uvádzanie výrobkov na trh EÚ. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV takisto víta uplatnenie výhradného práva na trhu pre európskych držiteľov SPC v členských štátoch počas celého obdobia ochrany na základe SPC. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV považuje za najdôležitejšie, aby na tých trhoch, ktoré nie sú členmi EÚ a na ktorých ochrana neexistuje alebo už skončila, existovala spravodlivá hospodárska súťaž pre výrobcov so sídlom v EÚ, ktorí prinášajú na tieto trhy generiká a biologicky podobné lieky. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV dôrazne podporuje tie záruky, ktorými sa zabezpečuje transparentnosť a ochrana pred možným nezákonným uvádzaním generických a biologicky podobných liekov na trh Únie, pri ktorých je súvisiaci originálny výrobok chránený na základe SPC. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV podporuje postoj Komisie k MSP, keďže zohrávajú dôležitú úlohu pri výrobe generík a pri vývoji biologicky podobných liekov. MSP budú schopné lepšie si plánovať svoje trhové činnosti, ak nové SPC nadobudne účinnosť. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV podporuje plán Komisie na hodnotenie právnych predpisov v oblasti liekov na zriedkavé choroby a liekov na pediatrické použitie s ďalšou analýzou v období 2018 – 2019. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV chápe stanovisko Komisie, že hoci by to bolo výhodné, Komisia v súčasnosti nepredloží návrh na SPC s jednotným účinkom, pretože balík predpisov týkajúci sa jednotného patentu ešte nenadobudol platnosť. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV podporuje zmenu nariadenia (ES) č. 469/2009, ako sa uvádza v dokumente COM(2018) 317. EHSV zároveň odporúča, aby Európska komisia navrhla zmenu nariadenia (ES) č. 469/2009 podľa dokumentu COM(2018) 317, s cieľom zabezpečiť možnosť okamžite uplatňovať výrobnú výnimku zo SPC. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Súvislosti

| 2.1. | SPC rozšíri obdobie účinnej ochrany patentov na nové lieky, ak sa na ich uvedenie na trh vyžaduje povolenie. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Držiteľ patentu aj SPC využíva maximálne 15 rokov ochrany od okamihu, keď príslušný výrobok prvýkrát získa povolenie na uvedenie na trh v EÚ. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Výhody SPC pre jeho držiteľa sú značné. Keďže SPC poskytuje rovnaké práva ako základný patent, monopol, ktorý je výsledkom základného (referenčného) patentu, sa rozširuje a umožňuje jeho držiteľovi zabrániť konkurentom vynález využívať (výroba lieku, jeho ponúkanie na predaj, skladovanie, atď.) v tých členských štátoch, v ktorých bolo SPC udelené. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | SPC slúži ako náhrada za investíciu vloženú do výskumu. Mal by sa ním tiež kompenzovať ďalší výskum, monitorovanie a čakanie v období medzi podaním žiadosti o patent a prijatím povolenia umiestniť takýto výrobok na trh. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | V EÚ sa môže SPC udeliť za týchto podmienok: |
| --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | k dátumu podania žiadosti o doplnkovú ochranu je výrobok chránený základným patentom; |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | na výrobok nebolo doposiaľ vydané osvedčenie; |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | udelilo sa platné a prvé správne povolenie na umiestnenie výrobku ako lieku na trh. |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.6. | Názory zainteresovaných strán (2) naznačujú, že z dôvodu súčasných SPC sú výrobcovia generík a biologicky podobných liekov v EÚ znevýhodnení vo vzťahu k výrobcom, ktorí sú schopní vyrábať generiká a biologicky podobné lieky mimo EÚ. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | SPC EÚ v súčasnej podobe zvyšuje závislosť od dovozu liekov mimo EÚ. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Globálny farmaceutický trh sa zmenil. Rýchlo rastúce hospodárstva (tzv. pharmerging) spolu so starnúcim obyvateľstvom v tradičných priemyselných regiónoch spôsobili masívny dopyt po liekoch. Celkové globálne výdavky na lieky sa zvýšili z 950 miliárd EUR v roku 2012 na 1,1 bilióna EUR v roku 2017 (USA 40 %, Čína 20 % a EÚ menej ako 15 %). Biologiká budú predstavovať 25 % hodnoty farmaceutického trhu do roku 2022. To je sprevádzané posunom k čoraz väčšiemu podielu generík a biologicky podobných liekov na trhu, ktorý by mohol predstavovať 80 % objemu liekov do roku 2020 a približne 28 % celosvetového predaja. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Podľa Medicines for Europe predstavujú generiká a biologicky podobné lieky 56 % hodnoty v súčasnosti dodávaných liekov v EÚ. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Bolarova (3) výnimka odstránila nezamýšľaný vedľajší dôsledok silnej patentovej ochrany založenej na odôvodnení, že voľná hospodárska súťaž by sa mala povoliť hneď, ako ochrana skončí. Ide o výrobnú výnimku na účely testovania a klinického skúšania, pričom mala za cieľ zabezpečiť, aby generický liek mohol vstúpiť na trh čo najskôr po skončení platnosti ochrany na základe patentu, resp. SPC. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Pokiaľ ide o výrobnú výnimku zo SPC, spoločnosti EÚ čelia podobnej situácii ako v prípade pred udeľovaním Bolarovej výnimky. Hoci legitímnym účelom SPC je zabrániť výrobe konkurenčných výrobkov na účely ich uvedenia na trh EÚ počas platnosti SPC, má dva nezamýšľané a nepredvídateľné dôsledky, a to: |
| --- | --- |

2.11.

| 2.11.1. | bráni tomu, aby sa generiká a biologicky podobné lieky vyrábali v EÚ a vyvážali do tretích krajín (kde sa neuplatňuje žiadna právna ochrana) počas obdobia platnosti SPC EÚ a |
| --- | --- |

2.11.1.

| 2.11.2. | bráni tomu, aby sa tieto lieky dostatočne včas vyrábali v EÚ (a potom uskladnili), aby sa mohli bezprostredne umiestniť na trh EÚ „deň po skončení ochrany na základe SPC“. |
| --- | --- |

2.11.2.

| 2.12. | Výrobcovia generík a biologicky podobných liekov (so sídlom v členskom štáte, v ktorom bola podaná žiadosť o SPC pre referenčný liek) čelia týmto problémom: |
| --- | --- |

2.12.

| 2.12.1. | Počas obdobia ochrany, na ktoré sa vzťahuje osvedčenie o referenčnom lieku v EÚ, výrobcovia nemôžu vyrábať tento liek na žiaden účel vrátane vývozu mimo územia EÚ do krajín, kde ochrana SPC pre referenčný liek skončila alebo nikdy neexistovala, pričom výrobcovia so sídlom v týchto tretích krajinách tak urobiť môžu. |
| --- | --- |

2.12.1.

| 2.12.2. | Ihneď po skončení platnosti osvedčenia: nie sú pripravení vstúpiť na trh EÚ „deň po skončení ochrany na základe SPC“, keďže systém SPC EÚ dovtedy výrobu v EÚ neumožňuje. Výrobcovia so sídlom v tretích krajinách, kde ochrana SPC pre referenčný liek skončila skôr alebo vôbec neexistovala, môžu naopak byť pripravení vstúpiť na trh EÚ hneď „deň po skončení ochrany na základe SPC“ prostredníctvom vývozu, a tak získať značnú konkurenčnú výhodu. |
| --- | --- |

2.12.2.

| 2.13. | Odvetvie výroby generických a biologicky podobných liekov v súčasnosti tvorí 160 000 pracovných miest v EÚ (Medicines for Europe). Strate pracovných miest, najmä vysokokvalifikovaných pracovných miest, strate know-how a úniku mozgov do krajín mimo EÚ, najmä do Ázie, sa musí zabrániť naliehavou zmenou regulácie SPC. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | EÚ bola priekopníkom v rozvoji regulačných postupov schvaľovania biologicky podobných látok: agentúra EMA schválila prvý biologicky podobný liek v roku 2006, zatiaľ čo Americký úrad pre potraviny a lieky (FDA) tak urobil až v roku 2015. Existujú však jasné signály, že Európa teraz stráca svoju konkurenčnú výhodu, keďže ju jej obchodní partneri dobiehajú. Preto je naliehavo potrebné, aby EÚ obnovila konkurencieschopnosť výrobcov generík a biologicky podobných liekov so sídlom v EÚ. Nečinnosťou alebo odkladom iniciatívy by sa ďalej oslabilo toto odvetvie EÚ a zmaril by sa priekopnícky efekt a konkurenčná výhoda EÚ, najmä v odvetví biologicky podobných liekov. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | V súlade so stratégiou jednotného trhu je potrebná cielená zmena nastavenia určitých aspektov SPC zameraná na riešenie týchto problémov: |
| --- | --- |

2.15.

| 2.15.1. | strata vývozných trhov v nechránených tretích krajinách; |
| --- | --- |

2.15.1.

| 2.15.2. | vstup „deň po skončení ochrany na základe SPC“ na trhy členských štátov pre výrobcov generík a biologicky podobných liekov so sídlom EÚ zavedením „výrobnej výnimky z SPC“ v právnych predpisoch EÚ v oblasti SPC, čím sa umožňuje výroba generík a biologicky podobných liekov v rámci EÚ počas obdobia platnosti SPC; |
| --- | --- |

2.15.2.

| 2.15.3. | fragmentácia vyplývajúca z nejednotného vykonávania súčasného režimu dodatkových ochranných osvedčení v členských štátoch, ktorú by bolo možné vyriešiť v súvislosti s pripravovaným jednotným patentom a prípadným následným vytvorením dodatkového ochranného osvedčenia s jednotným účinkom; |
| --- | --- |

2.15.3.

| 2.15.4. | nejednotné vykonávanie Bolarovej výnimky v oblasti výskumu. |
| --- | --- |

2.15.4.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Čo môžeme očakávať od nového nariadenia? |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Posilnenie a zachovanie výrobnej kapacity a know-how v EÚ, čím sa zníži zbytočné premiestňovanie/outsourcing. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Posilnenie prístupu pacientov v EÚ k liekom prostredníctvom diverzifikácie geografických zdrojov dodávok, čím sa posilní domáca výroba. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Odstránenie prekážok na začatie podnikania v oblasti generických a biologicky podobných liekov v EÚ, najmä pre MSP, ktoré majú väčšie ťažkosti pri prekonávaní prekážok a ktoré môžu mať ťažkosti, ak musia čeliť hospodárskej súťaži mimo EÚ. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Keďže výrobnú kapacitu vybudovanú na vývozné účely je možné použiť pred skončením platnosti osvedčenia so zreteľom na dodávky na trh EÚ „deň po skončení ochrany na základe SPC“, očakáva sa tiež, že návrh do určitej miery pomôže zlepšiť prístup k liekom v Únii, keďže umožní rýchlejšie uvedenie generických a biologicky podobných liekov na trh po skončení platnosti osvedčení, a tým zabezpečí rozšírenie výberu cenovo dostupných liekov po skončení obdobia platnosti patentovej ochrany a ochrany na základe SPC. To bude mať kladný vplyv na národné rozpočty v oblasti zdravotníctva. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Návrh povedie k určitému zlepšeniu dostupnosti liekov pre pacientov v EÚ, a to najmä v tých členských štátoch, v ktorých je ťažký prístup k niektorým referenčným liekom (napríklad určitým biologikám), keďže sa ním vytvoria podmienky, ktoré pomôžu rýchlejšie uvádzať generické a biologicky podobné lieky na trh v Únii bezprostredne po skončení platnosti príslušných osvedčení. Po prijatí návrhu sa diverzifikuje zemepisný pôvod liekov dostupných v EÚ, čím sa posilní dodávateľský reťazec a bezpečnosť dodávok. |
| --- | --- |

3.1.5.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EK môže nájsť nejaký spôsob využitia finančných prostriedkov EÚ na podporu budovania výrobných kapacít v členských štátoch na účely vývozu počas obdobia platnosti SPC. To môže v prípade určitých výrobkov umožniť rýchlejšie rozširovanie výroby na vstup na trh EÚ „deň po skončení ochrany na základe SPC“. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komisia môže podporovať činnosti zainteresovaných mimovládnych organizácií na vypracovanie ukazovateľov na monitorovanie a hodnotenie nových SPC pre budúci vývoj podielu generík a biologicky podobných liekov vyrobených v EÚ na trhu EÚ. |
| --- | --- |

4.2.

V Bruseli 20. septembra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  SWD(2018) 240 final, s. 29.

1

(2)  SWD(2018) 242 final.

2

(3)  Smernica 2001/83/ES a smernica 2001/82/ES.

3

---

| 6.12.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 440/104 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 440/104

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a opravuje nariadenie (ES) č. 167/2013 o schvaľovaní poľnohospodárskych a lesných vozidiel a dohľad nad trhom s týmito vozidlami

[COM(2018) 289 final – 2018/0142(COD)]

(2018/C 440/17)

| Spravodajca: | Mindaugas MACIULEVIČIUS |
| --- | --- |

Spravodajca:

Mindaugas MACIULEVIČIUS

| Konzultácia | Európsky parlament, 28.5.2018
  Rada 1.6.2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 4.9.2018 |
| Prijaté v pléne | 19.9.2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 537 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 190/2/3 |

Konzultácia

Európsky parlament, 28.5.2018

Rada 1.6.2018

Právny základ

článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

4.9.2018

Prijaté v pléne

19.9.2018

Plenárne zasadnutie č.

537

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

190/2/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta tento návrh nariadenia, ktorým sa mení a opravuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 167/2013 (1). Návrh zohľadňuje spätnú väzbu od zainteresovaných strán a členských štátov z prvého vykonávacieho obdobia, a preto by sa mal podporiť. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV podporuje predĺženie právomoci Komisie prijímať delegované akty ďalších päť rokov, keďže je neustále potrebné aktualizovať rôzne prvky procesu typového schvaľovania. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV víta pevný záväzok Komisie viesť konzultácie s rôznymi zainteresovanými stranami a sociálnymi partnermi o každej iniciatíve v tejto oblasti. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV uznáva prácu Komisie na medzinárodnej úrovni. Nové normy zavedené prostredníctvom delegovaných aktov sú vymedzené v úzkej spolupráci s medzinárodnými pracovnými orgánmi, ako je UNECE a špecializované pracovné skupiny OECD. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Návrh Komisie

| 2.1. | Cieľom návrhu Komisie je prispôsobiť nariadenie (EÚ) č. 167/2013 technickému pokroku tým, že sa aktualizujú niektoré požiadavky a opravia určité redakčné chyby na základe spätnej väzby od zainteresovaných strán a členských štátov z prvého vykonávacieho obdobia. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Presnejšie povedané, týmto aktom sa zavádzajú objasnenia k dvom definíciám kategórií traktorov a opravujú sa niektoré pojmy dôležité pre jednotné uplatňovanie nariadenia bez možnosti rôznych výkladov, ako aj odkazy na zrušený legislatívny akt. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Nariadením (EÚ) č. 167/2013 bola Komisii udelená právomoc stanoviť zodpovedajúce podrobné technické požiadavky, skúšobné postupy a v prípade potreby limitné hodnoty v štyroch delegovaných aktoch o i) bezpečnosti posádky (požiadavky na konštrukciu vozidla); ii) funkčnej bezpečnosti; iii) brzdení a iv) environmentálnych vlastnostiach a pohone. Táto právomoc sa skončila 21. marca 2018. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Súčasným návrhom sa predlžuje právomoc udelená Komisii na prijímanie delegovaných aktov na ďalších 5 rokov a stanovuje jej automatické obnovenie, pokiaľ proti tomu Rada alebo Európsky parlament nevznesú výslovnú námietku. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV víta tento návrh nariadenia, ktorým sa mení a opravuje nariadenie (EÚ) č. 167/2013. Návrh reaguje na obavy, ktoré vyjadrili zainteresované strany a členské štáty, a prispôsobením niektorých požiadaviek a opravou viacerých redakčných chyb zlepšuje uplatniteľnosť a zrozumiteľnosť právneho textu. Toto je nesporne výhodné pre všetky zúčastnené strany. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pokiaľ ide o predĺženie právomoci Komisie prijímať právne akty ďalších päť rokov, EHSV v zásade súhlasí s návrhom a víta skutočnosť, že Komisia považuje za vhodné rozšíriť toto delegovanie právomoci na pevne stanovenú dobu s tým, že ju bude možné predĺžiť, pokiaľ proti tomu Rada a Parlament nevznesú námietky, čo EHSV vždy požadoval (2). |
| --- | --- |

3.2.

V Bruseli 19. septembra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Ú. v. EÚ L 60, 2.3.2013, s. 1; Ú. v. EÚ C 54, 19.2.2011, s. 42.

1

(2)  Pozri stanovisko EHSV, Ú. v. EÚ C 345, 13.10.2017, s. 67.

2

---

| 6.12.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 440/106 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 440/106

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Moderný rozpočet pre Úniu, ktorá chráni, posilňuje a obraňuje – Viacročný finančný rámec na roky 2021 – 2027

[COM(2018) 321 final]

Návrh nariadenia Rady, ktorým sa stanovuje viacročný finančný rámec na roky 2021 až 2027

[COM(2018) 322 final/2 – 2018/0166 (APP)]

Návrh rozhodnutia Rady o systéme vlastných zdrojov Európskej únie

[COM(2018) 325 final – 2018/0135 (CNS)]

Návrh nariadenia Rady o metódach a postupe sprístupňovania vlastných zdrojov založených na spoločnom konsolidovanom základe dane z príjmov právnických osôb, na systéme Európskej únie na obchodovanie s emisiami a na nerecyklovanom odpade z plastových obalov a o opatreniach na zabezpečenie požiadaviek na pokladničnú hotovosť

[COM(2018) 326 final – 2018/0131 (NLE)]

Návrh nariadenia Rady, ktorým sa stanovujú vykonávacie opatrenia týkajúce sa systému vlastných zdrojov Európskej únie

[COM(2018) 327 final – 2018/0132 (APP)]

Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení nariadenie (EHS, Euratom) č. 1553/89 o konečných jednotných dohodách o vyberaní vlastných zdrojov pochádzajúcich z dane z pridanej hodnoty

[COM(2018) 328 final – 2018/0133 (NLE)]

(2018/C 440/18)

| Spravodajca: | Javier DOZ ORRIT |
| --- | --- |

Spravodajca:

Javier DOZ ORRIT

| Konzultácia | Európska komisia, 18. 6. 2018
  Rada Európskej únie, 25. 7. 2018 a 5. 9. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 7. 9. 2018 |
| Prijaté v pléne | 19. 9. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 537 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 140/3/7 |

Konzultácia

Európska komisia, 18. 6. 2018

Rada Európskej únie, 25. 7. 2018 a 5. 9. 2018

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

7. 9. 2018

Prijaté v pléne

19. 9. 2018

Plenárne zasadnutie č.

537

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

140/3/7

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV uznáva vysokú európsku pridanú hodnotu programov, pre ktoré Komisia v návrhu na viacročný finančný rámec (VFR) na roky 2021 – 2027 najviac navyšuje výdavky. Výbor však vyjadruje pochybnosti v súvislosti s tým, že sa toto zvýšenie uskutočnilo na úkor výrazných škrtov v politike súdržnosti (-10 %) a spoločnej poľnohospodárskej politike (-15 %), a to v dôsledku úsilia znížiť rozpočet EÚ z 1,16 % hrubého národného dôchodku (HND) EÚ27 v súčasnom rozpočte len na 1,11 % vo VFR po roku 2020. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EÚ čelí vážnym výzvam vrátane prekonávania negatívnych sociálnych a politických dôsledkov krízy, ako aj vonkajším rizikám vyplývajúcim z geopolitickej nestability a hospodárskeho nacionalizmu. Mala by sa usilovať o to, aby svoj rozsiahly hospodársky a politický potenciál využila na presadzovanie moderných hospodárskych a sociálnych politík a politík zamestnanosti zameraných na rast, ktoré zabezpečia spravodlivé rozdelenie výnosov z rastu, na naliehavú potrebu bojovať proti zmeny klímy a financovať prechod k udržateľnej Európe (v súlade s článkom 3 Zmluvy o Európskej únii) a na využitie príležitostí, ktoré ponúka rozvoj umelej inteligencie, digitalizácie a iniciatíva Priemysel 4.0. To si vyžaduje väčšie fiškálne úsilie. EHSV v súlade s pozíciou Európskeho parlamentu (1) navrhuje, aby príjmy a výdavky dosiahli 1,3 % HND. Navrhovaná výška záväzkov 1,11 % HND EÚ je príliš nízka na to, aby sa dôveryhodne podarilo dosiahnuť politický program EÚ. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV v súlade so svojím stanoviskom k diskusnému dokumentu o budúcnosti financií EÚ (2) opätovne zdôrazňuje, že Európania potrebujú viac (a lepšej) Európy, ak sa má prekonať politická kríza v EÚ. Právomoci a finančné zdroje, ktoré sú v súčasnosti pridelené EÚ, sa čoraz viac vzďaľujú potrebám a očakávaniam Európanov. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV oceňuje, že návrhom Komisie sa vylepšuje štruktúra, flexibilita a kapacita na podporu synergií a zvyšuje sa ním aj podiel príjmov z vlastných zdrojov EÚ. Toto zvýšenie podielu príjmov z vlastných zdrojov však nie je dostatočné. V návrhu Komisie na VFR po roku 2020 sa iba čiastočne zohľadňujú návrhy skupiny na vysokej úrovni pre vlastné zdroje a Európskeho parlamentu (EP), ktoré podporujú širšiu škálu ďalších zdrojov financovania rozpočtu EÚ z vlastných zdrojov. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV síce chápe dôvody návrhu Komisie, no vyjadruje svoj nesúhlas s tým, že v návrhu VFR na roky 2021 – 2027 sa v porovnaní so súčasným rozpočtom (v stálych cenách) znížili prostriedky pre Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR) o 12 % a o 46 % prostriedky pre Kohézny fond (KF). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV nesúhlasí s tým, že v navrhovanom záväzku pre Európsky sociálny fond (ESF+) došlo k zníženiu (v reálnych hodnotách) o 6 %, a to najmä vzhľadom na nedávne medziinštitucionálne vyhlásenie Európskeho piliera sociálnych práv a cieľa vytvárať kvalitné pracovné miesta z novembra 2017. EHSV by v súlade so svojím nedávnym stanoviskom na tému Financovanie Európskeho piliera sociálnych práv (3) očakával, že navrhované rozdelenie plánovaných záväzkov v budúcom VFR bude vychádzať zo zásad tohto piliera a potreby jeho vykonávania, najmä pokiaľ ide o zamestnanosť. Mal by sa vytvoriť osobitný program na pomoc členským štátom pri vykonávaní göteborského vyhlásenia o Európskom pilieri sociálnych práv s cieľom podporiť ich pri ich úsilí o uplatňovanie reforiem zameraných na vytváranie kvalitných pracovných miest v kontexte udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV sa domnieva, že financovanie politík súdržnosti (súhrn EFRR, KF a ESF) by sa malo vo VFR na roky 2021 – 2027 zachovať aspoň s rovnakými zdrojmi (v stálych cenách) ako v súčasnom finančnom rámci. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV víta, že Komisia sa zmieňuje o hlavných strategických investíciách, ktoré sú kľúčom k budúcej prosperite Európy a jej vedúcej pozícii v oblasti plnenia globálnych cieľov trvalo udržateľného rozvoja. EHSV je však presvedčený, že cieľom trvalo udržateľného rozvoja, a konkrétnejšie Agende 2030, sa mal venovať väčší priestor, keďže Agenda 2030 je v každom prípade všeobecnou stratégiou EÚ na nasledujúce roky. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Výbor oceňuje podstatné zvýšenie záväzkov v súvislosti s opatreniami v oblasti životného prostredia a klímy (+ 46 %). Výbor schvaľuje Agendu OSN pre trvalo udržateľný rozvoj do roku 2030 a podporuje ciele EÚ zamerané na prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo do roku 2050, no zároveň poukazuje na nedostatok ambícií, pokiaľ ide o časť rozpočtu určeného na prechod na trvalo udržateľný rozvoj a boj proti zmene klímy. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV sa domnieva, že hoci je vytvorenie mechanizmu stabilizácie investícií pre členov eurozóny zasiahnutých špecifickými šokmi v rámci rozpočtu EÚ krokom správnym smerom, plánované záväzky z hľadiska úverových záruk, ako aj z hľadiska dotácií na vyplácanie úrokov za uvedené pôžičky, sú príliš nízke na to, aby boli v čase krízy účinné. Tento jedinečný a obmedzený program možného rozpočtu pre eurozónu nie je súčasťou stratégie reformy HMÚ, ktorá sa zmieňuje v rámci VFR po roku 2020. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV vyjadruje pochybnosti v súvislosti s navrhovanými škrtmi v plánovaných záväzkoch pre spoločnú poľnohospodársku politiku (SPP) (-15 % v reálnych hodnotách pri porovnaní EÚ27 vrátane ERF v období 2014 – 2020 a v období 2021 – 2027). Tieto škrty znemožnia vykonávanie modelu udržateľného rozvoja vidieka, všeobecného cieľa novej reformy SPP a ďalších cieľov obsiahnutých v nedávnom oznámení Komisie o budúcnosti potravinárstva a poľnohospodárstva. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV pozitívne vníma návrh Európskej komisie na zavedenie súboru nových vlastných zdrojov. Takisto sa však domnieva, že súčasnými návrhmi sa pravdepodobne nepodarí dosiahnuť dostatočne nezávislé, transparentné a spravodlivé vlastné zdroje. EHSV však súhlasí s urýchleným zavedením ucelenej reformy systému, aby sa zvýšil podiel príjmov z vlastných zdrojov a zabezpečilo, že metódy získavania príjmov budú dopĺňať a posilňovať politické ciele EÚ. Táto reforma by mala vychádzať z odporúčaní skupiny na vysokej úrovni pre vlastné zdroje a odporúčaní Európskeho parlamentu. Výbor upozorňuje európske inštitúcie, že zavedenie všetkých týchto vlastných zdrojov v období rokov 2021 – 2027 bude komplikované. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV víta navrhované odstránenie rabatov (alebo šekov) pre krajiny, ktoré vysokými príspevkami podporovali financovanie rozpočtu EÚ. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV podporuje návrh, podľa ktorého sa vyplácanie finančných prostriedkov EÚ členským štátom podmieni dodržiavaním zásady právneho štátu, základného piliera hodnôt Únie v súlade s článkom 2 Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ), a domnieva sa, že táto podmienenosť by sa mohla rozšíriť na ostatné zásady súvisiace s právnym štátom obsiahnuté v zmluvách EÚ. Vyzýva preto Komisiu a EP, aby preskúmali túto možnosť. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Výbor víta podporu investícií poskytovaných prostredníctvom programu InvestEU a plánované zapojenie ďalších partnerov, ako sú národné podporné banky a inštitúcie alebo medzinárodné finančné inštitúcie (napr. Európska banka pre obnovu a rozvoj). Vyjadruje však poľutovanie nad tým, že úroveň zdrojov je dostatočná len na to, aby sa zabezpečilo pokračovanie v predchádzajúcich úrovniach poskytovania úverov EIB (4) a neberie sa do úvahy veľký investičný deficit EÚ. Výbor takisto žiada o vykonanie zmien vo fungovaní programu InvestEU, aby sa do krajín s najnižšími príjmami nasmerovalo pomerne viac finančných prostriedkov. Medzi jasné ciele programov EÚ by sa mala zaradiť skôr podpora konvergencie a nie divergencie. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Výbor vyjadruje znepokojenie nad tým, že striktný výklad podmienok Paktu stability a rastu a ďalšie makroekonomické podmienky, ako aj požiadavky na spolufinancovanie fondov politiky súdržnosti sťažia prístup k tomuto financovaniu v prípade členských štátov EÚ, ktoré to najviac potrebujú. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Výbor víta navrhované veľké zvýšenie financovania programov výskumu a vývoja digitálneho hospodárstva a spoločnosti a zdôrazňuje, že je potrebná dobre vymedzená stratégia, aby sa prepojili inovácie s európskou udržateľnou priemyselnou politikou založenou na vysokokvalitných pracovných miestach, a to okrem iného uľahčením spolupráce medzi akademickým výskumom, priemyselným odvetvím, sociálnymi partnermi a organizáciami občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EHSV víta navrhované zmeny týkajúce sa výrazného zvýšenia v reálnych hodnotách pre programy v rámci nástrojov migrácia a riadenie hraníc a susedstvo a svet. Musí sa prijať spoločná azylová politika založená na dodržiavaní medzinárodného práva a solidarity voči utečencom a medzi štátmi a rovnako naliehavé je vytvorenie migračnej politiky EÚ. EHSV zdôrazňuje, že týmto otázkam sa musí pri vykonávaní VFR venovať osobitná pozornosť. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Výbor opätovne zdôrazňuje, že európsky semester by mal pri plnení rozpočtu EÚ zohrávať centrálnu úlohu, pričom by sa čo najviac mala využiť flexibilita nového VFR. Účinnejšie a demokratickejšie uplatňovanie usmernení týkajúcich sa semestra a prepojenie vnútroštátnych a európskych oblastí si bude vyžadovať väčšiu mieru účasti sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti na európskom semestri. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Výbor žiada inštitúcie EÚ a vlády členských štátov o zintenzívnenie práce na VFR po roku 2020, aby mohol byť schválený v súlade s plánovaným časovým harmonogramom ešte pred nasledujúcimi voľbami do Európskeho parlamentu. |
| --- | --- |

1.20.

2.   Návrh Komisie týkajúci sa viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027

| 2.1. | Toto stanovisko EHSV sa týka balíka, ktorý Európska komisia predstavila 2. mája 2018. Zahŕňa oznámenie o VFR (5), štyri návrhy štyroch nariadení Rady (6) a návrh rozhodnutia Rady o systéme vlastných zdrojov (7). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V návrhu sa stanovuje strop viazaných rozpočtových prostriedkov na roky 2021 – 2027 na úrovni 1,135 miliardy EUR (v cenách z roku 2018 vrátane Európskeho rozvojového fondu (ERF)), čo zodpovedá 1,11 % HND. Ide o zvýšenie oproti 1,082 miliarde EUR (bez príspevku Spojeného kráľovstva) alebo 1,16 % HND (bez príspevku Spojeného kráľovstva) na obdobie rokov 2014 – 2020. Strop platobných rozpočtových prostriedkov na rovnaké obdobie bol v návrhu stanovený na 1,105 miliardy EUR (v cenách z roku 2018 vrátane ERF), teda na 1,08 % HND, oproti 1,045 miliarde EUR alebo 0,98 % HND. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Medzi navrhovanými zmenami je výrazné zvýšenie v reálnych hodnotách v porovnaní s VFR na roky 2014 – 2020 (EÚ27 plus ERF) v prípade programov v rámci okruhov jednotný trh, inovácia a digitálna ekonomika (+ 43 % na 166,3 miliardy EUR a 14,7 % celkového rozpočtu, z čoho je 13,1 miliardy určenej na program InvestEU), migrácia a riadenie hraníc (+ 210 % na 30,8 miliardy EUR a 2,72 % celkového rozpočtu) a susedstvo a svet (+ 14 % na 108,9 miliardy EUR a 9,6 % celkového rozpočtu). Očakávajú sa však výrazné skutočné škrty v okruhoch súdržnosť a hodnoty (-12 % na 242,2 miliardy EUR na klaster v oblasti regionálny rozvoj a politika súdržnosti a - 10 % na 330,6 miliardy EUR na politiku súdržnosti) a prírodné zdroje a životné prostredie (-16 % na 336,6 miliardy EUR a 29,7 % celkového rozpočtu), a čo je najdôležitejšie, politika súdržnosti (-10 %) a SPP (-15 %). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Na strane príjmov obsahuje balík návrhy na dodatočné prvky, ktoré sa majú zohľadniť v systéme vlastných zdrojov Únie, zatiaľ čo v návrhu rozhodnutia Rady sa navrhuje zvýšenie stropu pre ročné výbery na vlastné zdroje na 1,29 % HND pri platbách a 1,35 % HND pri záväzkoch s cieľom splniť vyššie potreby financovania vyplývajúce z integrácie Európskeho rozvojového fondu a financovania nových priorít, a to všetko pri zabezpečení dostatočnej bezpečnostnej rezervy na plnenie finančných záväzkov. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Okrem navrhovaného zvýšenia Komisia podporila zmeny v štruktúre financovania EÚ. Podiel tradičných vlastných zdrojov sa má mierne znížiť z 15,8 % na 15 % a príspevky členských štátov klesnú z 83 % na 72 %, a to vďaka plánovanému zníženiu príspevkov založených na hrubom národnom dôchodku zo 71 % na 58 %. Reforma čerpania vlastných zdrojov založených na dani z pridanej hodnoty má priniesť zvýšenie ich podielu z 11,9 % na 14 %. Majú sa zaviesť nové vlastné zdroje vrátane príspevkov zo systému obchodovania s emisiami, z navrhovaného nového spoločného konsolidovaného základu dane z príjmov právnických osôb – keď sa bude môcť postupne zavádzať – a zo štátneho príspevku súvisiaceho s nerecyklovaným odpadom z plastových obalov. Tieto nové zdroje by mohli prispieť vo výške 12 % celkového rozpočtu EÚ. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Európska komisia navrhuje, aby členské štáty museli dodržiavať určité makroekonomické podmienky, vykonávať štrukturálne reformy a plniť požiadavky Paktu stability a rastu, aby mohli čerpať finančné prostriedky z politík súdržnosti. Splnenie týchto požiadaviek v predchádzajúcich rokoch je podmienkou na získanie pomoci z nového nástroja stabilizácie investícií. Komisia okrem toho navrhuje, aby sa zvýšilo percento projektov spolufinancovaných členskými štátmi v snahe zmierniť výrazné škrty, ktoré sa presadzujú v oblasti zdrojov politík súdržnosti a SPP. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Cieľom návrhu nariadenia o ochrane rozpočtu v prípade rozsiahlych nedostatkov v oblasti dodržiavania zásad právneho štátu je sankcionovanie konania členského štátu, ktoré ovplyvňuje alebo ohrozuje zásady riadneho finančného hospodárenia alebo ochranu finančných záujmov Únie, najmä konania, ktoré vyplýva z útokov na nezávislosť súdnictva. Sankcie môžu viesť k zníženiu a pozastaveniu platieb a finančných záväzkov EÚ voči príslušnému členskému štátu. Sankcie sa prijmú na návrh Komisie, ktorý môže Rada kvalifikovanou väčšinou zamietnuť. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Všeobecné pripomienky

Politický kontext a všeobecné ciele

| 3.1. | Vzhľadom na domáce a vonkajšie výzvy a riziká, ktorým bude EÚ musieť v nasledujúcom desaťročí čeliť, potrebuje Únia jasnú politickú stratégiu a silný rozpočet. EHSV teda aj v súlade s predchádzajúcim stanoviskom na tému Diskusný dokument o budúcnosti financií EÚ (8) a uznesením EP (9) navrhuje, aby záväzky na roky 2021 – 2027 dosiahli 1,3 % HND. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Finančná a hospodárska kríza a jej riadenie európskymi politikmi zanechali stopy v mnohých európskych krajinách v podobe straty konkurencieschopnosti, spomalenia hospodárstva, chudoby, nerovnosti, narušenia sociálnej súdržnosti a aj nerovnosti medzi krajinami. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Nedôvera občanov voči domácim a európskym demokratickým inštitúciám vedie k nárastu politických prúdov, ktoré spochybňujú demokratické hodnoty a zásady a samotnú EÚ. Niektoré z týchto politických hnutí sú teraz súčasťou vlád niektorých členských štátov EÚ (alebo pravdepodobne v blízkej budúcnosti budú) a prispeli k výsledku referenda o vystúpení Spojeného kráľovstva z EÚ. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Susedné krajiny Európskej únie sú vážne zasiahnuté okrem iného: rastúcou prítomnosťou nedemokratických a/alebo autoritatívnych vlád, vojnou v Sýrii a jej regionálnymi a globálnymi dôsledkami, vážnou politickou nestabilitou a ozbrojenými konfliktmi na Blízkom východe a v severnej Afrike a Saheli, ako aj africkým demografickým tlakom a migračnými pohybmi smerom do Európy, ktoré tento tlak spôsobuje. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Jedným z dôsledkov týchto faktorov je prílev utečencov a migrantov do Európy cez Stredozemné more. Musí sa prijať spoločná azylová politika založená na dodržiavaní medzinárodného práva a solidarity voči utečencom a medzi štátmi. Naliehavé je aj vytvorenie migračnej politiky EÚ. Uvedeným otázkam a posilneniu rozvojovej spolupráce, najmä s krajinami Afriky, sa vo VFR na roky 2021 – 2027 bude musieť venovať zvýšená pozornosť. Táto problematika sa v rozsiahlej miere zohľadňuje v návrhu Komisie, hoci s prevahou aspektov týkajúcich sa bezpečnosti. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Rozhodnutia a jednostranné odstúpenie súčasnej vlády USA od veľmi dôležitých medzinárodných dohôd prispievajú ku globálnej geopolitickej nestabilite a sú v rozpore s mnohými európskymi politikami vrátane obchodnej politiky, environmentálnej politiky a boja proti zmene klímy, susedskej politiky a podpory mieru a zákazu jadrových zbraní, multilateralizmu v zahraničných vzťahov a podpory systému OSN. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Európa sa musí s týmito rizikami vyrovnať tak, že čo najlepšie využije svoje schopnosti a rozvinie svoj potenciál v oblastiach, ako je výskum, inovácia a technologický rozvoj, ľudský kapitál, konkurencieschopnosť svojich podnikov a hospodárstva, ako aj svoju schopnosť vyvážať. EÚ by tiež mala v rámci svojho územia a aj navonok maximalizovať a konkretizovať svoje demokratické hodnoty a plné dodržiavanie zásad právneho štátu, hodnoty, ktoré charakterizujú spravodlivé, rovnostárske spoločnosti založené na solidarite, ako aj obranu mieru a multilateralizmu v medzinárodných vzťahoch Aj z týchto dôvodov je potrebný silný rozpočet EÚ. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Komisia a EP predložili návrhy na reformu EÚ a HMÚ, ktoré vo väčšej alebo menšej miere podporujú väčšiu integráciu. Koniec tohto procesu je neistý. Jednotný trh ešte nie je dokončený a táto skutočnosť spolu so spomalením inovácií a rastúcim nesúladom medzi ponúkanými a požadovanými pracovnými kvalifikáciami ohrozuje európsku konkurencieschopnosť. Európska rada v Göteborgu schválila vyhlásenie o Európskom pilieri sociálnych práv. Dosiahnutie všetkých týchto cieľov si vyžiada značné finančné záväzky zo strany EÚ a jej členských štátov a politický záväzok, pokiaľ ide o efektívne a účinné investovanie dostupných finančných prostriedkov. Úspech závisí od aktívneho zapojenia sociálnych partnerov a organizovanej občianskej spoločnosti do rozhodovacieho procesu. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Budúcnosť hospodárstva Európy najviac ohrozuje deficit investícií a zaostávanie za svetovými lídrami v oblasti inovácií a ich zavádzania na trh. Z hľadiska HDP je podiel investícií značne pod úrovňou spred krízy. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Pri realizácii európskeho modelu trvalo udržateľného rozvoja by hlavnými cieľmi mala byť podpora investícií na vytváranie udržateľných a kvalitných pracovných miest, zvyšovanie produktivity a modernizácia hospodárstva a podnikov, stimulovanie priemyslu a inovácie, podpora konvergencie medzi členskými štátmi, ekologická a digitálna transformácia, rozvoj sociálneho piliera, posilnenie sociálnej súdržnosti a odstránenie chudoby, plnenie cieľov a záväzkov Parížskej dohody a cieľov trvalo udržateľného rozvoja OSN. Na tento účel je potrebný silný rozpočet na roky 2021 – 2027 so špecifickými programami, ktoré maximálne podporia európsku pridanú hodnotu. |
| --- | --- |

3.1.9.

| 3.1.10. | Vzhľadom na tieto a ďalšie aspekty sa EHSV domnieva, že EÚ potrebuje ambiciózny rozpočet, ktorý je politickým nástrojom na vytvorenie jasnej stratégie v záujme posilnenia Únie, s väčšou integráciou, väčšou mierou demokracie, silnejšou podporou sociálnych partnerov organizácií občianskej spoločnosti v EÚ aj mimo nej, väčšou podporou podnikov pri riešení environmentálnych a digitálnych výziev, silnejším sociálnym rozmerom a väčšou podporou pre život na vidieku. Len týmto spôsobom môže EÚ zvládnuť a prekonať vnútorné odstredivé sily a zaoberať sa vonkajšími geopolitickými rizikami. |
| --- | --- |

3.1.10.

Výdavky v rámci nového VFR

| 3.2. | Zdá sa však, že návrh Komisie je príliš zameraný na zachovanie súčasného stavu, čím vytvára nesúlad medzi charakterom a rozsahom nových výziev, ktorým čelí EÚ, a jej ambíciami a zdrojmi dostupnými na ich dosiahnutie. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | V článku 3 Zmluvy o Európskej únii sa stanovuje, že EÚ sa musí usilovať o trvalo udržateľný rast, ako aj o ochranu životného prostredia. Naliehavé problémy v oblasti klímy sa teraz stali hlavnou prioritou, a to aj pre EHSV. Ide o globálny rámec nielen pre opatrenia verejných orgánov, ale aj opatrenia hospodárskych subjektov, pracovníkov a občanov. Preto sa musí iniciovať, a najmä financovať, rozsiahla hospodárska, sociálna a environmentálna transformácia (10). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV víta zmeny v štruktúre rozpočtu s reorganizáciou okruhov a konsolidáciou programov a posilnenie mechanizmov flexibility, ktoré umožnia pružnejší VFR pri súčasnom zachovaní stability, ktorú ponúka. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV síce chápe dôvody návrhu Komisie, no vyjadruje svoj nesúhlas s tým, že v návrhu VFR na roky 2021 – 2027 sa v porovnaní so súčasným rozpočtom (v stálych cenách) znížili prostriedky pre Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR) o 12 % a o 46 % prostriedky pre Kohézny fond. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Z dostupných údajov vyplýva, že kríza viedla k opätovnému nesúladu v príjmoch na obyvateľa, najmä medzi severom a juhom (11). Hoci podiel obyvateľov EÚ27 žijúcich v „menej rozvinutých“ regiónoch (s HDP na obyvateľa nižším ako 75 % priemeru EÚ) od roku 2010 klesá, podiel obyvateľov EÚ27 žijúcich v „prechodných“ regiónoch (s HDP na obyvateľa medzi 75 % a 90 % priemeru EÚ) stúpa. Je to čiastočnej aj preto, že následkom krízy klesá podiel obyvateľov EÚ27 žijúcich v „rozvinutých“ regiónoch (12). To znamená, že prebiehajúca konvergencia nie je vždy vzostupnou konvergenciou príjmov. Potrebné sú ďalšie investície v oblasti zdravia, vzdelávania a sociálneho začlenenia, najmä na miestnej a regionálnej úrovni, a mali by sa realizovať uplatnením pravidla, ktoré výbor odporučil vo viacerých svojich nedávnych stanoviskách, a to že investičné výdavky, najmä tie, ktoré podporujú dlhodobý udržateľný rast, sa nezapočítavajú do plnenia cieľov v oblasti deficitu zahrnuté v Pakte stability a rastu, čím sa zabezpečí dlhodobá udržateľnosť verejných financií. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | V tejto súvislosti EHSV konštatuje, že hospodárske a sociálne podmienky sa v jednotlivých regiónoch značne líšia, pričom niektoré sa v posledných rokoch vzďaľovali, dokonca aj v pomerne bohatších krajinách. V politike súdržnosti by sa mala táto situácia zohľadniť zavedením nových alternatívnych sociálnych ukazovateľov, ako je zamestnanosť a miera ekonomickej aktivity cieľových skupín, ako aj zavedením opatrení týkajúcich sa chudoby a sociálneho začlenenia, ktoré doplnia relatívny HDP na obyvateľa. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.6. | EHSV nesúhlasí s navrhovaným skutočným škrtom v záväzkoch pre Európsky sociálny fond plus (-6 % v reálnych hodnotách na obdobie rokov 2021 – 2027 v porovnaní s obdobím rokov 2014 – 2020). Skutočný škrt bude výraznejší, keďže záruka pre mladých ľudí bude zahrnutá do ESF+. Tento fond by mal do roku 2020 ostať aspoň na stabilnej úrovni, pokiaľ ide o reálne prostriedky, pretože poskytuje hlavné finančné prostriedky, prostredníctvom ktorých môže EÚ podporiť vykonávanie Európskeho piliera sociálnych práv, ktorý je základom pre posilnenie sociálneho rozmeru EÚ a podporu vzostupnej konvergencie sociálnych noriem. Minimálne miery spolufinancovania členských štátov by sa nemali zvýšiť, pretože niektoré členské štáty by inak do určitých regiónov neinvestovali, a teda nevyužili by príležitosti spojené s európskou pridanou hodnotou. Vykonávaním európskeho piliera sociálnych práv sa takisto môže podporiť väčšia odolnosť členských štátov eurozóny a následne aj fungovanie HMÚ. Spoločné opatrenia sociálnych partnerov na európskej, národnej a regionálnej úrovni sú nevyhnutným nástrojom na tento účel. EHSV preto vyjadruje poľutovanie nad tým, že na rozdiel od súčasného programovacieho obdobia nie sú tieto opatrenia v návrhu nariadenia výslovne uvedené, a vyzýva EK, aby toto ustanovenie opätovne zaviedla. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV sa domnieva, že financovanie politík súdržnosti (súhrn EFRR, KF a ESF) by sa malo vo VFR na roky 2021 – 2027 zachovať aspoň s rovnakými zdrojmi (v stálych cenách) ako v súčasnom finančnom rámci. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV v súlade so svojím stanoviskom na tému Budúcnosť potravinárstva a poľnohospodárstva (13) považuje za nevyhnutné pokračovať v novej reforme SPP, ktorou sa síce zachovajú jej dva piliere, no preorientujú sa nasmerovaním priamej pomoci v omnoho väčšej miere na poľnohospodárov a chovateľov hospodárskych zvierat, malé a stredné podniky a rodinné podniky, pričom prostriedky na rozvoj vidieka by sa mali použiť na podporu udržateľného modelu, pri ktorom sa zohľadnia záväzky Parížskej dohody a ciele trvalo udržateľného rozvoja OSN. Financovanie sociálnej infraštruktúry vo vidieckych spoločenstvách prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka je veľmi dôležitým aspektom aktívnych politík EÚ proti vyľudňovaniu vidieka a slúži obyvateľom vidieckych oblastí, poľnohospodárom, ako aj malým podnikom a komunitám. Významné škrty, ktoré Komisia navrhuje pre SPP (-15 %), sťažujú pokrok v tomto smere alebo dosiahnutie cieľov vyjadrených v oznámení Komisie o budúcnosti potravinárstva a poľnohospodárstva. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV víta návrh na vytvorenie stabilizačného mechanizmu pre eurozónu v rámci rozpočtu EÚ. Tento mechanizmus bude zameraný na ochranu investičných výdavkov v členských štátoch eurozóny v prípade špecifických šokov, ktoré vyvíjajú tlak na ich verejné rozpočty. Ide o reformu nevyhnutnú na to, aby sa HMÚ stala odolnejšia a aby sa predišlo odkloneniu dynamiky nesúladu medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.9.1. | Výbor sa však domnieva, že tento mechanizmus v navrhovanej podobe neprinesie v prípade krízy dostatočnú stabilizáciu. Umožnil by len obmedzené nadväzné úvery pre zasiahnuté členské štáty. Suma 30 miliárd EUR nie je dostatočná na to, aby umožnila súčasné poskytovanie úverov viac ako jednej krajine (14). Podobne by subvencovanie úrokových platieb vo výške až 600 miliónov EUR ročne na tieto nízke úvery poskytlo členským štátom zanedbateľnú pomoc a v eurozóne by sa nedosiahla dostatočná stabilizácia. Väčšie rozpätie v rámci platobných záväzkov, ktoré si vyžaduje vyšší strop príspevkov, by bolo prvým krokom smerom k posilneniu stabilizačnej kapacity. |
| --- | --- |

3.9.1.

| 3.9.2. | EHSV je znepokojený tým, že návrhy Komisie týkajúce sa budúceho VFR neobsahujú ustanovenia o reforme HMÚ a jej správy ani o vplyve tejto reformy na rozpočet, a to najmä vzhľadom na vytvorenie Európskeho menového fondu alebo služby či príspevky určené občanom v čase krízy, ako je poistenie v nezamestnanosti, ktoré dopĺňajú služby a príspevky jednotlivých štátov. |
| --- | --- |

3.9.2.

| 3.10. | Program InvestEU nadväzuje na predchádzajúci Európsky fond pre strategické investície (EFSI) s rovnakým ročným príspevkom a rovnakými odhadmi jeho vplyvu na celkové investície. Investície v rámci tohto programu budú spadať pod štyri oblasti politiky (udržateľná infraštruktúra; výskum, inovácia a digitalizácia; malé a stredné podniky; sociálne investície a zručnosti), pričom pri všetkých ide o krok správnym smerom. EHSV víta najmä štvrtú oblasť, pretože môže uľahčiť financovanie projektov v kľúčových sektoroch, ako sú zručnosti, vzdelávanie, odborná príprava, sociálne bývanie, sociálna inovácia a integrácia migrantov, utečencov a zraniteľných osôb. Tento záväzok na zaručenie úverov od EIB a prípadne iných verejných bankových inštitúcií je vítaný, ale bude postačovať len na udržanie predchádzajúcej úrovne úverov, zatiaľ čo členské štáty s pomerne nízkym príjmom na obyvateľa aj tak nebudú tieto úvery čerpať. Bude potrebné vynaložiť väčšie úsilie na odstránenie nedostatku investícií EÚ. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Hlavným cieľom politík súdržnosti je podporovať vzostupnú hospodársku a sociálnu konvergenciu medzi členskými štátmi. Stanovenie striktných podmienok môže brániť prístupu k finančným prostriedkom z politiky súdržnosti tým členským štátom, ktoré ich potrebujú najviac – s nižším príjmom alebo väčším zadlžením. To, čo uviedol EHSV vo svojom stanovisku k VFR na roky 2014 – 2020 (15) stále platí: „[...] avšak EHSV je proti uplatňovaniu makroekonomickej podmienenosti pri vyplácaní finančných prostriedkov na opatrenia politiky súdržnosti“. EHSV však podporuje vykonávanie politiky súdržnosti v súlade s usmerneniami stanovenými v európskom semestri, ktorými sa posilňuje účasť sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti na národnej aj európskej úrovni. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | V dôsledku striktného uplatňovania požiadaviek spolufinancovania z EFRR, KF a ESF niektoré krajiny, ktoré toto financovanie najviac potrebovali, nemohli v období extrémnych úsporných opatrení tieto prostriedky využívať, čo prispelo k prehĺbeniu rozdielov. V niektorých krajinách tieto požiadavky naďalej obmedzujú prístup k uvedeným fondom a ak sa vo VFR po roku 2020 zvýši miera spolufinancovania členských štátov, táto situácia sa v budúcnosti ešte zhorší. EHSV žiada flexibilnejšie kritériá spolufinancovania, aby sa zohľadnila hospodárska a finančná situácia každého členského štátu a aby sa zohľadnil aj argument uvedený vyššie v tejto kapitole týkajúci sa investičných výdavkoch v súvislosti s Paktom stability a rastu. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Po skúsenostiach s niektorými štrukturálnymi reformami, ktoré sa zaviedli alebo presadzovali v období extrémnych úspor, sa zdajú byť logické pochybnosti v súvislosti s tým, že prístup k finančným prostriedkom politiky súdržnosti má byť podmienený vykonávaním uvedených reforiem všeobecným spôsobom. EHSV nenamieta proti reformám, ale považuje za nevyhnutné špecifikovať, o aké reformy ide. EHSV vo viacerých stanoviskách, naposledy v stanovisku o hospodárskej politike eurozóny v roku 2018 (16), obhajuje štrukturálne reformy, ktorými sa zvyšuje rast produktivity, istota zamestnania a sociálna ochrana a zároveň sa podporujú investície a posilňuje sa kolektívne vyjednávanie založené na nezávislosti sociálnych partnerov a sociálny dialóg. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Výbor víta návrhy na výrazné zvýšenie v rámci programov v oblasti výskumu a inovácií a rozvoja digitálnej ekonomiky a spoločnosti, keďže môžu tvoriť základ udržateľného a silného rastu produktivity, miezd a životnej úrovne. Je veľmi dôležité, aby existovala dobre vymedzená stratégia prepájania inovácií s európskou priemyselnou politikou, z ktorej by mohli mať prospech všetky členské štáty, najmä tie, ktoré majú nižšiu úroveň rozvoja. Účasť sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti je základom pre vypracovanie a uplatňovanie účinnej priemyselnej politiky, ktorá je dobre prepojená s inovačnými systémami. Okrem toho si súčasný kontext takisto vyžaduje pevné a silné zameranie na výskum v spoločnostiach, demokraciu, kultúru a sociálnu transformáciu. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Takisto je potrebné zdôrazniť, že financovanie programu Erasmus+ sa zvýšilo o 92 % (na 26 368 miliónov EUR na obdobie 2021 – 2027). Ide o jeden z programov, ktorý najviac prispieva k európskej identite. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EHSV víta zvýšenie finančných prostriedkov vyčlenených na medzinárodnú spoluprácu a humanitárnu pomoc, vyjadruje však znepokojenie nad reorganizáciu vonkajšej činnosti smerom k bezpečnosti a migračnému tlaku – presun od dlhodobejšieho prístupu zdola nahor na základe potrieb a so zodpovednosťou danej krajiny a vymedzenia priorít, na základe ktorých sa môžu vylúčiť najzraniteľnejšie regióny. EHSV vyzýva, aby sa prijal záväzok podporiť úsilie partnerských krajín pri realizácii vlastných plánov na dosiahnutie cieľov trvalo udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

3.16.

Financovanie a vlastné zdroje v rámci VFR

| 3.17. | Novým VFR Komisia navrhuje určité zmeny v spôsobe financovania rozpočtu EÚ, ktoré sú však skromné v porovnaní s návrhmi skupiny na vysokej úrovni pre vlastné zdroje a Európskeho parlamentu a potrebou financovať potrebné výdavky. Tento nový návrh naznačuje postupnú zmenu smerom k odstráneniu závislosti Únie od príspevkov členských štátov s cieľom postupne dosiahnuť finančnú sebestačnosť. Na tento účel sa navrhuje niekoľko nových zdrojov príjmov. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Návrh VFR je skromný a neambiciózny v situácii, keď treba odhodlane vyvíjať úsilie na základe koherentného programu. Začať by sa malo návrhmi skupiny na vysokej úrovni pre vlastné zdroje a Európskeho parlamentu, ktoré povedú k výraznému posunu smerom k využívaniu vlastných zdrojov v rámci nadchádzajúceho VFR. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | EHSV znovu zdôrazňuje argumenty uvedené vo svojom stanovisku na tému Diskusný dokument Komisie o budúcnosti financií EÚ (17), v ktorom súhlasil s analýzou v záverečnej správe skupiny na vysokej úrovni pre vlastné zdroje, ktorej predsedal Mario Monti, na tému Budúce financovanie EÚ (18). Je mimoriadne dôležité, aby nové príjmy v rámci VFR po roku 2020 pochádzali najmä z nezávislých, transparentných a spravodlivých vlastných zdrojov. Tie by do rozpočtu EÚ prichádzali priamo bez toho, aby museli prejsť cez členské štáty, pričom by sa nemalo zvýšiť daňové zaťaženie, ktoré pre najviac znevýhodnených občanov a malé a stredné podniky nesmie byť vyššie než v súčasnosti. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Ako sa uvádza v stanovisku výboru na tému Budúce financovanie EÚ
  17, niektoré nové zdroje navrhované v správe skupiny na vysokej úrovni pre vlastné zdroje by mali európsku pridanú hodnotu z hľadiska príjmov, keďže by sa vyberali na tej najvhodnejšej úrovni, aby sa zachytil pohyblivý základ dane mimo hraníc jednotlivých štátov a tiež aby sa zmiernili globálne účinky na životné prostredie: daň z príjmov právnických osôb (19), najmä nadnárodných spoločností, daň z finančných transakcií, palív a emisií oxidu uhličitého. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Podľa skupiny na vysokej úrovni pre vlastné zdroje má vlastný zdroj založený na dani z príjmov právnických osôb výhodu v tom, že zlepšuje fungovanie jednotného trhu. Zároveň sa spoločným konsolidovaným základom dane z príjmov právnických osôb zjednodušujú a harmonizujú pravidlá v celej EÚ a obmedzuje sa rozsah škodlivých prvkov daňovej súťaže. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Daň z digitálnych služieb by mohla mať európsku pridanú hodnotu, ak bude vhodne navrhnutá, pretože miesto používané na daňové účely môže byť úplne oddelené od miesta transakcií, ale ide o dočasné riešenie. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Výbor upozorňuje európske inštitúcie, že zavedenie všetkých týchto vlastných zdrojov v období rokov 2021 – 2027 bude komplikované. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Príspevky, ktoré súvisia so zlepšenými normami v oblasti životného prostredia a bojom proti zmene klímy, takisto sľubujú európsku pridanú hodnotu a sú úzko spojené so strategickým cieľom EÚ, ktorým je model trvalo udržateľného rozvoja. Navyše, len spoločnými daňami zo spotreby energie a poškodenia životného prostredia sa môže zabezpečiť spravodlivá hospodárska súťaž v rámci jednotného trhu. V tejto súvislosti Komisia navrhuje príspevky spojené s nerecyklovaným plastovým odpadom a systémom obchodovania s emisiami (ETS EÚ). Zdroje príjmov by sa mali hľadať v poplatkoch za iné oblasti znečisťovania životného prostredia, ktoré spôsobujú náklady nad rámec jedného členského štátu. Príkladom sú dane z cestných palív a leteniek, ako navrhuje Európsky parlament a skupina na vysokej úrovni pre vlastné zdroje, a zavedenie uhlíkovej dane. Mal by sa urýchliť pokrok smerom k prijatiu rozhodnutia o týchto nových zdrojoch príjmov a ich realizácii, ktorý je v súlade so širším politickým programom EÚ. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Komisia takisto navrhuje zjednodušiť súčasný vlastný zdroj založený na dani z pridanej hodnoty, ktorý je v súčasnosti zložitý a odráža rozdiely v sadzbách DPH medzi krajinami. Zjednodušenie v podobe jednotnej sadzby vo všetkých členských štátoch by bolo vítané. V súčasnom návrhu sa dosahuje malý nárast príjmov. Príspevok z DPH však zostane v zásade podobný príspevku, ktorý súvisí s úrovňami HND, pretože odráža všeobecnú hospodársku činnosť v rámci členského štátu, a nie konkrétne ciele politiky EÚ. |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | Vystúpenie Spojeného kráľovstva z EÚ ponúka príležitosť postupne úplne eliminovať systém rabatov, ktorý viedol tiež k nižším príspevkom Spojeného kráľovstva a niektorých iných členských štátov. To treba uvítať, rovnako ako aj skutočnosť, že do rozpočtu EÚ sa bude opäť odvádzať 90 % colných príjmov v súlade so znížením nákladov na výber cla v členských štátoch. Ďalší malý prídavok by mohol pochádzať zo ziskov ECB (ražobné). Celkovo sú však tieto nové formy vlastných zdrojov naďalej príliš malé a príliš neisté na to, aby sme mali dôvod dúfať, že umožnia výrazné zníženie príspevkov spojených s HND. |
| --- | --- |

3.26.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EHSV podporuje návrh, ktorým sa vyplácanie finančných prostriedkov EÚ členským štátom podmieňuje dodržiavaním zásady právneho štátu, základného piliera hodnôt Únie v súlade s článkom 2 zmluvy, za predpokladu, že uplatňovanie tejto podmienenosti nemá negatívny dosah na občanov alebo jednotlivé podniky, ktoré v súčasnosti čerpajú z fondov EÚ. Vzhľadom na to, že rozpočet je hlavným nástrojom vykonávania všetkých politík Únie, sa výbor domnieva, že táto podmienenosť by sa mohla rozšíriť aj na ostatné zásady súvisiace s právnym štátom obsiahnuté v zmluvách EÚ, a žiada Komisiu a EP, aby preskúmali túto možnosť. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Mala by sa maximálne využiť flexibilita na podporu prepojenia výdavkových programov vo vzájomný prospech politík a fondov. Napríklad: SPP a program Horizont pre technologickú modernizáciu poľnohospodárstva v mimoriadne dôležitých vidieckych oblastiach a pre udržateľné poľnohospodárstvo; výskum, vývoj a inovácie, univerzity, program Erasmus+ a ďalšie programy pre mladých ľudí; investície a politiky súdržnosti, Európsky sociálny fond a nový program rozvoja Európskeho piliera rozvoja sociálnych práv, ktorý EHSV navrhuje v tomto stanovisku na podporu konvergencie medzi členskými štátmi; atď. EHSV preto vyjadruje poľutovanie v súvislosti s návrhom na zmenu pravidla N + 3 na N + 2 (20) a vyzýva EK, aby ho prehodnotila. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Súčasné hodnotenia vykonávania Junckerovho plánu (Investičný plán pre Európu) spochybňujú tvrdenia o jeho účinkoch v podobe zvyšovania investícií na pôvodne predpokladané úrovne a ešte menej na úrovne potrebné na podstatné zníženie deficitu investícií v porovnaní s obdobím pred rokom 2008. Niektoré členské štáty s najnižšími príjmami nebudú v dostatočnej miere čerpať z tohto plánu. Musia sa vytvoriť vhodné mechanizmy na nápravu tohto trendu, ktorým sa prehlbujú rozdiely medzi členskými štátmi. Mala by sa podporovať možnosť kombinovať financovanie z rôznych zdrojov, napríklad z Kohézneho fondu a programu InvestEÚ. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Posilnenie sociálnej súdržnosti a obnovenie dôvery európskych občanov sú úzko spojené. Rozvoj Európskeho piliera sociálnych práv by mal významne poslúžiť na oba účely, okrem iného podporou a usmerňovaním členských štátov pri uplatňovaní reforiem zameraných na vytváranie udržateľných, vysokokvalitných pracovných miest s vysokou pridanou hodnotou. EHSV navrhuje vytvorenie osobitného programu Európskeho piliera sociálnych práv v rámci VFR na základe záväzkov členských štátov, ktoré boli základom pre vypracovanie göteborského vyhlásenia. Európsky sociálny fond + by pomáhal pri financovaní tohto piliera podľa systému ukazovateľov, medzi ktoré by okrem iného patrili miera nezamestnanosti a ekonomickej aktivity, školská dochádzka a predčasné ukončenie školskej dochádzky, HDP na obyvateľa, ukazovatele chudoby a sociálneho začlenenia, a to vo všeobecnosti, ako aj z regionálneho hľadiska a vzťahujúce sa na určité znevýhodnené sociálne skupiny. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Európsky semester by mal zohrávať vedúcu úlohu pri plnení rozpočtu EÚ, pričom by sa mala maximálne využiť flexibilita nového VFR – napríklad zabezpečiť silné prepojenie medzi politikou súdržnosti a inými politikami, ako sú politiky v oblasti inovácie, investícií a tvorby pracovných miest. Na tento účel sa musia riadne uplatňovať mechanizmy na zapojenie sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti do európskeho semestra, aby vedeli, ako prepojiť vnútroštátne oblasti s európskymi. Podporou vykonávania európskeho semestra by sa Komisia a Rada priamo zapájali do vnútroštátnych politických záležitostí. Musí sa takisto zabezpečiť, aby sa opatreniami podporovanými finančnými prostriedkami EÚ neobmedzovali sociálne práva, práva pracovníkov ani práva spotrebiteľov. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Európske inštitúcie a národné vlády spolu s organizáciami občianskej spoločnosti by sa mali prioritne usilovať o to, aby mal VFR po roku 2020 viac finančných prostriedkov a aby svoje priority prehodnotili tak, ako EHSV navrhuje v tomto stanovisku. EHSV ich naliehavo žiada o zintenzívnenie úsilia, aby mohol byť VFR prijatý v súlade s plánovaným časovým harmonogramom pred nasledujúcimi voľbami do Európskeho parlamentu. |
| --- | --- |

4.6.

V Bruseli 19. septembra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. marca 2018 o budúcom VFR: príprava pozície Parlamentu k VFR na obdobie po roku 2020 – (2017/2052(INI)), spoluspravodajcovia: Jan Olbrycht, Isabelle Thomas, bod 14.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 131.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 262, 25.7.2018, s. 1.

3

(4)  Európska investičná banka.

4

(5)  COM(2018) 321 final.

5

(6)  COM(2018) 322 final/2, COM(2018) 326 final, COM(2018) 327 final, COM(2018) 328 final.

6

(7)  COM(2018) 325 final.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 131.

8

(9)  Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. marca 2018 o budúcom VFR: príprava pozície Parlamentu k VFR na obdobie po roku 2020 – (2017/2052(INI)), spoluspravodajcovia: Jan Olbrycht, Isabelle Thomas, bod 14.

9

(10)  Pozri tiež stanoviská EHSV na tému Európsky finančno-klimatický pakt (NAT/735), spravodajca Rudy De Leeuw a stanovisko na tému Akčný plán pre udržateľné financovanie (ECO/456), spravodajca: Carlos Trias Pinto. Zatiaľ neuverejnené.

10

Európsky finančno-klimatický pakt

Akčný plán pre udržateľné financovanie

(11)  ETUI/ETUC (2018), Benchmarking Working Europe, Brusel: ETUI.

11

Benchmarking Working Europe

(12)  Darvas, Z. a Moes, N. (2018), How large is the proposed decline in EU agricultural and cohesion spending? Bruegel, blogový príspevok, 4. mája 2018.

12

How large is the proposed decline in EU agricultural and cohesion spending?

(13)  Ú. v. EÚ C 283, 10.8.2018, s. 69.

13

(14)  Pozri Claeys, G. (2018), New EMU stabilisation tool within the MFF will have minimal impact without deeper EU budget reform, Bruegel, blogový príspevok, 9. mája 2018. Podľa tejto analýzy predstavovalo 30 miliárd EUR asi jednu tretinu sumy požičanej Írsku počas krízy.

14

New EMU stabilisation tool within the MFF will have minimal impact without deeper EU budget reform

(15)  Ú. v. EÚ C 229, 31.7. 2012, s. 32.

15

(16)  Ú. v. EÚ C 197, 8.6. 2018, s. 33.

16

(17)  Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 131.

17

(18)  Future financing of the EU. Final report and recommendations of the High Level Group on Own Resources, december 2016.

18

(19)  EHSV sa v tejto súvislosti vyjadril pozitívne už v roku 2011 v stanovisku o spoločnom konsolidovanom základe dane z príjmov právnických osôb, Ú. v. EÚ C 24, 28.1.2012, s. 63, a v roku 2017 v stanovisku na tému Spoločný (konsolidovaný) základ dane z príjmov právnických osôb, Ú. v. EÚ C 434, 15.12.2017, s. 58.

19

Spoločný (konsolidovaný) základ dane z príjmov právnických osôb

(20)  Komisia automaticky zruší viazanosť časti rozpočtových prostriedkov, ak neboli využité alebo ak Komisia nedostala žiadnu žiadosť o vyplatenie prostriedkov do konca druhého roka nasledujúceho po roku, v ktorom bol prijatý rozpočtový záväzok (n + 2). Zdroj: Komisia.

20

---

| 6.12.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 440/116 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 440/116

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o osobitných ustanoveniach týkajúcich sa cieľa Európska územná spolupráca (Interreg) podporovaného z Európskeho fondu regionálneho rozvoja a vonkajších finančných nástrojov

[COM(2018) 374 final – 2018/0199 (COD)]

(2018/C 440/19)

| Spravodajca: | Henri MALOSSE |
| --- | --- |

Spravodajca:

Henri MALOSSE

| Konzultácia | Európsky parlament, 11.6.2018,
  Rada Európskej únie, 19.6.2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | Články 178 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 7.9.2018 |
| Prijaté v pléne | 19.9.2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 537 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 196/2/5 |

Konzultácia

Európsky parlament, 11.6.2018,

Rada Európskej únie, 19.6.2018

Právny základ

Články 178 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

7.9.2018

Prijaté v pléne

19.9.2018

Plenárne zasadnutie č.

537

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

196/2/5

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európska územná spolupráca (EÚS) je jedinečný nástroj politiky súdržnosti a predstavuje jeden z mála rámcov, v ktorých sa národné, regionálne a miestne subjekty z rôznych členských štátov systematicky vedú k vykonávaniu spoločných opatrení a k výmene intervenčných stratégii a postupov. Možno povedať, že práve tu nachádzame niečo z európskeho ducha. Napriek mnohým prípadom pridanej hodnoty a investícií podporujúcich rast v rámci projektov, ktoré sa doteraz zrealizovali, výsledky hodnotení ex post v skutočnosti poukazujú na viacero nedostatkov. Nový návrh nariadenia musí tieto nedostatky zohľadniť vo viacerých formách intervencie: |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Zjednodušenie postupov – EHSV žiada, aby sa vykonalo „rázne zjednodušenie“ v súvislosti s veľkosťou projektov. Spolupráca sa opiera najmä o miestne činnosti. Je preto nevyhnutné vykonať potrebné zjednodušenia formulárov a metód hodnotenia projektov, ako aj zaviesť postupy paušalizácie, čo by malo byť kľúčovým prvkom nového programového obdobia. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Finančný rámec – politika súdržnosti je rozhodujúcim prvkom na podporu stratégie Európa 2021 – 2027, ktorý treba prioritne podporovať z technického aj rozpočtového hľadiska. EHSV varuje pred znížením pridelených rozpočtových prostriedkov, ktoré by oslabilo účinnosť, viditeľnosť a publicitu tohto akčného programu. Vyzýva preto Európsky parlament, aby navrhol zvýšenie rozpočtových prostriedkov politiky súdržnosti, najmä na podporu európskej územnej spolupráce. |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | Doplnkovosť – EHSV vyjadruje znepokojenie nad novými pravidlami, na základe ktorých by maximálna miera financovania zo strany EÚ by mohla dosahovať 70 % namiesto 85 %. Žiada, aby sa miera 85 % zachovala v prípade malých projektov, najzraniteľnejších regiónov, ako aj činností občianskej spoločnosti. EHSV takisto podporuje širšie využívanie účasti súkromného sektora a európskeho finančného inžinierstva InvestEUfund, pokiaľ ide o opatrenia na podporu výrobného odvetvia. |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1.4. | Integrácia finančných nástrojov – EHSV žiada Komisiu, aby zaviedla skutočnú stratégiu koordinácie a integrácie svojich rôznych finančných nástrojov dostupných v rámci VFR na roky 2021 – 2027. Vyzýva Komisiu, aby bezodkladne predložila oznámenie na tento účel. Európska územná spolupráca musí predstavovať prednostný rámec na realizáciu tejto nevyhnutnej koordinácie. |
| --- | --- |

1.1.4.

| 1.1.5. | Podpora skutočného partnerstva s občianskou spoločnosťou – Komisia musí uložiť povinnosť zapájať sociálnych partnerov a organizácie občianskej spoločnosti do procesu konzultácií, ako aj do vykonávania opatrení, lebo sa zistilo, že najlepšie výsledky projektov sa dosahujú vďaka zapájaniu občianskej spoločnosti. EHSV odporúča, aby bol každý operačný orgán povinný predložiť plán partnerstva s cieľom zapojiť občiansku spoločnosť a mechanizmus varovania. |
| --- | --- |

1.1.5.

| 1.1.6. | Udržiavať a rozvíjať tematickú koncentráciu. Konštatovanie posunu smerom k tematickej koncentrácii intervenčných a investičných priorít hodnotí EHSV pozitívne, no ešte treba spresniť, ako:






  — | zohľadniť osobitosti oblastí uvedených v článku 174 ZFEÚ (ostrovy, horské oblasti, vidiecke oblasti, aglomerácie atď.) bez toho, aby sa stratila zo zreteľa potreba koncentrácie a záruka viditeľnosti a účinnosti v snahe zamedziť rozptýleniu finančných prostriedkov, |
| --- | --- | --- |

1.1.6.

—

zohľadniť osobitosti oblastí uvedených v článku 174 ZFEÚ (ostrovy, horské oblasti, vidiecke oblasti, aglomerácie atď.) bez toho, aby sa stratila zo zreteľa potreba koncentrácie a záruka viditeľnosti a účinnosti v snahe zamedziť rozptýleniu finančných prostriedkov,

| — | zamerať sa na všetky otázky trvalo udržateľného rozvoja a kroky v oblasti klímy; |
| --- | --- |

—

zamerať sa na všetky otázky trvalo udržateľného rozvoja a kroky v oblasti klímy;

| — | skutočne priblížiť Európu občanom prostredníctvom rozsiahlejšieho pôsobenia na miestnej úrovni. |
| --- | --- |

—

skutočne priblížiť Európu občanom prostredníctvom rozsiahlejšieho pôsobenia na miestnej úrovni.

| 1.1.7. | Oblasť morí a ostrovné územia – vzhľadom na to, že moria sú jediným prostredím ostrovných území, EHSV žiada, aby tieto územia mohli naďalej predkladať projekty v rámci pohraničnej aj územnej spolupráce. V prípade potreby by sa mala stanoviť nová priorita pod názvom „ostrovné územia“ s jasne vymedzeným rozpočtom. |
| --- | --- |

1.1.7.

| 1.1.8. | Makroregionálne stratégie – EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné rozšíriť rozvoj makroregionálnych stratégií na nové oblasti (Stredozemie, Balkán, Karpaty atď.) a zabezpečiť pre ne väčšiu integráciu nových európskych finančných nástrojov. |
| --- | --- |

1.1.8.

| 1.1.9. | Spolupráca so susednými krajinami – EHSV víta vytvorenie jednotného vykonávacieho rámca so susednými/s tretími krajinami. V tejto súvislosti rovnako zdôrazňuje význam prístupu, ktorý umožní využívať súčasne prostriedky EÚS a prostriedky externých európskych fondov. Vyzýva Komisiu, aby v rámci toho zabezpečila otvorenie programov územnej spolupráce pre regióny susedných krajín, a to aj v prípade, že nemajú spoločné hranice s EÚ, s cieľom zabrániť vzniku prerušení v dotknutých krajinách. |
| --- | --- |

1.1.9.

| 1.1.10. | Inovácie – EHSV podporuje návrh prioritnej osi pre inovácie so samostatným rozpočtom a samostatnými postupmi, ktoré umožnia priamy prístup pre neštátne subjekty. EHSV však zdôrazňuje, že inovácie sa musia týkať aj spoločenskej a sociálnej sféry. |
| --- | --- |

1.1.10.

| 1.1.11. | Digitálna zložka európskej územnej spolupráce – v súčasnosti je jednou z hlavných výziev pre aktérov európskej územnej spolupráce byť pripojený. Je potrebné naplánovať prostriedky a iniciatívy na zmenšenie digitálnej priepasti medzi územiami, ako aj medzi mestskými a vidieckymi územnými zložkami regiónov: rozvíjať výmenu skúseností, zmenšiť digitálnu priepasť na jednej strane medzi regiónmi a na druhej strane medzi mestskými a vidieckymi oblasťami. |
| --- | --- |

1.1.11.

| 1.1.11.1. | EHSV preto odporúča, aby sa v období rokov 2021 – 2027 zahrnulo do štruktúry všetkých programov EÚS zohľadnenie digitálnej transformácie a požiadaviek na zvyšovanie zručností. |
| --- | --- |

1.1.11.1.

| 1.1.12. | Zohľadnenie mládeže – zohľadnenie mládeže v Európe je základným prvkom. EHSV navrhuje používať metódy mládežníckych výmen programu Erasmus+ v prípade študentov, učňov, uchádzačov o zamestnanie alebo osôb, ktoré sa dostali do ťažkostí, aby do územnej spolupráce boli zapojení aj mladí ľudia, a to prostredníctvom osobitných programov v oblasti mobility, odbornej prípravy a výučby jazykov. EHSV navrhuje, aby sa do cezhraničných a nadnárodných programov spolupráce začlenili osobitné osi návrhov a intervencií určených mladým ľuďom a realizovaných mladými ľuďmi. |
| --- | --- |

1.1.12.

| 1.1.13. | Opatrenia pre zraniteľné skupiny obyvateľstva a zohľadnenie horizontálnych kritérií – EHSV zdôrazňuje, že je dôležité stanoviť presné pravidlá týkajúce sa miery záväzkov, ktorú treba dodržať, v súlade s horizontálnymi zásadami Spoločenstva, a stanoviť v tomto ohľade minimálnu prahovú hodnotu (10 % pomoci na opatrenie). |
| --- | --- |

1.1.13.

| 1.1.14. | Civilná ochrana a boj proti závažným rizikám – EHSV vyzýva Komisiu, aby zvážila začlenenie tejto zložky ako hlavnej osi územnej spolupráce a aby ju prepojila s novým fondom na obranu a civilnú ochranu, ktorý navrhuje pre VFR na roky 2021 – 2027. |
| --- | --- |

1.1.14.

| 1.1.15. | Propagácia – vzhľadom na to, aké sú programy podporované v rámci EÚS dôležité, EHSV podporí každú iniciatívu na zviditeľnenie s cieľom posilniť ducha európskeho občianstva a zvýšiť povedomie o konkrétnych opatreniach realizovaných s podporou EÚ. Odporúča najmä zriadenie informačných centier v regiónoch využívajúcich programy spolupráce, ideálne v rámci organizácií občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.1.15.

2.   Úvod

2.1.   Územná a pohraničná spolupráca, európsky duch

| 2.1.1. | Uprostred budovania spoločného európskeho priestoru je základným kameňom európskej integrácie európska územná spolupráca (EÚS) (Interreg) vo všetkých svojich zložkách – cezhraničná, nadnárodná a medziregionálna spolupráca, ako aj otvorenosť voči susedným krajinám. Prispieva k tomu, aby sa hranice nestali prekážkami, spája Európanov, pomáha pri riešení spoločných problémov, uľahčuje výmenu nápadov a prínosov a podporuje strategické iniciatívy zamerané na spoločné ciele. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Článok 174 a článok 24 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) tvoria právny rámec, ktorý umožňuje vykonávanie politiky hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti s cieľom znížiť rozdiely medzi úrovňami regionálneho rozvoja, čím podporuje európsku územnú spoluprácu. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.2.1. | V článku 174 sa konkrétne uvádza: „V rámci dotknutých regiónov je potrebné venovať mimoriadnu pozornosť vidieckym regiónom, regiónom zasiahnutým zmenami v priemysle a regiónom závažne a trvalo znevýhodneným prírodnými a demografickými podmienkami, ako sú najsevernejšie regióny s veľmi nízkou hustotou obyvateľstva, ostrovné, cezhraničné a horské regióny.“ EHSV sa domnieva, že tento článok je dostatočným odôvodnením toho, aby sa v rámci EÚS venovala osobitná pozornosť týmto regiónom, a žiada Komisiu a členské štáty, aby na to dohliadli. |
| --- | --- |

2.1.2.1.

| 2.1.3. | EÚS (Interreg) ako prioritný cieľ politiky súdržnosti predstavuje rámec, v ktorom verejné a súkromné vnútroštátne, regionálne a miestne subjekty v členských štátoch vykonávajú kolektívne iniciatívy, vymieňajú si osvedčené postupy a vytvárajú politiky rozvoja v Európe i mimo nej. Napriek tomu, že medzi doteraz realizovanými projektmi možno nájsť mnoho prípadov a príkladov pridanej hodnoty a investícií podporujúcich rast, niektoré nedokonalosti súvisiace s nedostatkami v nastavení rôznych programov neostávajú bez následkov a v rámci nových vyhliadok na roky 2021 – 2027 ich treba preskúmať. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Výsledky hodnotení ex post skutočne poukazujú na niekoľko prvkov:






  — | nedostatky vo funkčnom vymedzení regiónov so zreteľom na článok 174 ZFEÚ, |
| --- | --- | --- |

2.1.4.

—

nedostatky vo funkčnom vymedzení regiónov so zreteľom na článok 174 ZFEÚ,

| — | značné ťažkosti pri vymedzení a vykonávaní koherentnej intervenčnej stratégie spôsobené používaním prístupu zhora nadol (bottom-up) pri určovaní projektov, ktoré sa majú podporiť, |
| --- | --- |

—

značné ťažkosti pri vymedzení a vykonávaní koherentnej intervenčnej stratégie spôsobené používaním prístupu zhora nadol (bottom-up) pri určovaní projektov, ktoré sa majú podporiť,

| — | takmer neexistencia synergie medzi programami Interreg a inými programami Spoločenstva, ktoré by mohli zvýšiť ich účinky v oblasti rozvoja, ako sú najmä programy Erasmus+ a Horizont 2020, Európsky fond pre strategické investície (EFSI), Nástroj na prepájanie Európy a COSME, a vo všeobecnosti príliš slabý vplyv týchto opatrení a ich viditeľnosti na občiansku spoločnosť a na všetky kategórie občanov, najmä na ženy, mladých ľudí, rodiny, ľudí so zdravotným postihnutím a starších ľudí. |
| --- | --- |

—

takmer neexistencia synergie medzi programami Interreg a inými programami Spoločenstva, ktoré by mohli zvýšiť ich účinky v oblasti rozvoja, ako sú najmä programy Erasmus+ a Horizont 2020, Európsky fond pre strategické investície (EFSI), Nástroj na prepájanie Európy a COSME, a vo všeobecnosti príliš slabý vplyv týchto opatrení a ich viditeľnosti na občiansku spoločnosť a na všetky kategórie občanov, najmä na ženy, mladých ľudí, rodiny, ľudí so zdravotným postihnutím a starších ľudí.

| 2.1.5. | Niektoré z týchto aspektov sa zohľadňujú v novom návrhu nariadenia, v ktorom sa posilňujú postupy s cieľom zredukovať regionálne priority vo všetkých európskych regiónoch vrátane tých najvzdialenejších, rozvíjajú nové makroregionálne stratégie a tematické koncentrácie, zdôrazňujú iniciatívy podporujúce inovácie, ako aj viacero ďalších iniciatív, ktoré sú preto predmetom osobitnej analýzy a konkrétnych pripomienok. Viacero dôležitých bodov návrhu Komisie však treba zlepšiť a vyjasniť. |
| --- | --- |

2.1.5.

3.   Prioritné témy odporúčaní EHSV pre Komisiu

| 3.1. | Zjednodušenie postupov – smerom k ráznemu zjednodušeniu – Komisia navrhuje rozsiahly súbor osobitných ustanovení zameraných na zjednodušenie pravidiel nastavenia a riadenia programov na všetkých dotknutých úrovniach: príjemcovia, členské štáty, riadiace orgány, zúčastnené tretie krajiny a Komisia. EHSV môže s týmto prístupu len súhlasiť. Ide však o iniciatívu predkladanú pri príležitosti každého nového programového obdobia. Komisia v tomto postupe dostatočne nepokročila. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | V oblasti zjednodušenia a paušálnych postupov sa v nariadení zavádza paušálne zaobchádzanie s určitými výdavkami ako kľúčový prvok nasledujúceho programového obdobia a ďalej sa rozvíjajú určité premenné, ako sú napríklad náklady na zamestnancov (pre každý projekt do 200 000 EUR: jednorazová platba, bez potreby predloženia faktúr). Komisia tým uznáva potrebu administratívneho zjednodušenia a zdôrazňuje potrebu všeobecnej dohody. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Spolupráca sa opiera najmä o miestne činnosti. Je preto potrebné vytvoriť program, ktorý by bol oveľa otvorenejší občianskej spoločnosti s radikálnejším zjednodušením postupov a zriadením malých informačných a podporných centier. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | EHSV by uvítal, keby sa preskúmala koherentnosť v súvislosti s veľkosťou projektov, aby sa zaviedli potrebné zjednodušenia formulárov a metód hodnotenia projektov a aby sa v prípade administratívnych a riadiacich činností použili minimálne paušálne postupy. „Rázne zjednodušenie“ je nevyhnutné, aby sa predkladatelia projektov mohli sústrediť skôr na výsledky opatrení než na časovo náročné administratívne činnosti. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Treba totiž, ako si to želá Komisia, plne zaviesť do praxe hodnotenie projektov na základe „výsledkov“ a odbremeniť príslušné subjekty od povinnosti neprestajne predkladať správy o činnosti (v súčasnosti každých šesť mesiacov). |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.2. | Finančný rámec – Komisia sa domnieva, že politika súdržnosti a jej dôsledky v rámci EÚS musia zostať základným prvkom finančného balíka. EHSV s týmto stanoviskom súhlasí. Znížením rozpočtových prostriedkov by sa oslabila účinnosť, viditeľnosť a takisto súčasná publicita tohto akčného programu. Zatiaľ bola zvolená možnosť zachovania stabilného rozpočtu v porovnaní s posledným obdobím, a to v kontexte zníženia rozpočtu EÚ približne o 10 %. Táto situácia by mala umožniť zachovanie rovnakej podpory pre programy Interreg, čo je minimum, ale EHSV vyzýva Európsky parlament, aby navrhol podstatné zvýšenie, lebo politický vplyv týchto opatrení a ich vplyv na obyvateľstvo môže byť veľmi veľký za predpokladu, že sa na ne poskytnú významné prostriedky. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | V novom nariadení o európskej územnej spolupráci sa miera spolufinancovania znižuje na 70 % (oproti súčasným 85 %). Podľa Komisie by tento vývoj mal viesť k posilneniu finančnej intervencie jednotlivých štátov a podporiť lepšie podmienky na prevzatie spoluzodpovednosti za projekty. EHSV sa obáva, či toto tzv. opatrenie doplnkovosti nemôže odrádzať od účasti súkromných aktérov a najviac znevýhodnené regióny. Preto požaduje zachovanie miery 85 % pre najzraniteľnejšie regióny v zmysle článku 174 ZFEÚ. Navyše koncentrácia európskych intervencií vždy zabezpečuje ich väčšiu viditeľnosť. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Nové pravidlá pre „malé projekty“ – v novom nariadení sa uvádza jasné vymedzenie spolu s novými opatreniami a zjednodušenými pravidlami: nové vymedzenie technickej pomoci, zrušenie požiadavky podávania výročných správ, prístup založený na paušalizácii v prípade mnohých výdavkových položiek a podmienky pre rýchlejší rozbeh v ďalšom období. EHSV sa domnieva, že tieto iniciatívy sa uberajú správnym smerom. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Pokiaľ ide o administratívne zaťaženie „malých projektov“, EHSV veľmi pozitívne vníma aj perspektívu vytvorenia cezhraničnej inštitúcie, ktorá by okrem jednorazových platieb a paušálnych sadzieb spravovala aj celú administratívu pre súbor „malých projektov“. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | EHSV oceňuje záväzok Komisie maximalizovať účasť súkromných subjektov na programoch územnej spolupráce. EHSV podporuje tento postoj a navrhuje vymedzenie minimálneho prahu účasti neštátnych subjektov (okrem regionálnych orgánov), ako sú súkromné podniky, sociálni partneri, neziskový sektor, štruktúr sociálneho a solidárneho hospodárstva a obchodné komory. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.3. | Partnerstvo s občianskou spoločnosťou – EHSV pripomína, že partnerstvo je základným prostriedkom na zohľadnenie horizontálnych zásad. Všade ho treba zavádzať spolu s občianskou spoločnosťou, so sociálnymi partnermi, s miestnymi orgánmi a subjektmi na podporu sociálneho začlenenia. V tejto súvislosti sa v nariadení stanovuje zahrnutie občianskej spoločnosti do kontrolných výborov. Na stránkach, na ktorých sa poskytujú informácie o vykonávaní a výsledkoch programov, sa takisto plánujú pridávať informácie o nezdaroch a o projektoch, ktoré neplnia svoje záväzky. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Jednoznačne možno konštatovať, že len čo sú miestne orgány určené, majú tendenciu všetko ostatné ignorovať. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Účasť aktérov občianskej spoločnosti sa nesmie obmedzovať len na proces konzultácií. Je dôležité zapojiť ich do vykonávania opatrení a zveriť im v tejto oblasti istú zodpovednosť, a to aj prostredníctvom výberu organizácií občianskej spoločnosti ako riadiacich orgánov. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | EHSV navrhuje, aby riadiaci orgán pre každý program EÚS predložil systém partnerstva, ktorý preukáže zapojenie občianskej spoločnosti do každej fázy prípravy, realizácie a hodnotenia činností. Tento systém by mal zahŕňať mechanizmus varovania, ktorý v prípade nedodržiavania zásady partnerstva umožní aktérom občianskej spoločnosti postúpiť záležitosť príslušnému orgánu. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.4. | Nové rozdelenie prostriedkov na územnú spoluprácu – v novom nariadení o EÚS/Interreg sa opisuje budúci akčný program v piatich oblastiach spolupráce: cezhraničnej, nadnárodnej, medziregionálnej, námornej umožňujúcej intervenciu v najvzdialenejších regiónoch a v oblasti medziregionálnych investícií do inovácií. Tento prístup je koherentný, hoci vyňatie spolupráce zahŕňajúcej oblasť morí z cezhraničnej spolupráce vyvoláva otázky a vzbudzuje veľa obáv medzi subjektmi v príslušných regiónoch. Komisia to odôvodňuje tým, že najmä v rámci námornej spolupráce môže dochádzať k prekrývaniu medzi viacerými cezhraničnými programami, a zaväzuje sa vymedziť komplexný prístup k programom v námorných oblastiach vrátane dvojstrannej spolupráce, ktorý bude mať zásadnejší vplyv. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Otázka oblasti morí a prípad ostrovných území – EHSV sa domnieva, že toto smerovanie týkajúce sa námorného rozmeru možno chápať, pokiaľ ide o kontinentálne územia, ale nie je opodstatnené, pokiaľ ide o ostrovné územia, pre ktoré podľa vymedzenia existujú len námorné hranice. EHSV navyše často vyzýva Komisiu, aby venovala osobitnú pozornosť otázke ostrovov, ktoré sa musia vyrovnať so zjavnými štrukturálnymi znevýhodneniami uznanými v článku 174 ZFEÚ. EHSV preto navrhuje, aby sa činnosti európskej spolupráce medzi ostrovmi opäť začlenili do cezhraničnej spolupráce a/alebo aby sa z nich stala 6. kategória s osobitným rozpočtom, najmä v prospech skupín ostrovov patriacich do rovnakej morskej oblasti, na podporu výmeny skúseností. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Osobitné otvorenie sa inováciám – v záujme rozvoja projektov na celom európskom území sa navrhuje nová osobitná línia fungujúca na základe výzvy na predkladanie návrhov s cieľom zájsť ďalej, než to umožňuje len výmena osvedčených postupov, a pokročiť smerom ku kompletným programom výskumu spojeného s praxou (11 % z rozpočtu na program Interreg). EHSV podporuje tento prístup za predpokladu, že zahŕňa aj spoločenské a sociálne inovácie, v prípade ktorých môže mať spolupráca medzi územiami veľmi veľký vplyv na dotknuté obyvateľstvo a umožňuje priamu účasť neštátnych subjektov (výskumníci, podniky, občianska spoločnosť). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Otvorenosť najvzdialenejším regiónom – Komisia navrhuje prijať nové opatrenia, ktoré umožnia týmto regiónom vzhľadom na ich osobitné postavenie spolupracovať, pričom odkazuje na svoje oznámenie s názvom Silnejšie a obnovené strategické partnerstvo s najvzdialenejšími regiónmi EÚ (1). Pôjde o zložku spolupráce pre najvzdialenejšie regióny, medzi týmito regiónmi a ich susedmi (3,2 % v rámci rozpočtu programu Interreg). Toto jasne identifikované ustanovenie je zaujímavé, no mala by sa zabezpečiť aj ľahká mobilizácia prostriedkov EÚ pre tretie krajiny susediace s najvzdialenejšími regiónmi (najmä pokiaľ ide o Európsky rozvojový fond, ERF) na dokončenie týchto opatrení, ktorá v súčasnosti zabezpečená nie je. EHSV požaduje formálne ustanovenú a naplánovanú koordinovanú interakciu medzi programom Interreg a ERF. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Spolupráca s tretími krajinami – EHSV považuje za pozitívne, že v nepokojnom medzinárodnom kontexte by sa mal odteraz zaviesť rovnaký rámec pre opatrenia, do ktorých sú zapojené susedné krajiny mimo Európskej únie. Pokiaľ ide o susedné krajiny, mala by sa lepšie využiť existujúca možnosť pre nepohraničné regióny týchto krajín zapájať sa do činností nadnárodnej spolupráce s cieľom predchádzať rozdielom v týchto krajinách, kde sú regióny hraničiace s EÚ zvýhodnené. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Nové smery uvažovania

| 4.1. | Rozvoj tematickej koncentrácie – EHSV sa zasadzuje za to, aby sa programy zameriavali na činnosti spojené s prioritami Európskej únie, ako sa vymedzujú v návrhu VFR na roky 2021 – 2027 (inovácie, výskum, ekologickejšia Európa – energetika, obehové hospodárstvo atď. –, prepojená Európa – doprava, poľnohospodárstvo atď. –, sociálnejšia Európa – ESF, EFRR, vzdelávanie, zdravie atď. –, lokálnejšia Európa prostredníctvom rozvojových stratégií na miestnej úrovni), ako aj na osobitné ciele stanovené v nariadení v sociálnej oblasti a v oblasti vzdelávania a zdravotnej starostlivosti. Osobitná pozornosť by sa preto mala venovať stratégiám miestneho rozvoja, na ktorých sa podieľajú všetci aktéri z radov občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | V rámci tematickej koncentrácie je nevyhnutné, aby sa otázka trvalo udržateľného rozvoja a opatrení v oblasti klímy, obehového hospodárstva a energie z obnoviteľných zdrojov stala stredobodom všetkých tém a aby sa výslovne zohľadnila. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.2. | Makroregionálne stratégie – makroregionálne stratégie (Baltské more, Dunaj, oblasť Álp, Jadranské a Iónske more) sa vo všeobecnosti považujú za úspešné. EÚS predstavuje mimoriadnu hodnotu vzhľadom na svoju schopnosť vytvárať vhodné podmienky na uplatňovanie makroregionálnych rozvojových stratégií, a to na základe:






  — | existencie vysokého stupňa cezhraničných interakcií, |
| --- | --- | --- |

4.2.

—

existencie vysokého stupňa cezhraničných interakcií,

| — | súladu medzi financovaním a strategickými prioritami intervencie. |
| --- | --- |

—

súladu medzi financovaním a strategickými prioritami intervencie.

| 4.2.1. | Tieto ustanovenia umožnia posilnenie programov spolupráce, najmä pokiaľ ide o nadnárodnú a námornú spoluprácu. Bolo by užitočné, keby sa rozvinul experiment v rámci makroregionálnej stratégie pre (západné a východné) Stredozemie spolu so stratégiami pre morské oblasti zavedenými v rámci námorných opatrení EÚ, ako aj prostredníctvom makroregionálnej stratégie týkajúcej sa horských masívov juhovýchodnej Európy (Karpaty a Balkán), ktoré v obidvoch prípadoch siahajú až do tretích krajín. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.3. | Digitálna zložka európskej územnej spolupráce – v súčasnosti je jednou z hlavných výziev pre európsku územnú spoluprácu byť pripojený. Je potrebné navrhnúť spôsoby a iniciatívy na zmenšenie digitálnej priepasti medzi územiami, ako aj medzi mestskými a vidieckymi územnými zložkami regiónov. Rozvoj digitalizácie súvisí s viacerými výzvami: |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Technická a hospodárska výzva pre rozvoj území. Digitálne technológie prinášajú veľké možnosti pre rozvoj území v rámci nového priemyselného vývoja, prostredníctvom spoločnosti založenej na spolupráci, vzniku nových druhov spolupráce v oblasti zamestnania a nových spôsobov zhodnocovania miestnych zdrojov. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Veľká sociálna výzva, ktorá prispieva k rozvoju zručností obyvateľstva a území. Cieľom je rozvíjať investície do zručností a osvojiť si používanie technológií a nedovoliť, aby sa digitálna sociálna priepasť prehlbovala. Rozvojom digitalizácie sa vytvárajú nové formy diskriminácie, ktoré pramenia najmä z možností prístupu chudobného obyvateľstva k vybaveniu, z dôvodov životnej úrovne a kultúrnych aspektov súvisiacich s úrovňou vzdelania a s vekom. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Treba brať ohľad na to, že „digitalizácia“ môže tak uľahčovať prístup k právam, ako byť zároveň ďalším faktorom vylúčenia určitých kategórií verejnosti. Už len tento samotný fakt vedie EHSV k tomu, že žiada Komisiu, aby v rámci činností EÚS zohľadnila pedagogický prístup koordinovaný s aktérmi z daného územia. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Okrem toho EHSV navrhuje, aby sa významná časť inovačných činností venovala digitalizácii prostredníctvom osobitných výziev na predkladanie návrhov vrátane výmeny skúseností a spolupráce v tejto súvislosti na jednotlivých územiach, pričom prioritou by malo byť začlenenie najchudobnejších a najzraniteľnejších skupín obyvateľstva. Toto začlenenie je pre územia dôležité z hľadiska nového priemyselného vývoja, spoločnosti založenej na spolupráci, vzniku nových druhov spolupráce v oblasti zamestnania a nových spôsobov zhodnocovania miestnych zdrojov. Komisia predložila návrh rozpočtu na obdobie rokov 2021 – 2027. Zahŕňa tento návrh v dostatočnej miere aj digitálny aspekt? Ak nie, nie je primeraný. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Digitálne technológie a umelá inteligencia – je nevyhnutné, aby sa Komisia vybavila digitálnymi nástrojmi a umelou inteligenciou na vykonávanie a hodnotenie budúcich programov (big data, nové technológie a investície fondov). |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | Podľa samotnej Komisie je hodnotenie vplyvu opatrení a programov EÚ otázkou „mentálneho nastavenia“. Výsledky projektu môžu byť často menej dôležité než spôsob ich dosiahnutia a je ťažké nájsť vhodné ukazovatele (nielen kvantitatívne, ale aj kvalitatívne), na základe ktorých by sa to posúdilo. |
| --- | --- |

4.3.6.

| 4.3.7. | EHSV dôrazne nabáda Komisiu, aby hľadala lepšie ukazovatele na hodnotenie okamžitých výsledkov a vplyvu programov a projektov. |
| --- | --- |

4.3.7.

| 4.4. | Zohľadnenie mládeže – zohľadnenie mládeže v Európe je základným prvkom. EHSV navrhuje používať metódy mládežníckych výmen programu Erasmus+ v prípade študentov stredných škôl, učňov, uchádzačov o zamestnanie alebo osôb, ktoré sa dostali do ťažkostí, aby územná spolupráca zabezpečila integráciu mladých ľudí prostredníctvom osobitných programov v oblasti mobility, najmä v záujme odbornej prípravy a výučby jazykov. Úvahy EHSV sa opierajú o viacero možností, ktoré si navzájom neprotirečia a ktoré by mali prispieť k tomu, aby územie vo vzťahu k mladým ľuďom nadobudlo zmysel. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | EHSV navrhuje, aby sa vyčlenilo isté percento z finančných prostriedkov EÚS na činnosti rozvíjané mladými ľuďmi a pre mladých ľudí. Komisia by zároveň v rámci budúceho programu Erasmus+ po roku 2021 mohla zvoliť možnosť venovať časť programov Erasmus+ iniciatívam zameraným na vymedzené územné oblasti. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Na druhej strane by sa 10 % z jednej alebo viacerých zložiek programu Interreg malo venovať na mobilitu typu Erasmus a rovnaké percento prostriedkov by sa malo vyčleniť na projekty riadené v rámci programu Erasmus+, ktoré sa organizujú v európskych priestoroch. Prioritou by mohli byť regióny, ktoré začínajú skutočne existovať, napríklad makroregión Stredozemia a/alebo, pokusne, regióny v procese vzniku a rozvoja, ako je napríklad makroregión východného Stredozemia. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Je preto nevyhnutné, aby sa do cezhraničných a nadnárodných programov spolupráce začlenili jedna alebo viaceré osobitné osi návrhov a intervencií určených mladým ľuďom a realizovaných mladými ľuďmi. Tieto osi by mali umožňovať a podporovať prechod od jednoduchých kultúrnych výmen k zhodnocovaniu činností týkajúcich sa iných kategórií, než sú tradiční príjemcovia programu Erasmus+: mládežníckych hnutí a vytvárania združení na boj proti sociálnemu vylúčeniu a sociálnej nerovnosti, ako aj na začlenenie najzraniteľnejších osôb (osôb so zdravotným postihnutím), opatrení v oblasti klímy, iniciatív na podporu prijímania migrujúcich utečencov alebo akejkoľvek inej otázky v oblasti vzdelávania a solidarity. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.5. | Opatrenia v prospech zraniteľných skupín obyvateľstva a zohľadnenie horizontálnych kritérií – pokiaľ ide o zohľadnenie zraniteľných skupín obyvateľstva na všetkých úrovniach navrhovania a vykonávania programov spolupráce, najmä na úrovni výberu projektov, Komisia jasne zdôrazňuje povinnosť rešpektovať horizontálne zásady Spoločenstva. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | Natíska sa tu však otázka predpisov v tejto súvislosti, v rámci EÚS, ktoré nestanovujú kvóty. EHSV navrhuje stanoviť minimálnu prahovú hodnotu pre pohraničnú spoluprácu (10 %). |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.6. | Civilná ochrana a boj proti závažným rizikám. Táto zložka, ktorá je súčasťou nového európskeho fondu na obranu a civilnú ochranu, ktorý navrhuje Komisia pre VFR na roky 2021 – 2027, je hlavnou osou, ktorá má vplyv na územnú spoluprácu. Myslí sa tu napríklad na prevenciu a boj proti lesným požiarom v Stredozemí alebo na záplavy v severnejších regiónoch. Ide tu o otázku, v rámci ktorej je cezhraničná spolupráca jasnou nevyhnutnosťou a ktorá sa priamo dotýka životov občanov. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | EHSV preto odporúča, aby sa v rámci EÚS venovala tomuto osobitná pozornosť s možnosťou koordinácie medzi viacerými fondmi a aby sa orgánom zodpovedným za programy adresovali presné odporúčania s cieľom oboznámiť ich s výzvami a príležitosťami, ktoré táto otázka prináša pre ich územia. Na túto tému by sa mohli rozbehnúť výzvy na predkladanie demonštračných projektov s cieľom podnietiť súťaž medzi regiónmi. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.7. | Integrácia rôznych európskych nástrojov: EHSV sa domnieva, že tento návrh dostatočne nezahŕňa príležitosti na synergie medzi EÚS a inými súčasnými alebo budúcimi finančnými nástrojmi EÚ, najmä pokiaľ ide o mládežnícke výmeny, digitálne siete a agendu, výskum a vývoj, investície, civilnú ochranu a boj proti závažným rizikám. Žiada Komisiu, aby to napravila. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.7.1. | EÚS tvorí vhodný rámec na zabezpečenie komplementárnosti rôznych európskych nástrojov podľa potrieb praxe:






  — | investície malých a stredných podnikov, ak sa podarí úspešne skombinovať intervencie programu Interreg s intervenciami nového fondu InvestEuFund, ktorý navrhla Komisia vo VFR na roky 2021 – 2027, |
| --- | --- | --- |

4.7.1.

—

investície malých a stredných podnikov, ak sa podarí úspešne skombinovať intervencie programu Interreg s intervenciami nového fondu InvestEuFund, ktorý navrhla Komisia vo VFR na roky 2021 – 2027,

| — | siete (infraštruktúrne, digitálne, energetické) s Nástrojom na prepájanie Európy, |
| --- | --- |

—

siete (infraštruktúrne, digitálne, energetické) s Nástrojom na prepájanie Európy,

| — | vonkajšie činnosti (ERF, susedská politika), |
| --- | --- |

—

vonkajšie činnosti (ERF, susedská politika),

| — | finančné prostriedky na civilnú ochranu, |
| --- | --- |

—

finančné prostriedky na civilnú ochranu,

| — | Erasmus+, |
| --- | --- |

—

Erasmus+,

| — | Horizont Európa (súčasný program Horizont 2020), |
| --- | --- |

—

Horizont Európa (súčasný program Horizont 2020),

| — | LIFE (ochrana životného prostredia a klímy), |
| --- | --- |

—

LIFE (ochrana životného prostredia a klímy),

| — | Európsky sociálny fond, |
| --- | --- |

—

Európsky sociálny fond,

....

| 4.7.2. | Návrhy Komisie zostávajú v tejto súvislosti nejasné. EHSV vyzýva Komisiu, aby v rámci návrhov VFR na roky 2021 – 2027 predložila oznámenie o integrácii svojich finančných nástrojov. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.8. | Propagácia – Interreg je jedným z hlavných spôsobov, ako posilniť ducha európskeho občianstva Teraz nastal čas na zviditeľnenie, aby sa zvýšila informovanosť o činnosti EÚ. Komisia musí o využívaní a úspechoch programu Interreg informovať prostredníctvom jednoduchej publikácie a propagačnej kampane. Cieľom je, aby sa občania oboznámili s konkrétnymi opatreniami realizovanými s podporou EÚ. Vzhľadom na dôležitosť tejto témy EHSV navrhuje, aby sa zriadili centrá pre poskytovanie informácií a pohraničnú alebo územnú spoluprácu, ktoré by sa touto témou zaoberali a ktoré by sa mali ideálne nachádzať v organizáciách občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

4.8.

V Bruseli 19. septembra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2017) 623 final.

1

---

| 6.12.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 440/124 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 440/124

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o mechanizme riešenia právnych a administratívnych prekážok v cezhraničnom kontexte

[COM(2018) 373 final – 2018/0198 (COD)]

(2018/C 440/20)

| Spravodajca: | Etele BARÁTH |
| --- | --- |

Spravodajca:

Etele BARÁTH

| Konzultácia | Európsky parlament, 11/06/2018
  Rada Európskej únie, 19/06/2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | články 175 a 304 ZFEÚ |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 7. 9. 2018 |
| Prijaté v pléne | 19. 9. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 537 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 195/1/3 |

Konzultácia

Európsky parlament, 11/06/2018

Rada Európskej únie, 19/06/2018

Právny základ

články 175 a 304 ZFEÚ

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

7. 9. 2018

Prijaté v pléne

19. 9. 2018

Plenárne zasadnutie č.

537

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

195/1/3

1.   Závery a odporúčania

Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta návrh Európskej komisie týkajúci sa mechanizmu na riešenie cezhraničných právnych a administratívnych prekážok (ďalej len ako „mechanizmus“). Nazdáva sa, že obsah návrhu odráža nový prístup, môže posilniť spoluprácu jednotlivých členských štátov na základe subsidiarity a prispieť k vyváženejšiemu a udržateľnému spoločensko-hospodárskemu rozvoju pohraničných regiónov, ako aj k rastu HDP v EÚ. |
| --- | --- |

1.1.

EHSV víta návrh Európskej komisie týkajúci sa mechanizmu na riešenie cezhraničných právnych a administratívnych prekážok (ďalej len ako „mechanizmus“). Nazdáva sa, že obsah návrhu odráža nový prístup, môže posilniť spoluprácu jednotlivých členských štátov na základe subsidiarity a prispieť k vyváženejšiemu a udržateľnému spoločensko-hospodárskemu rozvoju pohraničných regiónov, ako aj k rastu HDP v EÚ.

| 1.2. | EHSV považuje za odôvodnenú argumentáciu návrhu, podľa ktorej síce v súčasnosti existujú viaceré inštitucionálne nástroje na podporu pohraničných regiónov (napr. Interreg, EZÚS), no tieto regióny nemajú vhodné právomoci na to, aby mohli takéto právne kroky realizovať. |
| --- | --- |

1.2.

EHSV považuje za odôvodnenú argumentáciu návrhu, podľa ktorej síce v súčasnosti existujú viaceré inštitucionálne nástroje na podporu pohraničných regiónov (napr. Interreg, EZÚS), no tieto regióny nemajú vhodné právomoci na to, aby mohli takéto právne kroky realizovať.

| 1.3. | EHSV zastáva názor, že návrh nariadenia môže prispieť k odstráneniu historických prekážok, k šíreniu zaužívanej európskej praxe a posilneniu európskeho občianstva. |
| --- | --- |

1.3.

EHSV zastáva názor, že návrh nariadenia môže prispieť k odstráneniu historických prekážok, k šíreniu zaužívanej európskej praxe a posilneniu európskeho občianstva.

| 1.4. | EHSV povzbudzuje Európsku komisiu, aby objasnila všetky otázky vyvolávajúce právnu neistotu v záujme toho, aby postup, ktorý sa zdá byť zložitým a nadmerne zabezpečeným, neodrádzal tých, ktorým sú tieto právne predpisy potenciálne určené. Je nevyhnutné jednoznačne určiť, akým spôsobom možno podporiť spoluprácu dvoch susedných členských štátov, ktoré majú o projekte odlišné predstavy alebo ktorých prístupy sú vo všeobecnosti rozdielne. |
| --- | --- |

1.4.

EHSV povzbudzuje Európsku komisiu, aby objasnila všetky otázky vyvolávajúce právnu neistotu v záujme toho, aby postup, ktorý sa zdá byť zložitým a nadmerne zabezpečeným, neodrádzal tých, ktorým sú tieto právne predpisy potenciálne určené. Je nevyhnutné jednoznačne určiť, akým spôsobom možno podporiť spoluprácu dvoch susedných členských štátov, ktoré majú o projekte odlišné predstavy alebo ktorých prístupy sú vo všeobecnosti rozdielne.

| 1.5. | EHSV zdôrazňuje, že je dôležité trvalo monitorovať správne uplatňovanie ustanovení nariadenia, keďže nariadenie neupravuje riešenia, ale samotný proces, a môže ponúknuť rámec pre nespočetné možnosti spolupráce. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV zdôrazňuje, že je dôležité trvalo monitorovať správne uplatňovanie ustanovení nariadenia, keďže nariadenie neupravuje riešenia, ale samotný proces, a môže ponúknuť rámec pre nespočetné možnosti spolupráce.

| 1.6. | Výhodou návrhu nariadenia je, že harmonizuje, avšak nezjednocuje, a preto je aj vymedzenie jeho územnej pôsobnosti dôležitým prvkom jeho uplatniteľnosti (pozri bod 2.7.4). |
| --- | --- |

1.6.

Výhodou návrhu nariadenia je, že harmonizuje, avšak nezjednocuje, a preto je aj vymedzenie jeho územnej pôsobnosti dôležitým prvkom jeho uplatniteľnosti (pozri bod 2.7.4).

| 1.7. | Legislatívny rámec okrem toho vychádza zo zásady, že daný problém možno riešiť uplatnením právnych predpisov platných na druhej strane hranice. V mnohých prípadoch však takýto prístup nie je možný: môže nastať situácia, že ani na jednej strane neexistuje taký právny predpis, ktorý by pomohol riešiť daný problém. Riešenie by sa v takomto prípade mohlo prijať na základe modelu z tretej krajiny. Treba ponúknuť mechanizmus, ktorý by sa uplatnil v takomto prípade. |
| --- | --- |

1.7.

Legislatívny rámec okrem toho vychádza zo zásady, že daný problém možno riešiť uplatnením právnych predpisov platných na druhej strane hranice. V mnohých prípadoch však takýto prístup nie je možný: môže nastať situácia, že ani na jednej strane neexistuje taký právny predpis, ktorý by pomohol riešiť daný problém. Riešenie by sa v takomto prípade mohlo prijať na základe modelu z tretej krajiny. Treba ponúknuť mechanizmus, ktorý by sa uplatnil v takomto prípade.

| 1.8. | EHSV víta koordináciu Európskej komisie a počíta s cezhraničnými koordinačnými miestami s cieľom šíriť existujúce osvedčené postupy (cezhraničné programy atď.) a zasadzovať iniciatívy do územného kontextu (napr. súlad s integrovanými makroregionálnymi stratégiami pre rozvoj miest). Navrhuje, aby sa na tento účel využili odborné znalosti a koordinačné schopnosti organizácií občianskej spoločnosti (pozri bod 2.14.2). |
| --- | --- |

1.8.

EHSV víta koordináciu Európskej komisie a počíta s cezhraničnými koordinačnými miestami s cieľom šíriť existujúce osvedčené postupy (cezhraničné programy atď.) a zasadzovať iniciatívy do územného kontextu (napr. súlad s integrovanými makroregionálnymi stratégiami pre rozvoj miest). Navrhuje, aby sa na tento účel využili odborné znalosti a koordinačné schopnosti organizácií občianskej spoločnosti (pozri bod 2.14.2).

| 1.9. | Návrh nariadenia môže prispieť k ďalšiemu posilňovaniu európskej inovatívnej a zodpovednej verejnej správy, no v záujme zisťovania možností cezhraničnej spolupráce považuje EHSV za potrebné, aby sa pre príslušné strany ustanovila povinnosť informovať, resp. navrhuje, aby sa prostredníctvom príležitostí, ktoré ponúka elektronická správa vecí verejných, podporila a zatraktívnila účasť na týchto procesoch. |
| --- | --- |

1.9.

Návrh nariadenia môže prispieť k ďalšiemu posilňovaniu európskej inovatívnej a zodpovednej verejnej správy, no v záujme zisťovania možností cezhraničnej spolupráce považuje EHSV za potrebné, aby sa pre príslušné strany ustanovila povinnosť informovať, resp. navrhuje, aby sa prostredníctvom príležitostí, ktoré ponúka elektronická správa vecí verejných, podporila a zatraktívnila účasť na týchto procesoch.

| 1.10. | EHSV navrhuje zohľadniť skutočnosť, že medzi potenciálnymi iniciujúcimi aktérmi môže byť značná nerovnováha, ktorú treba vyvážiť podpornými opatreniami zameranými na zapájanie partnerov s menej výhodným východiskovým postavením. |
| --- | --- |

1.10.

EHSV navrhuje zohľadniť skutočnosť, že medzi potenciálnymi iniciujúcimi aktérmi môže byť značná nerovnováha, ktorú treba vyvážiť podpornými opatreniami zameranými na zapájanie partnerov s menej výhodným východiskovým postavením.

| 1.11. | Pokiaľ ide o cezhraničné legislatívne iniciatívy a prax, treba zabrániť možnej regresii. Osobitne treba dbať na to, aby ani jedna zo strán neutrpela ujmu a neniesla negatívne dôsledky spolupráce. |
| --- | --- |

1.11.

Pokiaľ ide o cezhraničné legislatívne iniciatívy a prax, treba zabrániť možnej regresii. Osobitne treba dbať na to, aby ani jedna zo strán neutrpela ujmu a neniesla negatívne dôsledky spolupráce.

2.   Všeobecné pripomienky

Všeobecné pripomienky

| 2.1. | EHSV víta iniciatívy, ktoré podporujú odstraňovanie prekážok jednotného trhu, resp. podporujú presadzovanie štyroch základných slobôd (1). EHSV sa domnieva, že návrh na vytvorenie cezhraničného mechanizmu, ktorý je výsledkom úspešnej práce luxemburského predsedníctva Rady EÚ, predstavuje ďalší krok týmto smerom. |
| --- | --- |

2.1.

EHSV víta iniciatívy, ktoré podporujú odstraňovanie prekážok jednotného trhu, resp. podporujú presadzovanie štyroch základných slobôd (1

| 2.2. | Európska únia má 40 vnútrozemských pohraničných regiónov, ktoré predstavujú 40 % územia EÚ a v ktorých žije takmer 30 % jej obyvateľov. Denne prechádza cez hranice za prácou 1,3 milióna pracovníkov (2). |
| --- | --- |

2.2.

Európska únia má 40 vnútrozemských pohraničných regiónov, ktoré predstavujú 40 % územia EÚ a v ktorých žije takmer 30 % jej obyvateľov. Denne prechádza cez hranice za prácou 1,3 milióna pracovníkov (2

| 2.3. | Prekračovanie hraníc môže naďalej spôsobovať ťažkosti, pokiaľ ide o zamestnanie, zlepšovanie zdravotnej starostlivosti, využívanie služieb štátnych inštitúcií a poskytovanie núdzovej pomoci. Závažným problémom môže byť neuznávanie daňových režimov, dôchodkových práv a ostatných práv a noriem, ako aj absencia záchranných služieb. Väčšina pretrvávajúcich prekážok vyplýva z rozdielnych vnútroštátnych predpisov, nekompatibilných administratívnych postupov alebo jednoducho z chýbajúceho spoločného územného plánovania na obidvoch stranách hranice (3). |
| --- | --- |

2.3.

Prekračovanie hraníc môže naďalej spôsobovať ťažkosti, pokiaľ ide o zamestnanie, zlepšovanie zdravotnej starostlivosti, využívanie služieb štátnych inštitúcií a poskytovanie núdzovej pomoci. Závažným problémom môže byť neuznávanie daňových režimov, dôchodkových práv a ostatných práv a noriem, ako aj absencia záchranných služieb. Väčšina pretrvávajúcich prekážok vyplýva z rozdielnych vnútroštátnych predpisov, nekompatibilných administratívnych postupov alebo jednoducho z chýbajúceho spoločného územného plánovania na obidvoch stranách hranice (3

| 2.4. | Pohraničné regióny však vo všeobecnosti majú menšiu hospodársku výkonnosť ako ostatné regióny v danom členskom štáte. Prístup k verejným službám, ako sú nemocnice a univerzity, je v pohraničných regiónoch väčšinou horší. Obyvatelia žijúci v pohraničných regiónoch, resp. podniky a orgány, ktoré tu pôsobia, čelia z dôvodu rozdielnych administratívnych a právnych systémov osobitným ťažkostiam. Výskumní pracovníci technickej univerzity v Miláne preukázali, že odstránením administratívnych prekážok by sa HDP EÚ zvýšil približne o 8 % (4). |
| --- | --- |

2.4.

Pohraničné regióny však vo všeobecnosti majú menšiu hospodársku výkonnosť ako ostatné regióny v danom členskom štáte. Prístup k verejným službám, ako sú nemocnice a univerzity, je v pohraničných regiónoch väčšinou horší. Obyvatelia žijúci v pohraničných regiónoch, resp. podniky a orgány, ktoré tu pôsobia, čelia z dôvodu rozdielnych administratívnych a právnych systémov osobitným ťažkostiam. Výskumní pracovníci technickej univerzity v Miláne preukázali, že odstránením administratívnych prekážok by sa HDP EÚ zvýšil približne o 8 % (4

| 2.5. | Vzhľadom na sociálny aspekt tejto výzvy považuje EHSV za osobitne dôležité vytvoriť mechanizmy, ktoré odstránia administratívne prekážky a umožnia občanom slobodnú voľbu zamestnania, a tiež podporia rozvoj infraštruktúry a služieb vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

2.5.

Vzhľadom na sociálny aspekt tejto výzvy považuje EHSV za osobitne dôležité vytvoriť mechanizmy, ktoré odstránia administratívne prekážky a umožnia občanom slobodnú voľbu zamestnania, a tiež podporia rozvoj infraštruktúry a služieb vo verejnom záujme.

| 2.6. | Prístup zvolený v návrhu, ktorého cieľom je ďalej znižovať administratívne náklady v prospech podnikov, ako aj zamestnancov, treba privítať aj z hospodárskeho hľadiska. |
| --- | --- |

2.6.

Prístup zvolený v návrhu, ktorého cieľom je ďalej znižovať administratívne náklady v prospech podnikov, ako aj zamestnancov, treba privítať aj z hospodárskeho hľadiska.

| 2.7. | V dôsledku svojej okrajovej polohy sú pohraničné regióny z hospodárskeho aj spoločenského hľadiska často v nevýhodnejšej pozícii (5). Takáto iniciatíva môže pozitívne prispieť k posilneniu územnej súdržnosti, ktorej cieľom je zabezpečiť harmonický rozvoj všetkých regiónov, ako aj umožniť, aby občania žijúci v týchto regiónoch mohli optimálne využívať ich danosti. EHSV sa v súlade s Lisabonskou zmluvou (6) domnieva, že takáto rôznorodosť sa môže stať výhodou, ktorá prispeje k udržateľnému rozvoju Európskej únie ako celku. |
| --- | --- |

2.7.

V dôsledku svojej okrajovej polohy sú pohraničné regióny z hospodárskeho aj spoločenského hľadiska často v nevýhodnejšej pozícii (5

6

| 2.7.1. | EHSV ľutuje, že Komisia neiniciovala participatívny proces, na základe ktorého by sa vytvorila zastrešujúca a integrovaná stratégia pre trvalo udržateľnú Európu do roku 2030 a po tomto období (7). Je preto mimoriadne dôležité, aby sa nový mechanizmus uviedol do kontextu: EHSV sa domnieva, že úlohou nových cezhraničných koordinačných miest je okrem právnej harmonizácie aj začlenenie iniciatív do rôznych územných procesov. |
| --- | --- |

2.7.1.

EHSV ľutuje, že Komisia neiniciovala participatívny proces, na základe ktorého by sa vytvorila zastrešujúca a integrovaná stratégia pre trvalo udržateľnú Európu do roku 2030 a po tomto období (7

| 2.7.2. | Tieto územné procesy zahŕňajú o. i. územné stratégie na rôznych úrovniach (napr. makroregionálne stratégie a stratégie pre rozvoj miest), resp. skúsenosti s európskymi územnými programami spolupráce, s osobitným zreteľom na skúsenosti s cezhraničnými programami a na ich výsledky. |
| --- | --- |

2.7.2.

Tieto územné procesy zahŕňajú o. i. územné stratégie na rôznych úrovniach (napr. makroregionálne stratégie a stratégie pre rozvoj miest), resp. skúsenosti s európskymi územnými programami spolupráce, s osobitným zreteľom na skúsenosti s cezhraničnými programami a na ich výsledky.

| 2.7.3. | Osobitne silnou stránkou aktuálneho znenia návrhu je, že na rozdiel od predchádzajúcej predstavy nevylučuje možnosť námornej spolupráce (atým umožňuje, aby bol nástroj aplikovateľný na dynamickú námornú spoluprácu rozvíjajúcu sa napr. v rámci širšej oblasti Kodane, medzi Helsinkami a Tallinnom, alebo pokiaľ ide o súčasné zintenzívňujúce sa taliansko-chorvátske vzťahy). |
| --- | --- |

2.7.3.

Osobitne silnou stránkou aktuálneho znenia návrhu je, že na rozdiel od predchádzajúcej predstavy nevylučuje možnosť námornej spolupráce (atým umožňuje, aby bol nástroj aplikovateľný na dynamickú námornú spoluprácu rozvíjajúcu sa napr. v rámci širšej oblasti Kodane, medzi Helsinkami a Tallinnom, alebo pokiaľ ide o súčasné zintenzívňujúce sa taliansko-chorvátske vzťahy).

| 2.7.4. | Hoci sa v návrhu právnych predpisov jeho územný rozsah pôsobnosti určuje na úrovni NUTS 3, stanovuje sa v ňom, že uplatňovanie mechanizmu sa musí sústrediť na čo najmenšie preukázateľné územné celky, čo treba privítať. Je však dôležité, aby sa v nariadení zohľadňovali tie prípady, keď územná pôsobnosť musí presahovať navrhované administratívne hranice (napr. rádiové frekvencie sanitiek musia pochopiteľne fungovať na rozsiahlejšom území). |
| --- | --- |

2.7.4.

Hoci sa v návrhu právnych predpisov jeho územný rozsah pôsobnosti určuje na úrovni NUTS 3, stanovuje sa v ňom, že uplatňovanie mechanizmu sa musí sústrediť na čo najmenšie preukázateľné územné celky, čo treba privítať. Je však dôležité, aby sa v nariadení zohľadňovali tie prípady, keď územná pôsobnosť musí presahovať navrhované administratívne hranice (napr. rádiové frekvencie sanitiek musia pochopiteľne fungovať na rozsiahlejšom území).

| 2.8. | Ako to vyplýva aj z návrhu rozpočtu EÚ, ochrana životného prostredia sa v súčasnosti stala nespochybniteľnou prioritou: Európska komisia navrhuje zvýšiť financovanie opatrení v oblasti životného prostredia a klímy (8). Je zrejmé, že treba privítať všetky snahy o dosiahnutie jednotného prístupu k európskemu ekosystému umožňujúcemu ochranu prírody. |
| --- | --- |

2.8.

Ako to vyplýva aj z návrhu rozpočtu EÚ, ochrana životného prostredia sa v súčasnosti stala nespochybniteľnou prioritou: Európska komisia navrhuje zvýšiť financovanie opatrení v oblasti životného prostredia a klímy (8

| 2.9. | V súlade s oznámením Európskej komisie na tému Podpora rastu a súdržnosti v pohraničných regiónoch EÚ (9) (v ktorom sa prostredníctvom desiatich návrhov poukazuje na spôsoby, ktorými by EÚ a jej členské štáty mohli redukovať zložitosť a trvanie cezhraničných interakcií a znižovať ich náklady, resp. stimulovať integráciu služieb pozdĺž vnútorných hraníc) sa EHSV domnieva, že spolupráca musí prekročiť rámec právnej harmonizácie (podpora viacjazyčnosti atď.). |
| --- | --- |

2.9.

V súlade s oznámením Európskej komisie na tému Podpora rastu a súdržnosti v pohraničných regiónoch EÚ

9

| 2.10. | Existujú však obavy, že zavedenie mechanizmu na dobrovoľnom základe povedie v európskej právnej praxi a administratívnej štruktúre k ďalšej fragmentácii, ako aj k tomu, že v praxi môžu vzniknúť výrazné rozdiely medzi rozvinutejšími a menej rozvinutými členskými štátmi. Okrem otázok vyplývajúcich z rozdielnych právnych prekážok, čelia totiž menej rozvinuté členské štáty aj závažnejším výzvam, napríklad z hospodárskeho hľadiska. |
| --- | --- |

2.10.

Existujú však obavy, že zavedenie mechanizmu na dobrovoľnom základe povedie v európskej právnej praxi a administratívnej štruktúre k ďalšej fragmentácii, ako aj k tomu, že v praxi môžu vzniknúť výrazné rozdiely medzi rozvinutejšími a menej rozvinutými členskými štátmi. Okrem otázok vyplývajúcich z rozdielnych právnych prekážok, čelia totiž menej rozvinuté členské štáty aj závažnejším výzvam, napríklad z hospodárskeho hľadiska.

| 2.11. | EHSV si uvedomuje, že právna harmonizácia je časovo náročná, no napriek tomu povzbudzuje členské štáty, aby vytvárali čo najhomogénnejšiu štruktúru. Celkovo možno konštatovať, že cieľom navrhovaných právnych predpisov je skrátiť procesné lehoty v záujme ochrany miestnych aktérov. Vzhľadom na zložitosť mechanizmu a zdĺhavosť byrokracie je však zároveň potrebné preukázať vážnu snahu o spoluprácu, aby bolo možné dodržať stanovené lehoty. |
| --- | --- |

2.11.

EHSV si uvedomuje, že právna harmonizácia je časovo náročná, no napriek tomu povzbudzuje členské štáty, aby vytvárali čo najhomogénnejšiu štruktúru. Celkovo možno konštatovať, že cieľom navrhovaných právnych predpisov je skrátiť procesné lehoty v záujme ochrany miestnych aktérov. Vzhľadom na zložitosť mechanizmu a zdĺhavosť byrokracie je však zároveň potrebné preukázať vážnu snahu o spoluprácu, aby bolo možné dodržať stanovené lehoty.

| 2.12. | Určité otázky vyvoláva aj vytvorenie novej viacúrovňovej inštitucionálnej štruktúry. Je dôležité, aby sa funkčné rámce týchto inštitúcií vymedzili tak, aby prípadné prekážky nespôsobovali problémy verejným orgánom (nedostatok kapacít atď.). |
| --- | --- |

2.12.

Určité otázky vyvoláva aj vytvorenie novej viacúrovňovej inštitucionálnej štruktúry. Je dôležité, aby sa funkčné rámce týchto inštitúcií vymedzili tak, aby prípadné prekážky nespôsobovali problémy verejným orgánom (nedostatok kapacít atď.).

| 2.13. | EHSV v tejto súvislosti víta koordinačnú úlohu Európskej komisie, ktorá bola umožnená prostredníctvom vytvorenia „hraničného kontaktného miesta (10)“ v septembri 2017. |
| --- | --- |

2.13.

EHSV v tejto súvislosti víta koordinačnú úlohu Európskej komisie, ktorá bola umožnená prostredníctvom vytvorenia „hraničného kontaktného miesta (10

| 2.13.1. | Zároveň však vyjadruje obavu nad nedostatočnými finančnými prostriedkami z európskych zdrojov, čo môže spôsobiť problémy najmä pre menej rozvinuté členské štáty. Preto považuje za dôležité, aby sa daný mechanizmus mohol prepájať s rôznymi fondmi určenými na financovanie. |
| --- | --- |

2.13.1.

Zároveň však vyjadruje obavu nad nedostatočnými finančnými prostriedkami z európskych zdrojov, čo môže spôsobiť problémy najmä pre menej rozvinuté členské štáty. Preto považuje za dôležité, aby sa daný mechanizmus mohol prepájať s rôznymi fondmi určenými na financovanie.

| 2.14. | EHSV hodnotí mimoriadne pozitívne, že iniciatíva je štruktúrovaná zdola nahor, vďaka čomu môžu miestni aktéri, ktorí majú reálne „skúsenosti“ s uvedenými prekážkami a zaoberajú sa nimi, iniciovať harmonizačné postupy. |
| --- | --- |

2.14.

EHSV hodnotí mimoriadne pozitívne, že iniciatíva je štruktúrovaná zdola nahor, vďaka čomu môžu miestni aktéri, ktorí majú reálne „skúsenosti“ s uvedenými prekážkami a zaoberajú sa nimi, iniciovať harmonizačné postupy.

| 2.14.1. | Organizácie občianskej spoločnosti stimulujú miestnych aktérov, a majú teda vhodné predpoklady na to, aby zisťovali miestne problémy a formulovali návrhy. EHSV preto považuje za veľmi dôležité ich zapájať a navrhuje, aby sa využívali odborné znalosti organizácií občianskej spoločnosti a ich schopnosti (napr. využiť medziregionálne ukazovatele obchodných komôr, resp. spoluprácu odborových zväzov alebo iných záujmových organizácií). Za významné považuje zohľadniť aj prácu vnútroštátnych a regionálnych hospodárskych a sociálnych rád. |
| --- | --- |

2.14.1.

Organizácie občianskej spoločnosti stimulujú miestnych aktérov, a majú teda vhodné predpoklady na to, aby zisťovali miestne problémy a formulovali návrhy. EHSV preto považuje za veľmi dôležité ich zapájať a navrhuje, aby sa využívali odborné znalosti organizácií občianskej spoločnosti a ich schopnosti (napr. využiť medziregionálne ukazovatele obchodných komôr, resp. spoluprácu odborových zväzov alebo iných záujmových organizácií). Za významné považuje zohľadniť aj prácu vnútroštátnych a regionálnych hospodárskych a sociálnych rád.

| 2.14.2. | Takisto je dôležité, aby členské štáty v rozsiahlej miere podporovali občiansku spoločnosť, aby aj ekonomicky znevýhodnení aktéri mohli získať informácie o daných príležitostiach a využívať ich. |
| --- | --- |

2.14.2.

Takisto je dôležité, aby členské štáty v rozsiahlej miere podporovali občiansku spoločnosť, aby aj ekonomicky znevýhodnení aktéri mohli získať informácie o daných príležitostiach a využívať ich.

| 2.14.3. | EHSV v tejto súvislosti navrhuje, aby sa podporila činnosť organizácií vytvorených pohraničnými regiónmi (ako napr. Združenie európskych pohraničných regiónov, Mission Opérationnelle Transfrontalière alebo Stredoeurópska služba pre cezhraničné iniciatívy), ktorých cieľom je podporovať záujmy cezhraničných oblastí, nadväzovanie kontaktov a výmenu skúsenosti medzi aktérmi, resp. informovať o možnostiach spolupráce. |
| --- | --- |

2.14.3.

EHSV v tejto súvislosti navrhuje, aby sa podporila činnosť organizácií vytvorených pohraničnými regiónmi (ako napr. Združenie európskych pohraničných regiónov, Mission Opérationnelle Transfrontalière alebo Stredoeurópska služba pre cezhraničné iniciatívy), ktorých cieľom je podporovať záujmy cezhraničných oblastí, nadväzovanie kontaktov a výmenu skúsenosti medzi aktérmi, resp. informovať o možnostiach spolupráce.

V Bruseli 19. septembra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Ú. v. EÚ C 125, 21.4.2017, s. 1.

1

(2)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sk/information/publications/communications/2017/boosting-growth-and-cohesion-in-eu-border-regions.

2

(3)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sk/policy/cooperation/european-territorial/cross-border/review/.

3

(4)  Camagni et alii (2017): Quantification of the effects of legal and administrative border obstacles in land border regions (Európska komisia, Brusel).

4

Quantification of the effects of legal and administrative border obstacles in land border regions

(5)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/reports/cohesion7/7cr_sk.pdf.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 306, 17.12.2007.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 345, 13.10.2017, s. 91.

7

(8)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-18-4002_sk.htm.

8

(9)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sk/information/publications/communications/2017/boosting-growth-and-cohesion-in-eu-border-regions.

9

(10)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-3270_sk.htm.

10

---

| 6.12.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 440/128 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 440/128

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán práce

[COM(2018) 131 final – 2018/0064 (COD)]

(2018/C 440/21)

| Spravodajca: | Carlos Manuel TRINDADE |
| --- | --- |

Spravodajca:

Carlos Manuel TRINDADE

| Konzultácia | Rada 6. 4. 2018
  Európsky parlament 16. 4. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 46, článok 91 ods. 1 a článok 304 ZFEÚ |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 19. 7. 2018 |
| Prijaté v pléne | 20. 9. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 537 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 189/16/29 |

Konzultácia

Rada 6. 4. 2018

Európsky parlament 16. 4. 2018

Právny základ

článok 46, článok 91 ods. 1 a článok 304 ZFEÚ

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

19. 7. 2018

Prijaté v pléne

20. 9. 2018

Plenárne zasadnutie č.

537

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

189/16/29

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Situácia na cezhraničnom trhu práce spôsobuje zásadné problémy podnikom, pracovníkom a členským štátom. Ide najmä o nekalú hospodársku súťaž, sociálny dumping a rôznu nelegálnu činnosť a podvody v daňovej oblasti a oblasti sociálneho zabezpečenia. Nedostatočné poskytovanie informácií podnikom a pracovníkom, slabá spolupráca medzi členskými štátmi a všeobecne nízka kapacita inšpektorátov práce tiež vyhrocujú súčasné problémy a konflikty. Napriek tomu, že sa už podnikli určité kroky, inštitúcie EÚ, predseda Komisie, EHSV, sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti vyjadrili potrebu prijať ďalšie a lepšie opatrenia na prekonanie tejto situácie. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Návrh nariadenia Komisie, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán práce, môže byť, ak je vhodne realizovaný, významným krokom smerom k zlepšeniu cezhraničnej mobility, uplatňovaniu európskej a vnútroštátnej legislatívy, podpore spolupráce medzi vnútroštátnymi orgánmi trhu práce a zlepšeniu prístupu k adekvátnym a aktuálnym informáciám, boju proti nelegálnej činnosti a posilneniu vnútorného trhu. Vyžaduje si to však rešpektovanie vnútroštátnych a európskych právomocí zo strany Európskeho orgánu práce a spoluprácu a podporu zo strany členských štátov. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EHSV podporuje túto iniciatívu Komisie s cieľom prispieť k riešeniu problémov cezhraničnej mobility. Berie na vedomie, že Komisia navrhuje nariadenie, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán práce a zdôrazňuje, že spolupráca medzi členskými štátmi sa rozvíja vyváženým štruktúrovaným spôsobom v snahe hľadať inovačné riešenia s pridanou hodnotou pre podniky, pracovníkov, orgány a vnútroštátne inšpekcie práce za dodržania zásady subsidiarity. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV vo všeobecnosti súhlasí s úsilím Komisie zlepšiť cezhraničnú spoluprácu a zabrániť nelegálnej činnosti. EHSV konkrétne poukazuje na niektoré body, ktoré podporuje (pozri bod 4.1), predkladá pripomienky (bod 4.2) a niekoľko návrhov (bod 4.3), a dúfa, že budú zohľadnené s cieľom zlepšiť efektívnosť činnosti tohto orgánu. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV odporúča Komisii veľkú opatrnosť pri začleňovaní rôznych orgánov do Európskeho orgánu práce, aby sa mohli dobre využiť nadobudnuté skúsenosti a know-how, zabránilo prekrývaniu s inými nástrojmi a štruktúrami a v konečnom dôsledku zabezpečilo, že opatrenia orgánu budú účinnejšie. Musí sa zaručiť nezávislosť Európskeho orgánu práce tým, že sa mu pridelia vlastné zdroje, čím sa mu umožní vykonávať jeho činnosť. EHSV však varuje pred prípadným nedostatkom zdrojov orgánu, čo by mohlo ohroziť jeho efektívnosť. Berie síce na vedomie tieto obavy a obavy vyjadrené v súlade s nákladovú účinnosťou tohto orgánu, no je dôležité zabezpečiť, aby boli jeho zdroje dobre spravované. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Spomedzi viacerých predložených návrhov EHSV upozorňuje osobitne na návrh týkajúci sa účasti sociálnych partnerov (pozri bod 4.3.3). Riešenia problému cezhraničnej mobility sa budú ľahšie hľadať v rámci aktívnejšieho zapojenia sociálnych partnerov na európskej, národnej a sektorovej úrovni, čo je aj cieľom tohto návrhu, ktorý EHSV predkladá. EHSV navrhuje, aby sa skupina zainteresovaných strán Európskeho orgánu práce zmenila na poradnú radu a aby sa posilnila účasť sociálnych partnerov v tomto orgáne. |
| --- | --- |

1.6

2.   Súvislosti

| 2.1 | V posledných rokoch došlo k významnému nárastu mobility pracovnej sily: v rokoch 2010 až 2017 sa počet občanov, ktorí žijú alebo pracujú v inom členskom štáte ako v tom, v ktorom sa narodili, zvýšil z 8 na 17 miliónov a počet vyslaných pracovníkov sa od roku 2010 zvýšil o 68 % na 2,3 milióna v roku 2016. Zároveň vyše dvoch miliónov pracovníkov v sektore cestnej dopravy každodenne prekračuje hranice v rámci EÚ pri preprave tovaru alebo cestujúcich (1). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Dôležitým aspektom sociálnej situácie v Európe je, že miera chudoby sa výrazne neznížila a zasahuje približne 20 % populácie Európskej únie (2). Časť tejto populácie sú rezignovaní neaktívni občania, osoby so zdravotným postihnutím, prisťahovalci z tretích krajín, Rómovia a bezdomovci, a niektorí z nich žijú v inom členskom štáte než je ich krajina pôvodu. Pre tieto osoby by sa mohli jednoduchšie nájsť riešenia, ak by cezhraničné trhy práce fungovali účinnejšie a otvorilo by sa viac pracovných možností. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Európske inštitúcie vyjadrili k otázke mobility pracovnej sily svoj názor. Komisia uvádza, že pretrvávajú obavy o súlad s efektívnym a účinným presadzovaním pravidiel EÚ, čo môže ohroziť dôveru vo vnútorný trh a jeho spravodlivosť. Zazneli predovšetkým obavy, že mobilní pracovníci môžu byť vystavení zneužívaniu alebo im môžu byť odopierané práva, ale aj že podniky musia pôsobiť v neistom či nejasnom podnikateľskom prostredí a nemajú rovnaké podmienky (3). Európsky parlament zdôraznil potrebu posilniť kontrolu a koordináciu medzi členskými štátmi a zo strany členských štátov (aj posilnením výmeny informácií medzi inšpektorátmi práce) a zároveň aktívne podporovať výkon práv na voľný pohyb (4). Rada poukazuje na potrebu zlepšiť administratívnu spoluprácu a rozvíjať pomoc a výmenu informácií v kontexte boja proti podvodom pri vysielaní pracovníkov, pričom zároveň zdôrazňuje význam jasných a transparentných informácií pre poskytovateľov služieb a pracovníkov (5). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Predseda Jean-Claude Juncker vo svojom prejave o stave Únie 13. septembra 2017 zhrnul pozíciu európskych inštitúcií takto: „Mali by sme zabezpečiť, aby všetky pravidlá EÚ v oblasti mobility pracovnej sily presadzoval spravodlivo, jednoducho a účinne nový európsky kontrolný orgán presadzovania práva. Máme európsky orgán pre bankovníctvo, ktorý dohliada na bankové normy, ale z nejakého absurdného dôvodu nemáme spoločný orgán práce, ktorý by garantoval spravodlivosť na našom jednotnom trhu.“ (6) |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Aj samotný EHSV už vypracoval viacero stanovísk (7) na túto tému. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Napriek tomu, že v posledných rokoch bolo prijatých niekoľko iniciatív a návrhov na podporu spravodlivej mobility pracovnej sily, jej uplatňovanie a príslušná kontrola nie sú dostatočné. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Súčasná situácia, ktorú charakterizuje zneužívanie a nezákonné praktiky v niektorých členských štátoch, súvisí s populizmom a podnecuje protieurópske nálady a rastúci protekcionizmus, ktoré sa v posledných rokoch rozšírili v mnohých členských štátoch. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Tieto zistenia dokazujú, že práva zakotvené v Charte základných práv Európskej únie sa nedodržiavajú, a to najmä články 15, 16, 21, 29, 31, 34, 35 a 45. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Uznanie tejto situácie je zároveň jedným z hlavných argumentov, ktoré viedli k vyhláseniu Európskeho piliera sociálnych práv s cieľom zabezpečiť „všetkým občanom rovnaké príležitosti a prístup na trh práce, spravodlivé pracovné podmienky, sociálnu ochranu a začlenenie“ (8). |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Tieto pripomienky inštitúcií EÚ vyplývajú z upozornení a podnetov od európskych sociálnych partnerov, odborov a podnikov, ako aj rôznych vnútroštátnych orgánov, ktoré v priebehu rokov vyjadrili, pričom žiadajú prijatie politických opatrení na riešenie tejto situácie. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Medzi členskými štátmi existujú výrazné rozdiely v úrovni právomocí a zdrojov inšpektorátov práce, pričom v mnohých prípadoch je počet inšpektorov práce nižší ako počet odporúčaný MOP (9). Pokles zdrojov vyčlenených na inšpekciu práce, jazykové ťažkosti a odlišné úrovne digitalizácie zároveň poukazujú na nízke povedomie o tom, čo sa deje v oblasti cezhraničnej mobility pracovnej sily a viedli k potrebe konať na úrovni EÚ a poskytnúť pomoc členským štátom, aby mohli prekonať tieto nedostatky a účinnejšie a proaktívnejšie spolupracovať a dobrovoľne sa zapájať do spoločných iniciatív. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Z výsledkov verejných konzultácií na internete (10) a interných konzultácií vyplýva, že existujú rozdiely, a to najmä pokiaľ ide o slabú podporu a nedostatočné usmernenia pre pracovníkov a podniky v cezhraničnom kontexte, ako aj neúplné a nedostatočné verejne dostupné informácie o ich právach a povinnostiach, nedostatočná miera spolupráce a koordinácie medzi vnútroštátnymi verejnými orgánmi a neúčinné uplatňovanie a presadzovanie pravidiel. Výsledky cielených konzultácií boli rôznorodé. Väčšina respondentov podporila vytvorenie nového orgánu, ktorý by sa zameriaval na zlepšovanie spolupráce medzi členskými štátmi podporou výmeny informácií a osvedčených postupov. Zároveň zdôraznili, že nový orgán by mal plne rešpektovať vnútroštátne právomoci vyplývajúce zo zmlúv a nemal by ukladať žiadne nové oznamovacie povinnosti. Zazneli aj výhrady proti prípadnému zdvojovaniu existujúcich administratívnych štruktúr. |
| --- | --- |

2.12

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | EHSV podporuje úsilie Komisie v boji proti nezákonnej činnosti a podvodom v oblasti cezhraničnej mobility. Preto sa zriadenie Európskeho orgánu práce riadi politickými usmerneniami z júla 2014 zameranými na vybudovanie sociálnejšej Európy. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EHSV súhlasí s Komisiou v tom, že vnútroštátne orgány musia účinne spolupracovať a zosúlaďovať svoje administratívne kroky, aby zvládli riadiť čoraz európskejší trh práce, a prostredníctvom Európskeho orgánu práce s jasným mandátom rešpektujúcim subsidiaritu a proporcionalitu, ak bude zriadený, mohli spravodlivo, jednoducho a účinne reagovať na dôležité výzvy v oblasti cezhraničnej mobility (11). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EHSV súhlasí s Komisiou v tom, že „cezhraničná mobilita pracovnej sily v EÚ je prínosom pre jednotlivcov, hospodárstva i spoločnosti ako celok“ a že tento prínos závisí „od jasných, spravodlivých a účinne presadzovaných pravidiel cezhraničnej mobility pracovnej sily a koordinácie sociálneho zabezpečenia“ (12). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EHSV analyzoval návrh Komisie s cieľom overiť, či je v súlade so zásadou subsidiarity a proporcionality, s dohodou medzi Parlamentom a Radou o racionalizácii decentralizovaných európskych agentúr a so zásadou lepšej právnej regulácie, a preskúmať vzťah medzi navrhovanou iniciatívou a platformou proti nelegálnej práci, a nazdáva sa, že spĺňa uvedené požiadavky. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EHSV sa nazdáva, že operatívne riešenie spočívajúce v zriadení novej agentúry na základe spolupráce medzi členskými štátmi a využití existujúcich štruktúr, ktoré Komisia zvolila spomedzi viacerých možností (13), je vhodné a reaguje na aktuálne potreby, a zároveň súhlasí s Komisiou v tom, že zriadenie Európskeho orgánu práce formou nariadenia by poskytlo väčšiu právnu istotu, a je preto najvhodnejšie. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EHSV sa nazdáva, že zriadením Európskeho orgánu práce sa môžu odstrániť uvedené závažné nedostatky, ak sa zaručí spolupráca a podpora všetkých členských štátov. EHSV zdôrazňuje, že Európsky orgán práce by sa mal zameriavať na zlepšenie mobility pracovnej sily, uplatňovanie pravidiel, boj proti nezákonnej činnosti a posilnenie vnútorného trhu podporou cezhraničnej spolupráce medzi členskými štátmi. Čím viac sa tento orgán zameria na svoje poslanie a neodkloní sa od svojich cieľov, tým lepšie predíde prípadnému skresľovaniu skutočnosti alebo negatívnej interpretácii svojho významu. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EHSV vo všeobecnosti podporuje návrh nariadenia Komisie, najmä ciele (článok 2), úlohy orgánu (článok 5), informácie o cezhraničnej mobilite pracovníkov (článok 6), prístup k službám cezhraničnej mobility pracovníkov (článok 7), spoluprácu a výmenu informácií medzi členskými štátmi (článok 8) a spoluprácu v prípade cezhraničných narušení trhu práce (článok 14), pretože vymedzujú úlohy Európskeho orgánu práce, ktoré by mohli pomôcť zabezpečiť rovnaké dodržiavanie pracovných a sociálnych práv v hostiteľskej krajine, boj proti sociálnemu dumpingu, zdravú hospodársku súťaž medzi podnikmi a boj proti podvodom v oblasti cezhraničnej mobility, t. j. problémy, ktoré členské štáty nedokážu riešiť samostatne. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EHSV sa nazdáva, že tieto ciele a úlohy odpovedajú na legitímne pochybnosti o skutočnej funkcii a úlohe Európskeho orgánu práce. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EHSV sa nazdáva, že činnosť Európskeho orgánu práce má všetky predpoklady na to, aby bola pozitívna, pretože poskytne členským štátom a sociálnym partnerom operačnú a technickú pomoc v boji proti nelegálnej činnosti, zneužívaniu a podvodom v oblasti mobility pracovnej sily. Dodržiavanie práv pracovníkov a občanov na rovnaké zaobchádzanie, prístup k pracovným príležitostiam a sociálnemu zabezpečeniu sa zaručí poskytovaním príslušných informácií a služieb pracovníkom a zamestnávateľom, spoluprácou a výmenou informácií medzi vnútroštátnymi orgánmi, spoločnými a zosúladenými inšpekciami, spoluprácou v prípade sporov a narušení trhu práce s cezhraničným vplyvom, ako je reštrukturalizácia podnikov, ktorá sa týka viacerých členských štátov. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EHSV dúfa, že Európsky orgán práce bude inšpiráciou a stimulom pre zvyšovanie kapacít vnútroštátnych orgánov, najmä inšpektorátov práce a ich zamestnancov, ako aj pre poskytovanie informácií a poradenstva s cieľom pomôcť európskym podnikom a pracovníkom, aby sa oboznámili s pravidlami, ktoré sa uplatňujú v cezhraničnom kontexte. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EHSV upozorňuje na význam nových foriem práce, ktoré sú dôsledkom technologickej a digitálnej inovácie v podnikoch a na trhu práce, a prirodzene sa objavujú aj v kontexte cezhraničnej mobility, čiže Európsky orgán práce by mal zohľadniť aj túto novú realitu. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EHSV dúfa, že potenciálna súčinnosť vyplývajúca zo spájania skúseností, schopností a úloh, ako aj plánovanej spolupráce tohto orgánu, sa naplno rozvinie, pričom sa zabráni zdvojovaniu a nejasnostiam, keď: |
| --- | --- |

3.12

| 3.12.1 | zapojí viaceré existujúce orgány, najmä Európsku sieť služieb zamestnanosti (EURES), technický výbor pre voľný pohyb pracovníkov, výbor odborníkov pre vysielanie pracovníkov, ako aj technickú komisiu, Radu audítorov a zmierovací výbor Správnej komisie pre koordináciu systémov sociálneho zabezpečenia a európsku platformu na boj proti nedeklarovanej práci; |
| --- | --- |

3.12.1

| 3.12.2 | nadviaže spoluprácu s existujúcimi európskymi agentúrami v oblasti práce, Cedefop (14), ETF (15), EU-OSHA (16), Eurofound (17), Správnou komisiou pre koordináciu systémov sociálneho zabezpečenia, Poradným výborom pre koordináciu systémov sociálneho zabezpečenia a Poradným výborom pre slobodu pohybu pracovníkov. |
| --- | --- |

3.12.2

| 3.12.3 | EHSV však dúfa a očakáva, že touto integráciou a posilnenou spoluprácou sa dosiahne skutočný pokrok, pokiaľ ide o efektívnosť, a že nebudú narušené osvedčené postupy a prebiehajúca práca v týchto rôznych oblastiach. EHSV poukazuje na pozitívne príklady v krajinách Beneluxu, prácu platformy na boj proti na boj proti nedeklarovanej práci a vytvorenie európskych preukazov totožnosti v stavebníctve, ktoré by sa mali čo najviac podporovať a rozširovať, a využitím týchto kapacít by sa spustili ďalšie podobné inovačné iniciatívy. Príkladom takejto inovačnej iniciatívy je zavedenie európskeho čísla sociálneho zabezpečenia, a to v nadväznosti na prebiehajúcu aktualizáciu nariadenia č. 883/2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia (18) a po ukončení vývoja systému Elektronická výmena informácií o sociálnom zabezpečení (EESSI). |
| --- | --- |

3.12.3

| 3.13 | EHSV zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa v rámci fungovania a riadenia Európskeho orgánu práce počítalo so zapojením sociálnych partnerov (článok 24). EHSV však upozorňuje, že navrhovaná forma tohto zapojenia zjavne nie je postačujúca. EHSV dúfa, že toto zapojenie sa bude môcť realizovať za podmienok, ktoré umožnia vytvoriť skutočnú pridanú hodnotu pre riešenie konkrétnych problémov v oblasti mobility pracovnej sily. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | EHSV sa nazdáva, že Európsky orgán práce musí dodržiavať zásadu subsidiarity a nesmie zasahovať do fungovania trhov práce v členských štátoch, a najmä do ich systémov priemyselných vzťahov a kolektívneho vyjednávania na všetkých úrovniach, do nezávislosti sociálnych partnerov a služieb inšpekcie práce. |
| --- | --- |

3.14

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1 | EHSV zdôrazňuje a podporuje nasledujúce body: |
| --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Podpora spoločných a zosúladených inšpekcií s vnútroštátnymi orgánmi vo všetkých prípadoch nedodržiavania pravidiel, podvodov alebo zneužívania, a to v súlade s právnymi predpismi príslušných členských štátov. Tieto inšpekcie by sa mali realizovať na základe dobrovoľnosti s cieľom rešpektovať právomoci členských štátov. Výbor však upozorňuje na skutočnosť, že prípadná neúčasť niektorého členského štátu, ktorá musí byť vždy odôvodnená, môže oslabiť efektívnosť opatrení tohto orgánu. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Európsky orgán práce nemá právo iniciatívy na vykonávanie spoločných a zosúladených inšpekcií, ktoré patrí medzi právomoci vnútroštátnych orgánov, ale má možnosť navrhnúť členským štátom vykonanie spoločnej inšpekcie, ak sa zistí nesúlad s právnymi predpismi, zneužívanie alebo podvody v cezhraničnom kontexte. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Európsky orgán práce preberá zodpovednosť za Európsky portál pre pracovnú mobilitu v interakcii s jednotnou digitálnou bránou v rámci informačného systému o vnútornom trhu (IMI) a systému elektronickej výmeny informácií o sociálnom zabezpečení (EESSI). |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Európsky orgán práce uznáva a oceňuje nezávislosť sociálnych partnerov a kolektívneho vyjednávania a kolektívnych zmlúv, a najmä význam ich zapojenia do realizácie jeho cieľov. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | Významná je najmä informačná a technická podpora, ktorú tento orgán poskytuje odborom a podnikom a aj v prípade cezhraničných pracovných sporov, čím uznáva kľúčovú úlohu, ktorú zohrávajú pri uplatňovaní právnych predpisov. |
| --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | Európsky orgán práce bude môcť vykonávať mediáciu v sporoch medzi vnútroštátnymi orgánmi, najmä v oblasti sociálneho zabezpečenia, pričom tento proces sa musí objasniť. |
| --- | --- |

4.1.6

| 4.1.7 | Národní styční úradníci, ako prepojenie s členskými štátmi, určite zvýšia efektívnosť tohto orgánu. Mal by sa však objasniť ich funkčný vzťah voči členským štátom pôvodu, a to nielen pokiaľ ide o správne orgány, ale aj vnútroštátnych sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

4.1.7

| 4.1.8 | Musí sa zaručiť nezávislosť Európskeho orgánu práce tým, že sa mu pridelia vlastné zdroje, čím sa mu umožní vykonávať jeho činnosť. EHSV však varuje pred prípadným nedostatkom zdrojov orgánu, čo by mohlo ohroziť jeho efektívnosť. Objavujú sa však viaceré obavy, pokiaľ ide o nákladovú účinnosť tohto orgánu, a preto je dôležité zabezpečiť, aby boli jeho zdroje dobre spravované. |
| --- | --- |

4.1.8

| 4.2 | EHSV vzhľadom na úlohy orgánu vyjadruje tieto pripomienky: |
| --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Spory medzi vnútroštátnymi orgánmi v oblasti mobility pracovnej sily a koordinácie sociálneho zabezpečenia by sa mohli riešiť mediáciou zo strany Európskeho orgánu práce, a to na žiadosť vnútroštátnych orgánov členských štátov a s ich súhlasom. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Takáto mediácia nemôže spochybniť prípadné odvolanie ktorejkoľvek zainteresovanej strany u príslušných vnútroštátnych orgánov. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Treba objasniť interakciu a spoluprácu Európskeho orgánu práce s agentúrami a ostatnými orgánmi EÚ pôsobiacimi v oblasti pracovných záležitostí a dodržiavania a uplatňovania právnych predpisov. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Vytvorením orgánu sa nesmú zvýšiť dodatočné administratívne náklady pre podniky a pracovníkov. |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.3 | EHSV vzhľadom na potrebu dosiahnuť ciele súvisiace so zriadením Európskeho orgánu práce navrhuje, aby Európska komisia do svojho návrhu nariadenia začlenila tieto pripomienky: |
| --- | --- |

4.3

| 4.3.1 | Musí sa viac objasniť povinnosť členských štátov spolupracovať s Európskym orgánom práce poskytovaním informácií a pomoci, umožnením prístupu k vnútroštátnym databázam v oblasti právnych predpisov, sociálneho zabezpečenia a zdaňovania. Zároveň bude potrebné objasniť, ako sa rozdelia náklady medzi viaceré členské štáty, najmä pokiaľ ide o spoločné inšpekcie. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Orgán by mal v rámci svojej činnosti a v relevantných prípadoch prostredníctvom úzkej spolupráce s Europolom a Eurojustom prispieť k boju proti podvodom. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Mal by sa upraviť článok 24 nariadenia o účasti sociálnych partnerov, ktorý je zjavne nepostačujúci, pričom sa navrhujú tieto zmeny:






  — | vytvoriť poradnú radu Európskeho orgánu práce namiesto uvedenej skupiny zainteresovaných strán, |
| --- | --- | --- |

4.3.3

—

vytvoriť poradnú radu Európskeho orgánu práce namiesto uvedenej skupiny zainteresovaných strán,

| — | táto rada by okrem úloh definovaných v uvedenom článku predkladala stanovisko k plánu činností v rámci funkčného obdobia aj každoročnému plánu, k správe o činnosti a k návrhu správnej rady na vymenovanie výkonného riaditeľa, |
| --- | --- |

—

táto rada by okrem úloh definovaných v uvedenom článku predkladala stanovisko k plánu činností v rámci funkčného obdobia aj každoročnému plánu, k správe o činnosti a k návrhu správnej rady na vymenovanie výkonného riaditeľa,

| — | táto rada by mala 17 členov: 12 zástupcov európskych sociálnych partnerov (vrátane relevantných sektorov stavebníctva, poľnohospodárstva a dopravy), 3 zástupcov Komisie, predsedu správnej rady, ktorý bude predsedať poradnej rade, a výkonného riaditeľa, |
| --- | --- |

—

táto rada by mala 17 členov: 12 zástupcov európskych sociálnych partnerov (vrátane relevantných sektorov stavebníctva, poľnohospodárstva a dopravy), 3 zástupcov Komisie, predsedu správnej rady, ktorý bude predsedať poradnej rade, a výkonného riaditeľa,

| — | rada by mala zasadať najmenej trikrát ročne; |
| --- | --- |

—

rada by mala zasadať najmenej trikrát ročne;

| 4.3.4 | Európsky orgán práce by mal z informácií poskytovaných členskými štátmi vytvoriť a aktualizovať databázu všetkých podnikov, ktoré konajú protiprávne v oblasti cezhraničnej mobility. |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | Európsky orgán práce by mal byť poverený zavedením európskeho čísla sociálneho zabezpečenia, hoci právo iniciatívy v tejto veci pripadá Komisii. |
| --- | --- |

4.3.5

| 4.3.6 | Európsky orgán práce by mal každoročne vypracovať výročnú správu o situácii v oblasti cezhraničnej mobility s posúdením rizika a potenciálu, najmä v najzraniteľnejších zemepisných oblastiach a/alebo sektoroch. |
| --- | --- |

4.3.6

V Bruseli 20. septembra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  SWD(2018) 68 final, s. 7.

1

(2)  Populácia ohrozená chudobou a sociálnym vylúčením, 2016 (EUROSTAT, 2018).

2

(3)  COM(2018) 131 final, s. 1.

3

(4)  COM(2018) 131 final, s. 1 a 2, 2015/2255(INI), 2013/2112(INI), 2016/2095(INI).

4

(5)  COM(2018) 131 final, s. 2.

5

(6)  Správa o stave Únie 2017 je k dispozícii na stránke: http://europa.eu/rapid/press-release_SPEECH-17-3165_sk.htm.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 75, 10.3.2017, s. 81; Ú. v. EÚ C 264, 20.7.2016, s. 11; Ú. v. EÚ C 345, 13.10.2017, s. 85; Ú. v. EÚ C 197, 8.6.2018, s. 45.

7

(8)  COM(2017) 250, s. 4.

8

(9)  V súlade s dohovorom MOP č. 81 je odporúčaný 1 inšpektor práce na každých 10 tisíc pracovníkov v industrializovaných trhových hospodárstvach (297. zasadnutie MOP v novembri 2006).

9

(10)  COM(2018) 131 final.

10

(11)  Európska komisia uvádza tieto výzvy: prípady sociálneho dumpingu, neuplatňovanie platnej legislatívy a podvodné praktiky v cezhraničnom kontexte; nedostatočné informácie, podpora a usmernenia pre pracovníkov a podniky v cezhraničnom kontexte o ich právach a povinnostiach; nedostatočný prístup k informáciám a ich výmena medzi vnútroštátnymi orgánmi zodpovednými za jednotlivé oblasti mobility pracovníkov a koordinácie sociálneho zabezpečenia; nedostatočná schopnosť vnútroštátnych orgánov nadviazať cezhraničnú spoluprácu s orgánmi iných členských štátov; nedostatočné a chýbajúce mechanizmy spoločného cezhraničného uplatňovania a presadzovania predpisov; chýbajúci osobitný mechanizmus cezhraničnej mediácie medzi členskými štátmi vo všetkých doménach mobility pracovníkov a koordinácie sociálneho zabezpečenia.

11

(12)  COM(2018) 131 final.

12

(13)  SWD(2018) 68 final a SWD(2018) 69 final, kapitola B.

13

(14)  Európske stredisko pre rozvoj odborného vzdelávania

14

(15)  Európska nadácia pre odborné vzdelávanie

15

(16)  Európska agentúra pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci

16

(17)  Európska nadácia pre zlepšovanie životných a pracovných podmienok

17

(18)  Ú. v. EÚ L 166, 30.4.2004, s.1, korigendum Ú. v. EÚ L 200, 7.6.2004, s. 1.

18

---

PRÍLOHA

Nasledujúce pozmeňovacie návrhy, ktoré získali viac ako štvrtinu odovzdaných hlasov, boli v priebehu diskusie zamietnuté (článok 39 ods. 2 rokovacieho poriadku):

Bod 1.1.

Zmeniť

| „1.1. | Situácia na cezhraničnom trhu práce spôsobuje zásadné problémy podnikom, pracovníkom a členským štátom. Ide najmä o nekalú hospodársku súťaž, sociálny dumping a rôznu nelegálnu činnosť a podvody v daňovej oblasti a oblasti sociálneho zabezpečenia. Nedostatočné poskytovanie informácií podnikom a pracovníkom, slabá spolupráca medzi členskými štátmi a všeobecne nízka kapacita inšpektorátov práce tiež vyhrocujú súčasné problémy a konflikty. Napriek tomu, že sa už podnikli určité kroky, inštitúcie EÚ, predseda Komisie, EHSV, sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti vyjadrili potrebu prijať ďalšie a lepšie opatrenia na prekonanie tejto situácie.“ |
| --- | --- |

„1.1.

Výsledok hlasovania:

| Za: | 93 |
| --- | --- |
| Proti: | 124 |
| Zdržali sa: | 13 |

Za:

93

Proti:

124

Zdržali sa:

13

Bod 3.7.

Zmeniť

| „3.7. | EHSV vo všeobecnosti podporuje návrh nariadenia Komisie, najmä ciele (článok 2), úlohy orgánu (článok 5), informácie o cezhraničnej mobilite pracovníkov (článok 6), prístup k službám cezhraničnej mobility pracovníkov (článok 7), spoluprácu a výmenu informácií medzi členskými štátmi (článok 8) a spoluprácu v prípade cezhraničných narušení trhu práce (článok 14), pretože vymedzujú úlohy Európskeho orgánu práce, ktoré by mohli pomôcť zabezpečiť rovnaké dodržiavanie pracovných a sociálnych práv v hostiteľskej krajine, boj proti nezákonným praktikám
  sociálnemu dumpingu, zdravú hospodársku súťaž medzi podnikmi a boj proti podvodom v oblasti cezhraničnej mobility, t. j. problémy, ktoré členské štáty nedokážu riešiť samostatne.“ |
| --- | --- |

„3.7.

Výsledok hlasovania:

| Za: | 96 |
| --- | --- |
| Proti: | 121 |
| Zdržali sa: | 11 |

Za:

96

Proti:

121

Zdržali sa:

11

---

| 6.12.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 440/135 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 440/135

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh odporúčania Rady o prístupe k sociálnej ochrane pre pracovníkov a samostatne zárobkovo činné osoby

[COM(2018) 132 final]

(2018/C 440/22)

| Spravodajkyňa: | Giulia BARBUCCI |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Giulia BARBUCCI

| Konzultácia | Európska komisia, 14. 5. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 292 v spojení s článkom 153 ods. 1 písm. c), článkom 153 ods. 2, tretím pododsekom a článkom 352 ZFEÚ |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 19. 7. 2018 |
| Prijaté v pléne | 20. 9. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 537 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 148/39/32 |

Konzultácia

Európska komisia, 14. 5. 2018

Právny základ

článok 292 v spojení s článkom 153 ods. 1 písm. c), článkom 153 ods. 2, tretím pododsekom a článkom 352 ZFEÚ

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

19. 7. 2018

Prijaté v pléne

20. 9. 2018

Plenárne zasadnutie č.

537

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

148/39/32

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV sa v súlade so základnými medzinárodnými nástrojmi domnieva, že každá osoba by mala mať právo na dôstojný život, sociálnu ochranu a ochranu pred všetkými hlavnými ohrozeniami pri práci a počas života vrátane práva na zdravotnú starostlivosť a práva na dôstojný dôchodok v starobe. K tomuto cieľu by prispelo riadne krytie pracovníkov v neštandardných formách práce a samostatne zárobkovo činných osôb v súlade so zásadami uvedenými v európskom pilieri sociálnych práv, ktoré sa teraz musia stať skutočnosťou. Pokiaľ ide o zdravotnú starostlivosť, dávky v materstve, rodičovské dávky, dávky v invalidite a starobné dôchodky, mala by byť týmto osobám zaručená možnosť prispievať do systému aj čerpať z neho. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV pripomína, že prístup k systémom sociálnej ochrany je kľúčom k spravodlivejšej spoločnosti a základom produktívnej, zdravej a aktívnej pracovnej sily. Obnovenie sociálnej udržateľnosti (1) ako zásady pri stanovovaní a implementácii politiky EÚ so širším cieľom vytvoriť rovnaké podmienky v sociálnej oblasti, v rámci ktorých môžu všetci podľa rovnakých pravidiel a za porovnateľných podmienok využívať prístup k sociálnej ochrane, by malo byť spoločným cieľom inštitúcií na všetkých úrovniach, organizovanej občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV odporúča členským štátom, aby odporúčanie implementovali, ak to bude potrebné, a podali správu prostredníctvom konkrétnych akčných plánov vychádzajúcich okrem iného z nedostatkov, ktoré Európska komisia identifikovala v posúdení vplyvu sprevádzajúcom toto odporúčanie. Predpokladom je plné zapojenie sociálnych partnerov a organizovanej občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV víta hlavné očakávané účinky implementácie odporúčania, ktoré budú prínosom pre občanov, pracovníkov a podniky. Ide okrem iného o zvýšenie mutualizácie rizika, istoty príjmu, dynamiky trhu práce a produktivity, lepšie prideľovanie zdrojov, zníženie neistoty a chudoby jednotlivcov. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | „Výbor sa nazdáva, že komplexným riešením problémov súvisiacich s uznávaním práv týkajúcich sa sociálneho zabezpečenia pracovníkov zamestnaných v rámci nových foriem práce by mohla byť všeobecná reforma spôsobu financovania systému. EHSV žiada členské štáty, aby hľadali riešenia umožňujúce financovanie systémov sociálneho zabezpečenia prostredníctvom nástrojov, ktoré zabezpečia ich udržateľnosť a taktiež budú reagovať na potrebu ponúknuť prístup pre osoby pôsobiace v rámci nových foriem práce (2).“ |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV navrhuje, aby iniciatívy prijaté v rámci odporúčania poskytovali primerané prínosy a ustanovenia vrátane bezpečnostných sietí pre tých, ktorí nedosiahli minimálne hodnoty na nadobudnutie nárokov, a najmä tých, ktorí nemôžu pracovať, a ich rodiny. EHSV vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že základný príjem bol z odporúčania vyradený, ako sa uvádza v pracovnom dokumente útvarov Komisie – posúdení vplyvu (3). EHSV už v roku 2013 žiadal európsku smernicu ustanovujúcu európsky minimálny príjem, ktorý by prispel „k zabezpečeniu hospodárskej a územnej súdržnosti, ochrane základných ľudských práv, zabezpečeniu rovnováhy medzi hospodárskymi a sociálnymi cieľmi a spravodlivému prerozdeleniu zdrojov a príjmov (4).“ |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Významnú úlohu vo vylúčení osôb zo systémov sociálnej ochrany zohrávajú vek a pohlavie, preto by sa tieto faktory mali osobitne zohľadňovať pri stanovovaní opatrení v rámci odporúčania. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV poznamenáva, že je potrebné zabezpečovať účinnosť systémov, pokiaľ ide o krytie a prístup k ním, a to najmä pri stanovovaní a implementácii opatrení na úrovni členských štátov. Pozornosť by mala venovať prevoditeľnosti a zlučovaniu sociálnych práv pri presune jednotlivcov medzi rôznymi pracovnoprávnymi vzťahmi na trhu práce a medzi jednotlivými systémami. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV sa tiež domnieva, že je potrebné zaoberať sa regulačnou zložitosťou a ďalšími administratívnymi aspektmi, aby sa zabezpečila úplná transparentnosť, a vďaka tomu zvýšilo povedomie a poznatky obyvateľov o ich povinnostiach a právach. Možno to dosiahnuť zvýšením kvality štatistických údajov (rozčlenených podľa pracovnoprávneho vzťahu, veku, pohlavia, zdravotného postihnutia, štátnej príslušnosti atď.). |
| --- | --- |

1.9.

2.   Úvod

| 2.1. | Odporúčanie o sociálnej ochrane je jednou z iniciatív, ktoré Komisia uskutočňuje v rámci Európskeho piliera sociálnych práv. Odporúčanie a jeho hlavné zásady sú v súlade s viacerými z dvadsiatich kľúčových zásad Európskeho piliera sociálnych práv (EPSP) a súvisiaceho dokumentu útvarov Komisie. Najmä v zásade 12 sa uvádza, že „bez ohľadu na druh a trvanie pracovnoprávneho vzťahu majú pracovníci a za porovnateľných podmienok samostatne zárobkovo činné osoby právo na primeranú sociálnu ochranu (5). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Hlavným cieľom tejto iniciatívy je poskytnúť konkrétny a účinný prístup k opatreniam sociálnej ochrany každému pracovníkovi, najmä tým, ktorí majú netypickú formu práce a samostatne zárobkovo činným osobám. Jej zámerom je tiež podporovať a dopĺňať prácu, ktorú členské štáty vykonávajú pri odstraňovaním nedostatkov a zaručovaní proporcionálneho prístupu všetkých pracujúcich k sociálnej ochrane bez ohľadu na ich postavenie v zamestnaní (6). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Zámerom odporúčania je v prvom rade „odstrániť alebo zmierniť prekážky, ktoré systémom sociálnej ochrany bránia v poskytovaní primeranej sociálnej ochrany ľuďom bez ohľadu na druh ich pracovnoprávneho vzťahu alebo postavenie na trhu práce, pričom sa rešpektujú právomoci členských štátov pri navrhovaní vlastných systémov sociálnej ochrany (7).“ |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Cieľom odporúčania je tiež zabezpečiť, aby primeraná úroveň sociálnej ochrany bola dostupná všetkým: „prahové hodnoty príjmu a trvania (obdobia poistenia, čakacie lehoty, minimálny pracovný čas, trvanie poskytovania dávok) môžu predstavovať neprimerane vysokú prekážku, ktorá niektorým skupinám pracovníkov s neštandardným pracovnoprávnym vzťahom a samostatne zárobkovo činným osobám bráni v prístupe k sociálnej ochrane (8).“ |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že základný príjem bol z odporúčania Rady vyradený. V nedávnej štúdii OECD (9) sa uvádza, že „vzhľadom na rýchle zmeny na trhu práce prebiehajúce diskusie o základom príjme poskytujú cenné podnety o tom, aký druh sociálnej ochrany spoločnosti chcú.“ EHSV v minulosti uviedol (10), že „stanovenie európskeho minimálneho príjmu prispeje k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, ochrane základných ľudských práv, k zabezpečeniu rovnováhy medzi ekonomickými a sociálnymi cieľmi a k spravodlivému rozdeleniu zdrojov a príjmov.“ Vyzval tiež na prijatie rámcovej smernice a preskúmanie možností „financovania európskeho minimálneho príjmu a zriadenia vhodného fondu.“ |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Zámerom opatrení uvedených v odporúčaní bude zaručiť na jednej strane prístup k sociálnej ochrane pre všetky zamestnané osoby (najmä pre pracovníkov v neštandardných formách práce a samostatne zárobkovo činné osoby), a na druhej strane primeranú sociálnu ochranu za každých okolností. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Otázkou zabezpečenia prístupu všetkých pracovníkov k primeranej sociálnej ochrane sa európski a národní sociálni partneri rozsiahle zaoberali v predchádzajúcich dohodách, spoločných vyhláseniach a pri kolektívnych vyjednávaniach v jednotlivých členských štátoch. Napríklad v preambulách dohôd európskych sociálnych partnerov o pracovných zmluvách na dobu určitú a o práci na kratší pracovný čas sa uvádza, že je potrebné zabezpečiť „prispôsobenie mechanizmov sociálnej ochrany rozvoju pružných foriem práce.“ Európski sociálni partneri vo svojom pracovnom programe na roky 2015 – 2016 (11) konštatujú, že je potrebné „zabezpečiť udržateľnosť a dostupnosť systémov sociálnej ochrany pre všetkých občanov.“ |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Európski sociálni partneri vyjadrili svoje znepokojenie vo svojej Hĺbkovej analýze zamestnanosti z roku 2015 (12), v ktorej členským štátom a Komisii odporučili, aby lepšie spolupracovali v boji proti korupcii, daňovým podvodom a daňovým únikom, ktoré majú škodlivý vplyv na systémy sociálneho zabezpečenia, zodpovedné podniky a jednotlivcov. Členským štátom ďalej odporučili, aby v spolupráci so sociálnymi partnermi preskúmali, kde sa nachádzajú nedostatky v udržateľnosti a primeranosti ich systémov sociálnej ochrany, a aby sa snažili zabezpečiť, že tieto systémy budú naďalej spĺňať potreby ľudí, a to najmä najzraniteľnejších osôb a osôb, ktorým hrozí sociálne vylúčenie (13). |
| --- | --- |

2.8.

3.   Všeobecné pripomienky: Súvislosti

| 3.1. | Svet práce meniaci sa v dôsledku digitalizácie, demografických zmien, energetickej transformácie, globalizácie a nových foriem práce môže vládam, organizovanej občianskej spoločnosti a sociálnym partnerom priniesť tak príležitosti, ako aj výzvy. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Trhy práce sa menia. Štrukturálne reformy diverzifikovali trhy práce a určité zmluvné dojednania sú v niektorých členských štátoch v súčasnosti vylúčené zo základných opatrení sociálnej ochrany. Existuje čoraz väčšia rozmanitosť zmluvných dojednaní a značné rozdiely medzi krajinami z hľadiska kontextu a systémov: v roku 2016 bolo v EÚ 14 % pracovníkov samostatne zárobkovo činnými osobami, 8 % tvorili dočasní zamestnanci na plný pracovný čas, 4 % dočasní zamestnanci na kratší pracovný čas, 13 % stáli zamestnanci na kratší pracovný čas (14). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Systémy sociálnej ochrany sú v jednotlivých krajinách odlišné, všetky však čelia podobným výzvam: transformácia trhu práce a zmeny v legislatíve, starnutie pracovných síl a tendencia zvyšovať zákonný vek odchodu do dôchodku, nízka účasť mladých ľudí a žien na trhu práce z hľadiska kvality i kvantity, začlenenie ľudí, ktorí sú najviac vylúčení z trhu práce a u ktorých je najväčšia pravdepodobnosť, že z neho vylúčení ostanú, digitalizácia a nové formy práce. Niektoré systémy sociálnej ochrany sú vytvorené tak, že príspevky na sociálnu ochranu sú súčasťou mzdy pracovníka. To treba zohľadniť pri riešení týchto nových výziev. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Je potrebné posúdiť vplyv pohlavia uchádzača o zamestnanie na prístup a zotrvanie na trhu práce, ako aj zaradenie alebo vylúčenie z prístupu k sociálnej ochrane. Ženy sú spolu s mladými ľuďmi a migrantmi často nadmerne zastúpené v nových formách práce (15), čo má dominový efekt na nároky na sociálnu ochranu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Aj vek je dôležitým faktorom z hľadiska prístupu k sociálnej ochrane: mladšie generácie sú viac vystavené atypickým formám práce („podiel mladých pracovníkov vo veku od 20 do 30 rokov s dočasnými pracovnými zmluvami alebo s ‚inou alebo žiadnou zmluvou‘ je dvakrát vyšší ako v ostatných vekových skupinách“ (16)). Prechod zo školských lavíc do štandardných foriem zamestnania sa predĺžil, čo môže mať ďalekosiahle následky z hľadiska prístupu k sociálnej ochrane aj budúcich nárokov na dôchodok, a to aj z dôvodu extrémneho rozdrobenia pracovnej kariéry (17). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Nedostatky v prístupe k sociálnej ochrane z dôvodu postavenia na trhu práce a k druhu pracovnoprávneho vzťahu môžu obmedziť využívanie príležitostí na zmenu postavenia na trhu práce, ak znamenajú stratu nárokov a v konečnom dôsledku môžu viesť k nižšiemu rastu produktivity práce. Preto môžu mať nepriaznivý vplyv na podnikanie a brzdiť konkurencieschopnosť a udržateľný rast. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Môžu viesť aj k zneužívaniu pracovnoprávneho postavenia a vytvárať nekalú súťaž medzi spoločnosťami, ktoré naďalej odvádzajú príspevky na sociálnu ochranu, a tými, ktoré ich neodvádzajú. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Z dlhodobého hľadiska ohrozujú sociálnu a hospodársku udržateľnosť vnútroštátnych systémov sociálnej ochrany, najmä vzhľadom na súčasné demografické trendy a mieru nezamestnanosti. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Konkrétne pripomienky: Zhrnutie odporúčania

| 4.1. | EHSV konštatuje, že v predchádzajúcich právnych predpisoch (okrem iného v smerniciach 2010/41/EÚ, 2014/50/EÚ, (EÚ) 2016/2341 sa EÚ pokúsila odstrániť medzery v systémoch sociálnej ochrany, avšak z predbežných zistení (napríklad v prípade smernice 2010/41/EÚ) vyplynulo, že v niektorých prípadoch sa nepodarilo zaistiť účinný prístup samostatne zárobkovo činných osôb k sociálnej ochrane (18). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV tiež poznamenáva, že Európska komisia v ročnom prieskume rastu na rok 2018 trvá na tom, že náhrada príjmov prostredníctvom sociálnej ochrany zohráva rozhodujúcu úlohu pri odstraňovaní rozdielov v nerovnosti a posilňovaní sociálnej súdržnosti a inkluzívneho rastu (19). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Počet samostatne zárobkovo činných osôb v Európe sa za posledných pár rokov mierne znížil (20). Jedným z dôvodov je nedostatočná úroveň ochrany týchto pracovníkov v prípade choroby alebo iných udalostí v osobnom živote (materská, resp. otcovská dovolenka, starostlivosť o člena rodiny atď.). Náležitá úroveň ochrany by teda mohla viesť k vyššej miere a lepšej úrovni samostatnej zárobkovej činnosti. Napriek tomu je absolútne nevyhnutné, aby inštitúcie na všetkých úrovniach vrátane nadnárodnej bojovali proti všetkým formám falošnej samostatnej zárobkovej činnosti. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV v tejto súvislosti víta a podporuje rozhodnutie zahrnuté do tohto odporúčania, ktorým je ísť ďalej, ako sa pôvodne navrhovalo v posúdení vplyvu, t. j. odporučiť rozšírenie formálneho krytia na povinnom základe pre všetkých pracovníkov a zabezpečiť, aby samostatne zárobkovo činné osoby mali vďaka tomu prístup k nemocenským dávkam, dávkam zdravotnej starostlivosti, dávkam v materstve/otcovstve, starobným dávkam a dávkam v invalidite, ako aj k dávkam v súvislosti s pracovnými úrazmi a chorobami z povolania, a len k dávkam v nezamestnanosti na dobrovoľnom základe. EHSV sa domnieva, že nízka miera účasti samostatne zárobkovo činných osôb na dobrovoľných systémoch (menej ako 1 % až 20 %), ak existujú, je dôvodom na rozšírené opatrenia na podporu širšieho pokrytia a ochrany. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Opatrenia zamerané na plné pokrytie samostatne zárobkovo činných osôb sú preto vítané. Zahŕňa to prípadne aj vypomáhajúcich manželov alebo manželky, t. j. manžela/manželku alebo partnera/partnerku samostatne zárobkovo činnej osoby, ktorý/-á pravidelne a aktívne prispieva k činnosti samostatne zárobkovo činnej osoby tak, že to možno považovať za hlavnú činnosť vypomáhajúceho manžela/manželky. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Všetci občania by mali mať prístup k systémom sociálnej ochrany, ktoré dokážu poskytovať primerané dávky. Môže ísť o systémy založené na daniach alebo na poistení, do ktorých ľudia rovnako prispievajú rovným spôsobom alebo úmerne k svojim možnostiam (alebo sú od tejto povinnosti oslobodení) a podľa svojich potrieb poberajú dávky, a to aspoň pokiaľ ide o primerané minimálne rezervy a núdzové bezpečnostné siete. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Musí sa zabezpečiť udržateľnosť a financovanie prístupu k primeranej sociálnej ochrane, ktorá bude sprevádzať zmeny na trhoch práce (21), aby sa dosiahla inkluzívnosť, primeranosť, spravodlivosť a rovnosť v širšej perspektíve spoločenského a hospodárskeho rastu. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Opatrenia na úrovni EÚ a členských štátov by sa mali navrhnúť vopred tak, aby zabezpečili rovnaké zaobchádzanie a príležitosti. Sociálne výdavky v Európe sú neoddeliteľnou súčasťou európskeho sociálneho modelu a Európa bola vďaka vysokej úrovni sociálneho zabezpečenia vždy veľmi príťažlivým svetadielom v porovnaní s ostatnými regiónmi sveta. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Systémy sociálnej ochrany by mali byť založené na solidarite a rovnosti, bez možnosti diskriminácie na základe rôznej osobnej situácie či pôvodu a/alebo pracovnoprávneho postavenia. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Opatrenia sociálnej ochrany pre osoby so zdravotným postihnutím by sa mali vymedziť na základe ľudských práv zakotvených v Dohovore o právach osôb so zdravotným postihnutím (UNCRPD). Osoby so zdravotným postihnutím, ktoré nemôžu pracovať, by spolu so svojimi rodinami mali byť chránené pred rizikom chudoby a mala by sa im zaručiť primeraná životná úroveň (22). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EHSV požaduje, aby členské štáty v plnej miere implementovali toto odporúčanie, vďaka čomu by boli pracovníci s neštandardným pracovnoprávnym vzťahom a samostatne zárobkovo činné osoby lepšie chránení. Systémy sociálnej ochrany by mali byť navrhnuté, resp. prepracované tak, aby boli čoraz viac inkluzívne, a to aj v súlade s odporúčaniami ročného prieskumu rastu na rok 2018: „Lepšia komplementarita trhu práce a systémov sociálneho začlenenia pomôže všetkým zraniteľným skupinám, prinesie väčšiu prosperitu pre všetkých a posilní sociálnu súdržnosť.“ |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Potláčanie nekalej súťaže a prijímanie opatrení proti nelegálnej práci (tiež v súlade s opatreniami, ktoré vykonáva Európska platforma proti nelegálnej práci) bude pre podniky prospešné, keďže zvýšená sociálna ochrana a obmedzenie nekalej hospodárskej súťaže by mohli mať pozitívny vplyv na produktivitu. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Ďalším kľúčovým prvkom odporúčania je univerzálny prístup k zdravotnej starostlivosti v súlade so zásadou 16 Európskeho piliera sociálnych práv (23). Z posúdenia vplyvu, ktoré Komisia vykonala v niekoľkých krajinách, vyplynulo, že pracovníci s neštandardným pracovnoprávnym vzťahom a samostatne zárobkovo činné osoby môžu v dôsledku zmluvných dojednaní alebo regulácie trhu práce čeliť obmedzenému prístupu k zdravotnej starostlivosti. Prístup k zdravotnej starostlivosti pre všetky zamestnané osoby a samostatne zárobkovo činné osoby by mal byť povinný. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | EHSV tiež víta ohlásenú prehĺbenú spoluprácu s Eurostatom s cieľom vytvoriť vhodné ukazovatele na zaznamenanie pokroku smerom k formálnemu krytiu, efektívnemu krytiu a transparentnosti atď. So záujmom tiež očakáva prácu, ktorú Komisia vykoná v rámci Výboru pre sociálnu ochranu na účely vytvorenia referenčného rámca pre sociálnu ochranu. Prispeje to k prekonaniu skutočnosti, že neexistuje kvalitná databáza a presnejšie hodnotenie dosahu politických opatrení implementovaných v súvislosti s odporúčaním. |
| --- | --- |

4.14.

V Bruseli 20. septembra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Ú. v. EÚ C 237, 6.7.2018, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 129, 11.4.2018, s. 7.

2

(3)  Pracovný dokument útvarov Komisie: posúdenie vplyvu – sprievodný dokument.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 170, 5.6.2014, s. 23.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 125, 21.4.2017, s. 10.

5

(6)  Pozri tiež odporúčanie 202 Medzinárodnej organizácie práce, v ktorom sa uvádzajú usmernenia pre stanovenie a zachovanie minimálnych úrovní sociálnej ochrany, ako základných prvkov vnútroštátnych systémov sociálneho zabezpečenia.

6

(7)  Pozri odporúčanie o sociálnej ochrane, s. 8, s. 17 odôvodnenie 10, s. 16 odôvodnenie 4, s. 24 ods. 8 a 10.

7

(8)  Pozri odporúčanie o sociálnej ochrane s. 19 odôvodnenie 18.

8

(9)  Basic income as a policy option: Technical Background Note Illustrating costs and distributional implications for selected countries, OECD, 2017.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 170, 5.6.2014, s. 23.

10

(11)  http://resourcecentre.etuc.org/EU-social-dialogue-5.html.

11

(12)  2015 In-depth employment analysis – ETUC, BUSINESSEUROPE, CEEP, UEAPME.

12

(13)  Pozri poznámku pod čiarou č. 12.

13

(14)  EUROSTAT 2016.

14

(15)  MOP: INWORK súhrn k téme č. 9, máj 2017.

15

(16)  Pozri odporúčanie o prístupe k sociálnej ochrane, s. 2 – 3.

16

(17)  Ú. v. EÚ C 367, 10.10.2018, s. 15.

17

(18)  Pozri Barnard C. a Blackham A. (2015), Vykonávanie smernice 2010/41 o uplatňovaní zásady rovnakého zaobchádzania so ženami a mužmi vykonávajúcimi činnosť ako samostatne zárobkovo činné osoby, správa Európskej siete právnych expertov v oblasti rodovej rovnosti, ktorú si objednalo Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre spravodlivosť. Pozri tiež návrh odporúčania Rady o prístupe k sociálnej ochrane pre pracovníkov a samostatne zárobkovo činné osoby, s. 9.

18

(19)  Ročný prieskum rastu na rok 2018.

19

(20)  Pozri článok Eurofound: The many faces of self-employment in Europe.

20

(21)  Pozri pozičný dokument BUSINESSEUROPE k odporúčaniu Rady o prístupe k sociálnej ochrane, s. 1 bod 1 (19. apríla 2018).

21

(22)  Pozri uznesenie Európskeho fóra zdravotného postihnutia na podporu zamestnanosti a sociálneho začlenenia osôb so zdravotným postihnutím zo 6. novembra 2017: http://www.edf-feph.org/newsroom/news/social-pillar-edf-adopts-resolution-promote-employment-social-inclusion-persons.

22

(23)  Európsky pilier sociálnych práv (EPSP), zásada 16: „Každý má právo na včasný prístup k cenovo dostupnej a ku kvalitnej preventívnej a liečebnej zdravotnej starostlivosti“.

23

---

PRÍLOHA

Tieto pozmeňovacie návrhy k bodom 1.6 a 2.5, ktoré získali viac ako štvrtinu odovzdaných hlasov, boli v priebehu diskusie zamietnuté:

Bod 1.6

Zmeniť

| „1.6. | EHSV navrhuje, aby iniciatívy prijaté v rámci odporúčania poskytovali

  primerané prínosy a ustanovenia

  vrátane bezpečnostných sietí pre tých, ktorí nedosiahli minimálne hodnoty na nadobudnutie nárokov, a najmä tých, ktorí nemôžu pracovať, a ich rodiny. EHSV vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou
  konštatuje, že základný príjem bol z odporúčania vyradený, ako sa uvádza v pracovnom dokumente útvarov Komisie – posúdení vplyvu (1)

  , z viacerých dôvodov, ako sú kritériá poistenia a preferencie pri riešení problémov v rámci existujúcich systémov sociálneho zabezpečenia v členských štátoch. EHSV však víta prebiehajúcu diskusiu v členských štátoch o základnom príjme a ďalších bezpečnostných sieťach zameraných na aktívne začlenenie do trhu práce a spoločnosti ako celku. EHSV už v roku 2013 žiadal európsku smernicu ustanovujúcu európsky minimálny príjem, ktorý by prispel „k zabezpečeniu hospodárskej a územnej súdržnosti, ochrane základných ľudských práv, zabezpečeniu rovnováhy medzi hospodárskymi a sociálnymi cieľmi a spravodlivému prerozdeleniu zdrojov a príjmov (2).“ |
| --- | --- |

„1.6.

Zdôvodnenie

Bude podané ústne.

Výsledok hlasovania:

| Za | 91 |
| --- | --- |
| Proti | 112 |
| Zdržalo sa | 10 |

Za

91

Proti

112

Zdržalo sa

10

Bod 2.5

Zmeniť

| „2.5. | EHSV konštatuje, že základný príjem bol z odporúčania vyradený, ako sa uvádza v pracovnom dokumente útvarov Komisie – posúdení vplyvu –, z viacerých dôvodov, ako sú kritériá poistenia a preferencie pri riešení problémov v rámci existujúcich systémov sociálneho zabezpečenia v členských štátoch.
  EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že základný príjem bol z odporúčania Rady vyradený. V nedávnej štúdii OECD sa uvádza, že „vzhľadom na rýchle zmeny na trhu práce prebiehajúce diskusie o základom príjme poskytujú cenné podnety o tom, aký druh sociálnej ochrany spoločnosti chcú.“ EHSV v minulosti uviedol, že „stanovenie európskeho minimálneho príjmu prispeje k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, ochrane základných ľudských práv, k zabezpečeniu rovnováhy medzi ekonomickými a sociálnymi cieľmi a k spravodlivému rozdeleniu zdrojov a príjmov.“ Vyzval tiež na prijatie rámcovej smernice a preskúmanie možností „financovania európskeho minimálneho príjmu a zriadenia vhodného fondu.“ |
| --- | --- |

„2.5.

Zdôvodnenie

Rozsah pôsobnosti odporúčania sa nevzťahuje na dávky životného minima. Hlavným cieľom je uľahčiť prístup k sociálnemu zabezpečeniu pre tie skupiny pracovníkov, ktoré pravdepodobne nebudú kryté systémami sociálneho zabezpečenia v členských štátoch. Z tohto dôvodu nie je potrebné vyjadrovať poľutovanie nad skutočnosťou, že základný príjem bol vyradený z návrhu Komisie. EHSV by si však mohol všímať prebiehajúcu diskusiu v členských štátoch a na iných fórach, ako je OECD. V súvislosti s predchádzajúcim stanoviskom EHSV o minimálnom príjme by mal byť uvedený aj odkaz na vyhlásenie skupiny Zamestnávatelia s cieľom jasne poukázať na rozdielne názory na túto problematiku. Odkaz na vyhlásenie skupiny Zamestnávatelia už bol predtým uvedený napríklad v stanoviskách EHSV SOC/542 (Európsky pilier sociálnych práv) a SOC/564 (Vplyv sociálneho rozmeru a Európskeho piliera sociálnych práv na budúcnosť EÚ).

Výsledok hlasovania:

| Za | 92 |
| --- | --- |
| Proti | 113 |
| Zdržalo sa | 13 |

Za

92

Proti

113

Zdržalo sa

13

---

(1)  Pracovný dokument útvarov Komisie: posúdenie vplyvu – sprievodný dokument.

(2)  Ú. v. EÚ C 170, 5.6.2014, s. 23.

---

| 6.12.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 440/142 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 440/142

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Prispôsobenie spoločnej vízovej politiky novým výzvam

[COM(2018) 251 final]

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 810/2009, ktorým sa ustanovuje vízový kódex Spoločenstva (vízový kódex)

[COM(2018) 252 final – 2018/0061 (COD)]

(2018/C 440/23)

| Spravodajca: | Ionuț SIBIAN |
| --- | --- |

Spravodajca:

Ionuț SIBIAN

| Konzultácia | Európsky parlament, 16. 4. 2018
  Rada, 2. 5. 2018
  Komisia, 18. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 ZFEÚ |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 19. 7. 2018 |
| Prijaté v pléne | 19. 9. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 537 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 168/0/1 |

Konzultácia

Európsky parlament, 16. 4. 2018

Rada, 2. 5. 2018

Komisia, 18. 6. 2018

Právny základ

článok 304 ZFEÚ

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

19. 7. 2018

Prijaté v pléne

19. 9. 2018

Plenárne zasadnutie č.

537

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

168/0/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV uznáva, že vízový kódex je hlavným prvkom spoločnej vízovej politiky, ktorým sa stanovuje spoločný súbor právnych ustanovení a praktických pokynov. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV podporuje navrhované harmonizované postupy a podmienky stanovené vo vízovom kódexe, ktoré umožňujú zabrániť situáciám, keď sa podobné prípady riešia v jednotlivých členských štátoch odlišným spôsobom, no zároveň povoľujú odlišné zaobchádzanie so žiadateľmi na základe ich „záznamu o vízach“. EHSV sa tiež domnieva, že by sa malo vyvíjať úsilie o vytvorenie harmonizovaných odvolacích konaní v prípadoch zamietnutia víz. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV víta harmonizované riešenie v otázke postupu pre vydávanie víz na viac vstupov, ktoré umožňujú ich držiteľom cestovať opakovane do EÚ počas obdobia platnosti víz, pretože by to mohlo prispieť k hospodárskemu rastu, kultúrnemu a sociálnemu rozvoju a výmenám, ako aj zvyšovaniu podpory a porozumenia medzi ľuďmi. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Možnosť udeľovania víz na jeden vstup na vonkajších hraniciach, ktorú zavádza vízový kódex s cieľom podporovať krátkodobé turistické pobyty, je dôkazom flexibility a pragmatického prístupu zo strany členských štátov. EHSV nabáda na prijatie tohto prístupu pri riešení niekoľkých iných aspektov týkajúcich sa vydávania víz v snahe zaistiť existenciu jednotných kontaktných miest. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Keďže Európska únia by mala v rámci svojich vzťahov s tretími krajinami proaktívne presadzovať dodržiavanie úplnej vízovej reciprocity, EHSV žiada Komisiu, aby vykonala urýchlené konzultácie a predložila jasný súbor uskutočniteľných návrhov zameraných na zjednodušenie a zaistenie bezpečnosti. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV plne podporuje návrh, podľa ktorého by Komisia pred prijatím rozhodnutia o dočasnom pozastavení oslobodenia štátnych príslušníkov tretej krajiny od vízovej povinnosti mala vždy zohľadniť situáciu v oblasti ľudských práv v danej tretej krajine a možné dôsledky, ktoré by na túto situáciu malo pozastavenie oslobodenia od vízovej povinnosti. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV zároveň odporúča vyvinúť maximálne úsilie pri zbere (čo najväčšieho množstva) spoľahlivých, relevantných a jednotných/porovnateľných údajov, pokiaľ ide o tretie krajiny a situácie, v ktorých môžu členské štáty rozhodnúť o dočasnom pozastavení oslobodenia od vízovej povinnosti pre štátnych príslušníkov tretej krajiny uvedenej v prílohe II k nariadeniu, v ktorej sa uvádza zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať na prekročenie vonkajších hraníc členských štátov vízum, a tých krajín, ktorých štátni príslušníci sú od tejto povinnosti oslobodení. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV odporúča opatrnosť pri rozhodovaní o pravidelnom zvyšovaní (každé dva roky) navrhnutých poplatkov za víza. Táto revízia by nemala byť automatická vzhľadom na skutočnosť, že navrhovaná suma je už aj tak veľmi vysoká v porovnaní s mierou rastu/úrovňou rozvoja niektorých dotknutých tretích krajín. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV podporuje zmeny vízového kódexu, ktoré sa týkajú dodatočnej možnosti vyplniť a podpísať formulár žiadosti elektronicky s cieľom zaistiť súlad s technologickým vývojom. EHSV zároveň žiada všetky členské štáty, aby podporili možnosť podávania žiadostí o víza online a vykonali na podporu tohto online postupu potrebné kroky/zmeny, a žiada Komisiu, aby zahrnula/predložila realistický termín na všeobecné prijatie podávania žiadostí o víza online zo strany členských štátov. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV víta a podporuje návrh Komisie na zrušenie zásady, podľa ktorej treba žiadosť podávať osobne a okrem toho žiada zavedenie pravidiel a predpisov umožňujúcich podávanie žiadostí o víza online. EHSV sa domnieva, že by sa malo pokračovať v podávaní žiadostí o víza najvhodnejším a najrýchlejším spôsobom z miesta bydliska žiadateľa o vízum, a to vrátane prípadného širšieho využívania externých poskytovateľov služieb a poskytovania lepších služieb zastupovania, a že by sa mala zintenzívniť spolupráca medzi diplomatickými misiami členských štátov EÚ. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV odporúča, aby Komisia preskúmala súčasné kategórie žiadateľov, ktorým bola vízová povinnosť zrušená, a aby ich presnejšie vymedzila. EHSV takisto odporúča zvážiť možnosť zrušenia poplatkov za víza pre starších občanov a zástupcov neziskových organizácií zúčastňujúcich sa na seminároch, konferenciách, športových, kultúrnych alebo vzdelávacích podujatiach, ktoré organizujú neziskové organizácie, bez ohľadu na ich vek alebo aspoň zvýšiť vekovú hranicu. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Vzhľadom na to, že „ustanovenia tohto nariadenia sa vzťahujú na všetkých štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí podliehajú vízovej povinnosti pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov [...] bez toho, aby boli dotknuté: práva na voľný pohyb, ktoré požívajú štátni príslušníci tretích krajín, ktorí sú rodinnými príslušníkmi občanov Európskej únie“, by EHSV vzhľadom na najnovší vývoj v členských štátoch EÚ v súvislosti s vymedzením pojmu rodina chcel vyzdvihnúť význam zavedenia spoločných postupov s cieľom zabrániť diskriminácii, pokiaľ ide o pojem „rodinné väzby“. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | EHSV berie na vedomie oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade o potrebe prispôsobiť spoločnú vízovú politiku novým výzvam a v tejto súvislosti podporuje dva návrhy nariadenia o vízovom kódexe Spoločenstva a o zozname tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza na prekročenie vonkajších hraníc členských štátov, a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EHSV preto uznáva, že vízový kódex má dôsledky, ktoré presahujú cieľ zavedenia spoločných právnych ustanovení a postupov podávania žiadostí, a že má okrem zjednodušenia legitímneho cestovania a riešenia neregulárnej migrácie tiež vplyv na hospodársky rast a tvorbu pracovných miest, aj keď tento cieľ nebol v súvislosti s vízovým kódexom stanovený od začiatku. V roku 2017 bolo na konzulátoch schengenských štátov podaných 16,1 milióna žiadostí o jednotné víza a tento trend narastá. Z tohto celkového počtu bolo vo vyše 50 % prípadov vydané vízum na viac vstupov, zatiaľ čo vízum nebolo udelené v 1,3 milióna prípadov, čo predstavuje 8 % celkových žiadostí (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EHSV víta navrhované zmeny, ktoré majú uľahčiť vybavovanie žiadostí o vízum tak žiadateľom ako aj konzulátom. Konkrétne ide o možnosť podávať žiadosť šesť mesiacov pred plánovanou cestou (deväť mesiacov v prípade námorníkov), objasnenie a rozšírenie kategórie subjektov, ktoré môže podať žiadosť v mene žiadateľa a harmonizáciu sprievodných dokumentov. Obzvlášť vítané je dodržanie zásady, že žiadateľ by mal na účely podania žiadosti ísť len na jedno miesto. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EHSV však tiež uznáva, že prístup ku konzulátom je aj naďalej problematický, a to najmä v tretích krajinách, kde má väčšina členských štátov zastúpenie len v hlavnom meste, a žiadatelia musia preto znášať (časové i finančné) náklady na dlhú cestu na návštevu konzulátu. EHSV preto víta a podporuje návrh na zrušenie zásady, podľa ktorej treba žiadosť podávať osobne a vyzýva členské štáty, aby urobili potrebné úpravy umožňujúce podávanie žiadostí o víza online. EHSV takisto víta všetky druhy opatrení, ktoré boli prijaté s cieľom podávať žiadosti o víza najvhodnejším a najrýchlejším spôsobom z miesta bydliska žiadateľa o vízum, a to vrátane prípadného širšieho využívania externých poskytovateľov služieb a poskytovania lepších služieb zastupovania. Rovnako víta intenzívnejšiu spoluprácu medzi diplomatickými misiami členských štátov EÚ. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Vzhľadom na nedávne nadobudnutie účinnosti nových pravidiel týkajúcich sa ochrany údajov a súkromia (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) EHSV opätovne potvrdzuje, že je potrebné, aby poskytovatelia externých služieb boli schopní rešpektovať/zaistiť bezpečnosť zozbieraných osobných údajov. Členské štáty by mali prijať všetky potrebné opatrenia, aby sa zabezpečilo, že spoločnosti, ktoré ponúkajú vízové služby (európskym štátnym príslušníkom alebo iným než európskym štátnym príslušníkom žiadajúcim o európske víza), urobili zmeny vo svojich politikách v oblasti ochrany údajov v snahe zosúladiť ich s nariadením. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Nové, skrátené lehoty na podávanie žiadostí o víza a rozhodovanie o žiadostiach o víza, ako aj harmonizáciu možnosti vydávať jednotné vízum (najmä pokiaľ ide o rozhodnutie vydávať víza na viac vstupov), považuje EHSV za pozitívne, rovnako ako aj nový navrhnutý článok 25 písm. a) o spolupráci v oblasti readmisie, ktorý má zvýšiť spoluprácu tretích krajín v oblasti readmisie neregulárnych migrantov zavedením možnosti pristúpiť k reštriktívnemu a dočasnému uplatňovaniu jasne stanovených opatrení. Je potrebné vypracovať harmonizovaný prístup k tomu, ako uľahčiť postup podávania žiadostí o víza pre žiadateľov, ktorí už do EÚ cestovali. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EHSV uznáva, že je potrebné zaistiť skutočnú súdržnosť vízovej politiky a záväzkov prijatých v rámci iných oblastí politiky (napríklad v obchodných dohodách). Pokiaľ ide o dohody o zrušení vízovej povinnosti, ktoré uzavreli členské štáty s určitými tretími krajinami, je potrebné prijať všeobecne akceptované riešenie. Európska únia by mala v rámci svojich vzťahov s tretími krajinami proaktívne presadzovať dodržiavanie úplnej vízovej reciprocity. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EHSV síce chápe odôvodnenie navrhovanej revízie článku 16 vízového kódexu, konkrétne zvýšenie poplatku za víza o jednu tretinu, vyjadruje však znepokojenie v súvislosti s možnými prekážkami, ktoré môžu v dôsledku tohto zvýšeného poplatku vzniknúť pre štátnych príslušníkov niektorých tretích krajín, ktorých úroveň rozvoja/blahobytu je výrazne nižšia než v členských štátoch EÚ. Porovnanie výšky poplatku za víza s cestovnými a inými nákladmi, ktoré žiadatelia o víza musia uhradiť, nie je priaznivé, pretože by v súčasnosti rozšírené nízkonákladové cestovné a ubytovacie možnosti mohli viesť k situácii, keď sú náklady na celú cestu nižšie alebo rovnako vysoké ako vízový poplatok. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EHSV sa domnieva, že návrh na revíziu výšky poplatku za víza každé dva roky by mal zohľadniť možnosť zníženia tohto poplatku na základe prípadného zavedenia postupov elektronického podávania žiadostí o víza (čo by mohlo znamenať zníženie personálnych a administratívnych nákladov pre členské štáty). Podľa oznámenia Komisie o prispôsobení spoločnej vízovej politiky novým výzvam väčšina členských štátov zohľadňuje výhody používania digitálnych víz (nižšie náklady pre konzuláty, ako aj účinný postup podávania žiadostí, ktorý je v porovnaní so systémom podávania žiadostí v papierovej forme ústretovejší voči klientovi). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Vzhľadom na terajšiu a navrhovanú výšku poplatku za víza sa EHSV takisto nazdáva, že by sa mala zvážiť možnosť zrušiť ho pre zástupcov neziskových organizácií zúčastňujúcich sa na seminároch, konferenciách, športových, kultúrnych, alebo vzdelávacích podujatiach, ktoré organizujú neziskové organizácie, bez ohľadu na ich vek alebo aspoň zvážiť zvýšenie vekovej hranice (podľa terajších právnych predpisov je to 25 rokov alebo menej). Takéto výnimky by mali dostať aj starší ľudia, aby sa podporilo ich aktívne začlenenie do spoločnosti a prispelo k zvyšovaniu kvality života. |
| --- | --- |

2.10.

V Bruseli 19. septembra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Vízové štatistiky pre konzuláty, 2017 (https://ec.europa.eu/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/visa-policy#stats).

1

---

| 6.12.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 440/145 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 440/145

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2004/37/ES o ochrane pracovníkov pred rizikami súvisiacimi s expozíciou karcinogénom alebo mutagénom pri práci

[COM(2018) 171 final – 2018/0081 (COD)]

(2018/C 440/24)

| Spravodajca: | János WELTNER |
| --- | --- |

Spravodajca:

János WELTNER

| Konzultácia | Európsky parlament, 16/04/2018
  Rada, 23. 4. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 153 ods. 1 a ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Rozhodnutie predsedníctva | 17. 4. 2018 |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 19. 7. 2018 |
| Prijaté v pléne | 19. 9. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 537 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 191/4/11 |

Konzultácia

Európsky parlament, 16/04/2018

Rada, 23. 4. 2018

Právny základ

článok 153 ods. 1 a ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Rozhodnutie predsedníctva

17. 4. 2018

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

19. 7. 2018

Prijaté v pléne

19. 9. 2018

Plenárne zasadnutie č.

537

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

191/4/11

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta navrhovanú zmenu smernice o karcinogénoch a mutagénoch, keďže poskytuje objektívne údaje v záujme bezpečnejších pracovných podmienok. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Rovnako ako vo svojom predchádzajúcom stanovisku (1) EHSV vyzýva Komisiu, aby posúdila vplyv možného rozšírenia rozsahu pôsobnosti smernice o karcinogénoch a mutagénoch a zahrnula aj látky, ktoré sú škodlivé z hľadiska reprodukčného zdravia. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Vzhľadom na toxické účinky mnohých karcinogénov a mutagénov na reprodukciu považuje EHSV za dôležité, aby sa v rámci revízií a zmien tejto smernice v blízkej budúcnosti venovala väčšia pozornosť expozíciám v pracovnom prostredí ovplyvňujúcim ženy a mužov v reprodukčnom veku a v prípade žien najmä počas prvého trimestra tehotenstva. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV víta skutočnosť, že v tomto návrhu na zmenu boli na základe vedeckých a štatistických dôkazov stanovené záväzné hodnoty expozičného limitu v pracovnom prostredí (BOEL). Prístup založený na riziku – ako je vidieť v podkladových dokumentoch – je pre zainteresované strany ľahko pochopiteľný a poskytuje tak dobrý základ na dosiahnutie sociálneho kompromisu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV víta postup založený na dôkazoch, v rámci ktorého Komisia požiadala o radu Vedecký výbor pre najvyššie prípustné hodnoty vystavenia chemickým faktorom pri práci (SCOEL) (2) a Výbor pre hodnotenie rizík (RAC) (3) Európskej chemickej agentúry (ECHA) (4). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV považuje za potrebné vytvoriť pilotné výskumné programy a v druhej fáze programy zamerané na celú EÚ na účely rozvoja celoživotného sledovania zdravotného stavu v rámci vnútroštátnych systémov sociálneho zabezpečenia alebo systémov verejného zdravotníctva pre všetkých, ktorí boli vystavení karcinogénnym či mutagénnym látkam alebo látkam poškodzujúcim reprodukciu. V súlade so všeobecným nariadením o ochrane údajov (5) treba toto sledovanie vykonávať anonymným spôsobom. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV zdôrazňuje, že na zlepšenie ochrany pracovníkov pred účinkami karcinogénnych, mutagénnych látok alebo látok poškodzujúcich reprodukciu pri práci by členské štáty mali zabezpečiť, aby ich inšpektoráty práce mali dostatočné finančné a ľudské zdroje na vykonávanie svojich povinností. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV odporúča, aby všetky zlúčeniny, u ktorých existuje podozrenie, že sú karcinogénne, mutagénne a/alebo poškodzujúce reprodukciu, boli v tomto ohľade podrobené vedeckej analýze a v prípade potreby boli povinne zahrnuté do smernice. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Súvislosti

| 2.1. | Toto stanovisko súvisí so stanoviskom EHSV na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2004/37/ES o ochrane pracovníkov pred rizikami z vystavenia účinkom karcinogénov alebo mutagénov pri práci (6), ktoré bolo vypracované v súvislosti so zmenou smernice v roku 2017 (7). Všetky odporúčania EHSV okrem odporúčaní, ktoré boli zahrnuté do uvedenej zmeny, sú stále aktuálne (8). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ciele návrhu sú v súlade s článkom 2 (právo na život) a článkom 31 (spravodlivé a primerané pracovné podmienky) Charty základných práv EÚ. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Zaistiť bezpečné a zdravé pracovné prostredie je strategickým cieľom Európskej komisie, ako sa uvádza v strategickom rámci EÚ v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci na obdobie rokov 2014 – 2020 (9). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | V rámci EÚ28 je rakovina hlavným zdravotným problémom súvisiacim s prácou, ktorý má škodlivé účinky na život a zdravie pracovníkov takmer v rovnakej miere ako ďalšie dve skupiny ochorení spolu (muskuloskeletálne poruchy a choroby obehovej sústavy). Jej negatívne dôsledky sú zároveň ďalekosiahlejšie než dôsledky nehôd súvisiacich s prácou (10). Spôsobuje utrpenie pracovníkom a ich rodine a priateľom, znižuje kvalitu života, nepriaznivo ovplyvňuje pohodu a v najhoršom prípade vedie k smrti (11). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komisia začala nepretržitý proces aktualizácie smernice (12) s cieľom držať krok s novým vedeckým a technickým vývojom. Tento proces je v súlade so stratégiou EÚ pre trvalo udržateľný rozvoj, ktorej cieľom je zabezpečiť, aby sa do roku 2020 chemické látky vyrábali, používali a aby sa s nimi manipulovalo takým spôsobom, aby nepredstavovali významné ohrozenie pre ľudské zdravie a životné prostredie. Cieľom je nakoniec nahradiť látky vzbudzujúce veľké obavy vhodnými alternatívnymi látkami alebo technológiami (13). |
| --- | --- |

2.5.

3.   Návrh Komisie

| 3.1. | V súlade s týmto postupom a na základe dokumentov SWD (2018) 87 a 88 Európska komisia navrhla vo svojom dokumente COM(2018) 171 (14) ďalšiu zmenu „smernice 2004/37/ES o ochrane pracovníkov pred rizikami z vystavenia účinkom karcinogénov alebo mutagénov pri práci. EHSV v skoršej časti roka 2017 podporil zmenu tejto smernice; do súčasnej zmeny je zahrnutých päť látok (15): |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Kadmium a jeho anorganické zlúčeniny v rámci rozsahu pôsobnosti smernice: zamestnania, v ktorých dochádza k expozíciám, zahŕňajú výrobu a rafináciu kadmia, výrobu niklových a kadmiových batérií, výrobu a prípravu kadmiových pigmentov, výrobu kadmiových zliatin, mechanické pokovovanie, tavenie zinku a medi, ťažbu neželezných kovových rúd, tvrdé spájkovanie zvarmi zo zliatin striebra, kadmia a striebra, výrobu zlúčenín polyvinylchloridu a recykláciu kovového šrotu a Ni-Cd batérií. Podľa odhadov Komisie je ohrozených asi 10 000 pracovníkov. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Berýlium a jeho anorganické zlúčeniny v rámci rozsahu pôsobnosti smernice: identifikovalo sa 10 priemyselných odvetví, ako sú zlievárne, výroba skla a laboratóriá, v ktorých pracovníci čelia riziku expozície berýliu. Meď, hliník, horčík a nikel sa často používajú v zliatinách s berýliom. Približne 80 % všetkého berýlia sa používa v zliatinách medi. Expozícia berýliu spôsobuje rakovinu pľúc a nevyliečiteľnú chronickú beryliózu. Podľa odhadov Komisie je ohrozených 54 000 pracovníkov. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Kyselina arzeničná a jej soli, ako aj anorganické zlúčeniny arzénu v rámci rozsahu pôsobnosti smernice: k expozícii arzénovým zlúčeninám dochádza napríklad pri výrobe medi a zinku, ako aj v sklárskom, elektronickom a chemickom sektore. Podľa odhadov Komisie je ohrozených 7 900 – 15 300 pracovníkov. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Formaldehyd: vyskytuje sa pri výrobe formaldehydu a v širokej škále výrobkov (lepidlá a tesniace materiály, nátery, polyméry, biocídy a laboratórne chemikálie); k expozícii môže dôjsť aj počas činností, ako sú konštrukčné a stavebné práce a pri výrobe koží a kožušín, buničiny, papiera a papierových výrobkov, textilu a dreva a výrobkov z dreva. Formaldehyd sa používa aj na konzerváciu tkanív a ako dezinfekčný prostriedok na patologických oddeleniach a v pitevných miestnostiach. Podľa odhadov Komisie je ohrozených asi milión pracovníkov. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | 4,4′-metylénbis(2-chlóranilín) (ďalej len „MOCA“): vystavení pracovníci pôsobia v sektore výroby plastov, kde sa MOCA používa na tvarovanie dielov z polyuretánových elastomérov, a to na 89 miestach v celej EÚ. Podľa odhadov Komisie je ohrozených 350 pracovníkov. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.2. | Členské štáty majú rôzne prístupy. Niektoré z nich definovali BOEL pre veľké množstvo karcinogénnych, mutagénnych látok alebo látok poškodzujúcich reprodukciu; iné len pre niekoľko z nich. V tomto návrhu sa uvádza päť látok; pre žiadnu z nich neexistuje expozičný limit EÚ v pracovnom prostredí (OEL). Dvanásť členských štátov (BE, BG, CY, CZ, DE, EE, ES, HU, LT, LV, NL, SE) nemá OEL pre jednu z týchto piatich látok, tri štáty nemajú OEL ani pre jednu z nich (IT, LU, MT). Tieto záväzné hodnoty sa v jednotlivých krajinách môžu líšiť. EHSV preto víta návrh na zmenu smernice 2004/37/ES, ktorou sa stanovia minimálne BOEL na európskej úrovni a ktorá po nadobudnutí účinnosti zaistí rovnaké pracovné podmienky pre všetkých pracovníkov, ktorí sú v ktoromkoľvek členskom štáte vystavení týmto škodlivým látkam. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Z odhadov založených na štúdii Risk & Policy Analysts Limited (RPA 2018) (16) vyplýva, že prijatím tohto návrhu by sa v dlhodobom horizonte zlepšili pracovné podmienky pre viac ako milión pracovníkov EÚ a zabránilo by sa viac ako 22 000 prípadom chorôb súvisiacich s prácou. Súčasná záťaž ochorenia na základe odhadov za posledných 40 rokov zahŕňa 24 770 prípadov chorôb súvisiacich s prácou. Ak sa neprijmú žiadne opatrenia, bude budúca záťaž ochorenia zahŕňať 24 689 nových prípadov počas nasledujúcich 60 rokov. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Podľa pracovného dokumentu útvarov Komisie je preto vhodné zvážiť aktualizáciu smernice o karcinogénoch a mutagénoch na základe uvedených informácií. Zásady sú rovnaké ako v smernici a jej predchádzajúcej zmene. Touto zmenou sa rozširuje predchádzajúci zoznam uvedený v prílohe k smernici o karcinogénoch a mutagénoch o vyššie uvedených päť zlúčenín. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | SCOEL poskytol vedecké poradenstvo, pokiaľ ide o kadmium, berýlium a formaldehyd, a RAC pre kyselinu arzeničnú a MOCA. Trojstranný Poradný výbor pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci (ACSH) prijal stanoviská týkajúce sa všetkých piatich látok. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | OEL pre týchto päť karcinogénov a mutagénov sú stanovené na základe vedeckých údajov a s ohľadom na budúce zdravotné dôsledky. Zohľadňujú sa aj rôzne hospodárske dôsledky. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1. | Hlavný cieľ a rozsah pôsobnosti tejto zmeny sa týka rozšírenia zoznamu v smernici, ktorý je v súčasnosti obmedzený na karcinogény a mutagény. Ako sa uvádza v stanovisku EHSV, neskôr by sa malo zvážiť možné rozšírenie v snahe zahrnúť látky, ktoré sú toxické pre reprodukciu alebo iné telesné funkcie (17). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Toto potvrdzuje aj Monitorovacia správa o pokroku v dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja v kontexte EÚ (18), ktorú v roku 2017 zverejnil Eurostat: „V roku 2015 sa v EÚ skonzumovalo 350 miliónov ton chemických látok. Z toho bolo 127 miliónov ton klasifikovaných ako látky nebezpečné pre životné prostredie a 221 miliónov ton ako látky, ktoré by mohli byť škodlivé pre ľudské zdravie. Hoci sa spotreba toxických chemických látok v krátkodobom a dlhodobom horizonte znížila, podiel najtoxickejších chemických látok na celkovej spotrebe zostáva v podstate nezmenený.“ (Podiel karcinogénnych a mutagénnych látok alebo látok poškodzujúcich reprodukciu na celkovej spotrebe chemických látok v EÚ: 2004: 10,7 %, 2015: 10,3 %.) |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | V stratégii EÚ proti rakovine ako chorobe z povolania by sa malo viac pozornosti venovať ženám. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Charakteristiky expozície a štruktúra lokalít s výskytom rakoviny sa u mužov a žien môže líšiť. Rakovina prsníka je napríklad u mužov veľmi zriedkavým ochorením, kým u žien ide o najbežnejšie rakovinové ochorenie. Viacnásobná expozícia pri práci môže prispieť k vzniku rakoviny prsníka. Na získanie relevantných údajov na rozhodovanie by sa mal analyzovať výskyt prevažne rodovo špecifických druhov rakoviny osobitne pre ženy a mužov, nie pre celú populáciu zamestnancov. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Výbor žiada Komisiu, aby pri ďalších revíziách smernice systematickejšie zohľadňovala vystavenie žien účinkom karcinogénov pri práci. V mnohých povolaniach, v ktorých prevažujú ženy (zdravotníctvo, upratovacie a kadernícke služby atď.), sú pracovníčky vystavované účinkom karcinogénnych látok. V tomto ohľade by sa mali stanoviť záväzné preventívne opatrenia (napríklad komory so záporným tlakom na prípravu cytostatických produktov na injekčné podávanie zamestnancami v zdravotníckych zariadeniach). |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.4. | Pokiaľ ide o jednotný trh, EHSV považuje za dôležité, aby Komisia v smernici stanovila metodiku prijímania záväzných limitných hodnôt expozície. Tento proces by mal zahŕňať rozsiahlu konzultáciu so sociálnymi partnermi, s členskými štátmi a ostatnými zainteresovanými subjektmi vrátane mimovládnych organizácií. Podľa názoru EHSV je potrebné venovať mimoriadnu pozornosť dvom prvkom: po prvé konzistentnosti BOEL s ohľadom na úroveň rizika rôznych zlúčenín; po druhé potrebe vymedziť BOEL na základe vedeckých dôkazov vrátane nadväzujúceho monitorovania zmien vo výskyte chorôb súvisiacich s prácou. Pritom sa musia zohľadňovať rozličné faktory, ako je uskutočniteľnosť a možnosť merania úrovní expozície. Aby sa zamestnávateľom pri preventívnych opatreniach pomohlo určovať priority, mali by tieto hodnoty explicitne odkazovať na mieru rizika súvisiaceho s úrovňou expozície. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | U väčšiny zlúčenín existuje dlhé obdobie latencie medzi prvou expozíciou a vznikom rakoviny. EHSV považuje za potrebné, aby pracovníci boli chránení tým, že sa im ponúkne celoživotný dohľad nad ich zdravotným stavom vykonávaný v rámci národných systémov sociálneho zabezpečenia alebo zdravotníctva a dostupný pre všetkých pracovníkov, u ktorých existuje riziko expozície. Tieto údaje môže ponúknuť Eurostat s cieľom pomôcť vylepšiť stratégiu EÚ pre trvalo udržateľný rozvoj. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Riadenie systémov verejného zdravia musí vychádzať výlučne z právnych predpisov opierajúcich sa o dôkazy. Tieto dôkazy možno získať prostredníctvom vedeckej analýzy založenej na kvalitných a štatisticky vyhodnotiteľných údajoch. Táto požiadavka je podporená aj v článku 9 všeobecného nariadenia o ochrane osobných údajov (19), ktorý sa týka spracúvania osobitných kategórií osobných údajov (20). Treba zohľadniť aj ďalšie právne aspekty v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2011/24/EÚ (21). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV opäť odporúča zamerať viac úsilia na vedecké a štatistické štúdie. Rakovina z povolania môže mať viacero príčin. Mala by sa venovať väčšia pozornosť výskumu dôsledkov a potenciálnych interakcií kombinovanej expozície rôznym faktorom a vynaložiť na to viac finančných prostriedkov. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV zdôrazňuje, že jednou z hlavných úloh v oblasti ochrany pracovníkov pred účinkom karcinogénnych, mutagénnych a reprotoxických látok na pracovisku je zintenzívniť kontrolu vykonávania a uplatňovania smernice. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby inšpektoráty práce mali dostatok finančných a ľudských zdrojov na plnenie svojich úloh a zároveň pomôcť spoločnostiam, najmä malým a stredným podnikom, dodržiavať tieto ustanovenia. Mali by posilniť spoluprácu s Európskou agentúrou pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci. Pri hodnotení rizík v tejto oblasti môže pomôcť rozšírené používanie webovej platformy OiRA (online interaktívna analýza rizík). |
| --- | --- |

4.8.

5.   Konkrétne pripomienky

| 5.1. | Okrem povinnosti prevencie a ochrany zdravia pri práci a nevyhnutnosti prispôsobiť prácu človeku, ktoré sú zakotvené v európskych právnych predpisoch, upozorňuje EHSV na nebezpečenstvo toho, že neefektívna prevencia expozícii účinkom karcinogénnych, mutagénnych látok alebo látok poškodzujúcich reprodukciu by mohla mať pre podniky negatívne dôsledky, akými sú napríklad vyššie náklady a znížená produktivita v dôsledku absencie, náklady na náhradu škody pre žiadateľov, stratená odbornosť a narušenie hospodárskej súťaže; a pre členské štáty zasa v dôsledku zvýšených nákladov na sociálne zabezpečenie a stratených daňových príjmov. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Orgány členských štátov a subjekty zastupujúce zamestnávateľov a pracovníkov v rámci trojstranného ACHS by veľmi uvítali právnu zrozumiteľnosť a zvýšenú ochranu, ktoré by vyplývali z nižších OEL pre tieto látky. |
| --- | --- |

5.2.

V Bruseli 19. septembra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Ú. v. EÚ C 288, 31.8.2017, s. 56.

1

(2)  Health and safety at work – SCOEL, Európska komisia, 30.06.2018.

2

Health and safety at work

(3)  Výbor pre hodnotenie (RAC), 30. júna 2018.

3

(4)  Európska chemická agentúra (ECHA)

4

(5)  Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 33, článok 4 a pozri tiež body 35, 45, 52, 53 a 155.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 288, 31.8.2017, s. 56.

6

(7)  COM(2017) 11 final.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 288, 31.8.2017, s. 56.

8

(9)  COM(2014) 332 final.

9

(10)  EU-OSHA (2017).

10

(11)  SWD (2018) 88, COM(2017) 11 final.

11

(12)  Smernica 2004/37/ES.

12

(13)  Eurostat, „Trvalo udržateľný rozvoj v EÚ“, s. 189.

13

(14)  Postup 2018/0081 (COD).

14

(15)  Ú. v. EÚ C 288, 31.8.2017, s. 56.

15

(16)  Tretia zmena smernice o karcinogénoch a mutagénoch.

16

(17)  Ú. v. EÚ C 288, 31.8.2017, s. 56.

17

(18)  Udržateľný rozvoj v Európskej únii – Monitorovacia správa o pokroku v dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja v kontexte EÚ (Monitoring report on progress towards the SDGs in an EU context), Eurostat 2017, s. 246.

18

Monitoring report on progress towards the SDGs in an EU context

(19)  Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1.

19

(20)  Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, článok 9 písm. h) „spracúvanie je nevyhnutné na účely preventívneho alebo pracovného lekárstva, posúdenia pracovnej spôsobilosti zamestnanca ... na základe práva Únie alebo práva členského štátu alebo...“.

20

(21)  Ú. v. EÚ L 88, 4.4.2011, s. 45. Pozri tiež Ú. v. EÚ L 354, 31.12.2008, s. 70, článok 2.

21

---

| 6.12.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 440/150 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 440/150

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Odporúčanie Rady o posilnenej spolupráci v boji proti chorobám, ktorým sa dá predchádzať očkovaním

[COM(2018) 244 final – SWD(2018) 149 final]

(2018/C 440/25)

| Spravodajkyňa: | Renate HEINISCH |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Renate HEINISCH

| Konzultácia | Európska komisia 17. 4. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 29 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 17. 4. 2018 |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 19. 7. 2018 |
| Prijaté v pléne | 19. 9. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 537 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 136/1/3 |

Konzultácia

Európska komisia 17. 4. 2018

Právny základ

článok 29 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

17. 4. 2018

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

19. 7. 2018

Prijaté v pléne

19. 9. 2018

Plenárne zasadnutie č.

537

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

136/1/3

1.   Závery a odporúčania

1.1.   Na európskej úrovni

| 1.1.1. | Spolupráca členských štátov v oblasti očkovania by mala zohľadňovať úlohu očkovania počas celého života človeka a mala by sa explicitne týkať očkovania detí, dospievajúcich, dospelých a starších ľudí bez ohľadu na hranice. Údaje Európskeho centra pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC) ukazujú, že choroby ako osýpky, ktoré bývali detskými chorobami, teraz v dôsledku slabnúcej imunity dostávajú adolescenti a mladí dospelí. To si spolu s cezhraničnými migračnými tokmi a dostupnosťou nových očkovacích látok určených konkrétnym vekovým skupinám (napr. v prípade HPV, meningokokovej infekcie, herpesu zoster) vyžaduje, aby sa k očkovaniu zaujal celoživotný prístup. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Pre dnešné deti predstavujú obavy ich rodičov z očkovania jedno z najväčších nebezpečenstiev ohrozujúcich ich zdravie. Časom preverené vedecké dôkazy sa spochybňujú v záujme kampane proti očkovaniu. Ak nechceme, aby sa epidémie osýpok, ktoré zasiahli EÚ, a nedávne smrteľné prípady záškrtu opakovali, musíme tento rozsiahly trend spochybňovania odborníkov a vedeckého konsenzu zvrátiť prostredníctvom komunikácie založenej na dôkazoch, väčšou transparentnosťou a zvyšovaním informovanosti. Zapojenie verejnosti do programov v oblasti výskumu a inovácie, akým je program Veda so spoločnosťou a pre spoločnosť, je jedným z nástrojov, ktoré by Komisia mala využívať na šírenie osvety o výhodách očkovania. |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | EHSV vyzýva Komisiu, aby prostredníctvom Európskeho dňa imunizácie zvyšovala informovanosť o význame očkovania pre ochranu ľudí pred chronicky invalidizujúcimi chorobami. Takéto fórum by malo používať špecifický spôsob komunikácie s cieľom poučiť Európanov, najmä rodičov, deti, zdravotníckych pracovníkov, migrantov, menšinové skupiny a iné skupiny obyvateľstva so zvýšeným rizikom vážnych dôsledkov chorôb, ktorým sa dá predchádzať očkovaním. Vedecky podložené a prístupné informácie určené občanom a organizáciám by sa mali poskytovať prostredníctvom všetkých komunikačných kanálov vrátane hlavných médií a sociálnych médií. Medzigeneračný vzdelávací prístup v súvislosti s informovaním o očkovaní by tiež pomohol propagovať očkovanie medzi generáciami a odbúrať podozrenie. |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1.4. | V dobe, keď sú informovanie a komunikácia čoraz viac digitálne a keď nové technológie ponúkajú množstvo príležitostí, ako zlepšiť prístup k očkovaniu a jeho využívanie, sa Únia musí usilovať o to, aby sa zlepšili poznatky Európanov o očkovaní, a tým zároveň zmenšili ich obavy. Je nevyhnutné zlepšiť digitálnu gramotnosť v oblasti zdravia, aby sa umožnil prístup k digitálnym informáciám o očkovaní a ich spracovanie. |
| --- | --- |

1.1.4.

| 1.1.5. | Treba mať vždy na pamäti, že zdravie človeka a zdravie zvierat sú neoddeliteľne späté. Európsky úrad pre bezpečnosť potravín odhaduje, že 75 % (1) infekčných chorôb, ktoré postihujú človeka, pochádza od zvierat. Narastajúca hrozba antimikrobiálnej rezistencie (AMR) takisto svedčí o súvislosti medzi zdravím človeka a zdravím zvierat. V tejto súvislosti očkovacie látky nielenže pomáhajú predchádzať chorobám, ale umožňujú tiež bojovať proti AMR, keďže sa vďaka nim obmedzí nadbytočné používanie antimikrobiálnych látok. Podporné mechanizmy EÚ však na tento spoločenský prínos neprihliadajú a neexistujú žiadne trhové stimuly pre farmárov, aby používali skôr očkovacie látky, než lacnejšie produkty, ktoré zvyšujú AMR. EHSV odporúča, aby Komisia pri budúcej revízii SPP zaviedla dotácie pre farmy, ktoré preukazujú vysokú mieru zaočkovanosti, ktorá je nevyhnutná na zmiernenie hospodárskych a zdravotných hrozieb v dôsledku AMR. |
| --- | --- |

1.1.5.

1.2.   Na vnútroštátnej úrovni

| 1.2.1. | Musíme zabezpečiť, aby sa choroby z našej dávnej minulosti, ktorým sa dá predchádzať očkovaním, alebo choroby, ktorým sa dá predísť novými generáciami očkovacích látok, v budúcnosti už nikdy neobjavili. Zdravotnícki pracovníci vrátane lekárnikov, zdravotných sestier, lekárov, ako aj zdravotníckych služieb v školách a na pracoviskách majú kľúčovú úlohu v úsilí rozptýliť obavy z očkovania, keďže práve oni poskytujú pacientom usmernenia a rady. EHSV naliehavo žiada členské štáty, aby investovali do kontinuálnej odbornej prípravy, a tak umožnili zdravotníckym pracovníkom, a najmä lekárnikom, úspešne propagovať očkovanie a pomôcť zabrániť hrozným dôsledkom hnutia proti očkovaniu na verejné zdravie. Okrem toho by očkovania mohli robiť aj lekári, aby sa prípadné akútne reakcie alebo anafylaktický šok mohli bezpečne zvládnuť. |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Zdravotnícki pracovníci sú takisto v ohrození, keďže sú vystavení množstvu rôznych ochorení. EHSV ako poradný orgán zastupujúci pracovníkov, zamestnávateľov a iné záujmové skupiny vyzýva členské štáty, aby zabezpečili úplné a účinné uplatňovanie smernice 2000/54/ES, v ktorej sa uvádza, že ak sú bezpečnosť a zdravie pracovníkov ohrozené z dôvodu ich vystavenia biologickým faktorom, proti ktorým existujú účinné očkovacie látky, ich zamestnávatelia by im mali poskytnúť očkovanie. |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.3. | Okrem úsilia zameraného na zdravotníckych pracovníkov by sa malo zvýšiť aj úsilie členských štátov osloviť skupiny obyvateľstva so zvýšeným rizikom vážnych dôsledkov konkrétnych chorôb, ktorým sa dá predchádzať očkovaním, ako sú deti, tehotné ženy, starší ľudia, menšinové skupiny a osoby so špecifickými zdravotnými predispozíciami alebo osoby vystavené sexuálne prenosným chorobám, ako je ľudský papilomavírus (HPV) alebo hepatitída A a B. Keby sa pravidelné zdravotné prehliadky, napríklad u pediatra alebo závodného lekára, spojili s programami imunizácie, mohlo by to pomôcť zlepšiť nedostatočnú mieru zaočkovanosti. |
| --- | --- |

1.2.3.

| 1.2.4. | Európa musí v súčasnosti čeliť situácii, ktorá nemá obdobu a predstavuje veľkú výzvu, keďže veková pyramída európskeho obyvateľstva sa začala obracať. Preventívne opatrenia ako očkovanie dospelých by sa mali považovať za jeden z nástrojov, ako sa s touto výzvou vyrovnať, a zároveň sa tým prispeje k splneniu európskeho cieľa aktívneho a zdravého starnutia. |
| --- | --- |

1.2.4.

| 1.2.5. | EHSV však s obavami konštatuje, že napriek tomu, že Rada v roku 2009 stanovila za cieľ dosiahnuť, aby očkovanie proti chrípke podstúpilo 75 % starších osôb, len jeden členský štát tento cieľ dosiahol. Keďže u starších osôb môže chrípka spôsobiť invaliditu alebo dokonca smrť, mali by sa členské štáty usilovať zintenzívniť svoje úsilie, aby tento cieľ splnili. |
| --- | --- |

1.2.5.

| 1.2.6. | Členské štáty musia v súčasnosti čeliť mnohým výzvam, od obáv z očkovania až po demografické zmeny súvisiace so starnutím obyvateľstva alebo zvýšenú mobilitu osôb, v dôsledku ktorých sa zvyšuje riziko vystavenia patogénnym látkam v celej Únii. EHSV vyzýva členské štáty, aby sa podelili o osvedčené postupy a know-how v súvislosti s riešením týchto problémov. |
| --- | --- |

1.2.6.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | EHSV podporuje prístup Komisie založený na troch pilieroch v záujme posilnenej spolupráce v boji proti chorobám, ktorým sa dá predchádzať očkovaním, umožňujúcej včasnú reakciu na naliehavé hrozby pre zdravie, ktorým dnes EÚ čelí, ako sú obavy z očkovania, pokles miery zaočkovanosti v prípade konkrétnych chorôb, nečakané vypuknutia chorôb, ktorým sa dá predchádzať očkovaním, nesúlad medzi vnútroštátnymi programami očkovania a nedostatkom očkovacích látok. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EHSV víta navrhované činnosti na zvýšenie synergií medzi očkovaním a pridruženými politikami týkajúcimi sa napríklad pripravenosti na krízu, elektronického zdravotníctva, hodnotenia zdravotníckych technológií, VaV a farmaceutického priemyslu, a to na vnútroštátnej, európskej a medzinárodnej úrovni. Na prekonanie výziev, ktoré v súčasnosti sťažujú efektívnosť programov očkovania v celej Únii, je nevyhnutné spoločné úsilie. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Očkovanie, hlavný nástroj primárnej prevencie, zbavilo Európu poliovírusu a vyhubilo ďalšie choroby ako kiahne, keďže umožnilo predísť týmto chorobám u jednotlivcov a prerušiť cirkuláciu vírusov. Mimo Európy viedla globalizácia k zvýšenému cezhraničnému prenosu vírusov, patogénov a chorôb spolu s presunom ľudí. Nedávne migračné toky tento trend zrýchlili. Očkovanie do značnej miery prispieva k celosvetovému zdraviu, keďže choroby nezastavia hranice štátov ani regiónov. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Programy očkovania spadajú v Európskej únii do právomoci členských štátov. Preto v rámci EÚ súbežne existujú rôzne stratégie imunizácie, pričom niektoré členské štáty zaviedli progresívne programy zamerané na konkrétne choroby počas celého života človeka a/alebo programy zohľadňujúce zemepisné špecifiká. Keďže šírenie chorôb nepozná hraníc, EHSV podporuje návrh Komisie vytvoriť usmernenia týkajúce sa spoločného plánu očkovania v EÚ s cieľom uľahčiť súlad vnútroštátnych plánov. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Nedostatočné zosúladenie plánov očkovania v Únii obmedzuje aj slobodu pohybu a pobytu, ktorá patrí medzi základné práva občanov EÚ a ich rodinných príslušníkov. Ako sa totiž uvádza v oznámení Komisie, obnovenie očkovania, najmä u detí, môže byť problematické, keď sa presťahujú do inej krajiny. Toto zosúladenie by však nemalo mať za následok obmedzenie ponuky dostupných vakcín. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | V záveroch z decembra 2014 (2) Rada uznala, že hoci očkovanie je účinným nástrojom verejného zdravia, prenosné ochorenia, ktoré sa znova objavili, ako napríklad tuberkulóza, osýpky, čierny kašeľ a rubeola, stále predstavujú výzvu v oblasti verejného zdravia a môžu zapríčiniť veľký počet infekcií a úmrtí. V dôsledku tohto nedávneho vývoja je spolupráca členských štátov v boji proti chorobám, ktorým sa dá predchádzať očkovaním, ešte naliehavejšia. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Vzhľadom na uvedené skutočnosti je odporúčanie Rady o posilnenej spolupráci medzi členskými štátmi, výrobným odvetvím a zainteresovanými stranami na úrovni EÚ krokom správnym smerom. EHSV plne podporuje zvýšené úsilie v oblasti očkovania. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Konkrétne pripomienky

| 3.1. | EHSV súhlasí s názorom Komisie, že digitálne nástroje, ako je spoločný očkovací preukaz, ktorý by sa dal získať prostredníctvom elektronických informačných systémov, a internetový portál na zvýšenie informovanosti o výhodách a bezpečnosti očkovania by mohli pomôcť dosiahnuť ciele uvedené v oznámení. V tejto súvislosti by Komisia mohla spolupracovať s členskými štátmi v snahe zvýšiť digitálnu gramotnosť Európanov v oblasti zdravia, aby sa tieto digitálne nástroje mohli čo najlepšie využiť. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Keďže ochorenia, ktoré boli predtým detskými chorobami, sa teraz objavujú v neskorších rokoch života a keďže existujú nové očkovacie látky, ktoré dokážu predchádzať chorobám u dospelých a u starších vekových kategórií, podporuje sa, aby členské štáty zvážili myšlienku celoživotných programov očkovania s prihliadnutím na najviac nákladovo efektívne stratégie očkovania s cieľom predchádzať chorobám v súlade s potrebami rôznych vekových kategórií (napríklad dospievajúca mládež, tehotné ženy, jednotlivci s chronickými ochoreniami, menšinové skupiny a staršie vekové kategórie). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Ako zdôraznil Jean-Claude Juncker vo svojej správe o stave Únie v roku 2017, deti ešte stále zomierajú na choroby, ktorým sa dá predchádzať očkovaním, ako sú osýpky. Riziko nákazy od nezaočkovaných spolužiakov predstavuje pre deti veľkú hrozbu. Podmienkou na prijatie do školy by možno mal byť dôkaz o očkovaní dieťaťa, aby sa zabezpečila vysoká miera zaočkovanosti. Školy a pedagógovia by v tomto kontexte mali byť lepšie informovaní o úlohe očkovacích látok, aby mohli rodičov a deti o očkovaní informovať. Tento vzdelávací aspekt je veľmi dôležitý, keďže školy zohrávajú pri rozhodovaní rodičov jednu z hlavných úloh. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Rakovinové ochorenia, ktorým sa dá predísť očkovaním, by mohli dnešných adolescentov v staršom veku smrteľne zasiahnuť. Vzhľadom na nárast rakovinových ochorení sa pre členské štáty EÚ stal boj proti rakovine jednou z priorít politickej agendy. Zo skúseností vyplynulo, že riadne uplatňovanými politikami očkovania možno dosiahnuť takmer úplné vyhubenie chorôb, ako sú HPV infekcie. Očkovanie dospievajúcej mládeže proti HPV by sa malo považovať za dôležitý aspekt programov skríningu rakoviny, keďže tieto typy rakoviny sú jediné, ktorým sa dá predísť očkovaním. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Očkovanie dospelých je niekedy jediným dostupným preventívnym riešením na boj proti konkrétnej chorobe, ako je chrípka alebo herpes zoster, či už sa jej podarí celkom predísť, alebo zmierniť jej priebeh. V Európskej únii postihne herpes zoster každého štvrtého človeka a až 40 000 osôb každoročne predčasne zomiera na následky chrípky. Tieto čísla sa môžu zredukovať len očkovaním. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Keďže obavy z očkovania údajne existujú aj medzi samotnými zdravotníckymi zamestnancami a keďže k prípadom a vypuknutiu chorôb, ktorým sa dá predchádzať očkovaním, dochádza aj v dôsledku prenosu od zdravotníckeho personálu, malo by sa uplatňovanie a rešpektovanie programov očkovania zdravotníckych pracovníkov starostlivo monitorovať a podporovať náležitými školeniami v záujme bezpečnosti pacienta, ako aj v záujme ochrany zdravotníckych pracovníkov v súlade so smernicou 2000/54/ES. |
| --- | --- |

3.6.

V Bruseli 19. septembra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  European Food Safety Authority, „How do animal diseases affect humans?“

1

(2)  Závery Rady o očkovaní ako účinnom nástroji v oblasti verejného zdravia, 1. decembra 2014.

2

---

| 6.12.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 440/154 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 440/154

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 767/2008, nariadenie (ES) č. 810/2009, nariadenie (EÚ) 2017/2226, nariadenie (EÚ) 2016/399, nariadenie (EÚ) 2018/... (nariadenie o interoperabilite) a rozhodnutie 2004/512/ES a zrušuje rozhodnutie Rady 2008/633/SVV

[COM(2018) 302 final]

(2018/C 440/26)

| Hlavný spravodajca: | Ionuț SIBIAN |
| --- | --- |

Hlavný spravodajca:

Ionuț SIBIAN

| Konzultácia | Európsky parlament, 2. 7. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní EÚ |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Rozhodnutie predsedníctva | 10. 7. 2018 |
| Prijaté v pléne | 19. 9. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 537 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 97/3/0 |

Konzultácia

Európsky parlament, 2. 7. 2018

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní EÚ

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Rozhodnutie predsedníctva

10. 7. 2018

Prijaté v pléne

19. 9. 2018

Plenárne zasadnutie č.

537

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

97/3/0

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) podporuje vízovú politiku, ktorá je a mala by aj naďalej zostať nástrojom na uľahčenie cestovného ruchu a podnikania a zároveň by mala zabrániť bezpečnostným rizikám a riziku neregulárnej migrácie do EÚ. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV podporuje ďalší rozvoj vízového informačného systému (VIS) ako najlepšieho technologického riešenia, ktoré uľahčuje konanie o udelení krátkodobého víza a pomáha vízovým, pohraničným, azylovým a migračným orgánom overiť si rýchlym a účinným spôsobom potrebné informácie o štátnych príslušníkoch tretích krajín, ktorí na cestu do EÚ potrebujú vízum. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV sa domnieva, že jedným z hlavných cieľov opatrenia v tejto oblasti by mala byť harmonizácia postupov, spôsobov práce a výsledkov členských štátov EÚ vzhľadom na vízovú politiku. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV sa domnieva, že vypracovanie osobitných ukazovateľov rizika pre spracúvanie žiadostí o udelenie víza môže obmedziť práva žiadateľov. EHSV naliehavo vyzýva inštitúcie EÚ a orgány členských štátov, aby riadne informovali a školili terénnych a riadiacich pracovníkov, aby sa predišlo možnému vytváraniu profilov na základe rasy, pohlavia, etnickej príslušnosti, náboženského vyznania, sexuálnej orientácie a akejkoľvek inej osobnej charakteristiky. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV podporuje cieľ zjednodušiť identifikáciu nezvestných osôb. Avšak zníženie vekovej hranice, od ktorej sa deťom žiadajúcim o víza odoberajú odtlačky prstov, z 12 rokov na 6 rokov, môže byť problematické. Návrh neobsahuje príspevky a postoje agentúr a organizácií na ochranu detí, čo EHSV bráni riadne posúdiť vplyv návrhu na deti a ich ochranu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | V súvislosti s týmto cieľom je síce uchovávanie kópie strany cestovného dokladu s biografickými údajmi žiadateľa v systéme VIS prípustné a potrebné, no vytvorenie tohto nového nástroja na uľahčenie konaní o návrate, ako sa uvádza v návrhu, je sporné. EHSV sa nedomnieva, že navrhované zmeny by nevyhnutne viedli k návratu štátnych príslušníkov tretích krajín. Namiesto toho by mal tento nástroj povzbudzovať členské štáty, aby konali s náležitým zreteľom tak na zákonnosť pobytu, ako aj záujmy a blahobyt dotknutých osôb. Orgány by mali podporovať štátnych príslušníkov tretích krajín a pomáhať im, aby zregularizovali svoj pobyt a zvažovali návrat do miesta pôvodu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Pokiaľ ide o vedľajší cieľ tohto návrhu, t. j. umožniť za prísnych podmienok vnútroštátnym orgánom presadzovania práva a Europolu prístup k údajom VIS na účely presadzovania práva, EHSV zdôrazňuje potrebu zavedenia prísnych podmienok pre tento prístup. V ideálnom prípade by sa pri prístupe malo požadovať súdne rozhodnutie, ktoré by zaručilo, že takýto prístup je nevyhnutným obmedzením zásady ochrany osobných údajov. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV oceňuje rozsah konzultácií organizovaných v súvislosti s týmto návrhom. Pre EHSV, ostatné inštitúcie a širokú verejnosť by zároveň bolo do veľkej miery prospešné, keby návrh obsahoval viac príspevkov a informácií od konzultovaných strán. Nie je jasné, aké druhy príspevkov boli poskytnuté a do akej miery ovplyvnili konečnú formu návrhu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV víta, že sa Európska komisia venuje otázke ochrany základných práv. Výbor odporúča, aby sa ďalšia pozornosť venovala spôsobu, akým členské štáty využívajú osobné údaje žiadateľov o udelenie víza. Ako sa už uviedlo, sú potrebné ďalšie záruky proti praktikám, ktoré vedú k diskriminácii štátnych príslušníkov tretích krajín žiadajúcich o krátkodobé alebo dlhodobé vízum a pobyt. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Návrhu by prospeli podrobnejšie a konkrétnejšie údaje o krátkodobých a dlhodobých vízach a povoleniach na pobyt podľa jednotlivých krajín, a to členských štátov aj tretích krajín. Tiež by bolo užitočné mať viac informácií o prekročeniach dĺžky oprávneného pobytu, pokiaľ ide o obchodovanie s deťmi. Tieto údaje sú nevyhnutné na posúdenie povahy a štruktúry mobility a vhodnosti použitých nástrojov. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV tiež odporúča ráznejšie odhodlanie spolupracovať s vládami a občianskou spoločnosťou tretích krajín s cieľom informovať a pripravovať ich štátnych príslušníkov a pomáhať im v konaní o udelení víza. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | EHSV podporuje vízovú politiku, ktorá je a mala by aj naďalej zostať nástrojom na uľahčenie cestovného ruchu a podnikania a zároveň by mala zabrániť bezpečnostným rizikám a riziku neregulárnej migrácie do EÚ. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EHSV uznáva migračné a bezpečnostné výzvy posledných rokov, no povzbudzuje členské štáty a inštitúcie EÚ, aby zaujali konsenzuálny, vyvážený a proporčný prístup s cieľom zachovať EÚ čo najviac otvorenú, zodpovednú, angažovanú a inovatívnu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EHSV podporuje ďalší rozvoj vízového informačného systému (VIS) ako najlepšieho technologického riešenia, ktoré uľahčuje konanie o udelení krátkodobého víza a pomáha vízovým, pohraničným, azylovým a migračným orgánom overiť si rýchlym a účinným spôsobom potrebné informácie o štátnych príslušníkoch tretích krajín, ktorí na cestu do EÚ potrebujú vízum. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EHSV podporuje všeobecné ciele tejto iniciatívy, a to zlepšiť bezpečnosť v rámci EÚ a bezpečnosť jej hraníc, uľahčiť uplatňovanie práva legitímnych cestujúcich prekročiť vonkajšie hranice, ako aj práva na voľný pohyb a pobyt v priestore bez kontroly vnútorných hraníc a uľahčiť riadenie vonkajších hraníc schengenského priestoru. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EHSV podporuje špecifické ciele tejto iniciatívy, a to: uľahčiť konanie o udelení víza; uľahčiť a posilniť kontroly na hraničných priechodoch na vonkajších hraniciach a na území členských štátov; a posilniť vnútornú bezpečnosť schengenského priestoru prostredníctvom uľahčenia výmeny informácií medzi členskými štátmi o štátnych príslušníkoch tretích krajín, ktorí sú držiteľmi dlhodobých víz a povolení na pobyt. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EHSV tiež podporuje odstránenie zostávajúcich nedostatkov, pokiaľ ide o informácie v oblasti hraníc a bezpečnosti zahrnutím dlhodobých víz a dokladov o pobyte do VIS. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EHSV považuje posilnenie kontrol konaní o udelení víz prostredníctvom interoperability, overovanie a posudzovanie informácií poskytnutých žiadateľmi a automatické vyhľadávanie systémom VIS každej žiadosti v každom dostupnom systéme za vítaný procesný a technologický rozvoj. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EHSV sa domnieva, že vypracovanie osobitných ukazovateľov rizika pre spracúvanie žiadostí o udelenie víza môže obmedziť práva žiadateľov. Hoci ukazovatele rizika nebudú obsahovať žiadne osobné údaje, budú sa zakladať na štatistikách a informáciách získaných od členských štátov týkajúcich sa hrozieb, nadmerného počtu zamietnutých žiadostí alebo prekročenia dĺžky oprávneného pobytu v určitej kategórii štátnych príslušníkov tretích krajín, ako aj rizík v oblasti verejného zdravia. Existuje značné riziko, že tieto údaje a ukazovatele budú použité orgánmi, ktoré spracúvajú žiadosti o udelenie víza, na zamietnutie žiadostí na základe profilov zabudovaných do systému, a nie podľa individuálnej situácie žiadateľa. EHSV naliehavo vyzýva inštitúcie EÚ a orgány členských štátov, aby riadne informovali a školili terénnych a riadiacich pracovníkov, aby sa predišlo možnému vytváraniu profilov na základe rasy, pohlavia, etnickej príslušnosti, náboženského vyznania, sexuálnej orientácie a akejkoľvek inej osobnej charakteristiky. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EHSV podporuje cieľ zjednodušiť identifikáciu nezvestných osôb. Avšak zníženie vekovej hranice, od ktorej sa deťom žiadajúcim o víza odoberajú odtlačky prstov, z 12 rokov na 6 rokov, môže byť problematické. Návrh neobsahuje príspevky a postoje agentúr a organizácií na ochranu detí, čo EHSV bráni riadne posúdiť vplyv návrhu na deti a ich ochranu. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | V súvislosti s týmto cieľom je síce uchovávanie kópie strany cestovného dokladu s biografickými údajmi žiadateľa v systéme VIS prípustné a potrebné, no vytvorenie tohto nového nástroja na uľahčenie konaní o návrate, ako sa uvádza v návrhu, je sporné. EHSV sa nedomnieva, že navrhované zmeny by nevyhnutne viedli k návratu štátnych príslušníkov tretích krajín. Namiesto toho by mal tento nástroj povzbudzovať členské štáty, aby konali s náležitým zreteľom tak na zákonnosť pobytu, ako aj záujmy a blahobyt dotknutých osôb. Orgány by mali podporovať štátnych príslušníkov tretích krajín a pomáhať im, aby zregularizovali svoj pobyt a zvažovali návrat do miesta pôvodu. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Pokiaľ ide o vedľajší cieľ tohto návrhu, t. j. umožniť za prísnych podmienok vnútroštátnym orgánom presadzovania práva a Europolu prístup k údajom VIS na účely presadzovania práva, EHSV zdôrazňuje potrebu zavedenia prísnych podmienok pre tento prístup. V ideálnom prípade by sa pri prístupe malo požadovať súdne rozhodnutie, ktoré by zaručilo, že takýto prístup je nevyhnutným obmedzením zásady ochrany osobných údajov. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | EHSV víta úsilie Komisie vypracovať tri nezávislé štúdie: jednu o uskutočniteľnosti, nevyhnutnosti a primeranosti zníženia vekovej hranice, od ktorej sa deťom v rámci konania o udelení víza odoberajú odtlačky prstov, a o uchovaní kópie cestovného dokladu žiadateľov o vízum vo VIS, ako aj dve štúdie o uskutočniteľnosti a o nevyhnutnosti a primeranosti rozšírenia VIS o údaje o dlhodobých vízach a dokladoch o pobyte. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | EHSV oceňuje rozsah týchto konzultácií, ktorých súčasťou boli všetky zainteresované strany vrátane vnútroštátnych orgánov, ktoré môžu vkladať, meniť, vymazávať údaje vo VIS alebo do nich nahliadať, vnútroštátnych orgánov zodpovedných za migráciu a návrat, orgánov na ochranu dieťaťa, polície a orgánov na boj proti nelegálnemu obchodovaniu, orgánov zodpovedných za konzulárne záležitosti a vnútroštátnych orgánov zodpovedných za kontroly na hraničných priechodoch na vonkajších hraniciach. Na konzultáciách sa zúčastnili aj rôzne orgány z krajín mimo EÚ a mimovládne organizácie venujúce sa ochrane práv detí. Pre EHSV, ostatné inštitúcie a širokú verejnosť by zároveň bolo do veľkej miery prospešné, keby návrh obsahoval viac príspevkov a informácií od konzultovaných strán. Nie je jasné, aké druhy príspevkov boli poskytnuté a do akej miery ovplyvnili konečnú formu návrhu. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | EHSV víta, že sa Európska komisia venuje otázke ochrany základných práv. EHSV víta dodatočné záruky zavedené týmto návrhom, ktoré pokrývajú osobitné potreby v súvislosti s novými kategóriami údajov, spracúvaním údajov a dotknutými osobami, ktoré budú zahrnuté do VIS, ako súčasť širšieho úsilia o ochranu práv jednotlivcov na prístup, opravu, vymazanie a nápravu osobných údajov. Výbor odporúča, aby sa ďalšia pozornosť venovala spôsobu, akým členské štáty využívajú osobné údaje žiadateľov o udelenie víza. Ako sa už uviedlo, sú potrebné ďalšie záruky proti praktikám, ktoré vedú k diskriminácii štátnych príslušníkov tretích krajín žiadajúcich o krátkodobé alebo dlhodobé vízum a pobyt. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Návrhu by prospeli podrobnejšie a konkrétnejšie údaje o krátkodobých a dlhodobých vízach a povoleniach na pobyt podľa jednotlivých krajín, a to členských štátov aj tretích krajín. Tiež by bolo užitočné mať viac informácií o prekročeniach dĺžky oprávneného pobytu, pokiaľ ide o obchodovanie s deťmi. Tieto údaje sú nevyhnutné na posúdenie povahy a štruktúry mobility a vhodnosti použitých nástrojov. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | EHSV tiež odporúča ráznejšie odhodlanie spolupracovať s vládami a občianskou spoločnosťou tretích krajín s cieľom informovať a pripravovať ich štátnych príslušníkov a pomáhať im v konaní o udelení víza. |
| --- | --- |

2.16.

V Bruseli 19. septembra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

| 6.12.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 440/158 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 440/158

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o transparentnosti a udržateľnosti hodnotenia rizika EÚ v potravinovom reťazci, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 178/2002 (o všeobecnom potravinovom práve), smernica 2001/18/ES (o zámernom uvoľnení geneticky modifikovaných organizmov do životného prostredia), nariadenie (ES) č. 1829/2003 (o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách), nariadenie (ES) č. 1831/2003 (o kŕmnych doplnkových látkach), nariadenie (ES) č. 2065/2003 (o udiarenských dochucovadlách), nariadenie (ES) č. 1935/2004 (o materiáloch v styku s potravinami), nariadenie (ES) č. 1331/2008 (o spoločnom postupe schvaľovania prídavných látok v potravinách, potravinárskych enzýmov a potravinárskych aróm), nariadenie (ES) č. 1107/2009 (o prípravkoch na ochranu rastlín) a nariadenie (EÚ) 2015/2283 (o nových potravinách)

[COM(2018) 179 final – 2018/0088 (COD)]

(2018/C 440/27)

| Spravodajca: | Antonello PEZZINI |
| --- | --- |
| Pomocná spravodajkyňa: | Ester VITALE |

Spravodajca:

Antonello PEZZINI

Pomocná spravodajkyňa:

Ester VITALE

| Konzultácia | Rada, 22. 5. 2018
  Európsky parlament, 28. 5. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 43, článok 114, článok 168 ods. 4 písm. b) a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Rozhodnutie predsedníctva | 13. 2. 2018 |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 5. 9. 2018 |
| Prijaté v pléne | 19. 9. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 537 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 176/2/2 |

Konzultácia

Rada, 22. 5. 2018

Európsky parlament, 28. 5. 2018

Právny základ

článok 43, článok 114, článok 168 ods. 4 písm. b) a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Rozhodnutie predsedníctva

13. 2. 2018

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

5. 9. 2018

Prijaté v pléne

19. 9. 2018

Plenárne zasadnutie č.

537

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

176/2/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV sa neustále zasadzuje za politiku EÚ na zachovanie zdravia v celom potravinovom reťazci, v každej etape výrobného procesu: od poľnohospodára až k spotrebiteľovi, aby nedošlo ku kontaminácii a rizikám, čím sa podporí bezpečnosť potravín, hygiena a jasná, transparentná a jednoznačná informovanosť o výrobkoch. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV podporuje iniciatívy Komisie zamerané na riešenie výziev súvisiacich s transparentnosťou, udržateľnosťou a účinnosťou celého systému monitorovania potravinového dodávateľského reťazca s cieľom podnietiť lepšie vnímanie spoľahlivosti a bezpečnosti občanmi, médiami a celou občianskou spoločnosťou. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV rozhodne súhlasí s potrebou posilnenia EFSA s cieľom zabezpečiť čo najlepšie vedecké poradenstvo pre manažérov rizík prostredníctvom jasnej a transparentnej komunikácie a užšiu spoluprácu s členskými štátmi a ďalšími orgánmi, ktoré pôsobia v oblasti sociálneho systému, aby sa zaistil systém koherentnej a spoľahlivej bezpečnosti potravín. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV poukázal na to, že v priebehu svojej existencie „EFSA počas svojho pôsobenia dokázala svoju kompetentnosť. Nepochybne plní veľmi dôležitú úlohu, pokiaľ ide o predchádzanie zdravotným rizikám v Európe“ (1) |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Výbor sa domnieva, že je nevyhnutné zabezpečiť zachovanie vysokej úrovne nezávislosti od vonkajších vplyvov a najlepšie vedecké poznatky v rámci EFSA a maximalizovať kapacity analýzy rizík s cieľom zaistiť udržateľnosť systému hodnotenia v EÚ, ktorý sa považuje za jeden z najvyšších vo svete. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV sa domnieva, že EFSA a členské štáty, vzájomne prepojené, musia byť schopné čo najlepšie rozvíjať primerané informovanie o rizikách – samostatne, ale vzájomne zosúladene a v koordinácii s manažérmi rizika – tak, aby používatelia mohli využiť zistenia a závery jasne a interaktívne, pričom sa zabezpečí primeraná úroveň dôvernosti a ochrany práv duševného vlastníctva. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV jednoznačne podporuje vytvorenie registra štúdií, ktorý by bol ľahko prístupný online, s identifikáciou expertov a certifikovaných laboratórií, čestných vyhlásení o neprítomnosti konfliktu záujmov, opisov cieľov, technických a finančných zdrojov. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Podľa výboru treba u spotrebiteľov podstatne zlepšiť vnímanie rizika, ktorému sú vystavení v súvislosti s potravinami, a to prostredníctvom cielenej kultúry bezpečnosti potravín a výživy a selektívnej analytickej spôsobilosti v súvislosti s rizikom. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Podľa názoru EHSV predstavuje budúci celkový strategický európsky plán komunikácie o rizikách – ak je formulovaný v plnom súlade a rešpektuje nezávislosť EFSA – kľúčový prvok, od ktorého treba odvíjať kapacity subjektov zodpovedných za poskytovanie efektívnych, jednoznačných, včasných, interaktívnych a primeraných odpovedí, ktoré budú prispôsobené potrebám občanov z hľadiska bezpečnosti, transparentnosti a spoľahlivosti potravinového reťazca. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV navrhuje posilniť štruktúrovaný a systematický dialóg s občianskou spoločnosťou, v rámci ktorého by EHSV a jeho štruktúry zamerané na udržateľné potravinové systémy mohli byť užitočným a konkrétnym prínosom. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Pokiaľ ide o riadenie EFSA, EHSV rozhodne podporuje návrh viac zapojiť členské štáty a občiansku spoločnosť do riadiacej štruktúry a skupín expertov a zosúladiť zloženie správnej rady so spoločným prístupom k decentralizovaným agentúram. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV sa domnieva, že je potrebné nadviazať na dohodu medzi EFSA a Spoločným výskumným centrom, najmä pokiaľ ide o spoločné činnosti súvisiace s potravinami a krmivami, a vypracovať odbornú metodiku harmonizovanej analýzy kvality, ktorá zabezpečí transparentnosť, porovnateľnosť, inkluzívnosť a spravodlivosť pre všetky zainteresované strany. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Úvod

| 2.1. | Všeobecné potravinové právo (predpisy EÚ týkajúce sa bezpečnosti potravín a krmív v rámci výrobného reťazca) je pilierom regulačného rámca vzťahujúceho sa na celý potravinový reťazec: od výrobcu až k spotrebiteľovi. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V zákone sa stanovuje, že normy týkajúce sa krmív a potravín majú vedecký podklad. Toto je známe ako zásada analýzy rizika, ktorá pozostáva z troch rozličných, ale navzájom prepojených prvkov: vyhodnotenie rizika, riadenie rizika a oznámenie o riziku. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Nariadením (ES) č. 178/2002 bol zriadený Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (EFSA), ktorý je nezávislou odbornou agentúrou s úlohou poskytovať vedecké stanoviská, ktoré predstavujú základ opatrení prijatých EÚ v potravinovom reťazci. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Dňa 6. októbra 2017 bola Európskej komisii oficiálne predložená európska iniciatíva občanov na základe celkovo 1 070 865 vyhlásení o podpore z 22 členských štátov. Iniciatíva „Zákaz glyfozátu a ochrana ľudí a životného prostredia pred toxickými pesticídmi“ (2) vyzvala EK, aby navrhla členským štátom EÚ rôzne opatrenia. Okrem iného: „zaistiť, aby sa vedecké hodnotenie pesticídov pre schválenie regulačným orgánom EÚ zakladalo len na publikovaných štúdiách, ktoré zadávajú príslušné verejné orgány, a nie sektor výroby pesticídov“. EK sa zaviazala predložiť do mája 2018 legislatívny návrh na zvýšenie transparentnosti v oblasti vedeckého hodnotenia a kvality a nezávislosti vedeckých štúdií. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Kontrola vhodnosti nariadenia o všeobecnom potravinovom práve, č. 178/2002 (3), bola ukončená 15. januára 2018. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Z hodnotenia vyplýva, že nariadenie o všeobecnom potravinovom práve ostáva mimoriadne dôležité a primerané na riešenie väčšiny súčasných trendov. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.6.1. | Celkovo sa vo všeobecnom potravinovom práve dosiahli hlavné ciele, t. j. vysoká úroveň ochrany ľudského zdravia, záujmov spotrebiteľov vo vzťahu k potravinám a efektívne fungovanie vnútorného trhu. |
| --- | --- |

2.6.1.

| 2.6.2. | Zriadením EFSA sa zlepšil vedecký základ pre opatrenia EÚ. Dosiahol sa výrazný pokrok pri posilňovaní kapacity úradu, pokiaľ ide o odborné znalosti, pri zvyšovaní kvality jeho vedeckých výstupov, rozširovaní zberu vedeckých údajov a rozvoji a harmonizácii metodík hodnotenia. |
| --- | --- |

2.6.2.

| 2.6.3. | Zároveň sa posilnila spolupráca so štátnymi a medzinárodnými vedeckými orgánmi, ako aj výmena informácií medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

2.6.3.

| 2.6.4. | Na úrovni EÚ sa nevyskytli žiadne nezrovnalosti pri uplatňovaní zásady analýzy rizika ako takej. |
| --- | --- |

2.6.4.

| 2.6.5. | EFSA takisto pravidelne vylepšuje a posilňuje svoju prísnu politiku v oblasti nezávislosti a transparentnosti. Keďže však nie všetky členské štáty majú zastúpenie v správnej rade EFSA, riadenie EFSA sa nezdá byť v súlade so spoločným prístupom k decentralizovaným agentúram EÚ. |
| --- | --- |

2.6.5.

| 2.6.6. | Rámec pre bezpečnosť potravín zriadený nariadením o všeobecnom potravinovom práve sa tiež v niektorých prípadoch využíva ako zdroj inšpirácie pre krajiny mimo EÚ, ktoré vypracúvajú vlastné právne predpisy. |
| --- | --- |

2.6.6.

| 2.6.7. | Pokiaľ ide o hodnotenie rizík v kontexte schvaľovacej dokumentácie, EFSA je viazaná pravidlami dôvernosti a analytickými postupmi, podľa ktorých sa majú zvážiť všetky dostupné štúdie a dôkazy. Z toho vyplýva, že EFSA vo svojich stanoviskách berie do úvahy nielen štúdie priemyselného odvetvia, ale svoje vedecké výsledky opiera o čo najúplnejšie skúmanie literatúry. Priemysel má na druhej strane povinnosť predložiť svoje štúdie ako súčasť spisu, keď žiada o povolenie. |
| --- | --- |

2.6.7.

| 2.6.8. | Podľa nedávnych hodnotení (4) boli v súčasnom systéme EFSA zaznamenané určité obmedzenia:






  — | ťažkosti pri získavaní nových členov do panelu, |
| --- | --- | --- |

2.6.8.

—

ťažkosti pri získavaní nových členov do panelu,

| — | vedecké znalosti pochádzajú iba z niektorých členských štátov, |
| --- | --- |

—

vedecké znalosti pochádzajú iba z niektorých členských štátov,

| — | súčasný trend znižovania rozpočtu verejnej správy, |
| --- | --- |

—

súčasný trend znižovania rozpočtu verejnej správy,

| — | nízka úroveň financovania určeného na externalizáciu úloh EFSA. |
| --- | --- |

—

nízka úroveň financovania určeného na externalizáciu úloh EFSA.

| 2.6.9. | Okrem toho zdĺhavé postupy schvaľovania v určitých odvetviach spomaľujú proces uvádzania nových výrobkov na trh. Centralizovaný systém schvaľovania však naďalej prináša výhody, pokiaľ ide o efektivitu, v porovnaní s využívaním viacerých štátnych systémoch schvaľovania pre potraviny. |
| --- | --- |

2.6.9.

| 2.7. | EHSV poukázal na to, že v priebehu svojej existencie „EFSA počas svojho pôsobenia dokázala svoju kompetentnosť. Nepochybne plní veľmi dôležitú úlohu, pokiaľ ide o predchádzanie zdravotným rizikám v Európe“ (5). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EHSV vo svojom predchádzajúcom stanovisku berúc do úvahy vedecké názory, ktoré nie sú vždy jednotné a jednomyseľné, odporučil „aby EFSA venovala osobitnú pozornosť tomuto javu, pretože odborná literatúra je dôležitou referenciou v rámci postupu hodnotenia“ (6) a požiadal EK, aby na internetovej stránke agentúry systematicky uverejňovala požadované štúdie a ich nespracované údaje, ktoré viedli k prijatým záverom. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EHSV poukázal aj na to (7), že hodnotenie EFSA vychádza z vedeckej štúdie, v ktorej by sa malo preukázať, že daný výrobok je neškodný. Podľa súčasnej legislatívy musí túto štúdiu predložiť spoločnosť, ktorá chce uviesť daný výrobok na trh. Ide o zložitejší aspekt, pretože výsledky vedeckých štúdií sa môžu niekedy líšiť, v závislosti od zdroja finančných prostriedkov a použitých metodík. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Zo všeobecnejšieho hľadiska EHSV nedávno žiadal potravinovú politiku vhodnú pre XXI. storočie, ktorá by spĺňala rad kritérií: „kvalita potravín, zdravie, životné prostredie, sociálne a kultúrne hodnoty, zdravé ekonomické princípy, dôstojné pracovné miesta, plne internalizované náklady, dobrá správa vecí verejných“ (8). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Úrad európskeho ombudsmana vykonal prieskum a činnosti týkajúce sa modelu hodnotenia rizika na úrovni EÚ v rámci potravinového reťazca, pričom v liste adresovanom EK z 15. marca 2018 zdôraznil niektoré zásady pre zlepšenie modelu hodnotenia rizika na úrovni EÚ v rámci potravinového reťazca, t. j.:






  — | nezávislosť a transparentnosť, |
| --- | --- | --- |

2.11.

—

nezávislosť a transparentnosť,

| — | záväzok uverejniť „orientačné štúdie“, keď vykonáva vedecké posudky, |
| --- | --- |

—

záväzok uverejniť „orientačné štúdie“, keď vykonáva vedecké posudky,

| — | posilnená verejná kontrola samotnej funkcie hodnotenia rizika v ranom štádiu procesu, |
| --- | --- |

—

posilnená verejná kontrola samotnej funkcie hodnotenia rizika v ranom štádiu procesu,

| — | schopnosť zapojiť občanov a zainteresované strany do procesu hodnotenia rizika (9), |
| --- | --- |

—

schopnosť zapojiť občanov a zainteresované strany do procesu hodnotenia rizika (9),

| — | umožniť zainteresovaným stranám, aby sa zúčastnili na schôdzach, a to nielen prostredníctvom „otvorených plenárnych zasadnutí“, ako je to v súčasnosti, samozrejme pri zachovaní dôvernosti. |
| --- | --- |

—

umožniť zainteresovaným stranám, aby sa zúčastnili na schôdzach, a to nielen prostredníctvom „otvorených plenárnych zasadnutí“, ako je to v súčasnosti, samozrejme pri zachovaní dôvernosti.

| 2.12. | Úrad európskeho ombudsmana tiež zdôraznil, že „verejné informačné nástroje, ktoré EFSA využíva s cieľom zvýšiť povedomie o rizikách spojených s určitými látkami alebo výrobkami by mali byť dostupné vo všetkých 24 úradných jazykoch EÚ..., že treba dodržiavať práva ľudí so zdravotným postihnutím, a že oznámenie o riziku musí zohľadňovať ich potreby“ (10). |
| --- | --- |

2.12.

3.   Návrhy EK

| 3.1. | Európska komisia navrhuje revíziu nariadenia o všeobecnom potravinovom práve a revíziu ôsmich odvetvových právnych predpisov s cieľom zabezpečiť, aby boli v súlade so všeobecnými predpismi s cieľom zlepšiť transparentnosť a zvýšiť záruky spoľahlivosti, objektívnosti a nezávislosti štúdií. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | S cieľom zabezpečiť lepšie riadenie sa navrhuje väčšie zapojenie členských štátov do riadiacej štruktúry a vedeckých odborných skupín EFSA; väčší príspevok vedeckých orgánov jednotlivých štátov pri poskytovaní vedeckých údajov a štúdií. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Napokon, prostredníctvom všeobecného komunikačného plánu sa pozornosť zameria na lepšie a rozsiahlejšie oznamovanie o riziku občanom prostredníctvom spoločných opatrení na zvýšenie dôvery spotrebiteľov a na podporu väčšej informovanosti verejnosti a pochopenia verejnosťou. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1. | EHSV neustále podporuje politiku EÚ na zachovanie zdravia v celom potravinovom reťazci, v každej etape výrobného procesu, aby nedošlo ku kontaminácii potravín a rizikám, čím sa podporí bezpečnosť a hygiena potravín, transparentné a pravdivé informácie o výrobkoch, zdravie rastlín a zdravie a dobré životné podmienky zvierat. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | EHSV zdôrazňuje nevyhnutnosť, aby EÚ zabezpečila maximálnu bezpečnosť európskeho potravinového reťazca tým, že prostredníctvom EFSA poskytne čo najlepšie vedecké poradenstvo pre manažérov rizík, jasne a transparentne oznámi riziká verejnosti a bude spolupracovať s členskými štátmi a inými aktérmi s cieľom zabezpečiť jednotný a spoľahlivý systém bezpečnosti potravín. Bolo by užitočné:






  — | preskúmať prvky postupov schvaľovania s cieľom zvýšiť jednotnosť a účinnosť a urýchliť prístup na trh, |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

—

preskúmať prvky postupov schvaľovania s cieľom zvýšiť jednotnosť a účinnosť a urýchliť prístup na trh,

| — | preskúmať výnimky a zjednodušené pravidlá pre mikropodniky, a to v súlade s vysokou mierou ochrany zdravia verejnosti, |
| --- | --- |

—

preskúmať výnimky a zjednodušené pravidlá pre mikropodniky, a to v súlade s vysokou mierou ochrany zdravia verejnosti,

| — | opätovne posúdiť vplyv existujúcich schvaľovaní, ktoré zvyšujú pracovnú záťaž EFSA, |
| --- | --- |

—

opätovne posúdiť vplyv existujúcich schvaľovaní, ktoré zvyšujú pracovnú záťaž EFSA,

| — | zjednodušiť postupy, aby sa zabezpečila väčšia transparentnosť. |
| --- | --- |

—

zjednodušiť postupy, aby sa zabezpečila väčšia transparentnosť.

| 4.2. | EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné zabezpečiť zachovanie vysokej úrovne nezávislosti od vonkajších vplyvov a najlepšie vedecké poznatky v rámci EFSA a maximalizáciu kapacity hodnotenia rizík s cieľom zaistiť udržateľnosť systému hodnotenia v EÚ. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV pripomína, že vďaka predpisom EÚ občanov chránia jedny z najprísnejších noriem v oblasti bezpečnosti potravín vo svete. EHSV sa preto domnieva, že je potrebné nielen zabezpečiť vysokú a spoľahlivú úroveň nezávislých vedeckých analýz, plnú transparentnosť a interaktívnu komunikáciu počas celého procesu hodnotenia rizík s plným zapojením a spoločnou zodpovednosťou všetkých členských krajín, ale tiež a predovšetkým rozhodne a zásadne postupovať pri mechanizmoch vnímania rizika občianskou spoločnosťou. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Podľa názoru EHSV je nevyhnutné zabezpečiť bezpečné potraviny pre spotrebiteľov a zachovať dôveru: zabezpečiť zachovanie pozitívneho a dôveryhodného vzťahu s občanmi a pozitívne vplyvy na agropotravinársky trh. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Vedecká obec musí mať plnú dôveru v úlohu EFSA v oblasti bezpečnosti potravín a stanoviská musia zastupovať kľúčové odkazy, aby sa zabezpečila bezpečnosť potravín uvádzaných na trh. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV sa domnieva, že EFSA má najlepšie podmienky na to, aby vypracovávala primerané oznámenia o riziku jednoduchým pochopiteľným spôsobom komunikácie, aby mohli užívatelia jasne a transparentne pochopiť výsledky a závery, pričom zabezpečí primeranú úroveň dôvernosti a ochrany práv duševného vlastníctva s cieľom nebrániť inovácii a konkurencieschopnosti. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Potrebnou, ale nie dostatočnou podmienkou na zabezpečenie toho, aby oznámenie o riziku konkrétnych potravín bolo zrozumiteľné, primerané, včasné a koherentné pre rôznych príjemcov je posilniť koordináciu medzi hodnotiteľom rizík, manažérom rizík, členskými štátmi a stranami na základe dohodnutých zásad komunikácie. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.7.1. | Podľa EHSV treba podstatne zlepšiť vnímanie rizika spotrebiteľmi, pokiaľ ide o konzumáciu potravinárskeho výrobku z hľadiska škodlivosti, kultúrneho zamerania stravovania a modelov konzumácie potravín. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | EHSV sa domnieva, že budúci celkový strategický európsky plán komunikácie o rizikách – ak ho sprevádza celý súbor prevádzkových opatrení vhodných pre jednotlivé okolnosti – predstavuje kľúčový prvok, na základe ktorého možno hodnotiť schopnosť všetkých zodpovedných aktérov na rôznych úrovniach poskytnúť efektívne, včasné a primerané odpovede na očakávania občanov z hľadiska bezpečnosti, transparentnosti a spoľahlivosti potravinového reťazca. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.3. | Musia sa uznať pochybnosti, pričom treba uviesť všetky chýbajúce údaje alebo otázky týkajúce sa neharmonizovaných analytických metód. V tejto súvislosti je nevyhnutné, aby vzájomná komunikácia medzi subjektmi prebiehala konzistentne a aby boli komunikačné kanály interaktívne a overiteľné s nepretržitým monitorovaním ich účinnosti. |
| --- | --- |

4.7.3.

| 4.7.4. | EHSV sa tiež domnieva, že komunikačné opatrenia musia sprevádzať kampane na boj proti dezinformáciám a falošným presvedčeniam, aby sa zabránilo tomu, že oprávnená analýza rizík bude nenáležite využitá na zablokovanie inovácií, a to najmä malých a stredných podnikov. |
| --- | --- |

4.7.4.

| 4.7.5. | Je dôležité zintenzívniť koordináciu so štátnymi orgánmi a agentúrami s cieľom vytvoriť účinný systém varovania, zabezpečiť konzistentnosť v komunikácii a vytvoriť štruktúrovaný a systematický dialóg s občianskou spoločnosťou, v rámci ktorého by EHSV a jeho štruktúry zamerané na udržateľné potravinové systémy mohli byť užitočným a konkrétnym prínosom. |
| --- | --- |

4.7.5.

| 4.7.6. | Napokon treba zintenzívniť koordináciu a spoluprácu na medzinárodnej úrovni s našimi hlavnými obchodnými partnermi, najmä v rámci dohôd o voľnom obchode, aby sa zabezpečili spoločné usmernenia pre hodnotenie rizika a vypracovali harmonizované metodické kritériá hodnotenia, ktoré sú v súlade s celosvetovým pokrytím rizík prostredníctvom potravinového kódexu FAO-WHO (Codex Alimentarius). |
| --- | --- |

4.7.6.

| 4.8. | Rovnako je potrebné, aby EFSA poskytovala jasné údaje a informácie, pomocou ktorých možno s istotou a predvídateľne usmerniť podniky, ktoré predkladajú žiadosti. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | V tomto ohľade by EFSA v záujme získania všetkých kľúčových prvkov v konkrétnej dokumentácii mala následne nadviazať dialóg s podnikmi pri analýze konkrétnej dokumentácie, poskytovať prvotné údaje, ktoré má k dispozícii a doplniť ich o údaje príslušných spoločností. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EHSV zdôrazňuje potrebu posilniť nezávislosť regulačných orgánov, ktoré dopĺňajú činnosť EFSA, s cieľom pripomenúť rozhodujúcim činiteľom a verejnosti význam kvalitných údajov bez ohľadu na zdroj. Zvýšená verejná kontrola nad funkciami hodnotenia rizika, ktoré vypracovala EFSA, v ranom štádiu, ako sa uskutočňuje prostredníctvom prístupu zapojenia zainteresovaných strán, v súčasnosti zabezpečuje lepšie vzťahy so všetkými zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EHSV žiada efektívne a transparentné postupy a správnu rovnováhu s otázkami týkajúcimi sa potrieb práv duševného vlastníctva vlastníkov údajov. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EHSV podporuje nedávnu požiadavku poradného fóra EFSA zvýšiť verejné investície do výskumu v oblasti bezpečnosti potravín, aby sa zabránilo tomu, že výskum financovaný odvetvím by mohol uprednostňovať iný než verejný záujem a aby sa zaistila plná dôvera spotrebiteľov v hodnotenie rizika potravín v EÚ. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Pokiaľ ide o riadenie EFSA, EHSV rozhodne podporuje návrh viac zapojiť členské štáty do riadiacej štruktúry a skupín expertov EFSA, zosúladiť zloženie správnej rady EFSA so spoločným prístupom k decentralizovaným agentúram a súčasne posilniť štruktúrovaný dialóg s občianskou spoločnosťou. |
| --- | --- |

4.13.

5.   Konkrétne pripomienky

| 5.1. | EHSV víta návrh zoznamu štúdií za predpokladu, že bude ľahko prístupný online a bude obsahovať identifikáciu príslušných expertov a certifikovaných laboratórií, čestných vyhlásení o neprítomnosti konfliktu záujmov, opis oblasti a zložitosti štúdie, pridelené technické a finančné prostriedky a ich zdroje, časový harmonogram a prijaté spôsoby interaktívnej komunikácie, ako aj všetky požadované overovacie štúdie. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Referenčným právnym predpisom pre laboratórne normy je smernica 2004/10/ES, pre správne laboratórne postupy sú to Principles on Good Laboratory Practice, ktoré vypracovala OECD (11). Právne predpisy a fungovanie laboratórií pre bezpečnosť potravín (12) by mali sprevádzať systémy auditu na spracovanie údajov, aby sa zabezpečilo, že štúdie budú odrážať realitu. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EHSV sa domnieva, že je potrebné nadviazať na dohodu medzi EFSA a Spoločným výskumným centrom, najmä pokiaľ ide o spoločné činnosti súvisiace s potravinami a krmivami, alternatívne metódy na ochranu zvierat, kombinované vystavenie účinkom chemických látok a zmesí a zber základných údajov na hodnotenie rizika. EFSA a Spoločné výskumné centrum by predovšetkým mali vypracovať harmonizované vedecké metodiky analýzy, ktoré zaručia, kvalitu, transparentnosť, porovnateľnosť, inkluzívnosť a spravodlivosť voči všetkým zainteresovaným stranám. |
| --- | --- |

5.3.

V Bruseli 19. septembra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Ú. v. EÚ C 268, 14.8.2015, s. 1.

1

(2)  Pozri http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/initiatives/successful/details/2017/000002.

2

(3)  Pozri Executive Summary of the Refit Evaluation of the General Food Law (Regulation (EC) No 178/2002){SWD(2018) 38 final}.

3

(4)  Pozri SWD(2018) 37 final z 15. januára 2018.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 268, 14.8.2015, s. 1.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 268, 14.8.2015, s. 1.

6

(7)  Tamtiež.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 129, 11.4.2018, s. 18.

8

(9)  List európskeho obmudsmana.

9

(10)  Tamtiež.

10

(11)  OECD Principles of Good Laboratory Practice.

11

(12)  Pozri nariadenie (ES) č. 882/2004.

12

---

| 6.12.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 440/165 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 440/165

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o nekalých obchodných praktikách vo vzťahoch medzi podnikmi v potravinovom dodávateľskom reťazci

[COM(2018) 173 final]

(2018/C 440/28)

| Spravodajca: | Peter SCHMIDT |
| --- | --- |

Spravodajca:

Peter SCHMIDT

| Konzultácia | Rada Európskej únie, 30. apríla 2018
  Európsky parlament, 2. mája 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 43 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Rozhodnutie predsedníctva | 22. mája 2018 |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 5. septembra 2018 |
| Prijaté v pléne | 19/092018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 537 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 172/1/3 |

Konzultácia

Rada Európskej únie, 30. apríla 2018

Európsky parlament, 2. mája 2018

Právny základ

článok 43 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Rozhodnutie predsedníctva

22. mája 2018

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

5. septembra 2018

Prijaté v pléne

19/092018

Plenárne zasadnutie č.

537

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

172/1/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Nekalé obchodné praktiky (NOP) v potravinovom dodávateľskom reťazci vyplývajú z nerovnováhy síl medzi subjektmi v celom reťazci a vedú k negatívnym hospodárskym, sociálnym a environmentálnym dôsledkom. EHSV víta návrh Komisie znížiť výskyt NOP a považuje ho za potrebný prvý krok na ochranu slabších subjektov, predovšetkým poľnohospodárov, pracovníkov a niektorých subjektov, a na zlepšenie riadenia v potravinovom dodávateľskom reťazci. Regulačný prístup a legislatívny rámec s efektívnym a stabilným mechanizmom presadzovania je spôsobom, ako sa dá otázka NOP riešiť na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV však vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že Komisia zavádza len minimálnu spoločnú normu ochrany v celej EÚ tým, že zakazuje len niekoľko konkrétnych NOP. Potrebný je zákaz všetkých nekalých praktík. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Pokiaľ ide o obmedzenie ochrany pred NOP len na dodávateľov z radov MSP vzhľadom na ich predaje kupujúcim, ktorí nie sú MSP, EHSV sa domnieva, že to nepostačuje na to, aby sa účinne riešil problém nerovnováhy síl a že toto opatrenie nebude mať žiadny citeľný účinok. Ochrana by mala byť rozšírená na všetky subjekty, veľké aj malé, v rámci EÚ aj mimo nej. Aj keď sa obeťou NOP stanú veľké subjekty, ekonomický účinok sa často prenesie na najslabších aktérov reťazca. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Pokiaľ ide o presadzovanie predpisov, EHSV víta návrh Komisie vytvoriť harmonizovaný rámec orgánov presadzovania v EÚ. Posilniť by sa však mal aj mechanizmus presadzovania predpisov, napríklad prostredníctvom osobitného postupu mediácie, kolektívnych žalôb a presadzovania práva orgánmi, aby sa zachovala anonymita sťažovateľa. Takýto mechanizmus by mal zahŕňať aj možnosť ukladať sankcie. Na uľahčenie procesu podávania sťažností by mali byť povinné písomné zmluvy, ktoré by do rokovaní vniesli väčšiu spravodlivosť. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Okrem riešenia problematiky NOP odporúča EHSV Komisii, aby povzbudzovala a podporovala obchodné modely, ktoré pomáhajú dosiahnuť udržateľnosť, vyváženosť a zlepšenie efektívnosti dodávateľského reťazca (napr. jeho skrátením, zvýšením transparentnosti atď.), aby sa tak posilnila rovnováha síl. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | V neposlednom rade EHSV opakovane zdôrazňuje, že podpora spravodlivejších obchodných praktík by mala byť súčasťou širšej potravinovej politiky EÚ, ktorá by zabezpečila hospodársky, sociálne a environmentálne udržateľný potravinový dodávateľský reťazec s cieľom implementovať ciele OSN v oblasti trvalo udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

1.6

2.   Úvod

| 2.1 | Nekalé obchodné praktiky (NOP) sa vymedzujú ako praktiky medzi podnikmi, „ktoré sa výrazne odchyľujú od poctivého obchodného správania, ktoré sú v rozpore s dobromyseľnosťou a čestnosťou a ktoré jeden obchodný partner jednostranne nanucuje druhému“ (1). Potravinový dodávateľský reťazec je obzvlášť náchylný na NOP, a to v dôsledku veľkej nerovnováhy síl medzi malými a veľkými subjektmi. NOP sa môžu vyskytovať vo všetkých štádiách dodávateľského reťazca a NOP na jednej úrovni reťazca môžu mať vplyv na jeho ďalšie časti, v závislosti od trhovej sily zúčastnených aktérov (2). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Ako sa podrobne uvádza v stanovisku EHSV na tému Spravodlivejší agropotravinársky dodávateľský reťazec prijatom v októbri 2016 (3), koncentrácia vyjednávacej sily viedla k zneužívaniu dominantného postavenia a spôsobila, že slabšie subjekty sa stávajú čoraz zraniteľnejšie voči NOP. Ekonomické riziko sa tak z trhu prenáša smerom hore dodávateľským reťazcom a má mimoriadne negatívny vplyv na spotrebiteľov a niektoré subjekty, napr. poľnohospodárov, pracovníkov a MSP. Problém NOP priznali všetky zainteresované strany potravinového dodávateľského reťazca a údajne sa s NOP stretla väčšina subjektov (4). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Osobitne treba zdôrazniť vplyv, ktorý majú na spotrebiteľov. Tlak na ceny núti spracovateľov potravín, aby vyrábali čo najlacnejšie, čo môže mať vplyv na kvalitu potravín dostupných pre spotrebiteľov, ako aj na potravinovú bezpečnosť. Na zníženie nákladov spoločnosti v niektorých prípadoch používajú lacnejšie suroviny, ktoré ovplyvňujú kvalitu a hodnotu potravín (napríklad používanie transformovaných mastných kyselín ako náhrady za zdravšie oleje a tuky z Európy) (5). |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Tlak na najslabšie subjekty potravinového dodávateľského reťazca sa stupňuje. Podľa nedávnych údajov Eurostatu podiel hrubej pridanej hodnoty maloobchodných predajcov stále rastie. Vyplýva to z vyššej koncentrácie maloobchodného a spracovateľského sektora v potravinovom dodávateľskom reťazci v dôsledku nesprávneho výkladu kartelového práva. Preto je potrebné zlepšiť fungovanie potravinového dodávateľského reťazca, aby sa zabezpečilo spravodlivé rozdelenie príjmov v dodávateľskom reťazci. Význam maloobchodných predajcov však nemožno podceňovať vzhľadom na úlohu, ktorú zohrávajú pri zásobovaní každodenným tovarom. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Riešenie NOP je jedným z kľúčových prvkov na zabezpečenie lepšieho fungovania potravinového dodávateľského reťazca, zníženie nestálosti cien na trhoch a posilnenie úlohy organizácií výrobcov. V júni 2016 vyzval Európsky parlament v uznesení (6) Komisiu, aby navrhla právny rámec týkajúci sa NOP. K tejto výzve sa v októbri 2016 pripojil EHSV a v novembri 2016 aj osobitná skupina pre poľnohospodárske trhy. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | V 20 členských štátoch už existujú rôzne legislatívne iniciatívy na riešenie NOP. Spolu s existujúcou Iniciatívou dodávateľského reťazca to zvýšilo povedomie o nerovnovážnom rozložení síl v potravinovom dodávateľskom reťazci. Veľmi málo z existujúcich prístupov na báze dobrovoľnosti však doteraz vyriešilo problém NOP. Komisia sa v apríli 2018 rozhodla predložiť osobitný legislatívny návrh, keďže usúdila, že rôznorodosť pravidiel o NOP v členských štátoch alebo ich neexistencia by mohla ohroziť cieľ zmluvy zabezpečiť primeranú životnú úroveň poľnohospodárov (7). |
| --- | --- |

2.6

3.   Návrh Komisie

| 3.1 | Komisia chce pomocou navrhovanej smernice znížiť výskyt NOP v potravinovom dodávateľskom reťazci tým, že sa zavedie minimálna spoločná norma ochrany v celej EÚ pozostávajúca zo zoznamu zakázaných NOP, konkrétne: oneskorené platby za netrvanlivé potravinárske výrobky, zrušenie objednávok na poslednú chvíľu, jednostranné alebo retroaktívne zmeny v zmluvách a nútenie dodávateľa platiť za produkty, ktoré sa stali odpadom. Iné praktiky budú dovolené len vtedy, ak budú predmetom jasnej a jednoznačnej dohody uzavretej medzi zmluvnými stranami vopred. Ide napríklad o možnosť nákupcu vrátiť dodávateľovi nepredané potraviny, možnosť nákupcu naúčtovať dodávateľovi platby za zaručenie alebo zachovanie dohody o dodávkach potravín, platby dodávateľa za propagáciu alebo marketing potravinových výrobkov, ktoré nákupca predáva. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Táto ochrana proti NOP platí len pre predaj potravinových výrobkov zo strany dodávateľa, ktorý je malým a stredným podnikom (MSP), nákupcovi, ktorý nie je MSP (8). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Komisia v návrhu žiada členské štáty, aby určili verejný orgán zodpovedný za presadzovanie nových pravidiel. V prípade preukázaného porušenia bude mať zodpovedný orgán právomoc uložiť primerané a odrádzajúce sankcie. Tento orgán presadzovania bude môcť začať vyšetrovania z vlastnej iniciatívy alebo na základe sťažnosti. Sťažovateľ bude mať v tomto prípade možnosť požiadať o zachovanie dôvernosti a anonymity s cieľom ochrániť svoje postavenie voči svojmu obchodnému partnerovi. Taktiež bude ustanovený mechanizmus koordinácie medzi orgánmi presadzovania práva podporovaný Komisiou, aby sa umožnila výmena osvedčených postupov. |
| --- | --- |

3.3

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1 | EHSV víta návrh Komisie a považuje ho za prvý dôležitý krok na začatie legislatívneho procesu s cieľom regulovať NOP v celej EÚ, ako to dôrazne odporúčal vo svojom stanovisku z roku 2016. Ide o potrebné opatrenie s cieľom chrániť slabšie subjekty v potravinovom dodávateľskom reťazci, konkrétne poľnohospodárov a pracovníkov, a dosiahnuť, aby boli ich príjmy menej nestále a stabilnejšie. Návrh predovšetkým pomáha pri riešení problematiky ich slabej vyjednávacej sily, čím sa zlepšuje riadenie potravinového dodávateľského reťazca. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Vo svojom dokumente Komisia uznáva, že celoeurópska Iniciatíva dodávateľského reťazca sa pravdepodobne nevyvinie do komplexného rámca riadenia, vďaka ktorému by legislatívne opatrenia vrátane presadzovania boli zbytočné (9). V tejto súvislosti EHSV zdôrazňuje, že Iniciatíva dodávateľského reťazca a ďalšie vnútroštátne systémy založené na dobrovoľnosti majú svoje opodstatnenie len ako prvky dopĺňajúce (nie nahrádzajúce) efektívne a stabilné mechanizmy presadzovania práva na úrovni členských štátov (10). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EHSV tiež víta podporu pre harmonizovanú sieť orgánov presadzovania práva, ako to odporúčal vo svojom predchádzajúcom stanovisku. Zabezpečenie efektívnej spolupráce medzi orgánmi presadzovania práva je nevyhnutné na riešenie nadnárodných NOP, ktoré by inak zostali bez povšimnutia. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EHSV však vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia prijala prístup minimálnej harmonizácie, čo nepostačuje na riešenie všetkých nekalých praktík, ktoré sa vyskytujú v rámci potravinového dodávateľského reťazca. Výbor osobitne hlboko ľutuje, že jedine nákupcovia sú tí, ktorí môžu uplatňovať nekalé praktiky, a že sa v tomto rámci zakazuje len obmedzený počet NOP, ako sa podrobnejšie uvádza v časti 5. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EHSV sa tiež pozastavuje nad návrhom Komisie obmedziť ochranu pred NOP len na dodávateľov z radov MSP, pokiaľ ide o ich predaj kupujúcim, ktorí nie sú MSP. Ak má byť ochrana proti NOP efektívna a úspešná, mala by sa vzťahovať na všetky subjekty dodávateľského reťazca, bez ohľadu na ich veľkosť, aby mala vplyv na všetky obchodné vzťahy. EHSV však uznáva zraniteľnosť MSP. V návrhu sa tiež nerieši otázka nerovnováhy vyjednávacích pozícií a ekonomickej závislosti, ktorá vždy nezodpovedá hospodárskemu rozmeru subjektov. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Rozsah pôsobnosti návrhu nie je dostatočne veľký a mal by pokrývať aj nepotravinové poľnohospodárske výrobky, ako sú záhradnícke produkty a krmivá. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Riešenie problému NOP je (spolu so znížením nestálosti trhu a posilnením úlohy organizácií výrobcov) základným prvkom procesu dosiahnutia hospodársky, sociálne a environmentálne udržateľnejšieho potravinového dodávateľského reťazca. EHSV zdôrazňuje, že podpora spravodlivejších obchodných praktík by mala byť súčasťou širšej potravinovej politiky EÚ zameranej na splnenie cieľov OSN v oblasti trvalo udržateľného rozvoja. Predovšetkým by však takáto širšia politika mala výrobcom zabezpečiť spravodlivé ceny, aby poľnohospodárstvo ostalo životaschopné (11). |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | A hoci to prekračuje rozsah pôsobnosti návrhu Komisie, EHSV opätovne zdôrazňuje, že je potrebné podporovať väčšie docenenie potravín zo strany spoločnosti ako celku, a podporil by začatie celoeurópskej kampane na zvýšenie povedomia a informovanosti o hodnote potravín (12) a o obmedzení plytvania potravinami v spolupráci s príslušnými organizáciami. |
| --- | --- |

4.8

5.   Konkrétne pripomienky

Zoznam zakázaných NOP

| 5.1 | Nekalé obchodné praktiky možno všeobecne vymedziť ako praktiky, ktoré sa výrazne odchyľujú od dobrého obchodného správania a sú v rozpore s dobromyselnosťou a čestnosťou (13). Patria medzi ne aj praktiky, pri ktorých dochádza k neodôvodnenému a neproporčnému prenosu rizík na zmluvnú stranu. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Komisia zakázala len niekoľko konkrétnych NOP. EHSV zdôrazňuje, že je potrebné zakázať všetky nespravodlivé praktiky, napríklad (ale nie výlučne) aj nasledujúce, ako to odporúčal vo svojom predchádzajúcom stanovisku:






  — | nekalý prenos obchodného rizika, |
| --- | --- | --- |

5.2

—

nekalý prenos obchodného rizika,

| — | nejasné alebo nekonkretizované zmluvné podmienky, |
| --- | --- |

—

nejasné alebo nekonkretizované zmluvné podmienky,

| — | jednostranné a retroaktívne zmeny v zmluvách vrátane ceny, |
| --- | --- |

—

jednostranné a retroaktívne zmeny v zmluvách vrátane ceny,

| — | nižšia kvalita výrobkov alebo spotrebiteľské informácie bez žiadneho oznámenia, konzultácie alebo dohody s kupujúcimi, |
| --- | --- |

—

nižšia kvalita výrobkov alebo spotrebiteľské informácie bez žiadneho oznámenia, konzultácie alebo dohody s kupujúcimi,

| — | príspevky na reklamné a marketingové náklady, |
| --- | --- |

—

príspevky na reklamné a marketingové náklady,

| — | oneskorené platby, |
| --- | --- |

—

oneskorené platby,

| — | poplatky za uvedenie na zozname alebo poplatky za vernosť, |
| --- | --- |

—

poplatky za uvedenie na zozname alebo poplatky za vernosť,

| — | poplatky za umiestnenie v regáloch, |
| --- | --- |

—

poplatky za umiestnenie v regáloch,

| — | nároky na náhradu za zbytočné alebo nepredané výrobky, |
| --- | --- |

—

nároky na náhradu za zbytočné alebo nepredané výrobky,

| — | používanie špecifikácií výrobkov na odmietanie zásielok potravín alebo zníženie zaplatenej ceny, |
| --- | --- |

—

používanie špecifikácií výrobkov na odmietanie zásielok potravín alebo zníženie zaplatenej ceny,

| — | tlak na znižovanie cien, |
| --- | --- |

—

tlak na znižovanie cien,

| — | poplatky za fiktívne služby, |
| --- | --- |

—

poplatky za fiktívne služby,

| — | zrušenie objednávok na poslednú chvíľu a znižovanie predbežne stanoveného objemu, |
| --- | --- |

—

zrušenie objednávok na poslednú chvíľu a znižovanie predbežne stanoveného objemu,

| — | hrozby vyškrtnutia zo zoznamov, |
| --- | --- |

—

hrozby vyškrtnutia zo zoznamov,

| — | paušálne poplatky, ktoré spoločnosti vyberajú od dodávateľov ako predpoklad zahrnutia do zoznamu dodávateľov („zaplaťte alebo odíďte“). |
| --- | --- |

—

paušálne poplatky, ktoré spoločnosti vyberajú od dodávateľov ako predpoklad zahrnutia do zoznamu dodávateľov („zaplaťte alebo odíďte“).

Členské štáty by mali mať možnosť rozšíriť zoznam v súlade s konkrétnou situáciou vo svojej krajine.

| 5.3 | EHSV žiada, aby sa potravinovému maloobchodu skutočne zakázalo predávať za ceny nižšie, ako sú výrobné náklady (14). Konkrétne EHSV odporúča, aby sa dodávateľom, ako sú farmári, platila spravodlivá a primeraná cena, ktorá umožňuje dodávateľom dosiahnuť príjem primeraný investíciám, inovácii a udržateľnej výrobe. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | NOP, ktoré sú v návrhu Komisie výslovne zakázané, sa všetky týkajú situácií, keď už existuje zmluva. Prípady, ako je napríklad tlak na subjekty, sa však oveľa častejšie vyskytujú pred vznikom zmluvného vzťahu. Tieto príklady by preto mali byť rozšírené tak, aby zahŕňali aj prípad podniku (s vplyvom na trhu), ktorý si od iného podniku vyžaduje výhody bez objektívne opodstatneného dôvodu (pozri tiež paragraf 19 ods. 2 bod 5 nemeckého zákona o obmedzovaní hospodárskej súťaže (Gesetz gegen Wettbewerbsbeschränkungen – GWB)). Toto ustanovenie nemeckých protimonopolných právnych predpisov sa ukázalo byť vhodným prostriedkom na boj proti zneužívaniu kúpnej sily. Rozhodnutie nemeckého Spolkového súdneho dvora (Bundesgerichtshof – BGH) v prípade tzv. „Hochzeitsrabatte“ (svadobných rabatov) je toho pôsobivým príkladom v kontexte vzťahu medzi silným maloobchodným potravinovým reťazcom a jeho dodávateľmi (15). |
| --- | --- |

5.4

Vymedzenie MSP

| 5.5 | Obmedzená ochrana pred NOP len pre dodávateľov z radov MSP nepostačuje na to, aby sa efektívne riešil problém nerovnováhy v potravinovom dodávateľskom reťazci. EHSV zdôrazňuje dominový efekt, ktorý môže vzniknúť, keď sa veľké subjekty stanú obeťami NOP. NOP majú jednoznačne negatívny dosah bez ohľadu na to, kto je za ne zodpovedný. Ekonomický účinok sa nevyhnutne prenesie na najslabších aktérov v potravinovom dodávateľskom reťazci, teda poľnohospodárov, pracovníkov, niektoré subjekty a takisto na spotrebiteľov. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Ďalším argumentom v prospech rozšírenia ochrany je, že najmä veľké subjekty môžu diskriminovať MSP a vylúčiť ich z dodávateľského reťazca z obáv pred sťažnosťami. EHSV v tejto súvislosti znovu však uznáva zraniteľnosť MSP. |
| --- | --- |

5.6

Presadzovanie

| 5.7 | Pokiaľ ide o efektívne presadzovanie práva, je potrebné rozlišovať medzi súkromnoprávnym presadzovaním (ešte nie je obsiahnuté v návrhu Komisie) a presadzovaním práva zo strany príslušných orgánov. Treba hneď od začiatku zdôrazniť, že sa musí dostatočne zohľadniť právo dotknutej strany na anonymitu, keďže mnoho podnikov by váhalo sťažovať sa na nekalé praktiky zo strachu pred represáliami, ako napríklad vyradením zo zoznamu („faktor strachu“). |
| --- | --- |

5.7

| 5.7.1 | Súkromnoprávne presadzovanie
  Pokiaľ ide o súkromnoprávne presadzovanie, dotknutá strana by mala mať prístup k príkazom zdržať sa konania a odstrániť ho, ako aj k nároku na náhradu škody. Vzhľadom na „faktor strachu“ však tieto opravné prostriedky majú pomerne malý význam. Okrem toho by všetky dotknuté združenia mali mať právo požiadať o vydanie príkazu zdržať sa konania a odstrániť ho. To by zaručilo osobitnú ochranu dotknutej strany, pokiaľ ide o anonymitu, v prípade, že sú nekalé obchodné praktiky zamerané na viacero podnikov (napr. potravinársky subjekt žiada od všetkých dodávateľov/nákupcov, aby sa podieľali na všetkých dodatočných nákladoch).
  Dotknutá strana alebo združenie by mali mať možnosť obrátiť sa s týmito podnetmi na súd alebo na mediátora. Mediácia by mala tú výhodu, že celý spor nemusí prebiehať verejne. Mohol by sa stanoviť špecifický postup mediácie. Mediátorovi by tiež mohli byť zverené konkrétne rozhodovacie právomoci. Dobrovoľné konanie by v mnohých prípadoch nebolo účinné alebo by neprinieslo skutočnú nápravu.
  EHSV okrem toho nabáda subjekty, aby vyvíjali iniciatívy s cieľom podporiť zmenu kultúry a zlepšiť spravodlivosť v rámci dodávateľského reťazca. |
| --- | --- |

5.7.1

Pokiaľ ide o súkromnoprávne presadzovanie, dotknutá strana by mala mať prístup k príkazom zdržať sa konania a odstrániť ho, ako aj k nároku na náhradu škody. Vzhľadom na „faktor strachu“ však tieto opravné prostriedky majú pomerne malý význam. Okrem toho by všetky dotknuté združenia mali mať právo požiadať o vydanie príkazu zdržať sa konania a odstrániť ho. To by zaručilo osobitnú ochranu dotknutej strany, pokiaľ ide o anonymitu, v prípade, že sú nekalé obchodné praktiky zamerané na viacero podnikov (napr. potravinársky subjekt žiada od všetkých dodávateľov/nákupcov, aby sa podieľali na všetkých dodatočných nákladoch).

Dotknutá strana alebo združenie by mali mať možnosť obrátiť sa s týmito podnetmi na súd alebo na mediátora. Mediácia by mala tú výhodu, že celý spor nemusí prebiehať verejne. Mohol by sa stanoviť špecifický postup mediácie. Mediátorovi by tiež mohli byť zverené konkrétne rozhodovacie právomoci. Dobrovoľné konanie by v mnohých prípadoch nebolo účinné alebo by neprinieslo skutočnú nápravu.

EHSV okrem toho nabáda subjekty, aby vyvíjali iniciatívy s cieľom podporiť zmenu kultúry a zlepšiť spravodlivosť v rámci dodávateľského reťazca.

| 5.7.2 | Presadzovanie práva orgánmi
  Z dôvodu „faktoru strachu“ zohráva presadzovanie zo strany orgánov osobitne dôležitú úlohu v tejto oblasti a vyžaduje si teda reguláciu. Orgány ako Komisia či vnútroštátne orgány na ochranu hospodárskej súťaže by preto mali mať rozsiahle vyšetrovacie a vykonávacie právomoci. Ako príklad by mohli poslúžiť pravidlá hospodárskej súťaže stanovené nariadením Rady (ES) č. 1/2003 o vykonávaní pravidiel hospodárskej súťaže stanovených v článkoch 81 (teraz 101) a 82 (teraz 102) zmluvy. (Pre porovnanie: Článok 6 návrhu smernice je podstatne slabší.) V článku 17 nariadenia sa konkrétne uvádzajú ustanovenia týkajúce sa vyšetrovania v jednotlivých odvetviach hospodárstva a v jednotlivých druhoch dohôd. Keby mali orgány právomoc zaviesť odvody zo zisku, mohlo by to mať ďalší odrádzajúci účinok. |
| --- | --- |

5.7.2

Z dôvodu „faktoru strachu“ zohráva presadzovanie zo strany orgánov osobitne dôležitú úlohu v tejto oblasti a vyžaduje si teda reguláciu. Orgány ako Komisia či vnútroštátne orgány na ochranu hospodárskej súťaže by preto mali mať rozsiahle vyšetrovacie a vykonávacie právomoci. Ako príklad by mohli poslúžiť pravidlá hospodárskej súťaže stanovené nariadením Rady (ES) č. 1/2003 o vykonávaní pravidiel hospodárskej súťaže stanovených v článkoch 81 (teraz 101) a 82 (teraz 102) zmluvy. (Pre porovnanie: Článok 6 návrhu smernice je podstatne slabší.) V článku 17 nariadenia sa konkrétne uvádzajú ustanovenia týkajúce sa vyšetrovania v jednotlivých odvetviach hospodárstva a v jednotlivých druhoch dohôd. Keby mali orgány právomoc zaviesť odvody zo zisku, mohlo by to mať ďalší odrádzajúci účinok.

Alternatívne potravinové dodávateľské reťazce

| 5.8 | EHSV opakovane zdôrazňuje, že obchodné modely, ktoré pomáhajú skracovať dodávateľský reťazec medzi výrobcami potravín a koncovým spotrebiteľom, vrátane digitálnych platforiem, by sa mali podnecovať a podporovať, a že úloha a postavenie družstiev a organizácií výrobcov by sa mali posilniť s cieľom obnoviť rovnováhu síl (16). To by malo byť predmetom budúceho stanoviska EHSV. |
| --- | --- |

5.8

V Bruseli 19. septembra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Európska komisia, 2014.

1

(2)  Správa pracovnej skupiny pre poľnohospodársky trh, november 2016, https://ec.europa.eu/agriculture/sites/agriculture/files/agri-markets-task-force/improving-markets-outcomes_en.pdf.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 34, 2.2.2017, s. 130.

3

(4)  Oznámenie Európskej komisie, 15. júla 2014, Boj proti nekalým obchodným praktikám medzi podnikmi v potravinovom dodávateľskom reťazci.

4

Boj proti nekalým obchodným praktikám medzi podnikmi v potravinovom dodávateľskom reťazci

(5)  Ú. v. EÚ C 34, 2.2.2017, s. 130.

5

(6)  Uznesenie EP zo 7. júna 2016 o nekalých obchodných praktikách v potravinovom dodávateľskom reťazci [2015/2065(INI)].

6

(7)  COM(2018) 173 final.

7

(8)  Definícia MSP podľa nariadenia (EÚ) č. 1308/2013.

8

(9)  COM(2018) 173 final.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 34, 2.2.2017, s. 130.

10

(11)  Ú. v. EÚ C 129, 11.4.2018, s. 18.

11

(12)  Ú. v. EÚ C 34, 2.2.2017, s. 130.

12

(13)  COM(2014) 472 final.

13

(14)  Ú. v. EÚ C 34, 2.2.2017, s. 130.

14

(15)  Pozri: Bundesgerichtshof (BGH), 23. 1. 2018, KVR 3/17, Wirtschaft und Wettbewerb (WuW) 2018, 209 – Hochzeitsrabatte.

15

(16)  Ú. v. EÚ C 34, 2.2.2017, s. 130.

16

---

| 6.12.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 440/171 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 440/171

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje viacročný plán pre populácie rýb v západných vodách a priľahlých vodách a pre lov využívajúci tieto populácie, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2016/1139, ktorým sa ustanovuje viacročný plán pre populácie rýb a rybolov v Baltskom mori, a ktorým sa zrušuje nariadenia (ES) č. 811/2004, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007 a (ES) č. 1300/2008

[COM(2018) 149 final — 2018/0074 (COD)]

(2018/C 440/29)

| Samostatný spravodajca: | Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE |
| --- | --- |

Samostatný spravodajca:

Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

| Konzultácia – Rada | 12. apríla 2018 |
| --- | --- |
| Konzultácia – Európsky parlament | 16. apríla 2018 |
| Právny základ | článok 43 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Rozhodnutie predsedníctva | 17. apríla 2018 |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 5. septembra 2018 |
| Prijaté v pléne | 19. septembra 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 537 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržali sa) | 182/1/2 |

Konzultácia – Rada

12. apríla 2018

Konzultácia – Európsky parlament

16. apríla 2018

Právny základ

článok 43 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Rozhodnutie predsedníctva

17. apríla 2018

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

5. septembra 2018

Prijaté v pléne

19. septembra 2018

Plenárne zasadnutie č.

537

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržali sa)

182/1/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV sa domnieva, že zavedenie viacročného plánu je vhodným opatrením na hospodárenie so západnými vodami, hoci by sa mali zohľadniť osobitosti rybolovu v severozápadných a juhozápadných vodách. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Výbor sa domnieva, že toto nariadenie by sa malo zosúladiť s cieľmi spoločnej rybárskej politiky (SRP), a preto by sa v ňom mal spomenúť význam sociálno-ekonomického prvku pri prideľovaní rybolovných možností. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV žiada, aby sa v rámci regionalizácie aktualizovali zoznamy druhov, ktorých sa toto nariadenie týka, keďže niektoré z nich sťažujú riadenie zmiešaného rybolovu z dôvodu nízkej úrovne úlovkov, ako aj preto, že sú považované za vedľajšie úlovky alebo pre ne nie sú stanovené kvóty v niektorých členských štátoch, a to najmä vzhľadom na blížiace sa nadobudnutie platnosti povinnosti vylodiť úlovky a vznik fenoménu „blokačných druhov“ (choke species), ktorý by v niektorých prípadoch mohol viesť k zastaveniu rybolovných činností. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Výbor zdôrazňuje potrebu zintenzívniť prostredníctvom Európskeho námorného a rybárskeho fondu (ENRF) úsilie v oblasti vedeckého výskumu s cieľom rozširovať poznatky o skutočnom stave populácií rýb, čím sa v najvyššej možnej miere predíde uplatňovaniu preventívneho prístupu a dosiahne trvalo udržateľné využívanie týchto zdrojov v danom čase. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Zhrnutie návrhu Komisie

| 2.1. | Návrh nariadenia posudzovaný v tomto stanovisku sa zameriava na vytvorenie jednotného plánu hospodárenia s populáciami druhov žijúcich pri morskom dne vrátane hlbokomorských populácií, ktoré sa nachádzajú v západných vodách. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V tomto pláne sa zabezpečí, aby sa tieto populácie využívali v súlade so zásadami maximálneho udržateľného výnosu (MSY) uplatnením ekosystémového prístupu a v súlade s prístupom predbežnej opatrnosti. Zámerom je poskytnúť stabilné rybolovné možnosti na základe najnovších vedeckých informácií a uľahčiť zavedenie povinnosti vylodiť úlovky. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Populácie by sa mali riadiť v súlade s rozsahmi FMSY (kde F je rybolovná úmrtnosť), ktoré odporúča Medzinárodná rada pre výskum mora (ICES), aby sa rybolovné možnosti pre daný druh stanovili v najnižšom možnom rozsahu FMSY, zatiaľ čo by sa mohli stanoviť tiež rybolovné možnosti na úrovniach nižších, ako sú rozsahy, alebo za určitých podmienok a za predpokladu, že príslušná populácia je nad hodnotou MSY Btrigger (referenčný bod pre biomasu neresiacej sa populácie) v súlade s najvyššie dostupným FMSY v danom čase. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Rybolovné možnosti sa v každom prípade stanovujú tak, aby sa zabezpečila nižšia ako 5 % pravdepodobnosť poklesu biomasy neresiacej sa populácie pod hraničný referenčný bod Blim. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pri stanovení týchto rybolovných možností členské štáty zohľadnia pravdepodobné zloženie úlovkov plavidiel, ktoré sa zúčastňujú na rybolove. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komisii sa udeľuje právomoc prijímať technické opatrenia prostredníctvom delegovaných aktov, ktoré sa týkajú vlastností alebo obmedzenia rybárskeho výstroja s cieľom zlepšiť selektívnosť, znížiť nechcené úlovky alebo znížiť vplyv na ekosystém, minimálnej ochrannej veľkosti, ako aj ustanovení týkajúcich sa povinnosti vylodiť úlovky. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV sa domnieva, že zavedenie viacročného plánu je vhodným opatrením na zabezpečenie využívania zdrojov rybolovu v strednodobom a dlhodobom horizonte v západných vodách. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Výbor sa však domnieva, že pri príprave plánu by sa mali zvážiť špecifiká a rozdiely medzi rybolovnými oblasťami v severozápadných a juhozápadných vodách v súlade s rozdielnymi charakteristikami flotíl, ich rybolovnou činnosťou (postupmi) a trvaním rybárskych výjazdov. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV by mal trvať na tom, aby plán prispel k plneniu všetkých cieľov SRP, preto treba pri stanovení rybolovných možností zvážiť aj štúdie na posúdenie socio-ekonomického vplyvu a prah ekonomickej životaschopnosti pri každom postupe, ktorý je predmetom tejto regulácie, pričom tento prvok v návrhu nariadenia chýba. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Výbor je znepokojený následkami uplatňovania prístupu predbežnej opatrnosti v prípade chýbajúcich vedeckých údajov o niektorých rybolovoch a jeho vplyvom na priame zníženie rybolovných možností. EHSV preto vyzýva členské štáty a Európsku komisiu, aby vystupňovali svoje úsilie v oblasti výskumu s cieľom priniesť viac poznatkov o týchto populáciách. Okrem toho sa domnieva, že v prípade, že vedecké posúdenia pre populácie rýb nie sú analytické, by sa až do zlepšenia posúdení nemal výrazne znižovať celkový povolený výlov. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | V prípadoch zmiešaného rybolovu, kde problémy s blokačnými druhmi zahrnutými do plánu môžu ochromiť rybolov hlavných cieľových druhov, sa EHSV domnieva, že je potrebné analyzovať možnosť vylúčiť systém celkového povoleného výlovu a navrhnúť alternatívne opatrenia riadenia prostredníctvom regionalizácie s cieľom zabezpečiť dobrý stav populácií. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Osobitosti týkajúce sa určitých druhov a oblastí si vyžadujú riadenie rybolovu, ktoré by v záujme efektívnosti malo uľahčiť zriadenie podoblastí riadenia v rámci jednej divízie ICES. Výbor vyzýva Komisiu, aby zahrnula túto možnosť do nariadenia. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | V článku 1 sa stanovuje zoznam druhov, ktoré sťažujú riadenie zmiešaného rybolovu vrátane hlbokomorských druhov, ktoré majú vlastný diferencovaný systém celkového povoleného výlovu a kvót. Navyše sa tento systém každé dva roky mení, a preto sa výbor domnieva, že jeho zavedenie by bolo mätúce. Tieto druhy majú nízku alebo nulovú úroveň úlovkov v niektorých členských štátoch, berúc do úvahy vedľajšie úlovky, ako je tomu v prípade beryxov (Beryx spp). Okrem toho v prípade pagela bledého (Pagellus bogaraveo) v oblasti IXa sa vyskytujú určité osobitosti týkajúce sa rybolovných oblastí (časti Atlantického oceánu a Stredozemného mora, v ktorých neexistuje systém celkového povoleného výlovu, ani kvóty) a účasti na rybolove flotily z tretích krajín, a preto sa EHSV domnieva, že nemá zmysel zahrnúť ho do zoznamu, keďže sa nevie do akej miery sú tieto krajiny pripravené zosúladiť svoje riadenie so zásadami a záujmami EÚ. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Existujú aj druhy, ako napríklad morona striebristá (Dicentrarchus labrax) a treska merlang (Merlangius merlangus) v oblasti IXa, na ktoré sa nevzťahuje systém celkového povoleného výlovu a kvót, a preto sa výbor domnieva, že ich treba vyňať zo zoznamu. Iné druhy ako treska škvrnitá (Gadus morhua), treska merlang (Merlangius merlangus) v oblasti VII alebo treska jednoškvrnná (Melanogrammus aeglefinus) majú veľmi nízku kvótu pre niektoré členské štáty a môžu byť jasne obmedzujúce pre niektoré flotily. Sú preto považované za blokačné druhy. Výbor tiež považuje za potrebné vynechať ich zo zoznamu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | V definícii a rozsahu funkčných jednotiek homára štíhleho (Nephrops norvegicus) sa vyskytuje niekoľko chýb, a preto je podľa EHSV nutná ich oprava. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Výbor sa domnieva, že odhad rybolovných možností v súlade s MSY, ako sa stanovuje v článkoch 3, 4 a 5, zohľadňuje len ukazovatele spojené s ochranou rybolovných zdrojov. Plán by mal pomôcť pri plnení všetkých cieľov spoločnej rybárskej politiky v súlade s článkom 2 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 a nezameriavať sa len na ukazovatele v oblasti životného prostredia. Mal by zohľadniť aj sociálny a hospodársky vplyv s cieľom vyhnúť sa náhlym zmenám v rybolovných možnostiach v nasledujúcich rokoch. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | S cieľom vyhnúť sa tomu, aby ročné riadenie rybolovných možností zabránilo začatiu viacročného hospodárenia, a podnietiť zapojenie zainteresovaných subjektov do rozhodovania, by spoluzákonodarcovia mali zmeniť článok 4 navrhovaného plánu riadenia a zahrnúť právny základ pre prijímanie pravidiel využívania v súlade so zásadami spoločnej rybárskej politiky prostredníctvom regionalizácie. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | V článku 5 ods. 2 sa uvádza, že sa uplatňuje prístup predbežnej opatrnosti k riadeniu rybárstva v prípadoch, keď nie je k dispozícii dostatok vedeckých informácií. EHSV navrhuje stanoviť účinné mechanizmy v rámci tohto plánu prostredníctvom ENRF, ktoré môžu rozšíriť zhromažďovanie vedeckých informácií v náležitej lehote a frekvencii, aby sa predišlo zákazu rybolovu. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | V článku 9 sa uvádza, že pri prideľovaní rybolovných možností členské štáty zohľadnia pravdepodobné zloženie úlovkov plavidiel, ktoré vykonávajú zmiešaný rybolov. Výbor sa domnieva, že táto zásada zjavne presahuje rámec toho, čo je ustanovené v článku 17 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 o kritériách prideľovania rybolovných možností členskými štátmi. |
| --- | --- |

4.7.

V Bruseli 19. septembra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

| 6.12.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 440/174 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 440/174

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o viacročnom pláne obnovy stredomorskej populácie mečiara veľkého, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1967/2006 a (EÚ) 2017/2107

[COM(2018) 229 final – 2018/0109 (COD)]

(2018/C 440/30)

| Spravodajca: | Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE |
| --- | --- |

Spravodajca:

Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

| Konzultácia – Európsky parlament | 2.5.2018 |
| --- | --- |
| Konzultácia – Rada | 14.5.2018 |
| Právny základ | článok 43 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 22.5.2018 |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 5.9.2018 |
| Prijaté v pléne | 19.9.2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 537 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 181/1/3 |

Konzultácia – Európsky parlament

2.5.2018

Konzultácia – Rada

14.5.2018

Právny základ

článok 43 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

22.5.2018

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

5.9.2018

Prijaté v pléne

19.9.2018

Plenárne zasadnutie č.

537

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

181/1/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV celkovo podporuje návrh Európskej komisie transponovať do práva Únie odporúčanie 16-05 Medzinárodnej komisie pre zachovanie atlantických tuniakov (ICCAT), ktorým sa stanovuje viacročný plán obnovy stredomorskej populácie mečiara veľkého s cieľom dosiahnuť do roku 2031 biomasu tejto populácie zodpovedajúcu prinajmenšom so 60 % pravdepodobnosťou maximálnemu udržateľnému výnosu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Výbor konštatuje, že Európska komisia sa neobmedzila na jednoduchú transpozíciu odporúčania ICCAT, ale zaviedla do svojho návrhu niekoľko bodov, ktoré nie sú zohľadnené v odporúčaní a ktoré by mohli pre flotilu EÚ znamenať konkurenčnú nevýhodu v porovnaní s flotilami tretích pobrežných krajín, ako sú Maroko, Alžírsko, Tunisko a Turecko, ktoré sú takisto aktívne v tejto oblasti rybolovu. Z tohto dôvodu a s cieľom predísť sociálno-hospodárskym dôsledkom, ktoré by boli pre európskych podnikateľov a pracovníkov závažnejšie než v iných krajinách, EHSV nalieha na spoluzákonodarcov, aby zohľadnili uvedené konkrétne pripomienky. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV vyzýva Komisiu, členské štáty a všetky ostatné krajiny na pobreží Stredozemného mora, aby použili všetky potrebné prostriedky na úplné odstránenie unášaných sietí na lov mečiara veľkého v Stredozemnom mori, ktorých používanie je zakázané od roku 1998, s cieľom zabrániť nezákonnému lovu a predaju stredomorského mečiara veľkého, ich dôsledkom pre trh, ako aj nespravodlivej hospodárskej súťaži pre flotilu, ktorá dodržiava stanovené pravidlá. |
| --- | --- |

1.3.

2.   Zhrnutie návrhu Komisie

| 2.1. | Vzhľadom na znepokojujúci stav stredomorskej populácie mečiara veľkého (Xiphias gladius) prijala komisia ICCAT na svojom výročnom zasadnutí v roku 2016 odporúčanie ICCAT 16-05 s cieľom vypracovať pätnásťročný plán obnovy populácie tohto druhu. Ustanovujú sa ním pravidlá na ochranu, riadenie a kontrolu stredomorskej populácie mečiara veľkého s cieľom dosiahnuť do roku 2031 biomasu zodpovedajúcu prinajmenšom so 60 % pravdepodobnosťou maximálnemu udržateľnému výnosu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Návrhom nariadenia, ktoré je predmetom tohto stanoviska, sa uvedené odporúčanie, ktoré je priamo uplatniteľné od roku 2017, transponuje do práva Únie, aby si EÚ mohla splniť svoje medzinárodné záväzky a poskytnúť prevádzkovateľom právnu istotu, pokiaľ ide o pravidlá a povinnosti, ktoré musia dodržiavať. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Hlavné prvky plánu obnovy sú: celkový povolený výlov (TAC) pre stredomorskú populáciu mečiara veľkého sa stanovuje na 10 500 ton a postupne sa bude redukovať; minimálna ochranná referenčná veľkosť sa vymedzuje na 100 cm od dolnej čeľuste po vidlicu chvostovej plutvy, resp. na 11,4 kg živej hmotnosti alebo 10,2 kg hmotnosti bez žiabier a vnútorností; maximálny počet háčikov, ktoré môžu plavidlá nasadiť alebo mať na palube, sa stanovuje na 2 500; zavádza sa trojmesačné obdobie hájenia od 1. januára do 31. marca každoročne; obmedzuje sa počet plavidiel s oprávnením loviť a zavádzajú sa kontrolné opatrenia podobné tým, ktoré existujú pre tuniaka modroplutvého. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV súhlasí s tým, že je potrebné transponovať do práva EÚ odporúčanie ICCAT 16-05, a preto podporuje iniciatívu Európskej komisie. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Výbor však konštatuje, že návrh Európskej komisie presahuje rámec odporúčania ICCAT, a zavádzajú sa ním nové požiadavky, ktoré neboli jeho súčasťou. Vzhľadom na to, že v tejto populácii rýb neloví iba flotila EÚ, ale aj všetky ostatné krajiny na pobreží Stredozemného mora, niektoré cielene (Maroko, Alžírsko, Tunisko a Turecko) a iné ako náhodné úlovky, výbor nepovažuje za vhodné, aby sa spomínané dodatočné opatrenia zaviedli jednostranne, pretože by to mohlo viesť k diskriminácii flotily EÚ a mať pre prevádzkovateľov v EÚ odlišné sociálno-ekonomické dôsledky než pre prevádzkovateľov v iných krajinách, ktoré sa zúčastňujú na rybolove. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Vzhľadom na budúce rokovania výbor vyzýva Komisiu, aby intenzívnejšie spolupracovala s tretími krajinami v rámci ICCAT s cieľom dosiahnuť dohody, ktorými by sa bez narušenia hospodárskej súťaže medzi rybármi urýchlila obnova biomasy a jej zvýšenie na úroveň maximálneho udržateľného výnosu (MSY). |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.3. | Výbor pripomína Komisii, že používanie unášaných sietí na lov mečiara veľkého v Stredozemnom mori je zakázané od roku 1998. So zreteľom na to, ako táto nezákonná technika lovu uplatňovaná niektorými rybármi vplýva na stav stredomorskej populácie mečiara veľkého, ako aj vzhľadom na nekalú hospodársku súťaž, ktorej sú vystavení prevádzkovatelia dodržiavajúci pravidlá, EHSV vyzýva Komisiu, členské štáty a krajiny na pobreží Stredozemného mora, aby použili všetky potrebné prostriedky na jej úplné odstránenie. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | Článok 8, ktorý stanovuje obmedzenia kapacity podľa druhu výstroja, nie je len transpozíciou obsahu bodu 6 odporúčania ICCAT, v ktorom sa uvádza, že „obmedzenie kapacity sa uplatňuje počas obdobia trvania plánu obnovy. V roku 2017 zmluvné strany (1) obmedzia počet svojich rybárskych plavidiel s oprávnením na lov stredomorskej populácie mečiara veľkého na priemerný ročný počet svojich plavidiel, ktoré v rokoch 2013 až 2016 lovili, ponechávali na palube, vykonávali prekládky, prepravovali alebo vyloďovali jedincov zo stredomorskej populácie mečiara veľkého. Toto obmedzenie sa uplatňuje podľa druhu výstroja rybárskych plavidiel.“ V uvedenom článku návrhu nariadenia sa totiž ponecháva len možnosť, pri ktorej vyjde nižší počet plavidiel. Výbor preto odporúča, aby sa použila doslovná formulácia z bodu 6 odporúčania ICCAT 16-05. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV sa domnieva, že znenie článku 10 ods. 2 môže viesť k nejasnostiam, keďže by sa mohlo vykladať ako návrh úplného zákazu osadzovania lovných šnúr, pričom v skutočnosti cieľom odporúčania ICCAT je zabrániť úlovkom mladých jedincov mečiara veľkého, ktoré by boli ulovené pomocou malých háčikov, ktoré používajú plavidlá zamerané na lov tuniaka dlhoplutvého v Stredozemnom mori. Preto výbor navrhuje toto znenie: „V záujme ochrany stredomorskej populácie mečiara veľkého sa od 1. októbra do 30. novembra každého roka uplatňujú obdobia hájenia na cielený lov v stredomorskej populácii tuniaka dlhoplutvého (Thunnus alalunga)“. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Článok 14 ods. 2 je jedným z článkov, kde je Komisia reštriktívnejšia ako odporúčanie ICCAT, keďže sa v ňom uvádza, že „v prípade dlhších ako dvojdňových výjazdov môžu mať rybárske plavidlá na palube dodatočné množstvo 2 500 náhradných nepripravených háčikov“. V článku 18 odporúčania sa naopak povoľuje, aby boli pripravené. Návrh Komisie by mohol spôsobiť prevádzkové problémy členom posádky plavidiel, na ktorých sa kladie čoraz viac požiadaviek. EHSV teda odporúča vypustiť výraz „nepripravené“ v tomto článku a použiť znenie uvedené v odporúčaní: „V prípade dlhších ako dvojdňových výjazdov možno povoliť na palube aj druhú súpravu pripravených háčikov za predpokladu, že je riadne priviazaná a uskladnená v podpalubí tak, aby nemohla byť ľahko použitá“. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | V článku 18 ods. 2 sa stanovuje, že „z dôvodov kontroly sa prenos údajov VMS (2) z rybolovných plavidiel s oprávnením na rybolov v stredomorskej populácii mečiara veľkého počas ich prítomnosti v prístave nepreruší“. EHSV sa nazdáva, že tento návrh by mohol mať za následok zbytočné dodatočné náklady pre rybárov, a preto navrhuje, aby sa na základe článku 18 ods. 2 Vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 404/2011 z 8. apríla 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 1224/2009, ktorým sa zriaďuje systém kontroly Spoločenstva na zabezpečenie dodržiavania pravidiel spoločnej politiky rybného hospodárstva, umožnilo vypnúť VMS v prístave za predpokladu, že sa zabezpečí, že k jeho vypnutiu a zapnutiu dochádza na plavidle s nezmenenou polohou. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | V článku 20 ods. 2 Komisia opäť ide nad rámec toho, čo je stanovené v odporúčaní ICCAT 16-05. Komisia navrhuje, aby aspoň na 20 % plavidiel na cielený lov v stredomorskej populácii mečiara veľkého pelagickou lovnou šnúrou boli prítomní vedeckí pozorovatelia. V bode 44 odporúčania ICCAT sa naopak stanovuje, že každá zmluvná strana zabezpečí, aby vnútroštátni vedeckí pozorovatelia boli prítomní aspoň na 5 % jej plavidiel s celkovou dĺžkou viac ako 15 m zameraných na cielený lov v stredomorskej populácii mečiara veľkého pelagickou lovnou šnúrou. EHSV považuje za neodôvodnené a neprimerané zvýšiť podiel až na 20 %, keďže ide o malé plavidlá, pre ktoré priestory a náklady predstavujú problém a ktoré by mali veľké ťažkosti splniť túto požiadavku. Okrem toho flotily z tretích krajín budú môcť naďalej uplatňovať iba 5 %. Výbor preto odporúča zachovať povinných 5 %, ktoré požaduje ICCAT. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Článok 24 ods. 2 stanovuje, že kapitáni rybárskych plavidiel Únie s najväčšou dĺžkou menej ako 12 metrov musia príslušnému orgánu členského štátu najneskôr štyri hodiny pred predpokladaným časom príchodu do prístavu oznámiť celý rad informácií. Vzhľadom na to, aké problémy môže táto požiadavka v určitých momentoch predstavovať pre flotilu maloobjemového rybolovu, EHSV navrhuje doplniť znenie o vetu, ktorou by sa povolilo členským štátom vo výnimočných prípadoch zmeniť oznamovaciu lehotu štyroch hodín. Mohlo by sa napríklad uplatniť znenie podobné tomu, ktoré obsahuje článok 31 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2016/1627 o viacročnom pláne obnovy populácie tuniaka modroplutvého: „V prípade, že sú členské štáty podľa uplatniteľných právnych predpisov Únie oprávnené uplatňovať kratšiu oznamovaciu lehotu, než je lehota uvedená v odsekoch 1 a 2, môžu sa odhadované množstvá tuniaka modroplutvého ponechané na palube oznámiť v tejto príslušnej lehote pred príchodom do prístavu. Ak je rybolovný revír menej než štyri hodiny od prístavu, odhadované množstvá tuniaka modroplutvého ponechané na palube možno zmeniť kedykoľvek pred príchodom.“ |
| --- | --- |

4.6.

V Bruseli 19. septembra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Zmluvné strany dohovoru ICCAT.

1

(2)  Systém monitorovania plavidiel.

2

---

| 6.12.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 440/177 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 440/177

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o podpore spravodlivosti a transparentnosti pre komerčných používateľov online sprostredkovateľských služieb

[COM(2018) 238 final — 2018/0112 (COD)]

(2018/C 440/31)

| Spravodajca: | Marco VEZZANI |
| --- | --- |

Spravodajca:

Marco VEZZANI

| Konzultácia | Európsky parlament, 28. mája 2018
  Rada Európskej únie, 22. mája 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 114 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 6. septembra 2018 |
| Prijaté v pléne | 19. septembra 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 537 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 190/0/3 |

Konzultácia

Európsky parlament, 28. mája 2018

Rada Európskej únie, 22. mája 2018

Právny základ

článok 114 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

6. septembra 2018

Prijaté v pléne

19. septembra 2018

Plenárne zasadnutie č.

537

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

190/0/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta návrh nariadenia Komisie ako dôležitý prvý krok na podporu spravodlivosti a transparentnosti pre komerčných používateľov online sprostredkovateľských služieb. EHSV predovšetkým pokladá tento návrh za veľmi dôležitý, pretože sa ním prvýkrát upravujú vzťahy medzi podnikmi (B2B) v súvislosti s elektronickým obchodom, a preto odporúča jeho rýchle schválenie, aby sa vyplnila zjavná medzera v právnych predpisoch. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Výbor sa však domnieva, že toto nariadenie samo osebe nerieši všetky problémy digitálneho jednotného trhu a nie je definitívnou bodkou v tejto oblasti. Pilierom tohto nariadenia je „transparentnosť“, tá však sama osebe nestačí na reguláciu takého mimoriadne dynamického a komplexného trhu, akým je digitálny sektor, v ktorom sa nepomer síl medzi globálnymi aktérmi a komerčnými používateľmi (najmä MSP) dá vyvážiť len vymedzením jasnejších hraníc a vzťahov medzi jednotlivými stranami a bojom proti zneužívaniu dominantného postavenia. EHSV okrem toho odporúča, aby sa čo najskôr začala riešiť otázka sociálneho rozmeru digitalizácie, a to tým, že sa iniciuje sociálny dialóg. Rovnaká pozornosť by sa prostredníctvom holistického prístupu, ktorý Komisia uplatnila už pri iných spisoch, mala venovať otázkam spojeným s daňovým dampingom, dátovým hospodárstvom a vlastníctvom údajov. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV odporúča, aby sa do nariadenia zahrnul zákaz doložiek o cenovej parite, ktoré sú v súčasnosti prekážkou hospodárskej súťaže, poškodzujú spotrebiteľov a podniky a vytvárajú riziko vzniku oligopolného alebo monopolného postavenia veľkých online platforiem. Je naozaj dôležité, aby sa spotrebiteľom umožnil nákup tovaru a služieb za nižšie ceny, aby podniky mohli účinne vykonávať svoju činnosť prostredníctvom svojho webového sídla a aby nové online platformy mohli rásť a zapájať sa do spravodlivej hospodárskej súťaže s etablovanými konkurentmi. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV považuje za potrebné, aby akékoľvek rozdielne zaobchádzanie (napríklad určenie poradia), ktoré zvýhodňuje určité spoločnosti (najmä za odplatu) bolo nielen jasne uvedené v zmluve uzavretej s komerčnými používateľmi, ale aby ho spotrebitelia dokázali aj jednoznačne rozpoznať pri vyhľadávaní tovaru alebo služieb online vďaka označeniu „sponzorovaný uverejnený oznam“, „platená reklama“ a pod. Dôležité je tiež informovať komerčných používateľov a spotrebiteľov o hlavných parametroch zostavovania poradovníkov, ktoré určujú poradie komerčných používateľov. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Výbor podporuje zavedenie mechanizmov mimosúdneho urovnávania sporov, pričom odporúča stanoviť jednotné kritériá, ktoré zaručia nezávislosť mediátorov. EHSV sa domnieva, že vhodným riešením by mohli byť obchodné komory, ktoré už účinne vykonávajú túto činnosť na vnútroštátnej úrovni. Rovnako dôležité je, aby mechanizmy podávania žalôb na zdržanie sa konania s cieľom predísť alebo zabrániť tomu, aby komerční používatelia utrpeli ujmu, boli jednoduché, jasné a nenákladné. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV sa domnieva, že Stredisko EÚ pre monitorovanie ekonomiky online platforiem bude zohrávať kľúčovú úlohu pri vykonávaní tak nariadenia, ako aj všetkých ďalších legislatívnych iniciatív, ktoré sú s ním spojené. Preto bude mať tento orgán veľký význam nielen z odborného ale aj z politického hľadiska. Keďže výbor získal veľa skúseností pri skúmaní tejto témy v mnohých stanoviskách, chcel by podporiť činnosť expertnej skupiny prostredníctvom svojho zástupcu ako pozorovateľa a prispievať k nej postojmi organizovanej občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Úvod

| 2.1. | Online platformy a vyhľadávače sú kľúčovým prvkom digitálneho ekosystému a výrazne ovplyvňujú jeho organizáciu a fungovanie. V posledných rokoch sú hlavnými aktérmi rozvoja siete, keďže navrhujú „nové sociálne a hospodárske modely“, ktoré usmerňujú rozhodnutia a konanie občanov a podnikov. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Elektronický obchod rastie geometrickým radom v celej Európe. V roku 2017 sa maloobchodný obrat odhadoval na 602 miliardy EUR (+ 14 % v porovnaní s rokom 2016). Tento údaj bol plne v súlade s trendom rastu v predchádzajúcom roku s objemom predaja vo výške 530 miliárd EUR (+ 15 % v porovnaní s rokom 2015) (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Podľa údajov Eurostatu (2) v roku 2016 aktívne pôsobilo v oblasti elektronického obchodu 20 % spoločností v EÚ-28. Za týmto údajom sa skrývajú veľké rozdiely v závislosti od veľkosti podniku. V skutočnosti online obchoduje 44 % veľkých podnikov, 29 % stredných a iba 18 % malých podnikov. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | 85 % spoločností pôsobiacich v elektronickom obchode využíva vlastné webové sídlo, ale neustále sa zvyšuje používanie online platforiem, ktoré využíva 39 % podnikov (komerčných používateľov) (3). Spôsobujú to dva faktory: rastúci záujem o elektronický obchod zo strany MSP, ktoré vnímajú online platformy ako strategický nástroj na preniknutie na digitálny trh, a exponenciálny rast podielu kolaboratívnych platforiem (sociálnych sietí) na určovaní tempa skutočného ale aj virtuálneho života používateľov. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Napriek tomu, že viac ako jeden milión európskych MSP využíva sprostredkovateľské služby online, existuje pomerne málo platforiem poskytujúcich takéto služby. Vzhľadom na túto situáciu sú na jednej strane MSP úplne závislé od online platforiem a vyhľadávačov, na druhej strane môžu tieto platformy a vyhľadávače robiť jednostranné kroky, ktoré poškodzujú legitímne záujmy podnikov a spotrebiteľov. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Podľa inej štúdie Európskej komisie sa takmer 50 % európskych podnikov pôsobiacich na online platformách stretáva s problémami. Okrem toho 38 % problémov týkajúcich sa zmluvných vzťahov ostáva bez riešenia, pričom v 26 % prípadov sa dospelo k riešeniu len s ťažkosťami (4). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Najmä spotrebitelia nepriamo znášajú dôsledky obmedzenia úplnej a spravodlivej hospodárskej súťaže. To sa prejavuje v mnohých podobách: od netransparentného umiestňovania tovarov a služieb až po zúžený výber v dôsledku obmedzenej dôvery podnikov k digitálnemu trhu. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Mechanizmy nápravy pre podniky sú obmedzené, ťažko prístupné a často neefektívne. Nie je náhoda, že prevažná väčšina podnikov sa sústreďuje na online predaj svojich výrobkov na vnútroštátnom území (93 %), najmä z dôvodu legislatívnej roztrieštenosti, v dôsledku ktorej je urovnávanie cezhraničných sporov zdĺhavé a zložité (5). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Doteraz sa európske právne predpisy zameriavali na vymedzenie vzťahu medzi podnikmi a spotrebiteľmi online (B2C), ešte nikdy sa však rozhodne nepristúpilo k vyriešeniu vzťahov medzi podnikmi a online platformami (B2B). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Z tohto dôvodu Komisia v rámci svojho návrhu na preskúmanie vykonávania stratégie digitálneho jednotného trhu v polovici trvania (6) vyvinula iniciatívu, ktorou sa snaží skompletizovať tento aspekt európskych právnych predpisov s cieľom zabezpečiť spravodlivosť a transparentnosť, ako aj zabrániť zneužívaniu v dôsledku právneho vákua alebo fragmentácie spôsobenej rôznymi vnútroštátnymi právnymi predpismi. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Zhrnutie návrhu

| 3.1. | Cieľom návrhu je regulácia sprostredkovateľských služieb, ktoré podnikom ponúkajú online platformy a vyhľadávače. To zahŕňa aj online služby týkajúce sa softvérových aplikácií (app store) a online služby kolaboratívnych platforiem (sociálne siete). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Nariadenie sa vzťahuje na všetkých poskytovateľov online sprostredkovateľských služieb (so sídlom v EÚ alebo mimo nej), pokiaľ sú komerční používatelia a používatelia s vlastnými webovými sídlami usadení v EÚ a ponúkajú svoje výrobky alebo služby európskym spotrebiteľom aspoň v prípade časti transakcie. Konkrétne spotrebitelia sa musia nachádzať vo vnútri EÚ, ale nemusia mať miesto pobytu v Únii, ani nemusia mať európsku štátnu príslušnosť. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | V záujme zabezpečenia spravodlivosti a transparentnosti by platformy mali informovať podniky jasným a jednoduchým spôsobom o obchodných podmienkach. Lehota na oznámenie akejkoľvek zmeny je minimálne 15 dní. Predovšetkým sa musí oznámiť spôsob uverejňovania oznamov a podmienky pozastavenia a ukončenia služby. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | V návrhu sa tiež stanovuje povinnosť oboznámiť podniky s parametrami, ktoré určujú poradie uverejneného oznamu alebo webového sídla, a to aj keď sú spoplatnené. Akékoľvek rozdielne zaobchádzanie zvýhodňujúce produkty alebo služby, ktoré spotrebiteľom poskytuje buď samotný poskytovateľ služieb alebo komerční používatelia, ktorých uvedený poskytovateľ kontroluje, musí byť špecifikované v obchodných podmienkach. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | S cieľom lepšie chrániť práva malých podnikov Komisia stanovuje požiadavku, aby poskytovateľ online služieb zriadil vnútorný systém vybavovania sťažností. Sťažnosti sa musia riešiť rýchlo a používatelia musia byť o nich jednoznačne informovaní. Okrem toho sa poskytovateľom služieb ukladá povinnosť uverejňovať pravidelné správy o počte podaných sťažností, ich predmete, čase potrebnom na ich spracovanie, ako aj o prijatých rozhodnutiach. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Zároveň sa ustanovuje systém mimosúdneho riešenia sporov. Podniky sa tak môžu obrátiť na mediátora, ktorého vopred určí poskytovateľ služieb vo svojich obchodných podmienkach. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Mediátori musia byť nestranní a nezávislí. Poskytovatelia služieb sa nabádajú, aby podporovali vytváranie združení mediátorov, najmä s cieľom vyriešiť spory cezhraničnej povahy. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Náklady na dodržiavanie predpisov sa budú týkať najmä poskytovateľov služieb, pričom MSP budú od nich oslobodené (7). Tieto opatrenia nebránia tomu, aby sa postupovalo súdnou cestou, ale ich cieľom je riešiť a vyriešiť spory účinne a v jasne stanovených lehotách. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Nový regulačný rámec bude podliehať monitorovaniu. Na tento účel sa plánuje vytvorenie Strediska EÚ pre monitorovanie ekonomiky online platforiem (8), ktoré bude poskytovať podporu Komisii jednak pri analýze vývoja digitálneho trhu, jednak pri hodnotení stavu vykonávania a vplyvu tohto nariadenia. Získané výsledky pomôžu pri preskúmaní navrhovaného nariadenia, ktoré sa má uskutočniť každé tri roky. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | V návrhu sa ustanovuje právo zastupujúcich organizácií, združení alebo verejných orgánov podať žalobu na zdržanie sa konania s cieľom zastaviť alebo zakázať akékoľvek nedodržiavanie požiadaviek stanovených v tomto nariadení poskytovateľmi online sprostredkovateľských služieb. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Komisia vyzýva poskytovateľov online služieb a organizácie, ktoré ich zastupujú, aby vypracovali kódexy správania s cieľom prispieť k riadnemu uplatňovaniu tohto nariadenia s osobitným prihliadnutím na požiadavky MSP. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1. | EHSV už hneď od začiatku podporoval digitálny rozvoj a sociálne a hospodárske procesy, ktoré s ním súvisia. Uvedomujúc si najmä riziká a príležitosti spojené s digitalizáciou výbor vždy nabádal Komisiu, aby vytvorila bezpečný, jasný, transparentný a spravodlivý rámec pre digitálny jednotný trh. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV v súlade so svojimi predchádzajúcimi stanoviskami (9) víta návrh Komisie s cieľom podporiť spravodlivosť a transparentnosť online sprostredkovateľských služieb. Výbor kladne hodnotí predovšetkým flexibilný prístup uplatnený v návrhu, pretože sa bude musieť vytvoriť jasný rámec pre sektor, ktorý sa neustále rozvíja, a zároveň zabezpečiť spravodlivá hospodárska súťaž. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Výbor pokladá túto iniciatívu za rozhodujúcu pre ochranu MSP ako prvých používateľov týchto služieb (10) a pre vytvorenie právneho rámca, ktorý zabezpečí spravodlivú a účinnú hospodársku súťaž. Okrem toho je dôležité, aby sa malým a stredným podnikom umožnilo maximalizovať možnosti rastu na digitálnom jednotnom trhu, a to tak prostredníctvom svojho webového sídla, ako aj prostredníctvom online platforiem. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | V tejto súvislosti je dôležité mať na pamäti, že vstup na digitálny trh je pre MSP mimoriadne komplexnou výzvou. Potrebujú zmeniť svoje systémy výroby a distribúcie a prostredníctvom náležitých investícií získať nové profesijné zručnosti a odborné znalosti, bez ktorých by boli z tohto trhu automaticky vylúčené, čo by malo negatívne dôsledky aj z hľadiska ich reputácie. Na tento účel je nevyhnutné zaviesť dodatočné opatrenia, vrátane finančných nástrojov, ktoré majú sprevádzať takúto transformáciu. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV sa domnieva, že „doložky o cenovej parite“ (nazývané aj „doložky uprednostňovaného zákazníka“) predstavujú v súčasnosti závažnú prekážku rozvoja spravodlivej a otvorenej hospodárskej súťaže na digitálnom jednotnom trhu. Tieto doložky nútia komerčných používateľov, aby si na konkrétnej online platforme stanovili cenu, ktorá by bola najnižšia tak v porovnaní s inými online platformami, ako aj v porovnaní s vlastným webovým sídlom. Vzniká tak vážne narušenie trhu, keďže to podporuje posilňovanie niekoľkých existujúcich online platforiem (a zabraňuje rozvoju nových platforiem), obmedzuje možnosti spotrebiteľov získať nižšie ceny a zaväzuje komerčného používateľa k platforme bez toho, aby mohol rozvíjať vlastnú priamu distribučnú sieť so spotrebiteľmi. Na podnet príslušných orgánov na ochranu hospodárskej súťaže bol tento postup v mnohých krajinách EÚ už zakázaný (11), čo malo pozitívny vplyv na fungovanie trhu, a bolo teda prínosom pre podniky i spotrebiteľov. EHSV preto dúfa v urýchlený zákaz týchto doložiek v celej EÚ, podľa možnosti v rámci uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV poukazuje na skutočnosť, že v súčasnosti na trhu s online sprostredkovateľskými službami dominuje niekoľko veľkých hráčov, pričom mnohí z nich nie sú z EÚ. Preto je dôležité vo fáze vykonávania právnych predpisov monitorovať a zabezpečiť spravodlivú hospodársku súťaž medzi online platformami, ako aj poskytnúť novým, najmä európskym, platformám možnosť nájsť si miesto na trhu. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV s potešením konštatuje, že do nariadenia boli zahrnuté viaceré požiadavky a odporúčania z jeho predchádzajúcich stanovísk. Výbor predovšetkým pozoruje výraznú analógiu a kontinuitu, pokiaľ ide o transparentnosť a zrozumiteľnosť obchodných podmienok, objasnenie parametrov určovania poradia a akéhokoľvek rozdielneho zaobchádzania, vymedzenie určitých mechanizmov podávania sťažností a mimosúdneho riešenia sporov, zodpovednosť online platforiem (kódexy správania) a monitorovanie postupov (12). Osobitne treba upozorniť, že o akomkoľvek rozdielnom zaobchádzaní, ktoré zvýhodňuje ponúkaný tovar alebo služby (poskytované často za odplatu), sa spotrebiteľom musia poskytnúť jasné a ľahko rozpoznateľné informácie. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Výbor sa domnieva, že návrh sa náležite začleňuje do širšieho legislatívneho rámca pre digitálny jednotný trh, ktorý ešte zďaleka nie je dokončený. Európska únia dosahuje výsledky na nižšej výkonnostnej úrovni z hľadiska počtu používateľov, podnikov a online transakcií než jej hlavní svetoví konkurenti. EHSV preto vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vynaložili ďalšie úsilie na dokončenie regulácie celej oblasti elektronického obchodu a v širšom zmysle tzv. elektronickej demokracie, s cieľom vytvoriť z internetu a digitálneho trhu bezpečné miesto a priestor na vytváranie príležitostí pre všetkých. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Dátové hospodárstvo je kľúčovým prvkom digitálneho trhu. EHSV sa predovšetkým nazdáva, že vlastníctvo údajov nemôže byť ponechané len na zmluvnú dohodu medzi dvoma stranami. Okrem toho transparentnosťou poskytovania informácií stanovenou v návrhu, ktorý je predmetom stanoviska, sa nerieši kľúčová otázka, ako môže súkromný subjekt nakladať so získanými údajmi. Z týchto dôvodov EHSV odporúča Európskej komisii, aby urýchlene riešila a právne upravila túto otázku v prvoradom záujme používateľov a samotnej koncepcie dátového hospodárstva (13). |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EHSV sa domnieva, že digitálny jednotný trh by mal zabezpečiť rovnaké podmienky pre všetky zainteresované hospodárske subjekty bez ohľadu na to, či sú európske alebo mimoeurópske. Z tohto dôvodu EHSV odporúča, aby Komisia bojovala proti všetkým nekalým obchodným praktikám, akými sú digitálny daňový damping, a aby stanovila, že daň z príjmov sa musí odvádzať tam, kde sa príslušná hospodárska činnosť vykonáva (14), a musí zodpovedať skutočnému objemu činnosti (15). Ako príklad sa dá uviesť skutočnosť, že platforma „Airbnb“ zaplatila vo Francúzsku v roku 2015 dane vo výške iba 69 000 EUR v porovnaní s približne 5 miliardami EUR, ktoré odviedol hotelový sektor ako celok (16). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Výbor považuje za absolútne nevyhnutné urýchlene dokončiť legislatívny rámec celého sektora elektronického obchodu s cieľom vytvoriť primerané záruky a ochranu pre všetky zúčastnené strany na jednotnom digitálnom trhu (17). EHSV považuje predovšetkým za nevyhnutné, aby sa riešili najkontroverznejšie aspekty sociálneho rozmeru digitalizácie, ku ktorým patria: mzdy, zmluvné podmienky a pracovný čas osôb zamestnaných prostredníctvom digitálnych platforiem (18) alebo v oblasti poskytovania súvisiacich služieb (19). Na tento účel sa odporúča urýchlene iniciovať európsky sociálny dialóg (20). Okrem toho sa vzhľadom na narastajúci počet právnych predpisov na reguláciu sektora odporúča vypracovať „kódex práv občanov v on-line prostredí“ (21). |
| --- | --- |

4.11.

5.   Konkrétne pripomienky

| 5.1. | EHSV odobruje širokú definíciu pojmu „poskytovateľ online sprostredkovateľských služieb“. Tento princíp je odôvodnený rýchlym a nepredvídateľným vývojom internetu a elektronického obchodu. Z tohto dôvodu sa EHSV domnieva, že je nevyhnutné regulovať skôr spôsoby a lehoty poskytovania týchto služieb, a nie digitálne subjekty, ktoré ich poskytujú, pretože tie by mohli v krátkom čase zmeniť svoju formu alebo funkcie v dôsledku rýchleho a nepredvídateľného rozvoja internetu (22). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EHSV sa domnieva, že skúmaný návrh vypĺňa dôležité legislatívne vákuum a je nevyhnutný na prekonanie fragmentácie v dôsledku právnych predpisov jednotlivých štátov, ktorá v súčasnosti predstavuje jeden z hlavných zdrojov ťažkostí v cezhraničných sporoch. Výbor sa okrem toho domnieva, že návrh sa správne začleňuje do existujúceho legislatívneho rámca pre digitálny jednotný trh a rozširuje skromný počet právnych predpisov, ktoré v súčasnosti, viac či menej priamym spôsobom, už upravujú vzťah medzi podnikmi (B2B). Široký právny rámec opierajúci sa o základné hodnoty EÚ by mal náležite zaručiť veľký manévrovací priestor pre inštitúcie poverené dohľadom nad dodržiavaním súladu s pravidlami a zabezpečiť im možnosť efektívne konať. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EHSV sa zasadzuje za to, aby poskytovatelia online služieb zverejňovali hlavné parametre určovania poradia uverejneného oznamu a webových sídiel. Výbor však poukazuje na to, že k tejto iniciatíve sa musí pristupovať opatrne, lebo by mohla komerčným používateľom umožniť robiť podvody na úkor iných podnikov alebo spotrebiteľov, a tým narúšať trh. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Mediátori budú zohrávať kľúčovú úlohu pri riešení sporov mimosúdnou cestou. EHSV sa domnieva, že charakteristika mediátorov ani spôsob ich náboru nie sú úplne jasné, pričom zdôrazňuje rozdiely medzi rôznymi členskými štátmi a odporúča určiť jednotné kritériá, ktoré zaručia nezávislosť mediátorov. Výbor navrhuje preskúmať možnosť vytvorenia európskeho profesijného registra s cieľom posilniť dôveru komerčných používateľov. Zároveň sa navrhuje využiť odborné znalosti obchodných komôr a profitovať z činnosti, ktorú už úspešne vykonávajú na vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EHSV víta zavedenie možnosti podať žalobu o zdržanie sa konania zameranú na ochranu komerčných používateľov. Tento nástroj má zásadný význam na prekonanie „faktora strachu“, ktorý často brzdí malé podniky v konfrontácii s veľkými nadnárodnými spoločnosťami v tomto sektore. Výbor sa domnieva, že mechanizmy zavedené na začatie týchto krokov sú jasné, jednoduché a nenákladné. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Stredisko bude mať kľúčovú úlohu pri monitorovaní vývoja na digitálnom trhu a správneho a úplného vykonávania samotného nariadenia. EHSV sa predovšetkým nazdáva, že experti by sa mali vyberať nanajvýš starostlivo, pričom sa musí zaručiť ich nezávislosť a nestrannosť. EHSV by chcel navyše podporiť činnosť expertnej skupiny prostredníctvom svojho zástupcu ako pozorovateľa a prispievať k nej postojmi organizovanej občianskej spoločnosti (23). |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Hoci sa nariadenie spolu s harmonizovaným systémom sankcií považuje za najvhodnejší nástroj, EHSV víta výzvu adresovanú poskytovateľom online služieb, aby vypracovali kódexy správania s cieľom zabezpečiť plné a správne vykonávanie právnych predpisov. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Výbor poukazuje na to, že v súčasnosti už veľké platformy, hlavne v Spojených štátoch, používajú obchodné praktiky zamerané na vytláčanie ostatných subjektov z trhu, napríklad doručovanie zásielok za nulové náklady na úkor kuriérskych spoločností. Takéto prvky môžu v strednodobom horizonte viesť k oligopolu, čo by bolo na úkor podnikov a spotrebiteľov. EHSV preto vyzýva Komisiu, aby dôsledne dohliadala na tieto postupy. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | EHSV sa domnieva, že tento návrh bude mať významný nepriamy vplyv jednak na spotrebiteľov, keďže im zabezpečí väčšiu škálu výrobkov a zvýši konkurenciu medzi podnikmi, jednak na pracovné miesta vytvorené vďaka väčšiemu počtu spoločností pôsobiacich na digitálnom trhu. Preto je dôležité, aby aj malé digitálne platformy (napr. platformy družstiev) dokázali nájsť vlastný špecifický priestor na online trhu. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | EHSV opakovane vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby podporovali digitálnu inováciu primeranými stratégiami na rozvoj digitálnej gramotnosti spolu s formami cieleného vzdelávania a odbornej prípravy s osobitným dôrazom na mladistvých a najzraniteľnejšie skupiny obyvateľstva (24). Okrem toho v snahe zvýšiť informovanosť komerčných používateľov považuje za nevyhnutné zapojiť profesijné organizácie do osvetovej činnosti a podpory špecifickej odbornej prípravy s osobitným dôrazom na MSP, aby dokázali naplno využiť príležitosti, ktoré ponúka digitálny jednotný trh. |
| --- | --- |

5.10.

V Bruseli 19. septembra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  European E-commerce Report 2017.

1

European E-commerce Report 2017.

(2)  Eurostat, Digital economy and society statistics – enterprises, 2018.

2

Eurostat, Digital economy and society statistics – enterprises, 2018.

(3)  Eurostat, Web sales of EU enterprises, 2018.

3

Eurostat, Web sales of EU enterprises, 2018.

(4)  europa.eu/rapid/press-release_IP-18-3372_sk.pdf

4

(5)  Eurostat, E-commerce statistics, 2017.

5

Eurostat, E-commerce statistics, 2017.

(6)  COM(2017) 228 final.

6

(7)  Odporúčanie 2003/361/ES.

7

(8)  Stredisko bude zriadené v súlade s rozhodnutím Komisie C(2018) 2393. Bude v ňom minimálne 10 a maximálne 15 nezávislých odborníkov vybraných prostredníctvom verejnej súťaže. Experti budú svoje funkcie zastávať dva roky a budú túto úlohu vykonávať bezplatne.

8

(9)  Ú. v. EÚ C 75, 10.3.2017, s. 119; Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 102; Ú. v. EÚ C 12, 15.1.2015, s. 1 a Ú. v. EÚ C 271, 19.9.2013, s. 61.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 389, 21.10.2016, s. 50.

10

(11)  Belgicko, Francúzsko, Nemecko, Rakúsko, Švédsko a Taliansko.

11

(12)  Ú. v. EÚ C 75, 10.3.2017, s. 119; Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 102.

12

(13)  Ú. v. EÚ C 345, 13.10.2017, s. 130; Ú. v. EÚ C 345, 13.10.2017, s. 138.

13

(14)  Ú. v. EÚ C 75, 10.3.2017, s. 119.

14

(15)  Ú. v. EÚ C 367, 10.10.2018, s. 73.

15

(16)  http://www.lastampa.it/2016/08/11/esteri/airbnb-in-francia-riscoppia-il-caso-tasse-KfgawDjefZxFdSNydZs8XP/pagina.html

16

(17)  INT/845 – Umelá inteligencia – vplyv na prácu, spravodajcovia: Franca Salis-Madinier a Ulrich Samm, 2018 (pozri stranu 1 tohto úradného vestníka).

17

(18)  Ú. v. EÚ C 125, 21.4.2017, s. 10.

18

(19)  Ú. v. EÚ C 75, 10.3.2017, s. 119.

19

(20)  Ú. v. EÚ C 434, 15.12.2017, s. 30.

20

(21)  Ú. v. EÚ C 271, 19.9.2013, s. 127.

21

(22)  Ú. v. EÚ C 75, 10.3.2017, s. 119.

22

(23)  Rozhodnutie Komisie C(2018) 2393, článok 10

23

(24)  Ú. v. EÚ C 173, 31.5.2017, s. 45, Ú. v. EÚ C 173, 31.5.2017, s. 1.

24

---

| 6.12.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 440/183 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 440/183

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Boj proti dezinformáciám na internete: európsky prístup

[COM(2018) 236 final]

(2018/C 440/32)

| Spravodajca: | Martin SIECKER |
| --- | --- |

Spravodajca:

Martin SIECKER

| Konzultácia | Európska komisia 18. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 ZFEÚ |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 6. 9. 2018 |
| Prijaté v pléne | 19. 9. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 537 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 121/16/34 |

Konzultácia

Európska komisia 18. 6. 2018

Právny základ

článok 304 ZFEÚ

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

6. 9. 2018

Prijaté v pléne

19. 9. 2018

Plenárne zasadnutie č.

537

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

121/16/34

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | V Európskej únii je sloboda informácií a prejavu nedotknuteľná. Táto sloboda sa však používa na popretie princípov Únie, aby sa znemožnila diskusia a kritické myslenie, a nie ako nástroj informovania alebo argumentácie, ale ako zbraň. Dezinformácie sa používajú ako extrémna forma zneužívania médií na ovplyvnenie sociálnych a politických procesov a sú obzvlášť účinné, ak ich podporujú vlády a ak sa používajú v medzinárodných vzťahoch. Aktuálnym a frapantným prípadom sú (okrem mnohých ďalších) ruským štátom financované dezinformácie a brexitová kampaň, ktoré nemožno klasifikovať inak ako frontálny útok na EÚ, a zasahovanie do volieb v USA. Všetky tieto destabilizačné kroky vyvolávajú veľké obavy európskej občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | V súčasnosti sa používajú rôzne nástroje a metódy na oslabovanie európskych hodnôt a vonkajších činností EÚ, ako aj na vyvolávanie separatistických a nacionalistických postojov, manipulovanie verejnosti a priame zasahovanie do vnútornej politiky zvrchovaných krajín a EÚ ako celku. Okrem toho možno pozorovať rastúci vplyv kybernetických útokov a častejšie používanie technológií ako zbrane na dosiahnutie politických cieľov. Vplyv takýchto krokov sa často podceňuje (1). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) súhlasí s výzvou Komisie, aby platformy sociálnych médií prevzali väčšiu zodpovednosť. Hoci existuje viacero štúdií a politických dokumentov, ktoré v posledných rokoch vypracovali európski odborníci, v oznámení chýbajú praktické záväzné kroky na zabezpečenie tejto zodpovednosti. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Na základe dostupných vedeckých informácií by mala EÚ zabezpečiť, aby sa v skúmaní vplyvu dezinformácií v Európe pokračovalo. Preto by sa napríklad v budúcich prieskumoch Eurobarometra mala monitorovať odolnosť Európanov voči dezinformáciám. Tieto prieskumy by nemali zahŕňať iba všeobecné informácie o dezinformáciách, ale mala by sa nimi tiež zisťovať skutočná odolnosť Európanov voči dezinformáciám. Nedostatočný pocit naliehavosti a nedostatočná miera ambícií na strane Komisie znamená, že sa neriešia základné otázky, ako sú napríklad opatrenia na podporu tradičných médií, aby sa zaručilo základné právo občanov na kvalitné a spoľahlivé informácie, preskúmanie realizovateľnosti zavedenia verejno-súkromných partnerstiev s cieľom vytvárať platené online platformy, ktoré ponúkajú bezpečné a cenovo dostupné online služby, preskúmanie možností zavedenia väčšej transparentnosti a kontroly základných algoritmoch týchto online systémov a preskúmanie toho, či je možné odstrániť monopoly a obnoviť rovnaké podmienky spravodlivej hospodárskej súťaži, aby sa zabránilo postupnému narúšaniu spoločnosti. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EHSV ľutuje, že v oznámení ani v správe expertnej skupiny na vysokej úrovni sa nespomína Rusko ako hlavný zdroj nepriateľských dezinformácií namierených proti EÚ. Prvým krokom k riešeniu akéhokoľvek problému je však priznať si, že ho máme. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Na základe uznesenia Európskeho parlamentu z 15. júna 2017 o online platformách a jednotnom digitálnom trhu (2) Komisia odkazuje na výzvu EHSV týkajúcu sa riadneho presadzovania platných právnych predpisov v oblasti online platforiem. Okrem toho EHSV vyzýva Komisiu, aby ukončila rokovania o režime právnej zodpovednosti online platforiem a zaviedla cielenú reguláciu online platforiem, pokiaľ ide o ich vymedzenie a charakter. Online platformy a sociálne siete by sa v záujme transparentnosti mali k takýmto opatreniam zaviazať a vysvetliť, ako algoritmy vyberajú predkladané správy. Mali by sa podporovať v tom, aby prijali účinné opatrenia na zlepšenie viditeľnosti spoľahlivých, dôveryhodných správ a používateľom uľahčili prístup k takýmto správam. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Jedným z problémov v súvislosti s dezinformáciami je fakt, že totožnosť zdrojov šíriacich dezinformácie na internete nie je možné overiť. V kybernetickom priestore sa príliš jednoducho používa falošná totožnosť a vo všeobecnosti presne to robia osoby, ktoré aktívne a so zlým úmyslom pôsobia online. Komisia predkladá niekoľko návrhov, ktoré sa uvádzajú v spoločnom oznámení o kybernetickej bezpečnosti uverejnenom v septembri 2017. Problém je, že tieto návrhy nie sú záväzné. Ak však chceme naozaj dosiahnuť zmenu v boji proti šíreniu dezinformácií, pravdepodobne budeme potrebovať prísnejšie identifikačné opatrenia v prípade, keď ľudia proaktívne používajú internet. Koniec koncov takto fungujú kvalitné médiá v súlade s Kódexom z Bordeaux z roku 1954, ktorý vytvorila Medzinárodná federácia novinárov a v ktorom stanovila veľmi jasné a prísne zásady práce so zdrojmi. Mená a adresy zdrojov musia byť redakcii vždy známe. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV súhlasí s Komisiou, že komunita, ktorá overuje fakty, by mala úzko spolupracovať. Podobné siete vrátane siete pod záštitou pracovnej skupiny East StratCom už existujú. Problém je v tom, že potrebujú dostatočné finančné prostriedky, čo im momentálne chýba. EHSV vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v plnom rozsahu podporili úsilie pracovnej skupiny East StratCom. Súčasťou toho by mal byť primeraný rozpočet, ale aj aktívne zapojenie všetkých členských štátov do činnosti pracovnej skupiny prostredníctvom vyslania národných expertov a vytvorenia kontaktných miest. O webových stránkach, na ktorých sa prezentujú výsledky práce tejto pracovnej skupiny (3), by sa malo proaktívnejšie informovať, aby sa zvýšila informovanosť verejnosti o hrozbách v EÚ. |
| --- | --- |

1.8

2.   Zhrnutie oznámenia Komisie

| 2.1 | Dobre fungujúci, slobodný a pluralitný informačný ekosystém založený na vysokej úrovni profesionality je neodmysliteľnou súčasťou zdravej demokratickej diskusie. Komisia pozorne vníma hrozby, ktoré pre naše otvorené a demokratické spoločnosti predstavujú dezinformácie. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Komisia zamýšľa predstaviť komplexný prístup riešenia týchto hrozieb propagovaním digitálnych ekosystémov (4) založených na transparentnosti a uprednostňovaním vysokokvalitných informácií, posilňovaním postavenia občanov v boji proti dezinformáciám a ochranou našich demokracií a procesov tvorby politiky. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Komisia vyzýva všetky zainteresované strany, aby výrazne zintenzívnili úsilie s cieľom adekvátne riešiť problém dezinformácií. Domnieva sa, že ak sa navrhované opatrenia vykonajú účinne, citeľne prispejú k boju proti šíreniu dezinformácií online. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Komisia rozoznáva tri hlavné príčiny tohto problému (vytvorenie dezinformácie, zosilnenie prostredníctvom sociálnych a iných online médií, šírenie používateľmi online platforiem) a predstavuje niekoľko návrhov, ako s nimi bojovať v piatich politických oblastiach:






  — | vytvorenie transparentnejšieho, dôveryhodnejšieho a zodpovednejšieho online ekosystému, |
| --- | --- | --- |

2.4

—

vytvorenie transparentnejšieho, dôveryhodnejšieho a zodpovednejšieho online ekosystému,

| — | bezpečné a odolné volebné procesy, |
| --- | --- |

—

bezpečné a odolné volebné procesy,

| — | podporovanie vzdelávania a mediálnej gramotnosti, |
| --- | --- |

—

podporovanie vzdelávania a mediálnej gramotnosti,

| — | podporovanie kvalitnej žurnalistiky ako základného prvku demokratickej spoločnosti, |
| --- | --- |

—

podporovanie kvalitnej žurnalistiky ako základného prvku demokratickej spoločnosti,

| — | boj proti vnútorným a vonkajším hrozbám v oblasti šírenia dezinformácií prostredníctvom strategickej komunikácie. |
| --- | --- |

—

boj proti vnútorným a vonkajším hrozbám v oblasti šírenia dezinformácií prostredníctvom strategickej komunikácie.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | Nárast organizovaného šírenia dezinformácií rôznymi štátnymi a neštátnymi subjektmi je pre demokraciu skutočnou hrozbou. Tieto destabilizačné sily zahŕňajú vlády krajín, ktoré sú väčšie než ktorýkoľvek členský štát EÚ. EÚ je vhodným partnerom pre boj proti tejto hrozbe, pretože na rozdiel od jediného členského štátu disponuje kritickou masou, vďaka ktorej má jedinečnú možnosť navrhovať a realizovať stratégie a politiky na riešenie tohto problému. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Riadne fungovanie demokracie závisí od dobre informovaných občanov, ktorí dokážu robiť informované rozhodnutia založené na spoľahlivých faktoch a dôveryhodných názoroch. Nevyhnutným predpokladom toho je systém nezávislých, spoľahlivých a transparentných mediálnych spoločností, kde má osobitné postavenie verejnoprávne vysielanie s dostatočným počtom odborných zamestnancov, ktorí zbierajú, overujú, hodnotia, analyzujú a interpretujú spravodajské zdroje, aby zabezpečili určitú úroveň kvality a spoľahlivosť zverejnených príbehov. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Medzi falošnými správami a dezinformáciami je rozdiel. Falošné správy existovali odjakživa: ide o súhrnný pojem, ktorý zahŕňa fámy, vojenskú propagandu, nenávistné prejavy, senzácie, klamstvá, selektívne používanie faktov atď. Vynález tlačiarenského lisu v pätnástom storočí umožnil šírenie (falošných) správ vo väčšom rozsahu a ich geografický dosah sa ešte zväčšil po zavedení poštovej známky v roku 1840. Digitálne technológie a internet odstránili aj posledné prekážky v ich neobmedzenom šírení. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Dezinformácia je definovaná ako overiteľne nepravdivá alebo zavádzajúca informácia, ktorá je vytvorená, prezentovaná a šírená na účely hospodárskeho zisku alebo zámerného zavádzania verejnosti, čo môže škodiť demokratickým procesom a ovplyvniť voľby, pričom ide o vážnu hrozbu pre spoločnosť (5). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Dezinformačný reťazec tvorí viacero strán: pôvodcovia dezinformácií, ich prijímatelia, ako aj online platformy, ktoré zohrávajú centrálnu úlohu v celom procese tým, že uľahčujú šírenie dezinformácií.
  Pôvodcovia (ako napr. vlády, náboženské inštitúcie, obchodné konglomeráty, politické strany, ideologické organizácie) vytvárajú dezinformácie z rôznych dôvodov (na ovplyvnenie verejnej mienky a manipulovanie s ňou, potvrdenie svojej domnelej nadradenosti, dosiahnutie zisku, získanie moci, vyvolávanie nenávisti, odôvodnenie vylúčenia atď.).
  Šíritelia dezinformácií (najmä online platformy, ale aj tradičné médiá) majú rôzne dôvody vrátane finančných výhod alebo zámernej manipulácie.
  Prijímatelia (používatelia internetu) často nie sú ako spotrebitelia dostatočne kritickí a následne sú online platformami zámerne manipulovaní. Sprostredkovateľské technologické spoločnosti ako Twitter, Google a Facebook (a mnoho iných) umožňujú neobmedzené a nekontrolované zdieľanie obsahu na online platformách výmenou za zber súkromných údajov, ktoré týmto platformám umožňujú vytvárať obrovské zisky s mikrocielenou reklamou, ktorá presne vymedzeným cieľovým skupinám prináša cielené obchodné správy. Nevedomosť spotrebiteľov o digitálnej ochrane seba samých prispieva k rastu tohto problému. |
| --- | --- |

3.5

Pôvodcovia (ako napr. vlády, náboženské inštitúcie, obchodné konglomeráty, politické strany, ideologické organizácie) vytvárajú dezinformácie z rôznych dôvodov (na ovplyvnenie verejnej mienky a manipulovanie s ňou, potvrdenie svojej domnelej nadradenosti, dosiahnutie zisku, získanie moci, vyvolávanie nenávisti, odôvodnenie vylúčenia atď.).

Šíritelia dezinformácií (najmä online platformy, ale aj tradičné médiá) majú rôzne dôvody vrátane finančných výhod alebo zámernej manipulácie.

Prijímatelia (používatelia internetu) často nie sú ako spotrebitelia dostatočne kritickí a následne sú online platformami zámerne manipulovaní. Sprostredkovateľské technologické spoločnosti ako Twitter, Google a Facebook (a mnoho iných) umožňujú neobmedzené a nekontrolované zdieľanie obsahu na online platformách výmenou za zber súkromných údajov, ktoré týmto platformám umožňujú vytvárať obrovské zisky s mikrocielenou reklamou, ktorá presne vymedzeným cieľovým skupinám prináša cielené obchodné správy. Nevedomosť spotrebiteľov o digitálnej ochrane seba samých prispieva k rastu tohto problému.

| 3.6 | Uvedené technologické spoločnosti nesú spoločnú zodpovednosť, pretože v tomto procese zohrávajú zastrešujúcu úlohu. Neoznačujú sa za vydavateľov, ale „iba“ za online platformy, ktoré distribuujú informácie a ďalší obsah vytvorený etablovanými médiami bez toho, aby museli platiť náklady súvisiace s vytváraním obsahu v podobe zamestnancov redakcií. Obsah je šírený z ďalších zdrojov bez toho, aby sa overoval, hodnotil, analyzoval či interpretoval materiál, ktorý uverejňujú. „Google nie je ‚iba‘ platforma. Pripravuje, utvára a skresľuje, ako vnímame svet,“ bol jeden zo záverov článku s názvom „Veľká krádež počas brexitu: ako nám ukradli demokraciu“, ktorý uverejnil denník The Guardian a v ktorom sa analyzovalo, ako „pochybná globálna operácia [...] rôznych síl podporujúcich kampaň za odchod z EÚ ovplyvnila výsledok referenda o EÚ“. Keďže dezinformácie a spoľahlivé správy sa prezentujú rovnako, používatelia ich nevedia dobre odlíšiť. Technologické spoločnosti by preto mali uprednostňovať transparentné pravidlá a údaje. Mimoriadne dôležité je to, aké transparentné sú prepojenia medzi stratégiami platforiem v oblasti reklamných ziskov a šírením dezinformácií. (V tejto súvislosti by sa mali pozorne sledovať súčasné rokovania o kódexe postupov o dezinformáciách, ktoré mali byť uverejnené už koncom júla 2018). |
| --- | --- |

3.6

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1 | Napriek rozmanitosti posolstiev, kanálov, nástrojov, ambícií a taktických cieľov a bez ohľadu na ich vysokú adaptabilitu je strategickým cieľom dezinformačných kampaní narušiť liberálnu demokraciu a zasiať a prehlbovať nedôveru v dôveryhodné zdroje informácií, v geopolitické smerovanie krajiny a v prácu medzivládnych organizácií. Dezinformácie sa používajú na využívanie a prehlbovanie rozdielov medzi rôznymi sociálno-ekonomickými skupinami na základe ich príslušnosti k národu, rase a na základe príjmu, veku, vzdelania a zamestnania. Okrem dobre známych foriem, ako sú spravodajské stanice, používanie online platforiem a hromadných emailov atď. fungujú dezinformácie aj prostredníctvom rôznych agentúr pre styk s verejnosťou, lobistov, skupín expertov, mimovládnych organizácií, elitných vplyvných osôb, politikov rôznych strán, odbornej komunity, kultúrnych aktivít a európskych hnutí extrémnej pravice a ľavice, ktoré za to dostávajú platby cez rôzne „nezávislé“ verejné nadácie, zahraničné účty atď. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Ruská vláda vo svojich dezinformačných kampaniach využíva širokú škálu nástrojov a prostriedkov, ako to už uviedli Európsky parlament (6), Európska komisia (7) a Európska rada (8). Tieto dezinformačné kampane by sa mali brať čo najserióznejšie. Sú súčasťou ruskej vojenskej doktríny a prijala ich najvyššia hierarchia v najdôležitejších ruských štátnych médiách. Tieto kampane sú priamo zamerané na poškodzovanie liberálnej demokracie, právneho štátu a ľudských práv a na umlčovanie tých inštitúcií, medzivládnych organizácií, politikov a jednotlivcov, ktorí ich obhajujú (9). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Žijeme v dobe, ktorá sa vyznačuje veľmi polarizovanými politickými a demokratickými vzťahmi. Podľa think-tankov, ako sú Freedom House, Economist Intelligence Unit a ďalšie, je demokracia od globálnej hospodárskej krízy v roku 2008 pod stále väčším tlakom. Jedným z výsledkov tohto vývoja je nový typ politického štýlu líderstva, ktorý predstavuje odklon od demokratickej tradície, ktorú sme v Európe vybudovali za posledných 70 rokov. Namiesto demokraticky zvolených liberálnych lídrov vidíme čoraz častejšie „silných mužov“, ktorí vzišli z volieb sprevádzaných kritickými otázkami týkajúcimi sa bezúhonnosti volebných procesov. Doteraz sme tento druh lídrov poznali z tretích krajín ako je Rusko a Čína. Tento fenomén sa však stáva mimoriadne viditeľným a neuveriteľne hrozivým pri pohľade na politikov, ako sú Trump, Erdogan a zvolení „neliberálni demokrati“ v členských štátoch EÚ, ktorí sa stali známi pre svoju obľubu dezinformácií, pohŕdanie demokraciou a pochybný vzťah ku zásadám právneho štátu. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Dobre fungujúca demokracia sa opiera o dobre informovaných občanov, ktorí robia informované rozhodnutia založené na spoľahlivých faktoch a dôveryhodných názoroch, avšak „spoľahlivosť“ a „dôvera“ sú pojmy, ktoré v našej spoločnosti už nie sú samozrejmé. V takejto silne polarizovanej spoločenskej klíme s veľkým množstvom informácií sú ľudia veľmi náchylní dezinformáciám, vďaka čomu je relatívne jednoduché manipulovať s ich správaním. Takéto veľmi úspešné destabilizačné operácie sme videli počas parlamentných volieb vo viacerých členských štátoch a aj počas iných udalostí, ako bola kampaň súvisiaca s brexitom, dezinformačné kampane týkajúce sa útokov na Krym a Ukrajinu a útoku na let MH 17 malajzijských aerolínií ruským raketovým systémom BUK v roku 2014, pri ktorom zahynulo všetkých 298 cestujúcich. Žiadame Komisiu, aby hľadala proaktívnejšie spôsoby, ako vzdelávať verejnosť o hrozbách spojených s dezinformačnými kampaňami, kybernetickými útokmi a celkovým dosahom zahraničného vplyvu na spoločnosť, a to napríklad sledovaním najnovšieho vývoja v iných krajinách s cieľom poskytovať občanom prístupné a atraktívne informácie o naliehavých otázkach kybernetickej bezpečnosti, ktoré zahŕňajú tipy a osvedčené postupy o tom, ako čo najlepšie ochrániť svoje každodenné digitálne okolie. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EHSV súhlasí s Komisiou, že vzhľadom na zložitosť problému a na rýchle tempo vývoja digitálneho prostredia by akákoľvek politická reakcia mala byť komplexná, fenomén dezinformácií by sa mal nepretržite posudzovať a politické ciele by sa tomuto vývoju mali prispôsobovať. Neexistuje jedno riešenie na všetky problémy, ale nemôžeme sa len prizerať. Návrhy Komisie predstavujú krok správnym smerom, musíme však urobiť viac a lepšie. Boj proti dezinformáciám by sa mal riadiť zásadami transparentnosti, rozmanitosti, dôveryhodnosti a inkluzívnosti, a zároveň by sa mala chrániť sloboda slova a ďalšie základné práva. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Rusko sa zdá byť obzvlášť aktívne v oblasti dezinformácií a hybridnej vojny proti Západu s dôrazom na EÚ. Ak tomu chceme zabrániť, súrne potrebujeme transparentnejší, dôveryhodnejší a zodpovednejší online ekosystém. EHSV odporúča používať Pražskú príručku (The Prague Manual), štúdiu, ktorú financovalo ministerstvo zahraničných vecí Holandska a Medzinárodný vyšehradský fond a ktorá poskytuje jasný prehľad ruskej nepriateľskej rozvratnej činnosti v EÚ a hrozby, ktorú predstavuje pre demokraciu. I keď niektoré členské štáty ešte stále pochybujú o existencii takejto hrozby alebo dokonca pomáhajú jej šíreniu, v štúdii sa veľmi jasne vyslovuje názor, že je absolútne nevyhnutné, aby EÚ konala. V štúdii sa uvádzajú konkrétne návrhy, ako skoncipovať a vykonávať stratégie namierené proti nepriateľským a rozvratným vplyvom. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Úloha online platforiem v súvislosti s dezinformáciami je z morálneho hľadiska trestuhodná. Za relatívne krátky čas tieto platformy v podstate vyvinuli podobný druh verejnoprospešnej funkcie, akú v minulosti zastávali telefonické spoločnosti, vysielacie spoločnosti a noviny. Za „bezplatné“ používanie služieb online platforiem používatelia platia osobnými údajmi, ktoré týmto platformám umožňujú predávať obrovské množstvo mikrocielenej reklamy, ako to dokazuje prípad Cambridge Analytica. Tento kontroverzný model príjmov (z pohľadu súkromia) je pre uvedené platformy príliš lukratívny, aby ho dobrovoľne zrušili. Podľa niektorých by platformy ako Facebook mali ponúkať aj dôveryhodnú a dobre fungujúcu službu podobnú Facebooku, za ktorú by používatelia platili cenovo dostupné poplatky výmenou za záruku, že sa bude rešpektovať ich súkromie. Otázkou však je, či potenciálni používatelia stále dostatočne dôverujú portálom, ako je Facebook, a či sú presvedčení o ich dôveryhodnosti a integrite aj po tom, ako sa táto spoločnosť zodpovedala za svoje správanie pred americkým senátom. V snahe zvýšiť dôveru verejnosti v online platformy a chrániť občanov proti tejto forme zneužívania vrátane zlého zaobchádzania a zdieľania osobných údajov musia byť tieto platformy regulované kódexom správania pre boj proti nezákonným nenávistným prejavom na internete z roku 2016, všeobecným nariadením o ochrane údajov alebo smernicami kybernetickej bezpečnosti, ako sa už uviedlo. Samoregulácia, ako navrhuje Komisia, je však v tomto smere iba prvým krokom a mali by ju sprevádzať ďalšie opatrenia Komisie. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Andrew Keen, britský podnikateľ a spisovateľ, ktorý je známy ako antikrist internetu, vydal štyri veľmi kritické knihy o rozvoji internetu. Nie je proti internetu alebo sociálnym médiám, avšak za hlavný problém považuje činnosti veľkých technologických spoločností, ktorých cieľom je zhromažďovať citlivé informácie o ľuďoch. Súkromie je veľmi vzácny tovar, pretože definuje, kto sme. Takzvaný bezplatný obchodný model, v ktorom neplatíme peniazmi, ale sa vzdávame svojho súkromia, naše súkromie zničí. Keen ukazuje podobnosť s 19. storočím, keď v dôsledku priemyselnej revolúcie došlo k zmene v takom rozsahu, ktorý možno porovnať s rozsahom zmeny, ktorú teraz prináša digitálna revolúcia. Ak sa zmena definuje ako revolúcia, zvyčajne prináša obrovské problémy. V 19. storočí sa nám podarilo tieto problémy vyriešiť prostredníctvom nástrojov ako inovácia, regulácia, výber spotrebiteľa, občianske súdne konanie a vzdelávanie. Keenov odkaz je, že ľudská a nie umelá inteligencia to dokáže urobiť aj v tomto prípade. Musíme preto využiť všetky zdroje, ktoré sme použili na ovládnutie predchádzajúcej revolúcie, aby sme digitálnu revolúciu udržali pod kontrolou a zabránili tomu, aby nás ovládla. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Na základe dostupných vedeckých informácií by mala EÚ zabezpečiť, aby sa v skúmaní vplyvu dezinformácií v Európe pokračovalo. Preto by sa napríklad v budúcich prieskumoch Eurobarometra mala monitorovať odolnosť Európanov voči dezinformáciám. Tieto prieskumy by nemali zahŕňať iba všeobecné informácie o dezinformáciách, ale mala by sa nimi tiež zisťovať skutočná odolnosť Európanov voči dezinformáciám. Nedostatočný pocit naliehavosti a nedostatočná miera ambícií na strane Komisie znamená, že sa neriešia základné otázky, ako sú napríklad opatrenia na podporu tradičných médií, aby sa zaručilo základné právo občanov na kvalitné a spoľahlivé informácie, preskúmanie realizovateľnosti zavedenia verejno-súkromných partnerstiev s cieľom vytvárať platené online platformy, ktoré ponúkajú bezpečné a cenovo dostupné online služby, preskúmanie možností zavedenia väčšej transparentnosti a kontroly základných algoritmoch týchto online systémov a preskúmanie toho, či je možné odstrániť monopoly a obnoviť rovnaké podmienky spravodlivej hospodárskej súťaži, aby sa zabránilo postupnému narúšaniu spoločnosti. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Mohlo by byť napríklad užitočné preskúmať, či je možné vytvoriť online platformu založenú na verejno-súkromnom partnerstve, ktorá zaručuje súkromie používateľov. Európska platforma tohto druhu s Komisiou ako jej verejným partnerom spolufinancovania by mohla byť veľmi atraktívnym a sľubným návrhom, ktorý by bol alternatívou k manipulatívnej mašinérii Marka Zuckerberga a k ďalším veľkým súkromným a komerčným monopolom z USA a Číny. Takáto platforma by mala svojim používateľom zaručiť rešpektovanie ich súkromia. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | V trhovom hospodárstve má všetko svoju cenu, ale s touto alternatívou by sa namiesto súkromia platilo peniazmi. Táto poloverejná služba by sa mohla z väčšej časti financovať z daní, ako všetky verejné služby. Zvyšná časť finančných prostriedkov by bola pokrytá relatívne malými finančnými príspevkami používateľov, aby sa chránilo ich súkromie pred nenásytným hladom po súkromných údajoch súčasných „sociálnych“ platforiem. Ak by EÚ a národné vlády členských štátov oficiálne vyhlásili, že takáto platforma je preferovaným partnerom a používali by ju ako alternatívu k súčasným dátožravým predátorom, dosiahla by úspory z rozsahu potrebné na to, aby mala šancu súperiť so súčasnými účastníkmi trhu. EÚ môže použiť aj existujúce vyhľadávače, ktoré ako preferovaní partneri zaručujú úplné súkromie, nainštalovať ich ako predvolené aplikácie do všetkých počítačov, ktoré používajú inštitúcie EÚ a odporučiť ich ako predvolené aplikácie vládnym inštitúciám v členských štátoch. Komisia by takisto mohla zohrávať aktívnejšiu úlohu a preskúmať regulačné možnosti týkajúce sa algoritmov a rozpustenia monopolov. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Overovanie faktov síce problém nevyrieši, ale má veľký význam. Slúži ako prvý krok k pochopeniu, odhaleniu a analyzovaniu dezinformácií, čo je potrebné, skôr ako bude možné navrhnúť protiopatrenia. Získanie pozornosti širšieho publika si tiež vyžaduje veľké úsilie, pretože nie každý používa platformy sociálnych médií, či dokonca internet. Osloviť obyvateľov vzdialených regiónov môže byť obzvlášť náročné. Dôležitá je viditeľnosť v médiách. Televízia je pre ľudí ešte stále najbežnejším zdrojom informácií a pravidelné programy, v ktorých by sa vysvetľovali prípady dezinformovania v národných jazykoch môžu značne prispieť k zvýšeniu informovanosti verejnosti o tomto probléme. Je dôležité, aby overovanie faktov vykonávali odborníci, aby sa predišlo chybám, ktoré poznačili nedávny prvý pokus Komisie. Takýmto problémom sa môže zabrániť spoluprácou s vydavateľstvami a mediálnymi organizáciami, ktorých novinári sa zapájajú do overovania faktov. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Jedným z problémov v súvislosti s dezinformáciami je fakt, že totožnosť zdrojov šíriacich dezinformácie prostredníctvom internetu nie je možné overiť. V kybernetickom priestore sa príliš jednoducho používa falošná totožnosť a vo všeobecnosti presne to robia osoby, ktoré aktívne a so zlým úmyslom pôsobia online. Komisia predkladá niekoľko návrhov, ktoré sa uvádzajú v spoločnom oznámení o kybernetickej bezpečnosti uverejnenom v septembri 2017. Problémom je, že tieto návrhy nie sú záväzné: používatelia si môžu vybrať, či budú na online platformách komunikovať s ďalšími osobami, ktoré uviedli svoju totožnosť. Komisia bude propagovať používanie dobrovoľných online systémov, ktoré umožňujú identifikáciu poskytovateľa informácií atď. Je tu samozrejme možný konflikt záujmov medzi súkromím a úplnou kontrolou a pri pasívnom surfovaní na internete by sa malo umožniť zachovanie anonymity. Ak však chceme naozaj dosiahnuť zmenu v boji proti dezinformáciám, pravdepodobne budeme potrebovať prísnejšie identifikačné opatrenia v prípade, keď ľudia proaktívne používajú internet. Koniec koncov takto fungujú kvalitné médiá v súlade s Kódexom z Bordeaux z roku 1954, ktorý vytvorila Medzinárodná federácia novinárov a v ktorom stanovila veľmi jasné a prísne zásady práce so zdrojmi. Tradičné kvalitné spravodajské organizácie niekedy z opodstatnených dôvodov uverejňujú príbehy s použitím anonymného zdroja, vždy však uvedú, že meno a adresa zdroja je redakcii známa. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Technológie nie sú ani „dobré“, ani „zlé“ – sú neutrálne. Môžu sa použiť dobrým alebo zlým spôsobom, to však závisí od rozhodnutí osôb, ktoré ich používajú. Aj nové, vznikajúce technológie, ktoré sa dnes používajú v umení šírenia dezinformácií, majú potenciál zohrať ústrednú úlohu v boji proti dezinformáciám. EHSV preto víta zámer Komisie naplno využiť pracovný program Horizont 2020 a jeho následný program Horizont Europe v snahe mobilizovať výskum a technológie, ako sú umelá inteligencia, blockchain a algoritmy, aby sa v budúcnosti lepšie identifikovali zdroje, overovala spoľahlivosť informácií a posudzovala kvalita a presnosť informačných zdrojov. Mimoriadne dôležité je však podrobne zanalyzovať aj iné možnosti financovania na boj proti dezinformáciám, pretože väčšina týchto iniciatív sa nedá aplikovať na programy Horizont. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Bezpečné a odolné volebné procesy sú základom demokracie v EÚ, avšak ich bezpečnosť a odolnosť už nie je viac zaručená. V posledných rokoch sa počas volieb najmenej v osemnástich krajinách zistili taktiky online manipulácie a šírenia dezinformácií a dezinformačné taktiky prispeli k tomu, že celková sloboda na internete už siedmy rok neustále klesá. So zreteľom na voľby do Európskeho parlamentu v roku 2019 EHSV víta iniciatívy, ktoré začala Komisia v snahe určiť najlepšie postupy na identifikovanie, zmiernenie a riadenie rizík, ktoré pre volebný proces predstavujú kybernetické útoky a šírenie dezinformácií. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | Mediálna a digitálna gramotnosť, ako aj občianska výchova sú nevyhnutnými stavebnými prvkami pri zvyšovaní odolnosti spoločnosti najmä preto, že mladí ľudia vo veľkej miere používajú online platformy a sú veľmi citliví na dezinformácie. Štát zodpovedá za politiku vzdelávania, a preto je úlohou národných vlád zabezpečovať mediálnu gramotnosť a občiansku výchovu na všetkých úrovniach národných vzdelávacích systémov a vyškoľovať učiteľov v tejto téme. Vzdelávanie o mediálnej a informačnej gramotnosti v národných vzdelávacích systémoch žiaľ často nie je hlavnou prioritou politických programov vlád. To by sa malo zlepšiť ako prvé, aj keď mediálna a informačná gramotnosť sa týka nielen vzdelávacích systémov. Treba ju propagovať a zlepšovať vo všetkých skupinách spoločnosti bez ohľadu na vek. Mimovládne organizácie by mali byť v týchto oblastiach aktívne. Mnohé z týchto organizácií v celej Európe už pracujú, avšak väčšina z nich pôsobí v malom rozsahu a nemá potrebný dosah. Národné iniciatívy zamerané na spoluprácu medzi mimovládnymi organizáciami a národnými vládami by mohli túto priepasť preklenúť. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | Kvalitné spravodajské médiá a spoľahlivá žurnalistika zohrávajú kľúčovú úlohu pri poskytovaní spoľahlivých a rôznorodých informácií verejnosti. Takéto tradičné médiá však čelia finančným problémom, pretože spomínané platformy šíria nimi vytvorený obsah ale bez hradenia vzniknutých nákladov, a napokon predajom reklamy znižujú príjmy týchto médií. Mala by sa rýchlo prijať dohoda o reforme autorských práv EÚ, aby sa zlepšilo postavenie vydavateľov a zabezpečilo, že držitelia práv budú za svoju prácu odmenení, ak výsledky ich práce používajú iní na komerčné účely. Navyše sa odporúča hľadať riešenia, ako rozšíriť iniciatívu, ktorú v septembri 2018 ohlásil Európsky parlament a ktorá sa týka európskeho financovania osobitne určeného na podporu investigatívnej žurnalistiky v EÚ. Silná a spoľahlivá tlač vedie k odolnej a udržateľnej demokracii, v ktorej pretrvávajú hodnoty pravdy a zodpovednosti. Financovanie je osobitne dôležité v prípade menších médií, ktoré často čelia súdnym žalobám a kverulantským žalobám, ktorých cieľom je ich umlčať. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | Na boj proti vnútorným a vonkajším dezinformačným hrozbám zriadila Komisia v roku 2015 pracovnú skupinu East StratCom, ktorá sa zameriava na aktívnu strategickú komunikáciu o politikách EÚ s cieľom bojovať proti destabilizačným pokusom Ruska. Výbor EHSV by uvítal, keby Komisia proaktívnejšie informovala širokú verejnosť o práci East StratCom a odkázala ju na informácie na webových stránkach pracovnej skupiny, aby tak zvýšila povedomie verejnosti o ohrození našej demokracie a odolnosť voči takýmto hrozbám. Takisto je potrebné zvýšiť rozpočet pracovnej skupiny. V októbri 2017 Európsky parlament schválil rozpočet vo výške 1 000 000 EUR. Tento rozpočet je sotva porovnateľný s finančnými zdrojmi, ktoré investujú iné subjekty ako napr. Ruská federácia. (Ministerstvo zahraničných vecí USA odhaduje, že sofistikovaná kampaň Kremľa, ktorej cieľom je ovplyvňovanie, zahŕňa 1,4 miliardy amerických dolárov určených na systém vnútornej a vonkajšej propagandy s dosahom na približne 600 miliónov ľudí v 130 krajinách a v 30 jazykoch). |
| --- | --- |

4.18

| 4.19 | Okrem iných iniciatív odporúčame Komisii, aby svoju pozornosť upriamila na skutočnosť, že vnútroštátne inštitúcie a predpisy týkajúce sa informačnej bezpečnosti sú v členských štátoch často nedostatočne rozvinuté. Regulačné prostredie je zastarané, čo príslušným regulačným orgánom bráni v tom, aby riadne preverili súlad dezinformačných nástrojov s právnymi normami. Medziinštitucionálna spolupráca je nedostatočná, zjavne chýbajú dlhodobé národné stratégie zamerané na boj proti dezinformačným kampaniam vedeným zo zahraničia a na vytváranie jednotných naratívov smerom k zraniteľným skupinám obyvateľstva. Dôkladná revízia smernice EÚ o audiovizuálnych mediálnych službách, ktorá v súčasnosti umožňuje médiám zaregistrovať sa v ktoromkoľvek členskom štáte EÚ, pokiaľ jeden z členov predstavenstva mediálnej spoločnosti má bydlisko v tejto krajine, je taktiež mimoriadne dôležitá, pretože umožňuje osloviť publikum v európskych krajinách, a zároveň využívať medzery v právnych predpisoch EÚ. |
| --- | --- |

4.19

V Bruseli 19. septembra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Informačná správa REX/432 – Využívanie médií na ovplyvnenie sociálnych a politických procesov v EÚ a východných susedných krajinách.

1

(2)  2016/2276 (INI).

2

(3)  https://euvsdisinfo.eu.

3

(4)  Komisia vo svojom dokumente používa slovo „ekosystém“. V tejto súvislosti by bolo vhodnejšie slovo „infraštruktúra“.

4

(5)  Oznámenie Komisie, COM(2018) 236 final.

5

(6)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+TA+P8-TA-2017-0272+0+DOC+PDF+V0//SK

6

(7)  http://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=50271http://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=50271

7

(8)  http://www.consilium.europa.eu/en/meetings/european-council/2015/03/19-20/; http://www.consilium.europa.eu/media/33457/22-euco-final-conclusions-en.pdf; https://www.consilium.europa.eu/media/35936/28-euco-final-conclusions-en.pdf

8

(9)  The Strategy and Tactics of the Pro-Kremlin Disinformation Campaign, EEAS.

9

---

PRÍLOHA

Tento pozmeňovací návrh, ktorý získal viac ako štvrtinu odovzdaných hlasov, bol v priebehu diskusie zamietnutý:

Bod 4.3

| 4.3. | Žijeme v dobe, ktorá sa vyznačuje veľmi polarizovanými politickými a demokratickými vzťahmi. Podľa think-tankov, ako sú Freedom House, Economist Intelligence Unit a ďalšie, je demokracia od globálnej hospodárskej krízy v roku 2008 pod stále väčším tlakom. Jedným z výsledkov tohto vývoja je nový typ politického štýlu líderstva, ktorý predstavuje odklon od demokratickej tradície, ktorú sme v Európe vybudovali za posledných 70 rokov. Namiesto demokraticky zvolených liberálnych lídrov vidíme čoraz častejšie „silných mužov“, ktorí vzišli z volieb sprevádzaných kritickými otázkami týkajúcimi sa bezúhonnosti volebných procesov. Doteraz sme tento druh lídrov poznali z tretích krajín ako je Rusko a Čína. Tento fenomén sa však stáva mimoriadne viditeľným a neuveriteľne hrozivým pri pohľade na politikov, ako sú Trump, Erdogan a zvolení „neliberálni demokrati“ v členských štátoch EÚ, ktorí sa stali známi pre svoju obľubu dezinformácií, pohŕdanie demokraciou a pochybný vzťah ku zásadám právneho štátu. |
| --- | --- |

4.3.

Výsledok hlasovania:

| Za: | 68 |
| --- | --- |
| Proti: | 82 |
| Zdržalo sa | 24 |

Za:

68

Proti:

82

Zdržalo sa

24

---

| 6.12.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 440/191 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 440/191

---

Stanovisko — Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Nástroj na prepájanie Európy a zrušujú sa nariadenia (EÚ) č. 1316/2013 a (EÚ) č. 283/2014

[COM(2018) 438 final – 2018/0228 (COD)]

(2018/C 440/33)

| Spravodajca: | Aurel Laurențiu PLOSCEANU |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Graham WATSON |

Spravodajca:

Aurel Laurențiu PLOSCEANU

Pomocný spravodajca:

Graham WATSON

| Konzultácia | Európsky parlament, 14. júna 2018
  Rada Európskej únie, 3. júla 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | články 172, 194 a 304 ZFEÚ |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 6. septembra 2018 |
| Prijaté v pléne | 19. septembra 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 537 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 144/0/1 |

Konzultácia

Európsky parlament, 14. júna 2018

Rada Európskej únie, 3. júla 2018

Právny základ

články 172, 194 a 304 ZFEÚ

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

6. septembra 2018

Prijaté v pléne

19. septembra 2018

Plenárne zasadnutie č.

537

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

144/0/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) sa zasadzuje za zvýšenie rozpočtu Nástroja na prepájanie Európy po roku 2020, pričom granty by mali zostať hlavnou zložkou. Existuje viacero projektov v oblasti dopravnej, energetickej a digitálnej infraštruktúry, ktoré majú kľúčový význam pre konkurencieschopnosť EÚ, neponúkajú však dostatočnú návratnosť investícií na to, aby prilákali súkromných investorov. V tejto súvislosti je potrebný skutočne pevný záväzok verejných orgánov EÚ a jednotlivých štátov. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV odporúča, aby Európska komisia a členské štáty na úrovni projektov ďalej podporovali súčinnosť medzi tromi sektormi, ktorá je momentálne obmedzená z dôvodu nepružnosti rozpočtového rámca, pokiaľ ide o oprávnenosť projektov a nákladov. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV odporúča, aby Komisia naďalej poskytovala technickú podporu (programová podpora na vykonávanie NPE) s cieľom podporovať oprávnenosť vyspelých a vysoko kvalitných projektov a posilniť kontinuitu poskytovaním tejto podpory, spolu s aktualizáciou hodnotiacich kritérií, aby sa ľahšie dala zistiť pridaná hodnota projektov. Mali by sa podniknúť ďalšie kroky na zjednodušenie administratívnych požiadaviek, a to nielen pre malé granty. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV žiada spoluzákonodarcov, aby dodržali záväzok z predchádzajúceho nariadenia o NPE, že prevažná časť rozpočtu na energetiku sa využije na projekty v oblasti elektrickej energie. To je predpokladom pre to, aby sa zabezpečilo, že NPE bude v súlade s politikou EÚ v oblasti klímy a energetiky a zabránilo tomu, že sa NPE v rámci viacročného finančného rámca (VFR) stane hlavným zdrojom financovania projektov v oblasti energie z fosílnych palív. Je dôležité, aby bol tento záväzok v NPE na roky 2021 – 2027 posilnený a nie oslabený. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV sa domnieva, že kritériá na vyhodnotenie projektov uvedené v článku 13 by sa mali rozšíriť tak, aby zahŕňali aj bezpečnosť dodávok všetkých druhov energie (elektrina, plyn, teplo a pod.) a konkrétne zníženie emisií oxidov uhlíka, ktoré každý projekt prinesie. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV zdôrazňuje, že NPE sa musí zameriavať na energetické projekty, ktoré dokážu zabezpečiť väčšiu energetickú nezávislosť a bezpečnosť EÚ. Nové zariadenia na ukladanie elektrickej energie musia byť tiež zriaďované s podporou NPE. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV odporúča, aby sa finančná kapacita programu NPE v novom VFR zvýšila. Pokiaľ ide o rozdelenie dotácií medzi troma sektormi, EHSV odporúča zvážiť finančné požiadavky každého sektora, ako sú napríklad kapitálová náročnosť a návratnosť investícií, a uprednostniť investície, ktoré nemôžu byť financované trhom s cieľom zachovať vysokú dôveryhodnosť a atraktívnosť pre investorov. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV preto odporúča, aby sa zvýšil celkový objem prostriedkov v rozpočte NPE, vzhľadom na zásadný význam týchto sektorov pre vnútorný trh. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV zdôrazňuje, že Komisia aj členské štáty sa musia aj naďalej zasadzovať za hlavné ciele politiky NPE v oblasti dopravy: dokončenie základnej siete transeurópskej dopravnej siete (TEN-T) do roku 2030 a prechod na čistú, konkurencieschopnú, inovatívnu a prepojenú mobilitu do roku 2030, vrátane európskeho piliera nabíjacej infraštruktúry pre vozidlá na alternatívny pohon do roku 2025. Multimodálne a cezhraničné prepojenia majú v tejto súvislosti mimoriadny význam. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV nalieha, aby pre projekty čerpajúce pomoc z prostriedkov NPE spoluzákonodarcovia zabezpečili všeobecnú a spravodlivú hospodársku súťaž, rešpektovali pritom reciprocitu v praxi a využívali zmluvné podmienky, ktoré spájajú efektívnosť a spravodlivé rozdelenie rizika. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV odporúča, aby spoluzákonodarcovia zabezpečili, že do verejného obstarávania sa budú môcť zapojiť len firmy z krajín, ktorých príslušné trhy sú otvorené a dodržiava sa na nich skutočná reciprocita a že štandardná forma zmluvy, ktorá sa používa, bude primeraná, pokiaľ ide o ciele projektu a okolnosti. Zmluvné podmienky by mali byť formulované tak, aby bolo riziko spojené so zmluvou spravodlivo rozdelené, pričom hlavným cieľom je dosiahnuť čo najvýhodnejšiu cenu a čo najefektívnejšie plnenie zmluvy. Táto zásada by sa mala uplatňovať bez ohľadu na to, či sa používajú vnútroštátne alebo medzinárodné modely zmlúv (na základe článku 3.21 Postupov a pravidiel pri verejnom obstarávaní Európskej banky pre obnovu a rozvoj z 1. novembra 2017). |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV jednoznačne podporuje návrh zahrnúť do NPE na roky 2021 – 2027 cezhraničnú spoluprácu v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. EHSV navrhuje, aby nadradenou víziou činností v oblasti obnoviteľných zdrojov v rámci NPE bolo vytvorenie celoeurópskej siete elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov, čo by umožnilo efektívnejšie začlenenie technológií získavania energie z obnoviteľných zdrojov a lepšie by zodpovedalo potenciálu, ktorý majú tieto technológie na celom kontinente. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV víta zahrnutie zariadení na získavanie energie z obnoviteľných zdrojov medzi oprávnené projekty v energetickej časti NPE a odporúča túto časť zmeniť tak, aby zahŕňala aj rozsiahle projekty a portfóliá projektov malého rozsahu, aby sa tak všetkým technológiám umožnilo spravodlivo súťažiť o finančné prostriedky. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV odporúča, aby sa ciele NPE uvedené v článku 3 rozšírili tak, aby zahŕňali nielen uľahčovanie cezhraničnej spolupráce v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, ale výslovne uvádzali aj zavádzanie obnoviteľných zdrojov energie. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EHSV konštatuje, že nákup pôdy je vylúčený z oprávnených nákladov v článku 15 písm. c) a nabáda spoluzákonodarcov, aby zvážili, či toto ustanovenie nemôže zvýhodniť, resp. znevýhodniť určité projekty a technológie. Pre odvetvia, akými sú napríklad doprava a energia z obnoviteľných zdrojov, predstavuje nákup pôdy nezanedbateľnú časť investície. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EHSV pripomína Komisii, že cezhraničné energetické prepojovacie vedenia sú kľúčovým faktorom, pokiaľ ide o integráciu energie z obnoviteľných zdrojov, pretože umožňujú nielen prenos elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov na veľké vzdialenosti, čím podporujú využívanie čistejších a lacnejších zdrojov elektriny v celej Európe, ale zároveň fungujú aj ako zdroj základnej flexibility systému. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EHSV odporúča, aby sa v plnej miere využili možnosti na integráciu energie z obnoviteľných zdrojov, ktoré vyplývajú z digitalizácie energetickej distribučnej sústavy a sietí a vytvorenia inteligentných sietí, a odporúča Komisii, aby preskúmala možnosti, ako sa v tejto súvislosti dajú využiť synergie medzi digitálnym a energetickým sektorom NPE. EHSV konštatuje, že v porovnaní s projektmi vysokonapäťovej siete chýbajú v NPE v období 2014 – 2020 projekty inteligentných sietí, čo bolo sčasti spôsobené prekážkami financovania projektov na nižšej úrovni distribučnej sústavy. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EHSV odporúča, aby NPE zabezpečil, že budú zavedené mechanizmy na osvedčovanie, či sa v dopravných aplikáciách používa energia získaná z obnoviteľných zdrojov, napríklad využitím obnoviteľného certifikátu potvrdenia o pôvode. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | EHSV zdôrazňuje, že prioritou musia byť rozsiahle celoeurópske projekty digitalizácie dopravy, ako sú ERTMS (Európsky systém riadenia železničnej dopravy), SESAR (Výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba) a autonómne riadenie vozidiel. Na to, aby mohla byť do roku 2030 základná sieť vybavená systémom ERTMS, sú potrebné investície vo výške 15 miliárd EUR. Rozsiahly projekt na úrovni EÚ by sa mal financovať prostredníctvom grantov z rôznych klastrov NPE, súkromných zdrojov a kombinovaných prvkov Invest EU. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | EHSV požaduje pokrytie TEN-T sieťami 5G, ktoré má zásadný význam. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | EHSV požaduje, aby sa zaviedli opatrenia ako napríklad účinné kontroly, moderné ubytovacie kapacity na prenocovanie a dostatok parkovacích miest s primeraným vybavením. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | EHSV sa tiež domnieva, že by sa mali zvážiť lepšie komunikačné metódy, pokiaľ ide o úspechy NPE. Rozpočet na komunikáciu by v tejto súvislosti mohol byť užitočným nástrojom. Do úvahy treba vziať aj vyššiu predvídateľnosť. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.23. | EHSV odporúča zvážiť dodatočné opatrenia zamerané na plné využitie potenciálu programu, pričom treba mať na pamäti, že zásah NPE bol rozhodujúcim faktorom pri spúšťaní väčšiny projektov a osvedčil sa ako významný katalyzátor pre verejné i súkromné investície. Treba posilniť zlepšené dodatočné prepojenie medzi NPE a ďalšími programami (napríklad Európsky horizont, InvestEU a Kohézny fond), aby sa zabránilo prekrývaniu a zoptimalizovalo využívanie rozpočtových zdrojov. |
| --- | --- |

1.23.

| 1.24. | EHSV sa domnieva, že prostriedky určené na politiku súdržnosti sú kľúčové z hľadiska dokončenia častí základnej siete v členských štátoch čerpajúcich prostriedky z Kohézneho fondu a odporúča Komisii a členským štátom, aby aj v nasledujúcom VFR zachovali podiel z Kohézneho fondu, ktorý je pod priamou správou NPE. Priority NPE v oblasti dopravy sa musia podporovať z Európskeho fondu regionálneho rozvoja. V každom prípade by prostriedky mali zostať v oprávnenom členskom štáte. |
| --- | --- |

1.24.

| 1.25. | EHSV je presvedčený, že metodika hodnotenia sa musí prispôsobiť, pretože úspech NPE sa nedá zaručiť len výškou vyčlenených prostriedkov a počtom podporovaných projektov.
  EHSV navrhuje vylepšenia metodiky hodnotenia NPE. Na konci programového obdobia 2014 – 2020 by malo prebehnúť riadne kvantitatívno-kvalitatívne hodnotenie dokončených projektov a projektov v pokročilom štádiu realizácie. EHSV požaduje, aby sa okrem iného preskúmal pokrok dosiahnutý pri rozvoji TEN-T, ako aj zmeny v tokoch osobnej a nákladnej dopravy. EHSV tiež žiada sociálno-hospodársku analýzu nákladov a prínosov projektov TEN-T, v ktorej by sa zohľadnili príslušné sociálne, hospodárske, klimatické a environmentálne prínosy a náklady. |
| --- | --- |

1.25.

EHSV navrhuje vylepšenia metodiky hodnotenia NPE. Na konci programového obdobia 2014 – 2020 by malo prebehnúť riadne kvantitatívno-kvalitatívne hodnotenie dokončených projektov a projektov v pokročilom štádiu realizácie. EHSV požaduje, aby sa okrem iného preskúmal pokrok dosiahnutý pri rozvoji TEN-T, ako aj zmeny v tokoch osobnej a nákladnej dopravy. EHSV tiež žiada sociálno-hospodársku analýzu nákladov a prínosov projektov TEN-T, v ktorej by sa zohľadnili príslušné sociálne, hospodárske, klimatické a environmentálne prínosy a náklady.

| 1.26. | EHSV vyzýva, aby sa ukončili osobitné opatrenia týkajúce sa všeobecných cieľov ochrany klímy. |
| --- | --- |

1.26.

| 1.27. | EHSV požaduje, aby boli v hlavných projektoch v oblasti infraštruktúry zohľadnené metropolitné oblasti, a to bez ohľadu na to, či môžu alebo nemôžu získať financovanie z Kohézneho fondu. |
| --- | --- |

1.27.

| 1.28. | EHSV odporúča prijať konkrétne opatrenia, aby sa zabezpečila atraktívnosť renovácie, modernizácie zariadení na získavanie energie alebo modernizácie existujúcej infraštruktúry, ktorá aj naďalej zostáva pilierom existujúcej siete a inštalovanej kapacity. |
| --- | --- |

1.28.

| 1.29. | EHSV podporuje rozvoj civilno-vojenskej infraštruktúry s dvojakým využitím, a to pokiaľ ide o fyzickú aj o technologickú infraštruktúru (ako sú ERTMS a SESAR), v rámci NPE a odporúča otvorený a proaktívny prístup v novom geopolitickom medzinárodnom kontexte (iniciatíva Trojmorie atď.). |
| --- | --- |

1.29.

| 1.30. | EHSV odporúča, aby sa v rámci Nástroja na prepájanie Európy uprednostňovali investície do cezhraničných infraštruktúr TEN-T s cieľom dosiahnuť ucelenú kapacitu, vyhnúť sa preťaženiu určitých úsekov vo všetkých druhoch dopravy a vybudovať tak plne integrovanú dopravnú sieť. |
| --- | --- |

1.30.

2.   Predstavenie návrhu Komisie

| 2.1. | Cieľom návrhu je vytvoriť právny základ NPE na obdobie po roku 2020 a je formulovaný pre Úniu s 27 členskými štátmi. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V návrhu VFR po roku 2020 (1), ktorý Komisia predložila 2. mája 2018, je vyčlenených 42 265 milióna EUR na NPE, rozdelených takto:







  NPE 2021 – 2027 | Hodnoty vyjadrené v bežných cenách – EUR |
| --- | --- | --- |
| Doprava,
  vrátane: | 30 615 493 000 |
| — | všeobecné krytie |

2.2.

NPE 2021 – 2027

Hodnoty vyjadrené v bežných cenách – EUR

Doprava,

vrátane:

30 615 493 000

—

všeobecné krytie

| — | príspevok z Kohézneho fondu |
| --- | --- |

—

príspevok z Kohézneho fondu

| — | podpora vojenskej mobility |
| --- | --- |

—

podpora vojenskej mobility

12 830 000 000

11 285 493 000

6 500 000 000

Energetika

8 650 000 000

Digitálne technológie

3 000 000 000

SPOLU

42 265 493 000

| 2.3. | Európa by mala výhľadovo dospieť k mobilite bez smrteľných nehôd, emisií a papiera a stať sa svetovým lídrom v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a byť priekopníkom v oblasti digitálneho hospodárstva. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | NPE podporuje investície do dopravnej, energetickej a digitálnej infraštruktúry prostredníctvom rozvoja transeurópskych sietí (TEN) a podporuje tiež cezhraničnú spoluprácu v oblasti výroby energie z obnoviteľných zdrojov. Tieto siete a cezhraničná spolupráca majú rozhodujúci význam pre fungovanie jednotného trhu a sú strategickým prvkom aj z hľadiska realizácie energetickej únie, digitálneho jednotného trhu a rozvoja udržateľných druhov dopravy. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | VFR na roky 2021 – 2027 stanovuje ambicióznejší cieľ, pokiaľ ide o zohľadňovanie problematiky klímy vo všetkých programoch EÚ, pričom 25 % rozpočtových výdavkov EÚ má podporiť dosahovanie cieľov v oblasti zmeny klímy. Hlavný podiel by mal priniesť NPE, z ktorého finančných prostriedkov by celkovo 60 % malo prispievať k dosiahnutiu cieľov v oblasti klímy. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Budúce potreby v oblasti dekarbonizácie a digitalizácie si vyžiadajú rastúcu konvergenciu v doprave, energetike a v digitálnom odvetví. Synergie medzi všetkými tromi sektormi by sa preto mali využívať v plnom rozsahu, aby sa maximálne prejavila efektivita a účinnosť podpory EÚ. S cieľom podnietiť a uprednostniť medziodvetvové návrhy sa posúdi synergia medzi navrhovanými opatreniami podľa kritérií na vyhodnotenie ponúk. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Cieľom NPE je, aby doprava prispela k dokončeniu oboch vrstiev TEN-T (základnej siete do roku 2030 a širšej vrstvy do roku 2050). Odhaduje sa, že dokončenie základnej siete TEN-T prinesie 7,5 milióna pracovných miest ročne od roku 2017 do roku 2030 a ďalší nárast HDP o 1,6 % v roku 2030. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Po prvý raz v histórii by sa malo finančné krytie Únie na realizáciu projektov dvojakého civilno-vojenského využitia plniť prostredníctvom NPE. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | V prípade energetiky sa dôraz kladie na dokončenie transeurópskych energetických sietí prostredníctvom rozvoja projektov spoločného záujmu, ktoré sa týkajú ďalšej integrácie vnútorného energetického trhu a interoperability sietí cez hranice a vo všetkých sektoroch; prostredníctvom udržateľného rozvoja umožnením dekarbonizácie, najmä integráciou obnoviteľných zdrojov energie, a prostredníctvom bezpečnosti dodávok energie, okrem iného aj zabezpečením zvyšovania inteligencie a digitalizácie infraštruktúry. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | V digitálnej oblasti sa prostredníctvom NPE maximalizujú prínosy, ktoré všetkým občanom, podnikom a verejným správam prináša digitálny jednotný trh. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Dopravná, energetická a digitálna infraštruktúra budú v rôznej miere podporované viacerými finančnými programami a nástrojmi EÚ vrátane NPE, Európskeho fondu regionálneho rozvoja a Kohézneho fondu, programu Európsky horizont, fondu InvestEU a nástroja LIFE. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Opatrenia programu by sa mali primeraným spôsobom využívať na riešenie prípadov zlyhania trhu alebo suboptimálnych investičných situácií bez toho, aby kopírovali alebo vytláčali súkromné financovanie, a mali by prinášať jasnú európsku pridanú hodnotu. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Komisia schválila 13. februára 2018 výsledky (2) hodnotení ex post podľa piatich kritérií: efektívnosť, účinnosť, relevantnosť, súdržnosť a pridaná hodnota pre EÚ. Niekoľko výňatkov:






  — | NPE je efektívny a cielený nástroj pre investície do TEN v doprave, energetike a v digitálnom sektore. Od roku 2014 sa investovalo 25 miliárd EUR, čo viedlo približne k 50 miliardám EUR investícií do infraštruktúry v EÚ, |
| --- | --- | --- |

2.13.

—

NPE je efektívny a cielený nástroj pre investície do TEN v doprave, energetike a v digitálnom sektore. Od roku 2014 sa investovalo 25 miliárd EUR, čo viedlo približne k 50 miliardám EUR investícií do infraštruktúry v EÚ,

| — | NPE prináša vysokú európsku pridanú hodnotu pre všetky členské štáty tým, že podporuje projekty pripojiteľnosti s cezhraničným rozmerom. |
| --- | --- |

—

NPE prináša vysokú európsku pridanú hodnotu pre všetky členské štáty tým, že podporuje projekty pripojiteľnosti s cezhraničným rozmerom.

| — | Prvýkrát bola časť rozpočtu na súdržnosť (11,3 miliardy EUR na dopravu) realizovaná pod priamym hospodárením v rámci NPE, |
| --- | --- |

—

Prvýkrát bola časť rozpočtu na súdržnosť (11,3 miliardy EUR na dopravu) realizovaná pod priamym hospodárením v rámci NPE,

| — | NPE naďalej používa a vyvíja inovačné finančné nástroje. Ich zavádzanie však bolo obmedzené z dôvodu nových možností, ktoré ponúka Európsky fond pre strategické investície (EFSI), |
| --- | --- |

—

NPE naďalej používa a vyvíja inovačné finančné nástroje. Ich zavádzanie však bolo obmedzené z dôvodu nových možností, ktoré ponúka Európsky fond pre strategické investície (EFSI),

| — | NPE testoval aj synergie medzi sektormi, obmedzoval ho však súčasný právny/rozpočtový rámec. Na uľahčenie synergií by sektorové politické usmernenia a nástroj NPE by mali byť pružnejšie a mali by lepšie reagovať na nový technologický vývoj a priority, ako je digitalizácia. Zároveň sa musí urýchliť dekarbonizácia a musia sa riešiť všeobecné spoločenské výzvy, ako je kybernetická bezpečnosť. |
| --- | --- |

—

NPE testoval aj synergie medzi sektormi, obmedzoval ho však súčasný právny/rozpočtový rámec. Na uľahčenie synergií by sektorové politické usmernenia a nástroj NPE by mali byť pružnejšie a mali by lepšie reagovať na nový technologický vývoj a priority, ako je digitalizácia. Zároveň sa musí urýchliť dekarbonizácia a musia sa riešiť všeobecné spoločenské výzvy, ako je kybernetická bezpečnosť.

| 2.14. | Komisia navrhuje pokračovať vo vykonávaní nového programu pre tieto tri sektory NPE s priamym riadením zo strany EK a jej Výkonnej agentúry pre inovácie a siete (INEA). |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Z navrhovaného rozpočtu sa uhradia všetky potrebné prevádzkové výdavky na vykonávanie programu, ako aj náklady na ľudské zdroje a ostatné administratívne výdavky súvisiace s riadením programu. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | V porovnaní s NPE na obdobie 2014 – 2020 sa zavedie jednoduchší, ale spoľahlivejší výkonnostný rámec na monitorovanie dosahovania cieľov a jeho prispievanie k plneniu cieľov politiky EÚ. Ukazovatele monitorovania vykonávania a pokroku sa budú týkať najmä:






  — | efektívnych a prepojených sietí a infraštruktúry pre inteligentnú, udržateľnú, inkluzívnu, bezpečnú a chránenú mobilitu, ako aj prispôsobovania požiadavkám vojenskej mobility, |
| --- | --- | --- |

2.16.

—

efektívnych a prepojených sietí a infraštruktúry pre inteligentnú, udržateľnú, inkluzívnu, bezpečnú a chránenú mobilitu, ako aj prispôsobovania požiadavkám vojenskej mobility,

| — | prínosu k vzájomnej prepojenosti a integrácii trhov, bezpečnosti dodávok energie a udržateľnému rozvoju prostredníctvom podpory dekarbonizácie, prínosu k cezhraničnej spolupráci v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, |
| --- | --- |

—

prínosu k vzájomnej prepojenosti a integrácii trhov, bezpečnosti dodávok energie a udržateľnému rozvoju prostredníctvom podpory dekarbonizácie, prínosu k cezhraničnej spolupráci v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov,

| — | prínosu k zavádzaniu infraštruktúry digitálnej pripojiteľnosti v celej EÚ. |
| --- | --- |

—

prínosu k zavádzaniu infraštruktúry digitálnej pripojiteľnosti v celej EÚ.

3.   Všeobecné a konkrétne pripomienky

| 3.1. | EHSV zdôrazňuje strategický význam programu NPE z hľadiska integrácie vnútorného trhu, inteligentnej mobility a možnosti vytvoriť prostredníctvom tohto programu hmatateľnú pridanú hodnotu pre občanov a podniky, ako aj v oblasti sociálnej súdržnosti a dosiahnuť prosperitu a pridanú hodnotu pre EÚ ako celok.
  Do konca roku 2017 sa v rámci NPE – Doprava rozdelilo 21,3 miliardy EUR vo forme grantov na projekty transeurópskej dopravnej siete (TEN-T), čo vyvolalo celkové investície vo výške 41,6 miliardy EUR. |
| --- | --- |

3.1.

Do konca roku 2017 sa v rámci NPE – Doprava rozdelilo 21,3 miliardy EUR vo forme grantov na projekty transeurópskej dopravnej siete (TEN-T), čo vyvolalo celkové investície vo výške 41,6 miliardy EUR.

| 3.2. | V priebehu roku 2018 budú podpísané ďalšie dohody o grante na predkladanie návrhov v rámci kombinovaného financovania spájajúce granty NPE so súkromným financovaním vrátane možnosti získať finančné prostriedky z EFSI. Odhaduje sa, že každá jedna miliarda EUR investovaná do základnej siete TEN-T vytvorí až do 20 000 pracovných miest. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV vo všeobecnosti víta návrh Európskej komisie na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Nástroj na prepájanie Európy na obdobie rokov 2021 – 2027 a zrušujú sa nariadenia (EÚ) č. 1316/2013 a (EÚ) č. 283/2014. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV uznáva, že NPE je jedným z najúspešnejších európskych programov, a zdôrazňuje strategický význam NPE, pokiaľ ide o integráciu vnútorného trhu, dobudovanie energetickej únie, inteligentnú mobilitu a možnosti EÚ vytvoriť hmatateľnú pridanú hodnotu pre občanov a podniky, ako aj v oblasti sociálnej súdržnosti. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV sa domnieva, že finančná kapacita programu NPE v novom VFR by sa mala zvýšiť a lepšie vyvážiť, aby sa zachovala jeho vysoká dôveryhodnosť a atraktívnosť pre investorov. Nedostatočný rozpočet by ohrozil dokončenie sietí TEN-T a TEN-E, a to by znehodnotilo už vynaložené investície z verejných prostriedkov. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV zdôrazňuje, že investície do digitálnych, inovatívnych a udržateľných dopravných projektov sa musia urýchliť s cieľom prejsť na ekologickejší, skutočne integrovaný, moderný, bezpečnejší a efektívnejší dopravný systém prístupný pre všetkých. Sociálnu súdržnosť na úrovni EÚ treba posilniť zvýšením verejných investícií v EÚ a regionálnymi projektmi s pridanou hodnotou. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV sa domnieva, že na úrovni projektov je súčinnosť medzi spomínanými tromi sektormi momentálne obmedzená z dôvodu nepružnosti rozpočtového rámca, pokiaľ ide o oprávnenosť projektov a nákladov. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV víta technickú podporu poskytovanú s cieľom podporiť oprávnenosť vyspelých a vysoko kvalitných projektov a podporuje pokračovanie v poskytovaní tohto druhu podpory, ako aj aktualizáciu kritérií hodnotenia tak, aby sa ľahšie dala zistiť pridaná hodnota projektov. Treba podniknúť ďalšie kroky na zjednodušenie administratívnych požiadaviek, a to nielen pre malé granty. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV zdôrazňuje, že Komisia aj členské štáty sa musia aj naďalej zasadzovať za hlavné ciele politiky NPE: dokončenie základnej siete TEN-T do roku 2030 a prechod na čistú, konkurencieschopnú, inovatívnu a prepojenú mobilitu do roku 2030, vrátane európskeho piliera nabíjacej infraštruktúry pre vozidlá na alternatívny pohon do roku 2025. Multimodálne a cezhraničné prepojenia majú v tejto súvislosti obrovský význam. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | NPE sa musí zameriavať na energetické projekty, ktoré dokážu zabezpečiť väčšiu energetickú nezávislosť a bezpečnosť pre EÚ. Zariadenia na ukladanie elektrickej energie musia byť tiež zriaďované s podporou NPE. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV sa domnieva, že cezhraničné energetické prepojovacie vedenia sú kľúčovým faktorom, pokiaľ ide o integráciu energie z obnoviteľných zdrojov, pretože umožňujú nielen prenos elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov na veľké vzdialenosti, ale zároveň fungujú aj ako zdroj základnej flexibility systému. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Úlohu európskych koordinátorov treba rozširovať tak, aby mohli dávať dôkladné hodnotenia projektov, ktoré už boli dokončené, alebo sa nachádzajú v pokročilom štádiu realizácie, výsledkov, ktoré boli dosiahnuté, a prekážok, ktoré ešte zostávajú. Komisia musí zabezpečiť, aby sa toto hodnotenie odrazilo v priorite výziev. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EHSV je presvedčený, že odvetvie dopravy by malo v plnej miere využívať výhody digitálnych a inovačných technológií, a uznáva, že nová inovačná dopravná infraštruktúra je atraktívnejšia pre investície, najmä zo súkromného sektora. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EHSV sa domnieva, že investície do dopravy, a najmä to transeurópskej dopravnej siete TEN-T, majú zásadný význam pre rast a zamestnanosť v Európe. EHSV sa preto zasadzuje za zvýšenie rozpočtu Nástroja na prepájanie Európy po roku 2020, pričom granty by mali zostať hlavnou zložkou. V skutočnosti existuje viacero projektov v oblasti dopravnej infraštruktúry, ktoré majú kľúčový význam pre konkurencieschopnosť EÚ, neponúkajú však dostatočnú návratnosť investícií na to, aby prilákali súkromných investorov. Vyžadujú si teda skutočne pevný záväzok verejných orgánov EÚ a jednotlivých štátov v tejto súvislosti. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Komisia by preto mala zachovať integritu finančnej kapacity NPE a nemala by ju skresávať v prospech iných programov (EFSI, EDIDP – Program rozvoja európskeho obranného priemyslu). |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EHSV zdôrazňuje, že prioritou musia byť rozsiahle celoeurópske projekty na digitalizáciu dopravy, ako sú ERTMS, SESAR a autonómne riadenie vozidiel. Na realizáciu týchto projektov sú potrebné viaceré zdroje: verejné prostriedky z NPE a súkromné finančné prostriedky garantované fondom InvestEU. Rovnako zásadný význam bude mať pokrytie TEN-T sieťami 5G. Len 8 % z 51 000 kilometrov koridorov základnej siete bolo v rokoch 1995 – 2016 vybavených systémom ERTMS a pri súčasnom tempe by vybavenie celej základnej siete týmto systémom trvalo vyše 200 rokov. Dokončenie do roku 2030 by si vyžadovalo investície v objeme 15 miliárd EUR a obrovské zrýchlenie tohto programu, čím by sa v Európe následne zabezpečila bezproblémová železničná doprava, ktorá by mala väčšiu kapacitu a bola by bezpečnejšia a presnejšia. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Elektrická mobilita je jednou z hlavných súčastí prechodu na trvalo udržateľnú dopravu a disponuje aj potenciálom v oblasti prenosu energie z vozidla do siete, pri ktorom sa úložná kapacita akumulátora elektromobilu využíva ako zdroj na udržanie flexibility rozvodnej siete. Hlavnou prioritou v celej EÚ by mala byť interoperabilita rozhraní prenosu energie z vozidla do siete. NPE by mal tiež zabezpečiť, aby boli zavedené mechanizmy na osvedčovanie, že sa v dopravných aplikáciách používa energia získaná z obnoviteľných zdrojov, napríklad využitím obnoviteľného certifikátu potvrdenia o pôvode. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Kľúčom k úspešnej implementácii NPE sú synergie. Ako príklad takýchto synergií môžeme uviesť nabíjacie stanice elektrických vozidiel fungujúce na elektrickú energiu z obnoviteľných zdrojov, solárne fotovoltické prístrešky pre autá a rozvoj technológie rozhraní prenosu elektrickej energie z vozidla do siete (vehicle-to-grid). |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Zvážiť by sa mala aj elektrifikácia cestnej dopravy. V prípade nákladných vozidiel a autobusov by na elektrifikáciu približne 7 000 km diaľnic v tomto referenčnom období by bolo potrebných 10 miliárd EUR. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Rozvoj a obnova dopravnej infraštruktúry v EÚ sú ešte stále značne roztrieštené a sú jednou z hlavných výziev, pokiaľ ide o kapacitu a financovanie. Strategický význam má to, aby sa v EÚ zabezpečil tak udržateľný rast, pracovné miesta a konkurencieschopnosť, ako aj sociálna/územná súdržnosť. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | V dopravnej infraštruktúre pracuje 11,2 milióna zamestnancov. Vo všeobecnosti musia byť v rámci NPE zohľadnené aj ich potreby a pracovné podmienky. EHSV požaduje, aby sa zaviedli opatrenia ako napríklad účinné kontroly, moderné ubytovacie kapacity na prenocovanie a dostatok parkovacích miest s primeraným vybavením. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | EHSV konštatuje, že v súčasnej forme je návrh Komisie oslabením predchádzajúceho záväzku venovať v energetike prevažnú časť na projekty v oblasti elektrickej energie. EHSV víta očakávania Komisie, že v aktuálnom NPE bude tento záväzok dodržaný do konca programového obdobia. Splnenie tohto záväzku má zásadný význam, ak sa má zabezpečiť, aby bol NPE v súlade s politikou EÚ v oblasti klímy a energetiky. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Pokiaľ ide o zahrnutie zariadení na získavanie energie z obnoviteľných zdrojov medzi oprávnené projekty v rámci energetickej časti NPE, túto časť treba zmeniť tak, aby zahŕňala aj rozsiahle projekty a portfóliá projektov malého rozsahu. Je to kľúčovou súčasťou lepšieho využívania finančných prostriedkov EÚ na obnoviteľné zdroje energie, ako sa to uvádza v prepracovanom znení smernice o obnoviteľných zdrojoch energie. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Berieme na vedomie, že pri stálych cenách predstavuje objem prostriedkov vyčlenených na NPE a príspevok z Kohézneho fondu na roky 2021 – 2027 zníženie o 12 – 13 %. Je potrebné tento aspekt prehodnotiť. Zároveň je dôležité plniť priority NPE v oblasti dopravy. Prostriedky z Európskeho fondu regionálneho rozvoja, ktoré prijímajúci členský štát nepridelil v priebehu prvých troch rokov, sa pridelia v súlade s týmito prioritami v tom istom štáte. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Strednodobé hodnotenie NPE bolo zamerané najmä na kvantitatívne aspekty, a to napriek veľmi hmatateľnej podobe väčšiny projektov. |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | Na konci programového obdobia 2014 – 2020 by malo prebehnúť riadne kvantitatívno-kvalitatívne hodnotenie dokončených projektov a projektov v pokročilom štádiu realizácie. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | Ako vo svojej správe z roku 2018 kritizoval Európsky dvor audítorov, v návrhu nie je zahrnuté hodnotenie efektívnosti projektov. EHSV preto požaduje, aby sa okrem iného preskúmal pokrok dosiahnutý pri rozvoji TEN-T, ako aj zmeny v tokoch osobnej a nákladnej dopravy. Okrem toho EHSV požaduje sociálno-hospodársku analýzu nákladov a prínosov projektov TEN-T, v ktorej by sa zohľadnili príslušné sociálne, hospodárske, klimatické a environmentálne prínosy a náklady. |
| --- | --- |

3.27.

| 3.28. | EHSV je presvedčený, že úspech NPE sa nedá zaručiť len výškou vyčlenených prostriedkov a počtom podporovaných projektov. Treba upraviť metodiku hodnotenia. |
| --- | --- |

3.28.

| 3.29. | EHSV sa tiež domnieva, že by sa mali zvážiť lepšie komunikačné metódy, pokiaľ ide o úspechy NPE. Potrebná je aj vyššia predvídateľnosť. |
| --- | --- |

3.29.

| 3.30. | Európske metropolitné oblasti predstavujú tie regióny v rámci EÚ, ktoré majú najväčší objem dopravy, pričom takmer celá doprava v danej metropolitnej oblasti vzniká alebo do nej smeruje. EHSV požaduje, aby boli v hlavných projektoch v oblasti infraštruktúry zohľadnené mestské aglomerácie, a to bez ohľadu na to, či môžu alebo nemôžu získať financovanie z Kohézneho fondu. |
| --- | --- |

3.30.

| 3.31. | EHSV víta skutočnosť, že NPE bude po prvý raz v histórii podporovať civilno-vojenskú dopravnú infraštruktúru dvojakého využitia sumou 6,5 miliardy EUR s cieľom zlepšiť vojenskú mobilitu v EÚ v súlade so spoločným oznámením z novembra 2017 (3) a akčným plánom z marca 2018 (4). |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | EHSV víta ciele stanovené v dokumente o akčnom pláne vojenskej mobility a podporuje obrannú úniu, pokiaľ ide o zlepšenie infraštruktúry a umožnenie synergií. Civilno-vojenská infraštruktúra s dvojakým využitím sa musí rozvíjať paralelne so sieťou TEN-T, a to aj v regiónoch, ktoré sú z vojenského hľadiska najviac ohrozené. |
| --- | --- |

3.32.

V Bruseli 19. septembra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 321 final.

1

(2)  COM(2018) 66 final.

2

(3)  Brusel, 10. 11. 2017, JOIN(2017) 41 final, SPOLOČNÉ OZNÁMENIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE: Zlepšovanie vojenskej mobility v Európskej únii.

3

SPOLOČNÉ OZNÁMENIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE: Zlepšovanie vojenskej mobility v Európskej únii

(4)  Brusel, 28. 3. 2018, JOIN(2018) 5 final, SPOLOČNÉ OZNÁMENIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o akčnom pláne vojenskej mobility.

4

SPOLOČNÉ OZNÁMENIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o akčnom pláne vojenskej mobility

---

| 6.12.2018 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 440/199 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2018

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 440/199

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje výmenný, pomocný a školiaci program na ochranu eura proti falšovaniu na obdobie rokov 2021 – 2027 („program Pericles IV“)

[COM(2018) 369 final — 2018/0194(CNS)]

(2018/C 440/34)

| Konzultácia | Európska komisia, 18. júna 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | články 133 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v pléne | 19. septembra 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 537 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 207/0/1 |

Konzultácia

Európska komisia, 18. júna 2018

Právny základ

články 133 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v pléne

19. septembra 2018

Plenárne zasadnutie č.

537

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

207/0/1

Keďže výbor usúdil, že návrh je uspokojivý a nie sú k nemu potrebné žiadne pripomienky, na svojom 537. plenárnom zasadnutí 19. a 20. septembra 2018 (schôdza z 19. septembra 2018) rozhodol 207 hlasmi za, pričom 1 člen sa hlasovania zdržal, zaujať k predkladanému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 19. septembra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---