# Euroopan unionin C 387/25.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 387 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 61. vuosikerta25. lokakuuta 2018 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 387

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

61. vuosikerta25. lokakuuta 2018

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Alueiden komitea |
| | AK:n 130. täysistunto, 4.7.2018–5.7.2018 |
| 2018/C 387/01 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Itäisen kumppanuuden tavoitteet vuoteen 2020 mennessä: paikallis- ja alueviranomaisten panos | 1 |
| 2018/C 387/02 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Toimintasuunnitelma julkisten tilojen suojelun parantamiseksi | 5 |
| 2018/C 387/03 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n kaupunkiagendan täytäntöönpanon arviointi | 8 |
| 2018/C 387/04 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Kasvun ja yhteenkuuluvuuden edistäminen EU:n raja-alueilla | 14 |
| 2018/C 387/05 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Paikalliset ja alueelliset kannustimet terveellisten ja kestäväpohjaisten ruokavalioiden edistämiseksi | 21 |
| 2018/C 387/06 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotukset talous- ja rahaliiton uudistamiseksi (joulukuu 2017) | 27 |
| 2018/C 387/07 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Julkisia hankintoja koskeva paketti | 37 |
| 2018/C 387/08 | Euroopan alueiden komitean suuntaa-antava lausunto aiheesta Vuoden 2020 jälkeinen ilmastohallinto eurooppalaisesta ja maailmanlaajuisesta näkökulmasta: panos UNFCCC:n COP24-konferenssiin | 42 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

AK:n 130. täysistunto, 4.7.2018–5.7.2018

2018/C 387/01

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Itäisen kumppanuuden tavoitteet vuoteen 2020 mennessä: paikallis- ja alueviranomaisten panos

1

2018/C 387/02

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Toimintasuunnitelma julkisten tilojen suojelun parantamiseksi

5

2018/C 387/03

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n kaupunkiagendan täytäntöönpanon arviointi

8

2018/C 387/04

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Kasvun ja yhteenkuuluvuuden edistäminen EU:n raja-alueilla

14

2018/C 387/05

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Paikalliset ja alueelliset kannustimet terveellisten ja kestäväpohjaisten ruokavalioiden edistämiseksi

21

2018/C 387/06

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotukset talous- ja rahaliiton uudistamiseksi (joulukuu 2017)

27

2018/C 387/07

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Julkisia hankintoja koskeva paketti

37

2018/C 387/08

Euroopan alueiden komitean suuntaa-antava lausunto aiheesta Vuoden 2020 jälkeinen ilmastohallinto eurooppalaisesta ja maailmanlaajuisesta näkökulmasta: panos UNFCCC:n COP24-konferenssiin

42

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN |
| | AK:n 130. täysistunto, 4.7.2018–5.7.2018 |
| 2018/C 387/09 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Epäterveet kaupan käytännöt elintarvikeketjussa | 48 |
| 2018/C 387/10 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Avoimet ja ennakoitavat työolot Euroopan unionissa | 53 |
| 2018/C 387/11 | Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Vähäpäästöisen liikkuvuuden toteuttaminen | 70 |

III   Valmistelevat säädökset

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN

AK:n 130. täysistunto, 4.7.2018–5.7.2018

2018/C 387/09

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Epäterveet kaupan käytännöt elintarvikeketjussa

48

2018/C 387/10

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Avoimet ja ennakoitavat työolot Euroopan unionissa

53

2018/C 387/11

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta Vähäpäästöisen liikkuvuuden toteuttaminen

70

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

AK:n 130. täysistunto, 4.7.2018–5.7.2018

| 25.10.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 387/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 387/1

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Itäisen kumppanuuden tavoitteet vuoteen 2020 mennessä: paikallis- ja alueviranomaisten panos”

(2018/C 387/01)

| Esittelijä: | Sören HERBST (DE, EPP), osavaltion pääkaupungin Magdeburgin kaupunginvaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Itäisen kumppanuuden huippukokouksessa 24. marraskuuta 2017 annettu yhteinen julkilausuma, liite 1 ”20 tavoitetta vuoteen 2020” |

Esittelijä:

Sören HERBST (DE, EPP), osavaltion pääkaupungin Magdeburgin kaupunginvaltuuston jäsen

Viiteasiakirja:

Itäisen kumppanuuden huippukokouksessa 24. marraskuuta 2017 annettu yhteinen julkilausuma, liite 1 ”20 tavoitetta vuoteen 2020”

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

| 1. | on tyytyväinen itäisen kumppanuuden huippukokouksessa Brysselissä 24. marraskuuta 2017 annetussa yhteisessä julkilausumassa sovittuihin, vuoteen 2020 tähdättyihin 20 tavoitteeseen sekä siihen, että julkilausumassa tuodaan esiin paikallis- ja alueyhteisöt itäisen kumppanuuden tavoitteiden aktiivisina edistäjinä EU:n ja itäisten kumppanimaiden paikallis- ja alueviranomaisten konferenssiin (CORLEAP) osallistumisensa kautta. |
| --- | --- |

1.

| 2. | on tyytyväinen uuteen institutionaaliseen rakenteeseen kyseisten vuoteen 2020 asetettujen 20 tavoitteen saavuttamiseksi. Rakenne käynnistettiin 12. maaliskuuta 2018, ja se on jäsennelty siten, että sen avulla vahvistetaan kyseisissä maissa eräiden monialaisten seikkojen ohella taloutta, hallintoa, yhteyksiä ja yhteiskuntaa. |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että EU:n ja yksittäisten itäisten kumppanimaiden välisellä eriytetyllä yhteistyöllä on ratkaisevan tärkeä merkitys kyseisten maiden demokraattiselle ja taloudelliselle sekä kansalaisyhteiskunnan kehittämiselle, sillä kaikilla kuudella itäisellä kumppanimaalla on paitsi lukuisia yhtäläisyyksiä myös osittain merkittäviä eroja kaikilla politiikan, talouden ja yhteiskuntaelämän aloilla. |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa, että paikallis- ja alueyhteisöillä on kansalaisläheisyytensä ja itäisissä kumppanimaissa toteutetun paikallisen itsehallinnon uudistuksen johdosta merkittävä rooli vuoteen 2020 asetettujen 20 tavoitteen onnistuneessa saavuttamisessa. |
| --- | --- |

4.

| 5. | muistuttaa, että Krimin niemimaan laittomalla liittämisellä Venäjän federaatioon ja Venäjän tukemalla sodalla Donetskin ja Luhanskin alueilla Ukrainassa on ollut vakavia sosiaalisia seurauksia, jotka kohdistuvat Ukrainan väestöön ja koko valtioon, ja että näistä seurauksista voidaan selviytyä vain EU:n ja läntisten kumppanien tuella. |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa, että Ukraina ei valitettavasti ole ainoa itäinen kumppanimaa, jolla on konflikteja joko muiden itäisten kumppanimaiden tai kolmannen maan kanssa. Tämän vuoksi komitea vahvistaa EU:n tukevan kaikkien kumppanimaiden itsenäisyyttä, suvereniteettia ja alueellista koskemattomuutta niiden kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisällä sekä noudattavan tinkimättä kaikkia Helsingin päätösasiakirjassa vuonna 1975, vuoden 1990 Pariisin peruskirjassa ja YK:n peruskirjassa mainittuja periaatteita, tavoitteita ja sitoumuksia. |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa uusiin ponnistuksiin, jotta alueen konfliktit saataisiin ratkaistua rauhanomaisesti kansainvälisen oikeuden periaatteiden ja normien pohjalta. Konfliktien ratkaisu, luottamuksen lisääminen ja hyvät naapuruussuhteet ovat välttämättömiä taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen ja yhteistyön kannalta. |
| --- | --- |

7.

Instituutioiden ja hyvän hallintotavan vahvistaminen

| 8. | muistuttaa, että paikallisen itsehallinnon uudistus, jolla vahvistetaan valtion instituutioita ja hyvää hallintotapaa, on yksi itäisten kumppanimaiden painopisteistä. Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjan ovat jo allekirjoittaneet Moldovan tasavalta ja Ukraina vuonna 1997, Armenia ja Azerbaidžan vuonna 2002 sekä Georgia vuonna 2004. Valko-Venäjä ei ole Euroopan neuvoston jäsen, eikä se ole allekirjoittanut peruskirjaa. |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa toteuttamaan tehokkaaseen hallinnon hajauttamiseen tähtäävien uudistusten ohella tuloksellisia korruptiontorjuntatoimia kaikilla hallintotasoilla, jotta voidaan varmistaa, että hallinnon vahvistaminen ja sen luotettavuuden parantaminen vaikuttavat myönteisesti kansalaisten arkielämään. |
| --- | --- |

9.

| 10. | panee tyytyväisenä merkille, että julkishallinnon uudistuksen toteuttaminen on nimenomaan mainittu vuoteen 2020 asetetuissa 20 tavoitteessa, ja katsoo, että viralliset tilastot, jotka laaditaan paikallis- ja aluetasolla ja joilla tarjotaan laadukasta tilastotietoa, tulee asettaa avoimena datana käyttöön paikallis- ja aluetasolla itäisissä kumppanimaissa. |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että viralliset laadukkaat tilastot auttavat ymmärtämään yhteiskunnallisia, taloudellisia ja ekologisia riippuvuussuhteita, mahdollistavat tietoon perustuvan päätöksenteon politiikassa ja taloudessa sekä edistävät kansalaisten osallistumista poliittisiin prosesseihin. Komitea kehottaa tässä yhteydessä antamaan konkreettista tukea sellaisten kestäväpohjaisten hankkeiden muodossa, joiden avulla voidaan voittaa nykyiset vaikeudet virallisten tilastojen laatimisessa etenkin valtiotasoa alemmilla tasoilla. Komitea kiinnittää huomiota Euroopan alueiden komitean ylläpitämiin ja kehittämiin toimivaltajaon verkkosivuihin, jotka antavat yleiskuvan institutionaalisesta ja julkistalouden hajauttamisesta EU:ssa ja sen naapurimaissa. |
| --- | --- |

11.

| 12. | muistuttaa tässä yhteydessä, että valtion viranomaisten toteuttamaan virallisten tilastotietojen keräämiseen, käsittelyyn ja käyttöön asettamiseen kunnallisen itsehallinnon uudistuksen yhteydessä liittyy merkittävää taloudellista potentiaalia, sillä siten paikalliset ja alueelliset itsehallintotahot kykenevät arvioimaan tehokkaasti yhteisöjensä taloudellista potentiaalia ja myös pienet ja keskisuuret yritykset voivat löytää markkinamahdollisuutensa ja antaa panoksensa kestäväpohjaiseen talouskasvuun paikallis- ja aluetasolla. Laadukkaiden ja luotettavien tietojen avulla voidaan lisäksi ehkäistä korruptiota ja laatia menetelmiä sen tehokasta torjuntaa varten. Kerätyt tiedot ovat myös perustana tieteellisten laitosten tekemille monille analyyseille, mikä puolestaan vahvistaa tutkimustoimintaa itäisissä kumppanimaissa. |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa nostamaan asialistalle paikallisten julkisten varojen tehokkaan ja vaikuttavan käytön sekä vaatimaan paikallisten talousarvioiden sisäistä ja ulkoista tarkastusta, jotta voidaan varmistaa, että julkisia varoja käytetään tarkoituksenmukaisesti ja tehokkaasti. Kansalaisten osallistumisella riippumattomaan tarkastukseen on tarkoitus tukea paikallisviranomaisten valmiuksia arvioida omaa suorituskykyään, omia ohjelmiaan ja palvelunsa laatua sekä mukauttaa niitä kansalaisten taholta tulevaan kysyntään. |
| --- | --- |

13.

| 14. | suosittaa, että vahvistetaan kansalaisosallistumista paikallis- ja alueyhteisöjen julkisessa taloudessa osallistavan budjetoinnin muodossa, jotta kansalaiset voivat sitoutua ja osallistua julkisten varojen hoitoon sekä tuoda esiin julkisissa menoissa painottamiaan asioita. |
| --- | --- |

14.

Liikkuvuus ja ihmisten väliset yhteydet

| 15. | on tyytyväinen siihen, että itäiset kumppanimaat voivat osallistua sellaisiin ohjelmiin kuin Erasmus+, COSME ja Horisontti 2020, jotka tarjoavat lisää vaihtotoimintamahdollisuuksia korkeakouluille, hallintotahoille, yrityksille ja tutkijoille. Komitea kehottaa edistämään näistä ohjelmista tiedottavia hankkeita paikallis- ja aluetasolla etenkin kun otetaan huomioon, että eräissä itäisissä kumppanimaissa vaihtotoimintaa tarjoavat vain kansainväliset rahoitusohjelmat ja että niistä muutamien hakumenettelyssä on suhteellisen alhainen onnistumisaste. |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa edistämään (vaihto)hankkeita paitsi perustutkimuksen myös humanististen tieteiden alalla, jotta voidaan ymmärtää paremmin poliittista, yhteiskunnallista ja kulttuurista kehitystä itäisissä kumppanimaissa, mahdollistaa tutkimusmenetelmiin liittyvä kokemustenvaihto ja edistää tutkijoiden integroitumista eurooppalaisiin tutkimusrakenteisiin. |
| --- | --- |

16.

| 17. | on huolissaan siitä vuoteen 2020 asetettujen 20 tavoitteen yhteydessä esitetystä lausumasta, että itäisten kumppanimaiden korkeakouluverkostojen tulisi keskittyä ainoastaan opettamiseen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | suosittaa tässä yhteydessä painokkaasti, että on itäisissä kumppanimaissa on paitsi parannettava korkeakouluopetusta myös edistettävä tutkimustoimintaa välittämällä esimerkkejä tutkimusmenetelmien ja tieteellisen kirjoittamisen parhaista käytänteistä konkreettisten hankkeiden avulla. |
| --- | --- |

18.

| 19. | muistuttaa samalla, että avaintoimijoiden, kuten korkeakoulujen, tutkimuslaitosten, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden – esimerkiksi ajatuspajojen – ja pk-yritysten, välinen vaihtotoiminta saattaa auttaa luomaan myönteistä synergiaa, josta koko tutkimus- ja innovointitoiminta voisi puolestaan hyötyä. |
| --- | --- |

19.

| 20. | on sitä mieltä, että paikallishallinnon uudistuksella ja talousarvion hajauttamisella paikalliseen ja alueelliseen talousarvioon kohdentaen on myönteinen vaikutus ja että tässä piilee valtava potentiaali tutkimus- ja innovointitoiminnan edistämiseksi paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

20.

| 21. | muistuttaa, että yrittäjyyteen liittyvät hankkeet on suunnattava paitsi nuoriin myös aikuisiin ja etenkin naisiin. |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa tässä yhteydessä toteuttamaan konkreettisia toimenpiteitä yhteiskunnallisen yrittäjyyden kehittämiseksi nuorten ja aikuisten epävirallisen koulutuksen yhtenä muotona paikallis- ja aluetasolla. Näin voidaan ratkaista paikallisia ongelmia, tuottaa tuloja, luoda työpaikkoja ja edistää sosiaalista innovointia ruohonjuuritasolla. |
| --- | --- |

22.

| 23. | muistuttaa, että vaihtotoimintaa tulee edistää paitsi itäisten kumppanimaiden ja EU:n välillä myös yksittäisten itäisten kumppanimaiden kesken, sillä kyseisille maille on tyypillistä suhteellisen alhainen liikkuvuus, minkä vuoksi ennakkoluulot ja stereotypiat vakiintuvat omassa maassa ja disinformaatiolle luodaan tilaa. |
| --- | --- |

23.

| 24. | pitää tarpeellisena tukea tällaisia sisäisiä alueiden välisiä vaihtohankkeita etenkin Ukrainassa, sillä Venäjän federaatio jatkaa sotilaallista aggressiota ja levittää disinformaatiota. |
| --- | --- |

24.

Talouskehitys ja markkinamahdollisuudet

| 25. | on tyytyväinen siihen, että itäiset kumppanimaat voivat osallistua pk-yrityksille tarkoitettuun COSME-ohjelmaan. |
| --- | --- |

25.

| 26. | painottaa tässä yhteydessä, että Armenia, Azerbaidžan ja Georgia eivät vielä osallistu ohjelmaan ja että hankkeiden määrä Ukrainassa, Moldovassa ja Valko-Venäjällä on suhteellisen pieni (1–8 hanketta) ja ne keskittyvät suurelta osin pääkaupunkeihin. |
| --- | --- |

26.

| 27. | on vahvasti sitä mieltä, että tätä ohjelmaa on kehitettävä edelleen ja että siinä on keskityttävä itäisissä kumppanimaissa alue- ja paikallistasolla toimiviin pk-yrityksiin myös pääkaupunkien ulkopuolella. Tällaisilla ohjelmilla tuetaan pk-yrityksiä ja edistetään osaltaan kestäväpohjaista kasvua paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

27.

| 28. | muistuttaa EU:n alue- ja paikallisyhteisöissä toimivien yrittäjäjärjestöjen ja elinkeinoelämän järjestöjen sekä alueellisten ja paikallisten kamarien (esim. teollisuus- ja kauppakamarien ja insinöörikamarien) edistämisen merkityksestä, sillä kyseiset elimet helpottavat integrointia eurooppalaisiin rakenteisiin ja vahvistavat reilua kilpailua, mikä edistää myös korruption torjuntaa. |
| --- | --- |

28.

| 29. | tuo jälleen esiin, että olisi edistettävä yhteiskunnallista yrittäjyyttä, sillä sen avulla parannetaan talouskehitystä paikallis- ja aluetasolla ja luodaan uusia työpaikkoja. |
| --- | --- |

29.

| 30. | pitää tärkeänä pk-yritysten tukemista innovoinnissa sekä yrittäjyyden ja tutkimustoiminnan välisen synergian edistämistä. |
| --- | --- |

30.

| 31. | tähdentää, ettei riitä, että paikallis- ja alueyhteisöjä tuetaan pelkästään taloudellisten kehittämisstrategioiden täytäntöön panossa – kuten vuoteen 2020 asetetuissa 20 tavoitteessa esitetään – vaan että jo strategioiden kehittämisvaiheessa olisi annettava teknistä tukea. |
| --- | --- |

31.

Yleiset tavoitteet

| 32. | odottaa, että asianomaiset maat tehostavat asetettujen tavoitteiden mukaisesti pyrkimyksiään vahvistaa oikeusvaltioperiaatetta ja oikeuslaitosta, taata perusoikeudet, vapaus ja turvallisuus sekä varmistaa vähemmistöjen suoja ja sukupuolten tasa-arvo, perheväkivallan torjunta mukaan luettuna. |
| --- | --- |

32.

| 33. | korostaa näkemystään, että itäisten kumppanimaiden kansalaisyhteiskunnalla on ratkaisevan tärkeä rooli yhteiskunnan demokraattisen kehityksen edistämiseksi ja että hallitustahojen tulisi pitää sitä vakavasti otettavana ja tärkeänä kumppanina. |
| --- | --- |

33.

| 34. | muistuttaa, että uusilla demokraattisilla voimilla ja johtohahmoilla on paikallista itsehallintoa ja hallinnonhajauttamisuudistusta ajatellen merkittävä rooli demokraattisissa prosesseissa ja että niitä tulisi tukea kohdennetuin toimin. |
| --- | --- |

34.

| 35. | korostaa tarvetta parantaa hallintotoimien laatua ja kehottaa tässä yhteydessä perustamaan alue- ja paikallisyhteisöjen hallintohenkilöstölle tarkoitetun työtehtäviin tutustumisohjelman, jotta voidaan edistää hallintokäytänteitä koskevien eurooppalaisten normien yleistämistä. |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa tässä yhteydessä komissiota ottamaan jälleen käyttöön muutetun paikallishallinnon välineen, kuten esitetään AK:n lokakuussa 2016 antamassa lausunnossa ”Euroopan naapuruuspolitiikan tarkistus” (1). |
| --- | --- |

36.

| 37. | suosittaa painokkaasti, että edistetään sellaisten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, kuten ajatuspajojen ja tutkimuslaitosten, tekemää tutkimustyötä, jotka analyyseillaan rikastuttavat toimintapolitiikasta käytävää keskustelua ja helpottavat politiikan ja talouselämän avaintoimijoiden päätöksentekoa käytännönläheisillä ehdotuksilla yksittäisissä itäisissä kumppanimaissa. |
| --- | --- |

37.

| 38. | korostaa vähemmistöjen suojelun erityistä merkitystä kaikissa itäisissä kumppanimaissa, sillä se on keskeinen tekijä edistettäessä yksilöiden samastumista alueeseensa ja kaikkiin sen kulttuurisiin, sosiaalisiin ja yhteiskunnallisiin ominaispiirteisiin. |
| --- | --- |

38.

| 39. | pitää välttämättömänä vahvistaa sekä muiden kuin kaupallisten medioiden että julkisen yleisradion kehittämistä ja säilymistä paikallis- ja aluetasolla, jotta voidaan tukea moniäänistä keskustelua, varmistaa riippumaton tiedotus itäisten kumppanimaiden kansalaisille, edistää laadukasta journalismia ja torjua näin tehokkaasti disinformaatiota. |
| --- | --- |

39.

| 40. | kiinnittää huomiota Donbassin alueen väestön erityistilanteeseen, sillä se voi analogisten kanavien kautta vastaanottaa ainoastaan Venäjän federaation valvomien lähettimien ohjelmaa, jonka sisältö on enimmäkseen propagandaa. Komitea kehottaakin perustamaan EU:n teknisen tukirahaston ukrainalaisia muita kuin kaupallisia paikallisradioita varten, jotta Donbassin alueen väestölle voidaan tarjota riippumatonta tietoa miehittämättömiltä alueilta käsin. |
| --- | --- |

40.

Loppuhuomioita

| 41. | tähdentää paikallis- ja alueyhteisöjen erityisroolia, sillä ne voivat toimia kaikilla aloilla, ja pitää erityisen tärkeänä, että edistetään kaupunki- ja aluekumppanuuksien muodossa tapahtuvaa vaihtotoimintaa sekä EU:n ja itäisten kumppanimaiden että yksittäisten itäisten kumppanimaiden paikallis- ja alueyhteisöjen välillä. |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa tässä yhteydessä perustamaan ohjelman, jonka avulla tällaisia EU:n ja itäisten kumppanimaiden välisiä kumppanuuksia voidaan käynnistää ilman byrokratiaa. Tämä tarjoaa enemmän mahdollisuuksia ohjelman tavoitteiden toteuttamiseen käytännössä tarjoamalla taloudellista tukea, mikä mahdollistaa kumppanuuksien lujittamisen. |
| --- | --- |

42.

| 43. | on huolissaan siitä, ettei ehdotetussa monivuotisessa rahoituskehyksessä 2021–2017 esitetä uuden ulkoisen välineen määrärahojen lisäämistä. Kyseisen välineen on määrä korvata muun muassa Euroopan naapuruusväline, ja sitä tarvitaan itäisille kumppanimaille asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi, vaikka se kasvattaakin EU:n ulkoisten toimien kokonaisbudjettia. |
| --- | --- |

43.

| 44. | pitää tärkeänä, ettei EU:n ja itäisten kumppanimaiden paikallis- ja alueviranomaisten konferenssin (CORLEAP) roolia rajoiteta pelkäksi vaihtofoorumiksi vaan että se tukee konkreettisesti alueellista yhteistyötä toimilla, jotka ulottuvat mahdollisten kumppanien tehokkaasta etsinnästä konkreettisten hankkeiden tunnettuuden lisäämiseen, ja sitoutuu myös täyttämään kumppanien CORLEAPiin asettamat odotukset tekemällä tunnetuksi alueellisen yhteistyön onnistumista ja potentiaalia sekä edistämällä itäisen kumppanuuden politiikan etujen ymmärtämistä ja havainnollisuutta kansalaisten keskuudessa. |
| --- | --- |

44.

Bryssel 4. heinäkuuta 2018.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COR-2016-00982-00-00-AC-TRA.

1

---

| 25.10.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 387/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 387/5

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Toimintasuunnitelma julkisten tilojen suojelun parantamiseksi”

(2018/C 387/02)

| Esittelijä: | Jean-François BARNIER (FR, ALDE), Chambon-Feugerollesin kunnanjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | COM(2017) 612 final |

Esittelijä:

Jean-François BARNIER (FR, ALDE), Chambon-Feugerollesin kunnanjohtaja

Viiteasiakirja:

COM(2017) 612 final

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Huomioita

| 1. | toteaa, että julkisiin ja yleisölle avoimiin yksityisiin tiloihin kohdistuneissa iskuissa on viime vuosina useissa Euroopan kaupungeissa kuollut ja haavoittunut satoja ihmisiä. Iskujen toistuminen eri puolilla Eurooppaa ja niiden vakavuus on ennennäkemätöntä. Iskut ovat olleet vaihtelevassa määrin organisoituja (tekijöiden ja avunantajien lukumäärä, profiilit, rikostausta ja kansallisuus; yksittäiset, samanaikaiset tai perättäiset teot; suunnitelmallisuus tai suunnittelemattomuus), niissä on käytetty erilaisia toimintatapoja (räjähteet, tuliaseet, viiltoaseet, käyttötarkoitukseen valitut ”aseet” kuten ajoneuvot) ja niiden kohteet ovat vaihdelleet täysin odottamattomista symbolisiin. Niiden kohteena on ollut kaikenlaisia arkielämän tiloja, jotka ovat kokonaan tai hyvin laajasti avoimia ja yhteisiä, joissa käy paljon ihmisiä ja jotka siten ovat erityisen alttiina rikollisille aikeille: kyse on haavoittuvista, ns. pehmeistä kohteista. |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että kansallinen turvallisuus on jäsenvaltioiden vastuulla, mutta painottaa myös EU- ja muiden kumppaneiden kanssa tehtävän yhteistyön olevan välttämätöntä. Komitea antaa arvoa turvallisuusjoukkojen ja asevoimien, oikeusviranomaisten, pelastus- ja apupalvelujen, valtuutettujen edustajien ja kansalaisyhteiskunnan aktiivisuudelle ja sitoutuneelle toiminnalle terrorismin torjumiseksi ja korostaa tässä yhteydessä, miten tärkeää on, että paikallisvaltuutetut edistävät yleisen mielipiteen valveutumista ja pyrkivät ehkäisemään terrorismia huolehtimalla sosiaalisesta integraatiosta ja yhteisöjen jälleenrakentamisesta terrori-iskujen jälkeen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | katsoo, että komission toimintasuunnitelma julkisten tilojen suojelun parantamiseksi kuuluu perustellusti osaksi Euroopan turvallisuusagendaa (ja komission vuonna 2016 antamaa tiedonantoa agendan ”valjastamisesta terrorismin torjuntaan ja toimivan ja todellisen turvallisuusunionin perustamisen valmisteluun”) sekä sisäisen turvallisuuden strategiaa, jotka kattavat vuodet 2015–2020, sekä Euroopan unionin terrorisminvastaista strategiaa. |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että terrorismin torjunta, laillisen maahanmuuton hallitseminen sekä väkivaltaisen radikalisoitumisen ennaltaehkäiseminen kuuluvat pohjimmiltaan edelleen jäsenvaltioiden toimivaltaan, mutta paikallisella, eurooppalaisella ja kansainvälisellä yhteistyöllä on myös olennainen merkitys tehokkaan toiminnan kannalta (1). Komitea kehottaa siksi lisäämään tietojen ja parhaiden käytänteiden jakamista EU:n sisällä. |
| --- | --- |

4.

| 5. | muistuttaa tiettyjen nk. kovien energia- ja liikennealan kohteiden huomioon ottamisesta vuonna 2006 annetussa Euroopan elintärkeiden infrastruktuureiden suojaamisohjelmassa ja vuonna 2008 annetussa direktiivissä ”Euroopan elintärkeän infrastruktuurin määrittämisestä ja nimeämisestä sekä arvioinnista, joka koskee tarvetta parantaa sen suojaamista”. |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa, että toimintasuunnitelmassa luetellaan jo käytössä olevia rahoituslähteitä ja hyvien käytänteiden ja saatujen kokemusten vaihtomekanismeja sekä esitellään uusia, joissa jäsenvaltioiden paikallisviranomaiset tai kansalliset viranomaiset ovat vaihtelevassa määrin mukana. Lisäksi komitea on hyvillään, että toimintasuunnitelman avulla edistetään ymmärrystä siitä, mitä lisäarvoa EU-tason yhteistyö tuo kansalaisten ja elintärkeän infrastruktuurin suojeluun. |
| --- | --- |

6.

Painopisteet

| 7. | muistuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 2 kohdassa vahvistetusta Euroopan unionin tavoitteesta: unioni tarjoaa kansalaisilleen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen, jolla ei ole sisärajoja ja jolla taataan henkilöiden vapaa liikkuvuus, toteuttaen samalla ulkorajoilla tehtäviä tarkastuksia, turvapaikkaa, maahanmuuttoa sekä rikollisuuden ehkäisyä ja torjuntaa koskevat aiheelliset toimenpiteet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | palauttaa mieliin EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 222 artiklaan sisältyvän yhteisvastuulausekkeen kirjaimen ja hengen: unioni ottaa käyttöön kaikki käytettävissään olevat välineet, mukaan lukien jäsenvaltioiden sen käyttöön asettamat sotilaalliset voimavarat, torjuakseen terrorismin uhan jäsenvaltioiden alueella, suojellakseen demokraattisia instituutioita ja siviiliväestöä mahdolliselta terrori-iskulta ja antaakseen apua jäsenvaltiolle tämän alueella ja tämän poliittisten elinten pyynnöstä terrori-iskun tapahtuessa. |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että toimintasuunnitelmaan sisältyvät operatiiviset toimenpiteet, koordinoitu toiminta ja ohjeet liittyvät erottamattomasti muun muassa rikosoikeudellisen yhteistyön, poliisiyhteistyön, yleisen turvallisuuden ja kriisinhallinnan sekä radikalisoitumisen ennaltaehkäisyn aloilla sovellettaviin unionin toimintalinjauksiin, toimiin ja välineisiin. |
| --- | --- |

9.

| 10. | painottaa, että on löydettävä tasapaino yhtäältä yksilön vapauksien ja kollektiivisten vapauksien turvaamisen, muun muassa henkilötietojen suojelun ja avoimen yhteiskunnan ja avointen julkisten tilojen säilyttämistavoitteen, ja toisaalta oikeuksien mahdollisen rajoittamisen välillä. Rajoitusten tulee olla välttämättömiä, laillisia, oikeasuhtaisia, tilanteenmukaisia, asteittaisia, tilapäisiä ja ajallisesti ja paikallisesti rajattuja. |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa unionin toimielimiä kehittämään erillistä ja yhteistä, institutionaalista ja kansalaislähtöistä, Euroopan laajuista, jäsenvaltiokohtaista ja paikallista sekä henkistä ja aineellista selviytymiskykyä terrorismin ennakoimiseksi, ennalta ehkäisemiseksi, torjumiseksi ja siihen vastaamiseksi ja terroristien kukistamiseksi. |
| --- | --- |

11.

| 12. | suosittaa, että valtiollinen, alueellinen tai paikallinen viranomainen ohjaa ja valvoo kaikkia kumppanuusjärjestelyjä yksityisen sektorin kanssa ja kaikkia kansalaisaloitteita ja kansalaisten osallistumishankkeita turvallisuusalalla. |
| --- | --- |

12.

| 13. | pyytää komissiota yksinkertaistamaan ja laajentamaan valtiosta riippumattomien tahojen mahdollisuuksia hyödyntää EU:n varoja ja asettamaan varat kaikenkokoisten paikallis- ja alueyhteisöjen saataville sekä huolehtimaan niiden käytön tehokkuudesta ja tarkoituksenmukaisesta yhteensovittamisesta turvallisuuteen osoitetun valtio-, alue- ja paikallistason rahoituksen kanssa. |
| --- | --- |

13.

| 14. | yhtyy toimintasuunnitelman tavoitteeseen tukea, helpottaa ja edistää julkisten tilojen tehokasta suojelua ja lisätä tietoisuutta tästä niiden kaavoituksessa, suunnittelussa, rakentamisessa, kunnostamisessa ja uudistamisessa riippumatta tilojen käyttötarkoituksesta, rakenteesta tai käytöstä. Tähän liittyvät kaikki tarkoituksenmukaiset keinot henkilöiden, esineiden tai ajoneuvojen seulomiseen ja pääsyn estämiseen, uhrien saattamiseen suojaan ja evakuointiin sekä pelastus- ja tutkintatyön helpottamiseen. |
| --- | --- |

14.

Julkisten tilojen suojaaminen

| 15. | hyväksyy uuden, yhteensä 18,5 miljoonan euron suuruisen rahoituksen myöntämisen sisäisen turvallisuuden rahaston poliisiyhteistyötä koskevasta osiosta ”kansainvälisille hankkeille, joilla parannetaan julkisten tilojen suojelua”. |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa komissiota tekemään tästä rahoituksesta pysyvän, kiinnittämään erityistä huomiota alue- ja paikallisviranomaisten ehdottamiin hankkeisiin ja asettamaan etusijalle innovatiiviset hankkeet, joita voidaan soveltaa muuallakin. |
| --- | --- |

16.

| 17. | on samaa mieltä tarpeesta lisätä paikallisviranomaisten tietoisuutta julkisten tilojen haavoittuvuudesta ja yhtyy jäsenvaltioille, alueille ja kaupungeille esitettyyn kehotukseen sisällyttää julkisten tilojen suojelu aiempaa paremmin Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ja koheesiorahaston infrastruktuuri-investointeihin. |
| --- | --- |

17.

| 18. | kannustaa unionin toimielimiä helpottamaan ja tukemaan paikallisia ”älykäs ja turvallinen kaupunki” -hankkeita. |
| --- | --- |

18.

| 19. | hyväksyy yhteensä 100 miljoonan euron suuruisen uuden rahoituksen myöntämisen EAKR:n kaupunkialueiden innovatiivisten toimenpiteiden määrärahoista. Komissio aikoo käynnistää rahoituksen lokakuussa 2018. |
| --- | --- |

19.

| 20. | muistuttaa, että EU:n kaupunkiagendan eli 30. toukokuuta 2016 annetun Amsterdamin julkilausuman tavoitteena on osallistaa kaupunkien viranomaiset eurooppalaisten toimintapolitiikkojen laatimiseen ja toteuttamiseen ja vahvistaa niiden kaupunkiulottuvuutta. Agenda edistää osaltaan vuoteen 2030 ulottuvan YK:n kestävän kehityksen ohjelman ja erityisesti sen tavoitteen 11 ”Taata turvalliset ja kestävät kaupungit sekä asuinyhdyskunnat” sekä Habitat III -ohjelmaan kuuluvan uuden kaupunkikehitysohjelman toteuttamista. |
| --- | --- |

20.

Tutkimuksen hyödyntäminen julkisten tilojen suojaamisessa

| 21. | muistuttaa, että seitsemänteen tutkimuksen puiteohjelmaan sisältyvässä ”Yhteistyö”-osiossa oli kymmenen painopistealaa, joista yksi oli turvallisuus, ja että tutkimuksen ja innovoinnin Horisontti 2020 -puiteohjelmassa asetetaan kolme tärkeintä painopistettä, jotka ovat ”huipputason tiede”, ”teollisuuden johtoasema” ja ”yhteiskunnalliset haasteet”. Viimeksi mainittu merkitsee tutkimuksen ja innovoinnin kohdistamista ratkaisuihin, joilla vastataan Euroopan suuriin yhteiskunnallisiin haasteisiin, eikä pelkästään tiettyihin tieteen tai teknologian aloihin. Yhtenä haasteena on luoda turvallinen yhteiskunta Euroopan ja sen kansalaisten vapauden ja turvallisuuden suojelemiseksi. Tähän mennessä rahoitusta on myönnetty 48:lle turvallisuusalan tutkimushankkeelle, joiden aiheena on julkisten tilojen suojaaminen, yhteensä 195 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

21.

Foorumit kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtoa varten

| 22. | hyväksyy EU:n pehmeiden kohteiden suojeluryhmän perustamisen tehostamaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja koordinointia seuraavilla kahdella osa-alueella:






  — | ”lainvalvontaviranomaisten foorumi” (jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaiset ja sellaiset Euroopan unionin perustamat lainvalvontaviranomaisten verkostot kuin AIRPOL, ATLAS, ENLETS ja RAILPOL) sekä sitä täydentämässä suuririskisten julkisten tilojen suojelemiseen keskittynyt ”suuria turvallisuusriskejä käsittelevä verkosto”, joka tarjoaa alustan yhteistä koulutusta ja yhteisiä harjoituksia varten |
| --- | --- | --- |

22.

—

”lainvalvontaviranomaisten foorumi” (jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaiset ja sellaiset Euroopan unionin perustamat lainvalvontaviranomaisten verkostot kuin AIRPOL, ATLAS, ENLETS ja RAILPOL) sekä sitä täydentämässä suuririskisten julkisten tilojen suojelemiseen keskittynyt ”suuria turvallisuusriskejä käsittelevä verkosto”, joka tarjoaa alustan yhteistä koulutusta ja yhteisiä harjoituksia varten

| — | ”toiminnanharjoittajien foorumi” ja siihen sisältyvät aihekohtaiset ryhmät (urheilu-, kulttuuritapahtumat jne.), joihin osallistuu yksityisiä toiminnanharjoittajia ja tapahtumanjärjestäjiä kuten liikenteenharjoittajia, urheilu- ja viihdetilojen käyttäjiä ja ostoskeskuksia, |
| --- | --- |

—

”toiminnanharjoittajien foorumi” ja siihen sisältyvät aihekohtaiset ryhmät (urheilu-, kulttuuritapahtumat jne.), joihin osallistuu yksityisiä toiminnanharjoittajia ja tapahtumanjärjestäjiä kuten liikenteenharjoittajia, urheilu- ja viihdetilojen käyttäjiä ja ostoskeskuksia,

ja pyytää, että tähän työryhmään otetaan mukaan paikallisyhteisöjen edustajia, jotka ovat eturintamassa vastaamassa iskujen ennaltaehkäisystä.

| 23. | on tyytyväinen 8. maaliskuuta 2018 Brysselissä pidettyyn kaupunginjohtajien EU-konferenssiin, johon osallistui myös Nizzan julistuksen allekirjoittajia ja jossa käsiteltiin kaupunkien puolustautumista terrorismia vastaan sekä viimeaikaisista iskuista saatuja opetuksia. |
| --- | --- |

23.

| 24. | kannustaa laatimaan ja ottamaan käyttöön ”ohjeiston turvaohjeita koskevista parhaista toimintatavoista kaupallisten maantiekuljetusten tarpeisiin” ja testivaiheessa olevan ”EU:n pehmeiden kohteiden arviointivälineen” (EU soft target site assessment tool) sekä jatkamaan EU:n sääntöjen työstämistä miehittämättömillä ilma-alusjärjestelmillä tehtävien siviilioperaatioiden turvallisuuden ja turvatoimien varmistamiseksi. |
| --- | --- |

24.

| 25. | kannattaa toimintasuunnitelmassa esitettyä verkostolähestymistapaa, jossa ovat mukana alan ammattilaiset ja päättäjät valtio- ja paikallistasoilta, hyvien käytäntöjen vaihtoa kohdennetun rahoitustuen avulla, opastusmateriaalia ja paikallistason ja yksityissektorin sidosryhmien ottamista mukaan työhön. |
| --- | --- |

25.

Bryssel 4. heinäkuuta 2018.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  AK:n lausunto aiheesta ”Radikalisoitumisen ja väkivaltaisen ääriliikehdinnän torjunta: paikallis- ja aluetason ennaltaehkäisymekanismit” (CoR 6329/2015), kesäkuu 2016.

1

---

| 25.10.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 387/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 387/8

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”EU:n kaupunkiagendan täytäntöönpanon arviointi”

(2018/C 387/03)

| Esittelijä: | Kieran McCARTHY (IE, EA), Corkin kaupunginvaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Komission kertomus neuvostolle EU:n kaupunkiagendasta
  COM(2017) 657 final |

Esittelijä:

Kieran McCARTHY (IE, EA), Corkin kaupunginvaltuuston jäsen

Viiteasiakirja:

Komission kertomus neuvostolle EU:n kaupunkiagendasta

COM(2017) 657 final

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Tunnustus tehdylle työlle

| 1. | toistaa sitoutuneensa uudistamaan EU:n kaupunkiagendan täytäntöönpanoa koskevan alkuperäisen seurantastrategiansa ja kartoittamaan poliittisen tason panoksensa tähän liittyvien toimien toteutukseen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee merkille EU:n toimielinten pyrkimykset tiedostaa Euroopan kaupunkien alati kasvava asema ja vaikutusvalta keskeisinä toimijoina EU:n strategisten tavoitteiden saavuttamisessa ja osallistavan, kestävän kehityksen tavoitteisiin kunnianhimoisesti pyrkivän ja maailmanlaajuisesti kilpailukykyisen Euroopan luomisessa. |
| --- | --- |

2.

| 3. | panee merkille EU:n kaupunkiagendan keskeisen seikan, nimittäin sen, että siinä pyritään hyödyntämään paikallisviranomaisten kokemusta ja asiantuntemusta ja antamaan näille mahdollisuudet osallistua panoksellaan kaupunkeihin eniten vaikuttavien EU:n poliittisten prosessien ja välineiden kehittämiseen ja täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

3.

| 4. | on samaa mieltä siitä, että EU:n kaupunkiagendaan liittyvällä menettelyllä on herätetty eräissä jäsenvaltioissa tietyssä määrin uutta mielenkiintoa kansallisen kaupunkipolitiikan kehittämiseen tai vahvistamiseen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | on tyytyväinen kaupunkiagendan kumppanuuksien uraauurtaviin työmenetelmiin, joissa kaupunkiviranomaiset osallistuvat ensi kertaa suoraan EU:n päätöksentekomenettelyihin ja joilla edistetään alhaalta ylöspäin suuntautuvaa toimintatapaa. Komitea katsoo, että lähestymistapa liittyy voimakkaasti Euroopan tulevaisuutta käsittelevään keskusteluun mahdollistamalla kansalaisten osallistumisen paikallisesti ja hajautetusti. |
| --- | --- |

5.

| 6. | katsoo, että Euroopan tulevaisuutta koskevassa prosessissa on toteutettava tehostettua tietämyksen jakamista ja tehtävä kaupunkien välistä yhteistyötä, jotta voidaan edistää parhaiden käytäntöjen vaihtoa siitä, miten kaupungit toimivat ja minimoivat EU-asioihin liittyvän hallinnollisen rasitteen, löytävät kustannustehokkaampia keinoja politiikan täytäntöönpanemiseksi ja välttävät päällekkäisyyksiä, erityisesti EU:n rahoitusvälineiden ja poliittisten aloitteiden asianmukaisessa suunnittelussa. |
| --- | --- |

6.

| 7. | toteaa, että kaupunkiagenda on tällä hetkellä vielä varsin keskeneräinen. Komitea panee merkille, että Euroopan komissio ilmaisee marraskuussa 2017 antamassaan kertomuksessa olevansa yleisesti ottaen tyytyväinen etenemiseen, mutta toteaa, että tyytyväisyys perustuu yksinomaan osallistujilta saatuun palautteeseen. Alueiden komitea onkin tyytyväinen arviointia koskevan kuulemisen järjestämiseen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | kannattaa kaupunkiagendan lähestymistapaa ja sen monitasoiseen hallintoon perustuvaa työskentelymenetelmää Amsterdamin julkilausumassa määritetyillä 12 laajalla poliittisella painopistealalla ja on samaa mieltä tarpeesta pohtia uudelleen lähestymistapoja nykyisten sääntöjen ja säännösten suunnitteluun niin, että lisätään saatavilla olevien kaupunkeihin keskittyvien rahoitusvarojen käyttäjäystävällisyyttä ja parannetaan tietämyksen vaihtoa ja yhteistyötä kaupunkeja koskevissa asioissa eri sidosryhmien kesken. |
| --- | --- |

8.

| 9. | painottaa, että kumppanuusmenettely tarjoaa väylän asiantuntijoiden erinäisiä EU:lle hyvin merkittäviksi tunnustettuja asioita koskevien arvokkaiden näkemysten sekä heidän EU-asioiden vaikutusta kaupunkien ja kansalaisten jokapäiväiseen elämään koskevan käytännön kokemuksen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

9.

Monialaiset kysymykset ja synergiat

| 10. | kannattaa sellaista EU:n kaupunkiagendaa, joka kattaa kaikki kaupunkialueet, myös usein maaseutuun kuuluvat toiminnalliset alueet, jotta saadaan aikaan entistä yhdennetympi ja kokonaisvaltaisempi lähestymistapa EU:n politiikkaan ja lainsäädäntöön sekä osallistetaan kaupungit entistä tiiviimmin tämän politiikan kaikissa valmisteluvaiheissa, ja toteaa, että osallistumista on laajennettava mahdollisimman pitkälle, jotta se koskisi aidosti kaikkia kaupunkialueita. |
| --- | --- |

10.

| 11. | painottaa, että monet kumppanuuden aihealueista liittyvät itsessään tiiviisti muihin aihealueisiin ja että yhdennetyn ajattelutavan hengessä niitä ei pitäisi tarkastella erillisinä. Komitea painottaa hyvin vahvan koordinoinnin tarvetta toimintasuunnitelmien välillä, sillä niiden toimilla voi olla merkittäviä vaikutuksia toisiinsa. Esimerkkinä voidaan mainita i) kestäväpohjaista maankäyttöä ja luontoon perustuvia ratkaisuja, asumista ja ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevat kumppanuudet, ii) ilmastonmuutokseen sopeutumista, energiakäännettä ja ilmanlaatua koskevat kumppanuudet ja iii) köyhyyttä kaupungeissa, asumista ja muuttajien ja pakolaisten kotouttamista koskevat kumppanuudet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | pitää tervetulleena, että kaupunkiaiheinen tietopohja on viime vuosina yleisesti ottaen parantunut, mutta katsoo, että tässä yhteydessä tarvitaan vielä parempi kuva valtiotasoa alempaa, paikallisesta ja alueellisesta tasosta, jotta politiikkaa voidaan kehittää näytön pohjalta. |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa Amsterdamin julkilausuman kohtaan 12.6 viitaten, että EU:n kaupunkiagendassa on panostettava myös sukupuolten väliseen oikeudenmukaisuuteen ja tasa-arvoon. Sopivia keinoja ovat sukupuolivaikutusten arviointimenettelyt, sukupuolitietoinen tietokanta sekä ohjelmien ja hankkeiden sukupuolinäkökulman valtavirtaistamisen analysointi. |
| --- | --- |

13.

| 14. | kannattaa kehotusta, jonka mukaan kumppanuustoimissa on otettava huomioon vastaavasti kaupunkiagendan muut monialaiset kysymykset: kaupunkihallinto ja kaupunkisuunnittelu, kaupunkien ja maaseudun yhteydet, yhteiskunnalliseen muutokseen kohdistuvat vaikutukset, pienten ja keskikokoisten kaupunkien haasteet ja mahdollisuudet, kaupunkien elvyttäminen, väestörakenteen muutos, yleishyödylliset julkiset palvelut ja yhteydet YK:n uuteen kaupunkikehitysohjelmaan. |
| --- | --- |

14.

| 15. | painottaa, että monet kumppanuuksissa esiin nostetut kysymykset ovat yhteydessä AK:n lausuntoihin ja päätöslauselmiin jopa siinä määrin, että niitä aiheita koskevan AK:n työn, joilla on selkeä kaupunkiulottuvuus, olisi toimittava ohjeistuksena toimintasuunnitelmille. Vastaavasti kaupunkiagendan aikaansaannoksia ja tuloksia voidaan tehdä tunnetuksi parhaina käytäntöinä AK:n valistustapahtumissa ja julkaisuissa. Komitea toteaa, että monien AK:n jäsenten paikallisyhteisöt ovat edustettuina kaupunkikumppanuuksissa, ja kehottaa pitämään AK:n hyvin ajan tasalla kumppanuuksien yhteydessä toteutetuista toimista. |
| --- | --- |

15.

| 16. | muistuttaa, että monet kaupunkitoimet liittyvät sekä suoraan että välillisesti kaupunkien ja niiden naapurikuntien (lähialueiden) väliseen yhteistyöhön, ja EU:n kaupunkiagendan täytäntöönpanossa ja arvioinnissa nämä toimet tulisi ottaa asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

16.

| 17. | muistuttaa satamakaupunkien ja satama-alueiden elvyttämisestä antamastaan lausunnosta sekä tarpeesta tarkastella niiden erityisiä haasteita, jotka edellyttävät yhdennettyä lähestymistapaa kestävän kaupunkikehittämisen ja kaupunkisuunnittelun suhteen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | toteaa, että lisää kohdennettua synergiaa voitaisiin saada aikaan eri kumppanuuksissa edustettuina olevien organisaatioiden kanssa, kuten Euroopan kuntien ja alueiden neuvoston (CEMR) ja Eurocities-verkoston, kestävää kaupunkikehittämistä koskevan Urbact III -ohjelman ja eurooppalaisen kaupunkitiedon verkoston kanssa. |
| --- | --- |

18.

Kaupunkiagendan resursointi

| 19. | on tyytyväinen siihen, että kumppanuudet ovat asettaneet käyttöön omia varoja (koska osallistumiskustannuksia ei peritä), ja arvostaa Euroopan komission toimia sen pyrkiessä helpottamaan kaupunkiagendan täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

19.

| 20. | toteaa, että EU:n kaupunkiagendan lähes kahden vuoden täytäntöönpanon jälkeen suurimmat huolet ovat tähän mennessä liittyneet resurssien puutteeseen, erityisesti kumppanuuksiin osallistuvien kaupunkien (erityisesti pienten ja keskikokoisten kaupunkien) osallistumiskustannusten kattamiseen. |
| --- | --- |

20.

| 21. | toteaa, että suurilla kaupunkikeskuksilla on tavallisesti resursseja osallistua EU-asioihin – hankkia tietoa, kohdentaa rahoitusvaihtoehtoja ja jopa pyrkiä vaikuttamaan poliittiseen päätöksentekoon – mutta tämä ei koske pienempiä yhteisöjä. Komitea korostaa, että EU:n kaupunkiagendassa olisi otettava asianmukaisesti huomioon myös niiden pienempien kaupunkien paikallisviranomaisten tarpeet, joilla on tärkeä rooli omissa laajemmissa aluetalouksissaan, jotta niiden kestävä kaupunkikehittäminen perustuisi paremmin tietoon. |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa harkitsemaan mahdollisuutta luoda pienille kaupungeille suunnattu rahoitusmekanismi yhteistyön tukemiseksi kaupunkiagendan puitteissa, jotta voidaan kannustaa aktiivisempaan kokemustenvaihtoon. Yhteistyön koulutuksellisen roolin vahvistaminen (tiedon levittäminen kokeneilta tahoilta – pääasiassa keskisuurilta ja suurilta kaupungeilta – pienille kaupungeille ja kunnille) on erityisen tärkeää pyrittäessä saavuttamaan mittakaavaetuja ja vauhdittamaan sosioekonomista kasvua. |
| --- | --- |

22.

| 23. | on huolestunut kumppanuuksien nykyisestä suunnittelusta ja toiminnasta mahdollisesti seuraavasta sitoutumisen puutteesta, erityisesti yleisen hallintorakenteen vapaaehtoisesta luonteesta, tiettyjen jäsenvaltioiden passiivisuudesta ja eräistä sisäistä organisointia koskevista ongelmista, jotka johtuvat siitä, että säännöt tehtävien ja vastuun jaosta jäsenten kesken puuttuvat. Komitea kehottaa käsittelemään näitä kysymyksiä kaupunkiagendan edetessä. |
| --- | --- |

23.

| 24. | on tyytyväinen teknisen sihteeristön tukeen kumppanuuksille ja kehottaa samalla painottamaan enemmän asiantuntemusta ja tulossuuntautuneita lähestymistapoja, jotta tekninen tuki ei olisi luonteeltaan pelkästään hallinnollista. Tässä yhteydessä on myös parannettava avoimuutta ja vahvistettava sitoutumista kumppanuuksiin, jos niiden on tarkoitus hyötyä asianmukaisesti teknisestä tuesta mm. asiantuntijoita kuulemalla. |
| --- | --- |

24.

| 25. | painottaa, että kumppanuuksista saatavat uskottavat ja hyvin suunnitellut tulokset edellyttävät ilman muuta sitä, että kaupunkiagendaprosessissa voidaan luottaa vakaaseen monivuotiseen budjetointiin. |
| --- | --- |

25.

| 26. | on tyytyväinen aloitteeseen vuorovaikutteisen Futurium-verkkosivuston perustamisesta, jolla on tarkoitus koota yhteen kaikki kumppanuuksien tulokset ja tarjota laajemmalle sidosryhmien joukolle ajantasaista tietoa sekä mahdollisuuksia keskustella ja antaa panoksensa menettelyihin. Komitea varoittaa kuitenkin, että keskitettyä verkkoyhteyspistettä ei sellaisenaan voida pitää patenttiratkaisuna kaupunkiagendan tavoitteiden saavuttamiseksi, varsinkaan kun kyseistä välinettä ei tunneta riittävän laajasti potentiaalisten kohderyhmien keskuudessa. |
| --- | --- |

26.

Sääntelyn parantaminen ja kaupunkiulottuvuuden huomioon ottaminen

| 27. | toteaa, että kaupunkiagendan toteuttamiseksi tarvitaan uusia oikeudellisia mekanismeja EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden, kaupunkien ja sidosryhmien välille tukemaan niille osoitettujen ja niiden toimivaltaan kuuluvien toimien täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

27.

| 28. | toistaa kehotuksensa, että täytäntöönpanon tulee perustua sitovuuteen komission vastuulla niin, että kaikki pääosastot osallistuvat tähän vaiheeseen, kuten ne nyt tekevätkin antaessaan panoksensa kumppanuuksiin. Komitea kehottaa vastaavasti jäsenvaltioita osallistumaan pikemminkin asianomaisella temaattisella ministeriötasolla kuin turvautumalla oletusarvoisesti kaupunkikehityksestä vastaavaan ministeriöön. |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että yksi Amsterdamin julkilausuman keskeisiä näkökohtia oli luoda yhteys Euroopan unionin paremman sääntelyn agendaan. Komitea suosittaakin suorien yhteyksien luomista kumppanuuksien ja REFIT-foorumin jäsenten toiminnan välille sekä painottamaan kumppanuustapaamisissa voimakkaammin EU:n sääntely-ympäristön parantamista kyseisellä politiikanalalla. |
| --- | --- |

29.

| 30. | katsoo, että voisi olla hyödyllistä yhdistää tiiviimmin kaupunkiagendaan liittyvät kumppanuudet Euroopan komission sääntelyntarkastelulautakunnan työhön. |
| --- | --- |

30.

| 31. | palauttaa mieliin AK:n pyrkimykset panna täytäntöön parempaa sääntelyä koskevaa agendan osiota kokeilemalla viime vuosien aikana kaupunkialueisiin kohdistuvien vaikutusten (alueellisia) arviointeja, joiden on määrä tarjota esittelijöille analyyseja EU:n säädösehdotusten mahdollisista alueellisista ja paikallisista vaikutuksista tietyissä valikoiduissa kaupunkiympäristöissä. |
| --- | --- |

31.

| 32. | katsoo, että kaupunkiulottuvuuden huomioon ottamisesta olisi tultava keskeinen osatekijä EU:n politiikan suunnittelussa. Komitea korostaa, että suunniteltujen EU-toimien (eriasteista) vaikutusta kaupunkeihin voitaisiin arvioida järjestelmällisemmin sen varmistamiseksi, että paikallinen näkökulma otetaan asianmukaisesti huomioon lopullisessa politiikassa tai lainsäädännössä. |
| --- | --- |

32.

| 33. | on tyytyväinen siihen, että alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto tiedostaa alueellisten vaikutustenarviointien toteuttamisen merkityksen käsiteltäessä uusia lainsäädäntöehdotuksia, ja kannustaa komissiota soveltamaan niitä laajemmin kaikilla politiikan aloilla. |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa kaupunkeja ja kaupunkialueita edistämään osaltaan niiden erityisiin kehitystavoitteisiin räätälöityjä EU:n painopisteitä ja painottaa, että ”paikallisen kehityksen” olisi jatkossakin oltava osa EU:n laajempaa lähestymistapaa suhteessa ”aluekehitykseen” ja että ne olisi määriteltävä paremmin kokonaisvaltaisina käsitteinä. |
| --- | --- |

34.

Kaupunkiagendan tulevat puitteet vuoden 2020 jälkeen

| 35. | katsoo, että varhaisimmista kumppanuuksista tähän mennessä saatujen yhteistyötulosten perusteella EU:n kaupunkiagenda tarjoaa vankan näyttöön perustuvan pohjan tulevalle eurooppalaiselle yhteistyölle ja jopa sen suunnan muovaamiselle sekä Euroopan rakenne- ja investointirahastoissa että komission keskitetysti hallinnoimissa ohjelmissa vuoden 2020 jälkeen. |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa ottamaan tulevassa monivuotista rahoituskehystä koskevassa ehdotuksessa ja vuoden 2020 jälkeisessä koheesiopolitiikassa huomioon kaupunkien ja kaupunkialueiden aseman ja vahvistamaan yhdennettyjä välineitä ja mekanismeja kaupunkien ja alueiden vaikutusvallan lisäämiseksi ja niiden tukemiseksi suoraan. Komitea tähdentää, että on ratkaisevan tärkeää, että koheesiopolitiikassa tavoitellaan yhdennetyn alueellisen lähestymistavan tuomaa lisäarvoa ja että sillä on maaseudulle antamansa vahvan tuen ohella myös vahva kaupunkiulottuvuus ja kaupungit ja kaupunkialueet voivat tuntea sen omakseen. |
| --- | --- |

36.

| 37. | toteaa, että vaikka alimpien hallintotasojen (esim. kaupungit) merkitys kasvaa suhteessa keskushallintoon EU:ssa, eräissä maissa suuntauksena on hallintomekanismien uudelleenkeskittäminen sillä seurauksella, että kaupungeille ja alueille itsehallintoa varten tähän asti kohdennetut rahoitusvarat menetetään. Tämä on vaarallinen suuntaus, joka estää paikallisiin kehitystekijöihin ja olosuhteisiin perustuvan monikeskuksisen kasvun. |
| --- | --- |

37.

| 38. | katsoo, että uusien yhdennettyjen välineiden tulee olla entistä joustavampia ja oikeasuhteisempia, ja että tarvitaan entistä paremmin räätälöityä neuvontaa, jotta ne, jotka haluavat käyttää näitä välineitä, saavat niistä paremman käsityksen ja enemmän varmuutta. |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa asettamaan kaupunkiagendassa etusijalle sen, että kaupunkien hyvin hajanaisesta rahoitusympäristöstä tehdään paremmin ymmärrettävää kaiken kokoisille kaupungeille esimerkiksi tekemällä yhteistyötä keskeisten sidosryhmien kanssa, muun muassa yleiseurooppalaisten paikallis- ja aluehallinnon verkostojen ja AK:n kanssa, sellaisen räätälöidyn tiedotusaineiston kehittämiseksi, joka kattaa kaikki kaupunkien rahoitusmahdollisuudet kaikilla 12 painopistealalla. |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa ensi sijassa valistamaan paikallis- ja alueviranomaisia tehokkaasti nykyisistä rahoitusaloitteista (URBIS ja EIP:n räätälöidyt luottojärjestelyt) sekä virtaviivaistamaan nykyistä neuvonta- ja rahoitusympäristöä räätälöimällä sitä jossain määrin kaupunkien tarpeisiin. |
| --- | --- |

40.

| 41. | on tietoinen tarpeesta virtaviivaistaa kaupunkien investointien rahoitusympäristöä sekä räätälöidä EIP:n luottojärjestelyyn liittyvät palvelut yksittäisten kaupunkien tarpeisiin. Komitea katsoo, että kaupunkien investointeja käsittelevä uusi neuvontafoorumi URBIS on tärkeässä asemassa tarjotessaan kaupunkiviranomaisille rahoitusta koskevaa ja teknistä neuvontaa yhdennettyjen kaupunkihankkeiden keskeisissä valmistelu- ja täytäntöönpanovaiheissa, myös investointistrategioiden kehittämisessä, hankejatkumoiden valmistelussa ja innovatiivisten rahoitusvälineiden kartoittamisessa (esimerkiksi yhdistämällä Euroopan rakenne- ja investointirahastot Euroopan strategisten investointien rahastoon). |
| --- | --- |

41.

| 42. | painottaa, että Euroopan alueellisella yhteistyöllä on edelleen suuri merkitys kaupunki- ja paikallisviranomaisille, koska se tarjoaa eurooppalaista perspektiiviä kehityksen tueksi. Komitea toteaa, että kolmasosa EU:n kansalaisista elää ja työskentelee Euroopan rajoilla sijaitsevissa kaupungeissa ja alueilla ja tuottaa kaksi kolmasosaa EU:n BKT:sta, ja huomauttaa, että rajatylittävillä ja valtioiden välisillä Interreg-hankkeilla on saatu aikaan useita Euroopan kansalaisille hyödyllisiä konkreettisia tuloksia kaupunkiagendan kannalta merkityksellisillä aloilla, kuten liikkuvuudessa, ilmastonmuutokseen sopeutumisessa, energiasiirtymässä, koulutuksessa ja uusien työpaikkojen luomisessa. |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa sisällyttämään kaupunkiagendaan tarkkaan kaikkien niiden koheesiopolitiikan ulkopuolisten seuraavan sukupolven EU:n ohjelmien, joissa on kaupunkeja koskeva osatekijä – kuten tutkimuksen ja innovoinnin yhdeksännen puiteohjelman – sekä poliittisten aloitteiden – kuten kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen – tavoitteet ja toteutusmekanismit. |
| --- | --- |

43.

| 44. | painottaa, että kaupunkiagendan olisi saatava näkyvä asema komission tulevissa vuotuisissa työohjelmissa, ja kehottaa neuvoston vaihtuvia puheenjohtajavaltioita uudistamaan korkea tason poliittisen sitoumuksen prosessiin, antamaan jäsenvaltioille mahdollisuus osallistua ja myös raportoimaan virallisesti kumppanuuksien kehityksestä. |
| --- | --- |

44.

| 45. | katsoo, että kaupungeilla ja alueilla olisi oltava pääsy Eurooppa-neuvoston työryhmiin ja Euroopan parlamenttiin kaupunkeja koskevissa kysymyksissä ja kolmikantaneuvotteluissa institutionaalisen edustajansa alueiden komitean kautta, jotta ne voivat seurata ja tarjota panoksensa asianmukaisemmin neuvoston työhön aloilla, joilla on vaikutusta niihin ja niiden vastuualueisiin. |
| --- | --- |

45.

| 46. | painottaa, että ehdotettuihin toimintasuunnitelmiin on liitettävä etenemissuunnitelma, jossa esitetään realistiset tavoitteet, määräajat, indikaattorit ja välitavoitteet tiettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi niin, että kumppanuuksien useita toimijoita yhdistävä luonne välittyy ja sitä kehitetään yhteistyössä hallinnon eri tasojen, yksityisen sektorin ja kansalaisyhteiskunnan kanssa. |
| --- | --- |

46.

| 47. | ehdottaa, että kun toimintasuunnitelmat on saatu valmiiksi, järjestetään tiedonvälityskampanjoita asianmukaisine palautemekanismeineen kansallisten ministeriöiden tai muiden vaikutusvaltaisten tahojen, muun muassa Brysselissä toimivien kaupunki- ja aluetoimistojen, kautta. |
| --- | --- |

47.

| 48. | odottaa, että Euroopan komission vuoden 2019 arvioinnissa esitetään, miten kumppanuudet ovat osaltaan edistäneet paremman sääntelyn agendaa, rahoituksen saatavuutta ja kehittäneet tietämyksen ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa. |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa kumppanuustahoja toteuttamaan omat arviointinsa ja antamaan palautetta siitä, onko prosessi täyttänyt niiden omat odotukset, sekä ehdottamaan mahdollisia parannuksia. |
| --- | --- |

49.

| 50. | kannattaa ehdotusta perustaa ohjauskomitea keskustelemaan kaupunkiagendan tulevasta kehityksestä, kuten kumppanuuksien keskeisistä viesteistä tulevaa politiikkaa ja ohjelmista tehtäviä päätöksiä varten, mahdollisista uusista temaattisista kumppanuuksista, monialaisten asioiden toteuttamisesta ja keskustelujen tulosten edistämisestä. Komitea katsoo, että on asianmukaista tarkastella muitakin aiheita, kuten turvallisuutta, kulttuuriperintöä, väestörakenteen kehitystä, kaupunkisolmukohtia ja Euroopan laajuista liikenneverkkoa. |
| --- | --- |

50.

| 51. | painottaa kuitenkin, että nykyisten kumppanuuksien tuloksia sekä rakennetta ja täytäntöönpanotoimenpiteitä on arvioitava asianmukaisesti ennen uusien käynnistämistä. |
| --- | --- |

51.

| 52. | ehdottaa, että AK voisi osallistua vuotuisen koordinointikokouksen järjestämiseen tarjotakseen panoksensa, ehdottaakseen toimia, isännöidäkseen kokouksia ja erityisesti päällekkäisyyksien välttämiseksi muiden mahdollisten tapahtumien ja keskustelujen kanssa. |
| --- | --- |

52.

Päätelmät

| 53. | kehottaa EU:n toimielimiä vahvistamaan uudelleen sitoutumisensa EU:n kaupunkiagendaan ja virallistamaan prosessin. Komitea toteaa, että kaupunkiagenda tarjoaa niin paljon potentiaalia parantaa kaupunkiemme toimintaa tulevaisuudessa, että sitä ei pidä rajoittaa pelkäksi verkostoitumiseksi vaan se olisi katsottava sitovaksi poliittiseksi sitoumukseksi, joka koskee lainsäädännön ja rahoitusohjelmien laatimista ja toteuttamista EU:n tasolla ja jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

53.

| 54. | painottaa, että Amsterdamin julkilausuma antaa AK:lle vahvemman institutionaalisen aseman, sillä siinä komiteaa kehotetaan alueita ja kuntia EU:n tasolla virallisesti edustavana neuvoa-antavana elimenä osallistumaan kaupunkiagendan kehittämiseen. |
| --- | --- |

54.

| 55. | ehdottaa, että EU:n neuvoston tulevat puheenjohtajavaltiot edistävät synergiavaikutuksia EU:n kaupunkiagendan täytäntöönpanon arvioinnista ja vuoden 2020 jälkeisestä uudistetusta alueellisesta toimintasuunnitelmasta käytävien keskusteluiden välillä nykyistä yhdennetymmän lähestymistavan käyttöönottamiseksi aluesuunnittelussa ja alueellisessa hallinnossa. Paikallis- ja alueviranomaiset ja aluesuunnittelijat tulisi ottaa toimintaan mukaan alhaalta ylöspäin suuntautuvan ja näyttöön perustuvan lähestymistavan pohjalta. |
| --- | --- |

55.

| 56. | panee merkille kaupunkien merkityksen vuoden 2030 kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa. Komitea kehottaa luomaan hyvin vahvoja synergioita YK:n hyväksymän kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja EU:n vuoden 2020 jälkeisten poliittisten painopistealojen asettamisen välillä. |
| --- | --- |

56.

| 57. | katsoo, että kestävän kehityksen tavoitteiden asianmukainen sisällyttäminen EU:n toimintapolitiikkoihin edistää yhdennetympää näkemystä kaupunkien ja alueiden tulevaisuudesta kaikkialla EU:ssa. Komitea on sitä mieltä, että kestävän kehityksen tavoitteiden kaupunkiulottuvuus edellyttää kattavaa, yhdennettyä ja tehokasta lähestymistapaa, ja kehottaa näin ollen tiiviiseen yhteistyöhön kumppanien ja muiden sidosryhmien sekä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa useita sidosryhmiä käsittävien toimien edistämiseksi. |
| --- | --- |

57.

| 58. | kehottaa eurooppalaisia ja kansallisia tilastoviranomaisia kehittämään ja parantamaan tietoja, indikaattoreita, välineitä ja menetelmiä, jotta voidaan mitata ja seurata EU:n toimintapolitiikkojen panosta Agenda 2030 -toimintaohjelman kaupunkialueita koskevien tavoitteiden saavuttamisessa, sekä lisäämään NUTS 2- ja NUTS 3 -tasojen ja toiminnallisten kaupunkialueiden mukaan eriteltyjen yksityiskohtaisten indikaattorien tarjontaa. |
| --- | --- |

58.

| 59. | painottaa, että YK:n uusi kaupunkikehitysohjelma ohjaa kestävää kaupunkikehitystä koskevia toimia suuren toimijamäärän keskuudessa seuraavien 20 vuoden ajan. Komitea kehottaa EU:n kaikkia hallinnon tasoja tekemään yhteistyötä ja käyttämään uutta kaupunkikehitysohjelmaa välineenä osallistavan ja kestävän kaupunkikehityksen aikaansaamiseksi. |
| --- | --- |

59.

Bryssel 4. heinäkuuta 2018.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 25.10.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 387/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 387/14

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Kasvun ja yhteenkuuluvuuden edistäminen EU:n raja-alueilla”

(2018/C 387/04)

| Esittelijä: | János Ádám KARÁCSONY (HU, EPP), Tahitótfalun kunnanvaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille – Kasvun ja yhteenkuuluvuuden edistäminen EU:n raja-alueilla
  COM(2017) 534 final |

Esittelijä:

János Ádám KARÁCSONY (HU, EPP), Tahitótfalun kunnanvaltuuston jäsen

Viiteasiakirja:

Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille – Kasvun ja yhteenkuuluvuuden edistäminen EU:n raja-alueilla

COM(2017) 534 final

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

| 1. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission esittämään tiedonantoon ”Kasvun ja yhteenkuuluvuuden edistäminen EU:n raja-alueilla”. AK on iloinen siitä, että komission eri pääosastojen yksiköt ovat selvästikin tehneet tehokasta yhteistyötä varmistaakseen, että tiedonannossa kuvastuu EU:n raja-alueyhteistyön monialainen luonne. AK kannattaa niin ikään ”raja-alueiden yhteyspisteen” perustamista toimien ja toimenpiteiden täytäntöönpanon varmistamiseksi mutta on huolissaan siitä, että yhteyspisteen henkilöstömäärä saattaa olla liian pieni siihen nähden, miten moninaisia tehtäviä sille kaavaillaan tiedonannossa. |
| --- | --- |

1.

| 2. | on erityisen tyytyväinen tiedonannon valmisteluprosessiin, sillä monitasoinen osallistava yhteistyö oli sen yhteydessä tehokasta ja esimerkillistä. Komissio toimi nk. rajatylittävän arvioinnin aloitteen puitteissa ideoinnin keskuspaikkana ja kannusti sidosryhmiä vaihtamaan ajatuksia ja tutustumaan toistensa käytäntöihin. Lukuisten kartoitusten, kannanottojen ja selvitysten myötä on lisäksi päästy sellaiseen tilanteeseen, että päättäjillä on käytettävissään runsaasti näyttöä raja-alueyhteistyötä vaikeuttavista tekijöistä. |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että EU:n raja-alueilla tehtävän yhteistyön tiivistäminen edellyttää oikeudellisten, hallinnollisten, fyysisten ja kulttuuristen esteiden madaltamista. Euroopan alueellisen yhteistyön (ETC) aloitteisiin on siksi jatkossakin erittäin tärkeää osoittaa taloudellista tukea. |
| --- | --- |

3.

| 4. | katsoo, että ETC-aloitteisiin myönnettävää EU:n taloudellista tukea pitäisi lisätä tuntuvasti seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä, ja pitää mahdottomana hyväksyä, että esitetyssä ehdotuksessa määrärahoja sen sijaan leikataan. AK tiedostaa, että EU:n talousarvioon kohdistuu suuria rahoituspaineita, koska Yhdistynyt kuningaskunta on päättänyt erota EU:sta ja koska julkista velkaa on EU:n jäsenvaltioissa edelleen paljon. ETC-aloitteiden tukeminen tuottaa kuitenkin äärimmäisen paljon eurooppalaista lisäarvoa, sillä siten edistetään talouskasvua ja yhteenkuuluvuutta ja rakennetaan EU:n kansalaisille parempaa unionia. |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että ETC:n etuna eivät ole vain hankkeet itse vaan myös se, että alue- ja paikallistason eri elimet, viranomaiset mukaan luettuina, työskentelevät yhdessä yhteisten ohjelmien ja hankkeiden puitteissa. |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kansalaisten kuulemisia, joiden avulla on tarkoitus uudistaa Eurooppaa ja yhteyttä kansojen ja Euroopan yhdentymisen välillä ja luoda todellinen eurooppalainen julkinen tila määrittäen ne haasteet, joihin kansalaiset haluavat EU:n vastaavan, järjestetään mahdollisimman paljon rajatylittävissä yhteyksissä. |
| --- | --- |

6.

| 7. | huomauttaa, että EU:n raja-alueyhteistyötä tehdään sisä- ja ulkorajoilla sekä maa- ja merirajoilla riippumatta siitä, onko meren yli kiinteä yhteys. Merirajoilla tulee poistaa 150 kilometrin raja, joka heikentää saarialueiden osallistumismahdollisuuksia. Yhteistyön tiivistäminen ja esteiden poistaminen ei saa rajoittua yksinomaan EU:n jäsenvaltioihin, vaan sitä tulee tehdä myös naapurimaiden ja -alueiden kanssa erityisesti silloin, kun EU:n syrjäisimmät alueet osallistuvat yhteistyöhön. |
| --- | --- |

7.

Huomioita komission tiedonannossa esitetyistä kymmenestä ehdotuksesta

Yhteistyön ja vuorovaikutuksen syventäminen

| 8. | on hyvillään EU:n laajuisen ammattitoimijoiden internetverkoston (Futurium) perustamisesta ja avoimesta ehdotuspyynnöstä, jolla haetaan pilottihankkeita ratkaisukeinojen löytämiseksi oikeudellisiin ja hallinnollisiin esteisiin. Komission on tärkeää pitää vauhtia yllä ja jatkaa koordinointia yhteistyön ja vuorovaikutuksen kehittämiseksi. |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että on tärkeää laatia alueellisia strategioita, joiden avulla investointeja voidaan ohjata yhdennetysti ja koordinoidusti. ”Yhdennetysti” tarkoittaa sitä, että kaikki hallintotasot paikallistasolta EU-tasolle saakka työskentelevät yhdessä sen puolesta, että tietyllä alueella saavutettaisiin asetetut tavoitteet. ”Koordinoidusti” tarkoittaa sitä, että näihin yhdessä sovittuihin alueellisiin tavoitteisiin pyritään hyödyntäen eri rahoituslähteitä toisiaan täydentävästi. |
| --- | --- |

9.

| 10. | painottaa makroaluestrategioiden asemaa, sillä ne ovat vakiintuneet ”alhaalta ylöspäin suuntautuneeksi ja paikkalähtöiseksi välineeksi, jonka avulla voidaan hyödyntää tehokkaammin makroalueiden yhteistä potentiaalia vahvistamalla – – politiikan toimien koordinointia ja täytäntöönpanoa”, ja kehottaa kiinnittämään huomiota AK:n tästä aiheesta antamaan lausuntoon (1). |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa tähän liittyen sekä rajatylittävien että valtioiden ja alueiden välisten yhteistyöohjelmien merkitystä, sillä niistä saadaan eurooppalaista lisäarvoa muutenkin kuin vain rahoitusmielessä, koska ne tuovat ihmisiä yhteen yhteisissä hankkeissa, joilla rakennetaan pysyvää kumppanuutta, luottamusta ja eri osapuolia hyödyttäviä yhteistyörakenteita. |
| --- | --- |

11.

| 12. | panee merkille uusia rajatylittäviä ohjelmia koskevan asetusehdotuksen ja haluaa muistuttaa, että osa EU:n sisärajoista on merirajoja. Tällaiset rajat tulee komitean mielestä rinnastaa maarajoihin, kuten kuluvalla ohjelmakaudella on tehty. Muutoin vaarannetaan meriin rajoittuvien EU:n raja-alueiden välinen yhteistyö sekä kyseisten ohjelmien tarjoamat mahdollisuudet mukauttaa rajatylittävää yhteistyötä paikallisesti. |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa sitä, että Interact-, Interreg Europe-, Urbact- ja ESPON-ohjelmat ovat tärkeitä ja hyödyllisiä, kun pyritään tehostamaan Euroopassa tehtävää yhteistyötä ja parantamaan koheesiopolitiikan täytäntöönpanoa. Esitettyihin ehdotuksiin liittyen AK painottaa, että Interreg Europe- ja Urbact-ohjelmien jatkaminen on olennaisen tärkeää Euroopan alueidenvälisen yhteistyön kannalta, ja kehottaa Euroopan komissiota, Euroopan parlamenttia ja neuvostoa tekemään selkoa näiden ohjelmien tulevaisuudesta ja takaamaan niiden jatkon. |
| --- | --- |

13.

| 14. | edellyttää, että Yhdistyneen kuningaskunnan paikallis- ja alueyhteisöt kutsutaan mukaan ETC-ohjelmiin ja alueellisen yhteistyön hankkeisiin seuraavalla ohjelmakaudella ja että niitä kannustetaan osallistumaan niihin jatkossakin. Mahdollisuus osallistua makro- ja merialuestrategioihin ja EAYY:ihin olisi varmistettava. |
| --- | --- |

14.

| 15. | toteaa, että jäsenvaltioiden tilastoviranomaiset eivät monessa tapauksessa tilastoi rajatylittävää liikkuvuutta, kuten tietoja työperusteisesta liikkuvuudesta yli valtionrajojen EU:ssa. Tämäntyyppisistä seikoista puuttuu tietoja ja tilastoaineistoa, minkä vuoksi komission tai muiden tahojen, kuten Eurostatin, tehtäväkenttää pitää laajentaa tämänkaltaisen informaation keräämiseen ja työstämiseen. |
| --- | --- |

15.

Lainsäädäntöprosessin parantaminen

| 16. | toteaa, että normien ja lainsäädännön aukoton yhtenäistäminen ja lähentäminen ei ole realistista eikä toivottavaa. Siksi on entistäkin tärkeämpää ottaa selville, millä tavoin EU:n ja jäsenvaltioiden lainsäädäntö ja normit vaikuttavat EU:n raja-alueilla. AK on jo pitkään ollut sitä mieltä, että Euroopan komission pitäisi laatia alueellisten vaikutusten arvioinnit kaikista keskeisistä EU:n säädöksistä, joilla saattaa olla alueellisia vaikutuksia. AK suhtautuukin myönteisesti komission aikeeseen ottaa käytännöksi EU:n säädösten rajatylittävien vaikutusten tarkastaminen, jotta mahdolliset tämäntyyppiset vaikutukset voidaan havaita lainsäädäntäprosessin varhaisvaiheessa ja EU:n jäsenvaltioita voidaan auttaa alueellisten vaikutusten arviointiin liittyvien menetelmien kansallisessa soveltamisessa. Tätä tarvitaan kipeästi varsinkin sen vuoksi, että keskeisillä kansallisen politiikan piiriin kuuluvilla aloilla – ympäristönsuojelu, kuluttajansuoja ja työntekijöiden suojelu – tehtävät muutokset luovat esteitä rajatylittävää toimintaa harjoittavien taloudellisten toimijoiden vastavuoroiselle markkinoillepääsylle ja estävät sisämarkkinoiden tarjoamien vapauksien täysipainoisen hyödyntämisen. |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että Euroopan parlamentin ja neuvoston pitäisi lainsäädäntövallan käyttäjinä tiedostaa nykyistä paremmin uuden lainsäädännön rajatylittävät vaikutukset. Niiden tulisi tätä varten pohtia alueellisia vaikutuksia aina neuvotellessaan säädösehdotuksista. |
| --- | --- |

17.

| 18. | kannattaa hanketta alueellista yhteistyötä käsittelevän laajennetun työryhmän perustamiseksi Euroopan parlamenttiin ja on valmis antamaan sille tukea. |
| --- | --- |

18.

| 19. | pitää tarpeellisena parantaa jäsenvaltioiden välistä koordinointia saatettaessa EU:n lainsäädäntöä osaksi kansallista lainsäädäntöä, jotta tässä vaiheessa ei luoda uusia esteitä ja hankaloiteta siten rajatylittävää ja ylikansallista yhteistyötä entisestään ja jotta vältetään mahdollisten esteiden syntyminen sisämarkkinoille. AK ehdottaa, että Euroopan komissio ryhtyisi itse koordinointielimeksi EU:n lainsäädännön yhtenäisen ja mahdollisimman tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi. |
| --- | --- |

19.

Rajatylittävän julkisen hallinnon mahdollistaminen

| 20. | korostaa julkisten palvelujen yhteentoimivuuden merkitystä rajatylittävän yhteistyön kannalta. |
| --- | --- |

20.

| 21. | viittaa tässä yhteydessä toimiin, joita on toteutettu julkishallinnon digitalisaation hyväksi. AK painottaa kuitenkin tarvetta varmistaa rajatylittävä yhteentoimivuus. Se kannattaa myös virkamiesvaihdon lisäämistä eri jäsenvaltioiden julkishallintojen välillä muiden maiden hallintokulttuurien tuntemuksen edistämiseksi. Komission olisi laajennettava tähän antamaansa tukea tuntuvasti. Se voisi ottaa mallia koheesiopolitiikan puitteissa toteutettavasta TAIEX REGIO PEER 2 PEER -ohjelmasta, jonka tuella yhden maan täytäntöönpanoasiantuntijat voivat auttaa parantamaan täytäntöönpanoprosesseja toisessa maassa. Tässä yhteydessä ihmisten väliset rajatylittävät hankkeet ovat osoittautuneet tehokkaiksi paikallis- ja alueviranomaisten välisen yhteistyön ja vaihdon edistämisessä raja-alueilla. |
| --- | --- |

21.

Luotettavan ja ymmärrettävän tiedon ja avun tarjoaminen

| 22. | uskoo, että kaavaillun yhteisen digitaalisen palveluväylän avulla on mahdollista tehostaa rajatylittävää yhteistyötä merkittävästi. AK kehottaa komissiota tekemään uutta palveluväylää ja SOLVIT-verkkoa aktiivisesti tunnetuksi raja-alueilla järjestämällä kohdennettua yleisökoulutusta. |
| --- | --- |

22.

| 23. | kiinnittää huomiota aiheesta ”Alue- ja paikallistason edustajien Erasmus-ohjelma” antamaansa lausuntoon, jossa peräänkuulutetaan ”alue- ja paikallistason edustajille suunnattujen koulutusta ja kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtoa koskevien ohjelmien” perustamista. |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa yhtä tärkeänä seikkana sitä, että kansalaisten ja yritysten saatavilla on sähköisten asiointimahdollisuuksien lisäksi myös fyysisesti läsnä olevia tukipalveluja. Tätä ajatellen on tärkeää, että alueellisilla ja paikallisilla tukipalveluilla, kuten työvoimatoimistoilla ja elinkeinoelämää tukevilla tahoilla, on kykyä ja asiantuntemusta kansalaisten ja yritysten neuvomiseksi rajatylittävissä asioissa. |
| --- | --- |

24.

Rajatylittävän työllisyyden tukeminen

| 25. | ymmärtää, että komission on hankala toteuttaa toimia sellaisilla politiikanaloilla, joilla EU:lla on vain jaettua tai jäsenvaltioiden toimia tukevaa toimivaltaa (esim. työllisyys- ja terveyspolitiikan alalla). Komission pitäisi kuitenkin rohkeasti poimia esiin sellaisia kansallisia toimintapolitiikkoja, jotka eivät ole yhteensopivia, ja ehdottaa ratkaisuja, joilla niistä saataisiin yhteensopivia. |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa koheesiopoliittisten ohjelmien tarjoamia mahdollisuuksia kehittää ja lisätä työntekijöiden rajatylittävää liikkuvuutta. |
| --- | --- |

26.

| 27. | ei pidä nykyisiä järjestelyjä riittävän hyvinä. Etenkin tutkinto- ja muiden todistusten ja ammatillisen koulutuksen vastavuoroista tunnustamista on parannettava. Komission olisi tehtävä rohkeammin käytännön ehdotuksia tällä alalla. |
| --- | --- |

27.

| 28. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen perustaa Euroopan työviranomainen osana Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria (2). Tämän viraston tehtävänä olisi helpottaa yksittäisten ihmisten ja työnantajien mahdollisuuksia saada tietoa oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan, edistää EU-maiden välistä yhteistyötä asiaan liittyvän EU-lainsäädännön noudattamisen rajatylittävässä valvonnassa sekä toimia välittäjänä ja edistää ratkaisuun pääsyä kansallisten viranomaisten välisissä rajatylittävissä kiistoissa tai työmarkkinoiden häiriötilanteissa. AK kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota rajatyöntekijöihin, sillä juuri heillä on arkielämässään suurimpia esteitä. |
| --- | --- |

28.

Raja-alueiden monikielisyyden edistäminen

| 29. | korostaa, että kielimuurit haittaavat edelleen merkittävästi rajatylittävää yhteistyötä etenkin sellaisilla raja-alueilla, missä yhteistyöllä ei ole pitkiä perinteitä. Vaikka koulutuspolitiikka kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan, EU voi vaikuttaa huomattavasti ETC-ohjelmiensa kautta. Siksi on erityisen tärkeää jättää riittävästi joustovaraa, jotta voidaan suunnitella rajatylittäviä ohjelmia, joista rahoitetaan koulutus-, kulttuuri- ja muuta raja-alueiden asukkaita yhdistävää toimintaa. AK pitää valitettavana, ettei tähän ole aina mahdollisuuksia temaattisen keskittämisen tavoitteiden sekä talouskasvuun ja innovointiin keskittymisen takia, sillä näin aliarvioidaan vaikutus, joka kansalaiset osallistavalla yhteistyöllä voi olla Eurooppa-hankkeen toteutumiseen. Se tähdentää, että ETC-ohjelmien täytäntöönpanosta vastaavien viranomaisten on voitava vapaasti päättää investointipainotuksistaan omien alueellisten kehittämisstrategioidensa mukaisesti ilman, että temaattiseen keskittämiseen liittyvät järjestelyt, jotka eivät ehkä sovellu kyseessä olevalle rajaseudulle, rajoittavat tätä vapautta. |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa kaksikielisyyden erityistä merkitystä raja-alueilla. Lähialueen kielen vastavuoroisen tuntemuksen edistämiseen tähtäävien toimien tiivistäminen edesauttaa yhteistyötä kaikissa yhteyksissä. |
| --- | --- |

30.

| 31. | kiinnittää huomiota ihmisten välisten ja pienimuotoisten hankkeiden tärkeään rooliin rajatylittävän yhteistyön ohjelmissa. AK suosittaa aiheesta antamassaan lausunnossa (3), että ”ihmisten väliset ja pienimuotoiset hankkeet kytketään rajat ylittävän yhteistyön ohjelmien oikeutettuna välineenä asetuksiin, joissa säädetään EU:n tuesta rajat ylittävälle yhteistyölle”. Jotta hankkeet voisivat olla lähellä kansalaisia, on tärkeää, että ne ovat paikallisia ja mahdollisimman yksinkertaisia. |
| --- | --- |

31.

Rajatylittävän kulkemisen helpottaminen

| 32. | muistuttaa lausunnostaan ”Raja-alueiden puuttuvat liikenneyhteydet” (4), sillä puuttuvat, riittämättömät tai huonolaatuiset julkiset liikennepalvelut ovat edelleen arkipäivää monilla raja-alueilla erilaisten painotusten, toisistaan poikkeavien infrastruktuuristandardien, budjettirajoitusten taikka erilaisten oikeudellisten lähestymistapojen ja menettely- tai organisointitapojen vuoksi. |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa komissiota toteuttamaan jatkotoimia puuttuvista liikenneyhteyksistä tehdyn selvityksen pohjalta ja osoittamaan lisärahoitusta yhteyksissä havaittujen puutteiden korjaamiseen, jotta voidaan tehostaa rajatylittävää yhteistyötä myös niillä merialueilla, joilla on satamia ja logistiikkapalveluita. |
| --- | --- |

33.

| 34. | on tyytyväinen televiestinnän alalla äskettäin otettuihin edistysaskeliin, joiden ansiosta verkkovierailumaksut pienenivät useissa tilanteissa. AK katsoo kuitenkin, että rajatylittävien yhteyksien ja saavutettavuuden helpottamiseksi puheluista, jotka soitetaan rajan toisella puolella sijaitsevalle naapurialueelle, pitäisi periä kotimaan- eikä ulkomaanpuhelun hinta, kuten nykyisin valitettavasti tapahtuu. |
| --- | --- |

34.

| 35. | katsoo, että syrjäisimmillä alueilla kulkuyhteyksien puutteiden korjaaminen on avainasemassa, sillä sen lisäksi, että ne muodostavat EU:n kaukaisen ulkorajan, ne sijaitsevat saarella tai saaristossa ja eristyksissä. |
| --- | --- |

35.

Terveydenhuoltopalvelujen yhdistämisen edistäminen

| 36. | pitää valitettavana, että rajatylittävien terveydenhuoltopalvelujen tarjoaminen takkuaa käytännössä yhä edelleen terveydenhuoltodirektiivistä huolimatta. Ehdotettu terveydenhuoltoalan rajatylittävän yhteistyön kartoittaminen on tervetullutta, mutta sen lisäksi tarvitaan ratkaisuehdotuksia kysymyksiin, jotka liittyvät jäsenvaltioiden välisiin terveydenhuoltopalvelujen (tunnustamisen ja kulujen korvaamisen) eroihin, joita esiintyy yhä edelleen myös silloin, kun potilaalla on eurooppalainen sairaanhoitokortti. Komitea pitää valitettavana myös sitä, ettei rajatylittäville sairaankuljetuksille (sairaalaan tai sairaalasta toiseen) ole riittävää oikeudellista kehystä. |
| --- | --- |

36.

| 37. | toteaa, että työvoiman liikkuvuuden ja hallinnollisen yhteentoimivuuden parannukset merkitsisivät huomattavia parannuksia myös rajatylittäviin terveydenhuoltopalveluihin. |
| --- | --- |

37.

Rajatylittävän yhteistyön oikeudellisen ja rahoituskehyksen harkitseminen

| 38. | painottaa eurooppalaisen alueellisen yhteistyön yhtymän (EAYY) ja alueellisen yhteistyön muiden rakenteiden, kuten työyhteisöjen, hyödyllisyyttä keskeisen tärkeiden rajatylittävien hankkeiden toteuttamisvälineenä. AK kehottaa komissiota varmistamaan, että kaikki jäsenvaltiot hyväksyvät tarvittavat kansalliset säännökset EAYY-asetuksessa edellytetyn mukaisesti, ja käynnistämään tarvittaessa rikkomusmenettelyjä. Kansallisissa EAYY-säännöksissä on paikoin edelleen eroja jäsenvaltioiden välillä, koska kaikki jäsenvaltiot eivät ole välittäneet saattaa säännöksiä ajan tasalle tai koska aiemmin annettujen säännösten on katsottu olevan riittäviä. Tämä hankaloittaa eurooppalaisten alueellisen yhteistyön yhtymien päivittäistä työskentelyä ja uusien yhtymien perustamista. |
| --- | --- |

38.

| 39. | vetoaa komissioon, jotta se varmistaisi, että EAYY:t ovat tukikelpoisia kaikenlaisten EU-rahoitteisten hankkeiden toteuttajia, sillä tämä on yksi kyseisen välineen päätarkoituksista. Konkreettisena toimenpiteenä komission pitäisi viestiä entistä aktiivisemmin siitä, millaisissa yhteyksissä EAYY:itä voidaan käyttää, ja mainita tulevissa säädösehdotuksissa selkeästi, että EAYY:t ovat sellaisia oikeushenkilöitä, jotka voivat saada tukea kaikkien EU-rahoitteisten hankkeiden puitteissa. Lisäksi kansallisten hyväksyntäviranomaisten pitäisi AK:n mielestä tehdä yhteistyötä eurooppalaisten alueellisen yhteistyön yhtymien sujuvan toiminnan edistämiseksi. |
| --- | --- |

39.

| 40. | suhtautuu myönteisesti komission esittämään ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rajanylisissä tilanteissa esiintyvien oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistamismekanismista. Kyse on EAYY:itä täydentävästä, alhaalta ylöspäin suuntautuvaa toimintaa palvelevasta oikeudellisesta välineestä, joka on omiaan edistämään tehokkaasti rajatylittävän yhteistyön hankkeita, sillä sen turvin paikallis- ja alueviranomaiset voisivat soveltaa yhden jäsenvaltion säännöstöjä ennalta määritetyllä toisen, vieressä sijaitsevan jäsenvaltion alueella tietyn hankkeen puitteissa ja tietyn aikaa. Asetus tarjoaa edellytykset huomattavasti nykyistä tehokkaammalle rajatylittävälle yhteistyölle, etenkin rajatylittäville investoinneille, ja vähentää lisäksi hallinnollisia ja taloudellisia rasitteita. |
| --- | --- |

40.

| 41. | toteaa, että on kiinnitettävä asianmukaista huomiota EU:n säädösten johdonmukaisuuteen. Euroopan alueellisen yhteistyön yhteydessä epäjohdonmukaisuudet johtavat ongelmiin, tarpeettomiin viivästyksiin ja eräissä tapauksissa hankkeiden täydelliseen hylkäämiseen. Koordinointia komission pääosastojen välillä on parannettava, kun lainsäädäntöä muutetaan tai laaditaan. |
| --- | --- |

41.

| 42. | toteaa, että ETC-ohjelmiin ei pitäisi soveltaa valtiontukisääntöjä, koska ETC-hankkeiden rajatylittävän ja unionin kannalta yleishyödyllisen luonteen johdosta nämä ohjelmat auttavat rakentamaan sisämarkkinoita eivätkä vääristä niitä. AK ymmärtää komission pitävän täyttä vapauttamista mahdottomana, koska se edellyttäisi perussopimusten muuttamista. Komitea korostaa kuitenkin, että yksinkertaistamistoimia tarvitaan välittömästi, ja kehottaa komissiota pohtimaan uudelleen tulevaa suhtautumistaan valtiontukiin. |
| --- | --- |

42.

| 43. | toteaa, että Euroopan alueellinen yhteistyö kuuluu EU:n koheesiopolitiikan oikeudelliseen kehykseen. ETC-ohjelmilla on kuitenkin lisäksi kansainvälinen ulottuvuus, ja ne saattavat olla tämän takia tavanomaista monisyisempiä. ETC-ohjelmat ovat usein myös pienimuotoisempia, mikä tarkoittaa, että taloudelliseen tukeen suhteutettuna hallintotaakka on niissä suurempi kuin tavallisissa koheesiopoliittisissa ohjelmissa. Myös rahoitustarpeet ja hankelajit ovat erilaisia kuin tavallisissa ohjelmissa. Koheesiopolitiikan yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa ja nykyisessä ETC-asetuksessa ei kuitenkaan oteta riittävästi huomioon Euroopan alueellisen yhteistyön erityispiirteitä. |
| --- | --- |

43.

| 44. | edellyttää, että ETC-ohjelmien alueelliset erityispiirteet otetaan paremmin huomioon tulevalla ohjelmakaudella etenkin syrjäisimpien alueiden kohdalla niiden erityisolosuhteiden takia. AK kehottaakin komissiota ottamaan uutta ohjelmakautta koskevissa säädösehdotuksissa huomioon tämän lausunnon loppuosassa esitetyt komitean ehdotukset. |
| --- | --- |

44.

Rajatylittävää vuorovaikutusta koskevien tietojen kerääminen päätöksentekoa varten

| 45. | korostaa, että rajatylittävän toiminnan esteiden poistaminen edellyttää, että käytettävissä on asiaan liittyvää aluetason tietoa ja dataa. Rajatylittävää yhteistyötä varten ei valitettavasti ole saatavilla riittävästi dataa, ja yhteistyö kärsii myös olemassa olevien tietoaineistojen vertailukelpoisuuteen liittyvistä ongelmista, jotka johtuvat tiedonkeruumenetelmien ja sovellettavien lainsäädäntöjen eroista. |
| --- | --- |

45.

| 46. | on tyytyväinen toimiin, joiden avulla on tarkoitus tehostaa tilastokeskusten välistä yhteistyötä, ja odottaa kiinnostuneena tuloksia ESPON-verkoston tulevasta tutkimuksesta, joka koskee alueellisten indikaattoreiden kehittämismenetelmien testaamista. Tiedon saatavuus on vielä suurempi huolenaihe EU:n ulkopuolisten maiden kanssa tehtävässä rajatylittävässä yhteistyössä. Komission pitäisi huolehtia siitä, että yhtenäistämistoimet kattavat myös EU:n ulkopuoliset maat. |
| --- | --- |

46.

| 47. | pitää valitettavana, että ETC:n hyödyt ja tulokset jäävät usein piiloon, koska koheesiopolitiikkaan liittyvät ja muut arviointijärjestelmät ovat liian suppeita ja niissä kiinnitetään huomiota pääasiassa taloudellisiin mittareihin ja lyhyen aikavälin vaikutuksiin. ETC:n hyötyjä on kuitenkin äärimmäisen vaikea arvioida määrällisesti, ja ne ovat usein ”pehmeitä” ja välillisiä ja tulevat esille pitkällä aikavälillä. Niihin lukeutuvat luottamuksen vahvistuminen, pysyvät yhteistyörakenteet, parempi elämänlaatu sekä käytännön järjestelyjen yksinkertaistuminen ja kansalaisille avautuvat uudet mahdollisuudet. AK kehottaakin päätöksentekijöitä, erityisesti varainhoidosta ja talousarviosta vastaavia viranomaisia, tutustumaan ETC-hankkeiden laadullisiin kuvauksiin käsityksen saamiseksi niiden todellisista hyödyistä. |
| --- | --- |

47.

Ehdotuksia ja suosituksia Euroopan alueellisen yhteistyön (etc) ohjelmien yksinkertaistamiseksi

| 48. | on huolissaan siitä mahdollisuudesta, että tietyt potentiaaliset tuensaajat, esimerkiksi pienimuotoisten hankkeiden toteuttajat ja pienet yhdistykset ja kansalaisjärjestöt, jättävät nykyjärjestelmän monimutkaisuuden takia tuen hakematta, vaikka niillä on erinomaisia hanke-ehdotuksia. |
| --- | --- |

48.

| 49. | kannattaa vuoden 2020 jälkeistä Interreg-aloitetta käsittelevässä pohdinta-asiakirjassa (5) esitettyjä, Interact-ohjelman puitteissa laadittuja yksinkertaistamistoimenpiteitä ja pitää seuraavia toimenpiteitä erityisen merkittävinä ETC-ohjelmien täytäntöönpanon ja niiden piiriin pääsyn yksinkertaistamiseksi ja tehostamiseksi: |
| --- | --- |

49.

| 50. | Viranomaisten nimeämistä ei enää pitäisi edellyttää, tai se olisi rajattava ainoastaan toimenpideohjelmien täytäntöönpanosta vastaavien viranomaisten tehtävien kuvailuun. Nykyinen nimeämismenettely on johtanut viivästyksiin ja ollut hallinnollisesti raskasta, koska tarkastajat ovat vaatineet komission laatimia tarkistuslistoja läpi käydessään suuria määriä erilaisia asiakirjoja ja todisteita. Tämä on aiheuttanut hallinnollista rasitusta parantamatta kuitenkaan ohjelmien täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Tarkastuksissa olisi painotettava ennaltaehkäisyä ja yhteistyötä. Käytännössä niiden yhteydessä olisi virheiden lisäksi tuotava esille, missä kohdin sääntely tai menettelyt ovat tarpeettomia, sekä ehdotettava tarkoituksenmukaisia ratkaisuja lisäbyrokratian välttämiseksi. Tällainen lähestymistapa auttaisi myös tehostamaan yhden tarkastuksen periaatteen soveltamista, jonka on perustuttava hallinnon tarkastuksiin, jotta tuensaajat eivät joutuisi esittämään todisteita useammin kuin kerran. Valvonnassa, seurannassa ja tarkastuksissa olisi keskityttävä enemmän sisältöön ja tuloksiin eikä vain prosesseihin. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Yhteisiä säännöksiä koskevasta asetuksesta juontuvat vaatimukset tilastollisten ja ei-tilastollisten otantamenetelmien käytöstä tarkastusten yhteydessä ovat ongelmallisia ETC-ohjelmien kohdalla, koska tällaiset ohjelmat ovat luonteeltaan rajatylittäviä ja saatavat rahalliset tuet pieniä. Kattavuusvaatimuksia (5 prosenttia toimista, 10 prosenttia menoista) olisi höllennettävä, tai asia olisi jätettävä kokonaan tarkastusviranomaisten ammatilliseen harkintaan ohjelman erityispiirteet huomioon ottaen. Virheitä ei tulisi yleistää koskemaan koko yhteistyöohjelmaa, jos ne koskevat vain yhtä hankekumppania. Virhetason olennaisuusraja pitäisi nostaa 5 prosenttiin, jotta kannustettaisiin kokeilemaan ja jotta ensimmäistä kertaa hankkeita toteuttavat tahot, joilla erehtymisen todennäköisyys on suurempi, voivat hakea tukea. |
| --- | --- |

52.

| 53. | ETC-ohjelmien täytäntöönpanon hankalimpia alueita ovat tukikelpoisuussäännöt ja erityisesti henkilöstökustannukset. Jotta täytäntöönpanosta tulisi oikeasti yksinkertaisempaa, päätöksentekijöiden on mahdollistettava luopuminen tosiasiallisten kustannusten korvaamisesta ja siirtyminen sellaiseen käytäntöön, että korvausta maksetaan syntyneiden tulosten ja, sikäli kuin mahdollista, tavoitteiden saavuttamisen perusteella. Hallintoviranomaisia ei saisi vaatia varmistamaan tai määrittämään tuensaajien henkilöstökustannuksia. Ensimmäinen askel olisi yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen käytön ja heti käyttöön otettavissa olevien vaihtoehtojen lisääminen ja erityisten määrärajojen korottaminen. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Vuositilinpäätöstä koskevaa käytäntöä pitäisi tarkistaa ja siitä pitäisi tehdä huomattavasti yksinkertaisempi, jotta viranomaisille ja tuensaajille aiheutuva taakka ei olisi kohtuuton eikä korvausten maksaminen kärsisi menettelyn takia. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Suhteellisuusperiaatteen soveltamista pitäisi tehostaa, ja periaatteen soveltamisala pitäisi määritellä tarkasti asetuksessa, jotta muuta ohjeistusta ei tarvita. Voimassa olevassa lainsäädännössä käytetään valitettavasti sanaa ”oikeasuhteinen” usein varsin väljästi, määrittämättä sen merkitystä täytäntöönpanon kannalta. Tämä johtaa oikeudelliseen epävarmuuteen ja lisäohjeistuksen tarpeeseen ja lisää siten hallinnollista taakkaa. |
| --- | --- |

55.

| 56. | ETC-ohjelmiin ei pitäisi soveltaa temaattisen keskittämisen vaatimuksia. Keskustelun käyminen investointikohteista olisi jätettävä kutakin ETC-ohjelmaa koskeviin neuvotteluihin, koska EU:n raja-alueiden ja valtiorajat ylittävien alueiden tarpeet vaihtelevat suuresti. Sellaiset rajatylittävät alueet, jotka ovat tehneet yhteistyötä jo pitkään, saattavat olla valmiita keskittymään siinä talouskasvun ja innovoinnin edistämiseen, mutta useimmat alueet tarvitsevat kuitenkin edelleen aloitteita, joiden avulla rakennetaan rajatylittävän yhteistyön kannalta perustavan tärkeää keskinäistä luottamusta. Tällaisia aloitteita ovat esimerkiksi kulttuuri- ja urheilutapahtumat ja ylipäätään kaikki suoraan kansalaisille suunnatut hankkeet. Investointialojen pitäisi kuitenkin olla sopusoinnussa makro- ja merialuestrategioiden temaattisten painopistealojen kanssa, mikäli nämä kattavat yhden tai useamman rajatylittävän tai kansainvälisen yhteistyöohjelman. Valtiorajat ylittävä yhteistyö edellyttää toisistaan poikkeavien alueellisten haasteiden vuoksi niin ikään suurempaa liikkumavaraa kehityspoliittisten painopisteiden ja strategioiden määrittelyssä. |
| --- | --- |

56.

| 57. | ETC-asetuksen 20 artiklasta, joka käsittelee ohjelma-alueen EU:ssa sijaitsevan osan ulkopuolella toteutettavia toimenpiteitä, on tehtävä täytäntöönpanon kannalta yksinkertaisempi. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Jotta edistettäisiin alueellisten ja tarvittaessa useita alueita kattavien ohjelmien sekä rajatylittävien, kansainvälisten ja eurooppalaisten yhteistyöohjelmien lähentymistä, ERI-rahastoja koskevan yleisasetuksen 70 artiklan 2 kohtaa voitaisiin muuttaa siten, että alueellisiin ohjelmiin myönnetyistä EAKR:n varoista velvoitetaan osoittamaan tietty vähimmäisosuus (joka pitää vielä määrittää) eurooppalaisiin yhteistyötoimiin, jotka hyödyttävät kohteena alun perin ollutta aluetta. Tällainen säännös kasvattaisi tulevaisuudessa entisestään koheesiopolitiikan lisäarvoa ja veisi Euroopassa toteutettavaa yhteistyötä merkittävästi eteenpäin. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Unionin keskitetysti hallinnoimien EU-tason rahastojen sekä eri ETC-ohjelmien täytäntöönpanosääntöjä olisi yhdenmukaistettava, koska täytäntöönpanosta vastaavat viranomaiset ja tuensaajat ovat usein mukana useammassa kuin yhdessä ohjelmassa ja koska ERI-rahastojen huomattavasti monimutkaisemmat säännöt ovat vaikeaselkoisia ja laimentavat intoa hyödyntää kyseisiä rahastoja. Kaikissa ERI-rahastoissa ja keskitetysti hallinnoiduissa rahastoissa olisi näin ollen sovellettava samoja sääntöjä. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Yhteisölähtöiseen paikalliseen kehittämiseen (community-led local development, CLLD) on sisällytettävä erityisjärjestelyjä, joiden turvin sitä voidaan hyödyntää rajojen yli. Laajemmin katsoen on kannustettava hyödyntämään rajatylittävässä yhteistyössä yhdennetyn aluekehityksen välineitä, kuten CLLD-välinettä mutta myös yhdennettyjä alueellisia investointeja (ITI). |
| --- | --- |

60.

Bryssel 4. heinäkuuta 2018.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Makroaluestrategioiden täytäntöönpano, esittelijä Raffaele Cattaneo (IT, EPP), COTER-VI/029.

1

(2)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1226&langId=fi

2

(3)  Ihmisten väliset ja pienimuotoiset hankkeet rajat ylittävän yhteistyön ohjelmissa, esittelijä Pavel Branda (CZ, ECR), COTER-VI-023.

3

(4)  Raja-alueiden puuttuvat liikenneyhteydet, esittelijä Michiel Scheffer (NL, ALDE), COTER-VI-016.

4

(5)  http://interact-eu.net/#o=news/interreg-post-2020-reflection-paper

5

---

| 25.10.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 387/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 387/21

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Paikalliset ja alueelliset kannustimet terveellisten ja kestäväpohjaisten ruokavalioiden edistämiseksi”

(2018/C 387/05)

| Esittelijä: | Nikolaos CHIOTAKIS (EL, EPP), Kifisián kunnanvaltuuston jäsen |
| --- | --- |

Esittelijä:

Nikolaos CHIOTAKIS (EL, EPP), Kifisián kunnanvaltuuston jäsen

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

| 1. | korostaa, että terveellisiä ja aktiivisia elämäntapoja on tärkeää edistää EU-tasolla kansallisten toimintapolitiikkojen täydentämiseksi ja globaalin kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030:n täytäntöön panemiseksi. Paikallis- ja alueviranomaisten tulee hyväksyä ja toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä – tarvittaessa yhteisten eurooppalaisten ohjelmien tuella –, joissa otetaan johdonmukaisesti huomioon väestön tarpeet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että EU:lla on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 168 ja 169 artiklan nojalla keskeinen rooli kansanterveyden ja kuluttajansuojan alalla terveellisten ja kestäväpohjaisten elintarvikevalintojen edistämiseen liittyvien kansallisten politiikkojen tukemisessa ja koordinoinnissa sekä puuttumisessa epäterveisiin kaupan käytäntöihin, joihin kuuluu esimerkiksi paikkansapitämättömän tiedon jakaminen kuluttajille. Nämä päämäärät on myös vahvistettu Agenda 2030:n tavoitteessa 2. |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että terveysongelmat, jotka ovat yhteydessä epäterveellisiin ruokailutottumuksiin ja liian vähäiseen liikuntaan, ovat laajamittainen ongelma ja tulevat yhteiskunnalle kalliiksi. On kustannustehokkaampaa edistää Välimeren ruokavalion kaltaisia terveellisiä ja kestäväpohjaisia ruokavalioita kuin hoitaa sairauksia. Komitea pitää erityisen tärkeänä kannustimien luomista terveellisten ja samalla kestäväpohjaisten valintojen edistämiseksi WHO:n suositusten (1) mukaisesti, sillä uusimpien tietojen mukaan viime vuosikymmeninä on alettu kuluttaa yhä enemmän paljon kaloreita ja tyydyttyneitä rasvoja sisältäviä elintarvikkeita sekä jalostettuja elintarvikkeita, joissa puolestaan on paljon sokeria, transrasvoja ja suolaa (2). |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa, että terveyserot eri väestöryhmien välillä ovat kasvussa. Lihavuuden kaltaiset terveysongelmat ovat yleisempiä henkilöillä, joiden koulutustaso on alhainen. Terveysongelmia voidaan kuitenkin ehkäistä, ja sosioekonominen ulottuvuus on tärkeä kehitettäessä toimenpiteitä eri ryhmien tarpeiden ja olosuhteiden pohjalta. Järjestelmälliset ja pitkän aikavälin toimenpiteet, joita useat sidosryhmät toteuttavat yhdessä ja koordinoidusti, luovat edellytykset koko väestön kannalta terveellisille ja kestäväpohjaisille ruokavalioille. |
| --- | --- |

4.

| 5. | katsoo, että on tarpeen käyttää julkishallinnon välineitä terveellisten ruokailutottumusten edistämiseksi. Julkisen hallinnon ohjausvälineet on nähtävä laajassa merkityksessä – kyse voi olla veroista, tuista ja lainsäädännöstä mutta myös alueidenkäytön suunnittelusta ja infrastruktuurista sekä tuotemerkinnöistä ja uudelleenmuokkauksesta. |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa, että kestäväpohjaisen kulutuksen ja tuotannon tavoite on kiinteä ja erottamaton osa Agenda 2030 -toimintaohjelmaan liittyviä toimia, joissa pyritään tasapainoon kaikkien ihmisten terveyden ja hyvinvoinnin ja toisaalta kestävän kehityksen kolmen ulottuvuuden – taloudellisesti, sosiaalisesti ja ympäristön kannalta kestävä kehitys – välillä. |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että erityistä huomiota tulee kiinnittää elintarvikkeiden ja ateriapalvelujen laatuun kaikissa vaiheissa tuotannosta kulutukseen (esimerkiksi maataloustuotanto, kalatalous, karjankasvatus, jalostusteollisuus, kauppa ja loppukäyttäjille eli kuluttajille suunnattu tuotteiden markkinointipolitiikka). Samalla tulee tukea kestäväpohjaisia tuotantotapoja ja terveellisiä kulutustottumuksia täysin Agenda 2030:n tavoitteen 12 ”Varmistaa kulutus- ja tuotantotapojen kestävyys” mukaisesti. |
| --- | --- |

7.

| 8. | toteaa, että paikallis- ja alueviranomaiset luovat yhteyden kaikkien sidosryhmien (valtakunnalliset, alueelliset ja paikalliset tuottajat, vähittäismyyjät, kuluttajat, yritykset ja oppilaitokset eli koulut, korkeakoulut jne.) välille ja ovat myös lähimpänä kansalaisia, jotka usein kysyvät viranomaisilta tietoa oikeuksistaan kuluttajina. |
| --- | --- |

8.

| 9. | panee merkille, että neuvosto on toistuvasti kehottanut komissiota ryhtymään toimiin terveyden, liikunnan ja ravitsemuksen alalla. |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa komissiota Agenda 2030:n tavoitteen 2 mukaisesti ehdottamaan aluetasolla ruokahävikin vähentämiseksi sovellettuihin käytäntöihin perustuvia sääntöjä ottaen huomioon, että suuri osa Euroopassa tuotetuista elintarvikkeista jää käyttämättä. Samalla tulee korostaa sellaisten tutkimusohjelmien tärkeyttä, joissa arvioidaan elintarvikepolitiikkaa julkaisemalla asiaa käsitteleviä selvityksiä (3). |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että paikallinen elintarviketuotanto voi edistää alueen taloudellista ja sosiaalista kehitystä ja estää maaseudun väestökadon sekä kaupunkikeskuksiin kohdistuvan liiallisen väestöpaineen. Paikallis- ja alueviranomaisilla voi olla merkittävä rooli kestävän kehityksen tukemisessa, jos ne suosivat lyhyitä toimitusketjuja, suunnittelevat tehokkaita ruokahävikin ennaltaehkäisyohjelmia, toteuttavat kohdennettuja valistuskampanjoita tietoisuuden lisäämiseksi ja ottavat myös suuret myymäläketjut mukaan toimiin. |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia koordinoimaan terveellisten ja kestäväpohjaisten ruokavalioiden edistämiseksi toteutettavia paikallisia ja alueellisia toimenpiteitä laatimalla tuloksellisia toimintaohjelmia ravitsemuksen ja liikunnan alalla yhteistyössä asiaankuuluvalla tasolla toimivien hallintotahojen sekä sidosryhmien kanssa. |
| --- | --- |

12.

| 13. | katsoo, että strategiat voivat olla tehokkaita vain, jos niitä tuetaan paikallisilla toimenpiteillä ja aloitteilla, ja katsoo siksi, että alue- ja paikalliselinten osallistuminen EU-toimintaan on suotavaa, sillä ne ovat lähimpänä EU:n kansalaisia. |
| --- | --- |

13.

Ravitsemusvalistus lapsille sekä päiväkoti- ja kouluruoka

| 14. | kehottaa kiireellisesti edistämään paikallista koulutusta ja osaamisen kehittämistä, jotka on suunnattu lasten parissa työskenteleville (lastentarhanopettajille, opettajille, kouluruoan valvojille, lastenlääkäreille ja myös elimille, joilla on merkittävä rooli lasten ravitsemusvalistuksessa), jotta voidaan edistää terveellisiä ruokailutottumuksia siitä lähtien, kun lapsi alkaa saada täydentävää ravintoa, ja antaa näin panos Agenda 2030:n tavoitteiden 4.7 ja 12.8 saavuttamiseen. Samanaikaisesti tulee mahdollistaa kouluympäristön ja hankintamenettelyjen muokkaaminen terveyttä edistäviksi. |
| --- | --- |

14.

| 15. | katsoo, että on välttämätöntä ottaa käyttöön kouluille tarkoitettuja ravitsemusvalistusohjelmia kaikilla kouluasteilla ja erityisesti esikoulu- ja alakoulutasolla, jolloin luodaan pohja ruokailutottumuksille. Ohjelmiin ehdotetaan sisällytettäväksi teoriatunteja, koulutustyöpajoja ja opintoretkiä eri aihepiireihin liittyen (esimerkiksi ruoanlaittoon ja elintarvikkeiden käsittelyyn keskittyviä työpajoja sekä vierailuja laitoksiin, jossa elintarvikkeita tuotetaan, jalostetaan ja pakataan). Ohjelmien tavoitteena on terveellisten ruokailutottumusten edistäminen ja samanaikaisesti uuden sukupolven ohjaaminen käyttämään jalostamattomia, tuoreita, paikallisia ja sesongin mukaisia kasvipohjaisia tuotteita, jolloin elintarvikevalinnat ovat kestäväpohjaisempia. |
| --- | --- |

15.

| 16. | pitää ratkaisevan tärkeänä, että päiväkodeissa ja kouluissa on tarjolla (kouluateriat, itsepalveluateriat, kouluruokalat, kahvilat ja myyntiautomaatit) laatuvaatimusten mukaisiksi todettuja korkealaatuisia tuotteita eli terveellisiä, ravitsevia vaihtoehtoja. |
| --- | --- |

16.

| 17. | toteaa, että paikallis- ja alueviranomaiset, jotka suoraan valvovat oppilaitoksia, pystyvät vaikuttamaan niissä vallitseviin ravitsemuskäytänteisiin ja siten parantamaan EU:n nuorimpien kansalaisten terveydentilaa. |
| --- | --- |

17.

| 18. | suhtautuu myönteisesti koulujen terveelliseen ruokaan liittyviä julkisia hankintoja käsittelevän teknisen raportin (Public Procurement of Food for Health) julkaisemiseen ja kehottaa komissiota käännättämään sen EU:n muille virallisille kielille, jotta kaikki ruokaa ja ruokapalveluja kouluihin hankkivat paikallis- ja alueviranomaiset käyttävät tätä tausta-asiakirjaa apuna elintarvikealan julkisiin hankintoihin sovellettavien sääntöjen noudattamisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

18.

| 19. | on tyytyväinen komission toteuttamiin, lapsiin kohdistuviin toimiin eli maitotuotteiden, hedelmien ja vihannesten tarjoamiseen päiväkodeissa ja kouluissa EU:n tuella. |
| --- | --- |

19.

| 20. | toteaa, että EU:n eri jäsenvaltioiden asianomaisten viranomaisten pitäisi tunnustaa ruoka ja terveelliset ja kestäväpohjaiset ruokavaliot osaksi koulutustehtävää ja käsitellä niitä sellaisina. |
| --- | --- |

20.

| 21. | kannattaa audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin tarkistamista paljon rasvaa, suolaa tai sokeria sisältävien ruokien ja virkistysjuomien lapset ja nuoret tavoittavan – eikä pelkästään lasten- ja nuortenohjelmien yhteydessä tapahtuvan – markkinoinnin ja mainonnan sääntöjen tiukentamiseksi, jotta voidaan vähentää tulevien aikuisten altistumista tällaiselle markkinoinnille WHO:n esittämän vetoomuksen (4) mukaisesti. |
| --- | --- |

21.

Aikuisvalistus ja -koulutus

| 22. | pitää tärkeänä, että Agenda 2030:n tavoitteen 12.8 saavuttamiseksi toteutetaan säännöllisesti julkisia tiedotuskampanjoita kestäväpohjaisesti tuotettujen tuoreiden hedelmien ja vihannesten kulutuksen ja toisaalta paljon tyydyttyneitä rasvoja, transrasvoja, suolaa ja sokeria sisältävien elintarvikkeiden – etenkin tällaisten jalosteiden – vähentämisen myönteisistä terveysvaikutuksista. Tällaisilla kampanjoilla edistetään terveellistä ruokavaliota ja ennaltaehkäistään sairauksia, ja ne auttavat osaltaan parantamaan kansanterveyttä. Lisäksi komitea kehottaa Euroopan komissiota esittämään tähän liittyen lainsäädäntöehdotuksen, jossa säädetään rasvan, tyydyttyneiden rasvojen, sokerin ja suolan määrän osoittavan ”liikennevalojärjestelmän” tai muun värimerkintäjärjestelmän pakollisesta käyttöönotosta, ja paikallis- ja alueviranomaisia jakamaan tämän jälkeen yleisölle tietoa, jotta kuluttajat tietävät miten hyödyntää kyseisiä elintarvikemerkintöjä. |
| --- | --- |

22.

| 23. | toteaa, että työympäristö soveltuu oivallisesti terveellisten ja kestäväpohjaisten ruokavalioiden edistämiseen, joten on äärimmäisen tärkeää, että työympäristössä (ravintola-ateriat, ruokalat, kahvilat ja myyntiautomaatit) on tarjolla vain korkealuokkaisia ja ravintoarvoltaan erinomaisia tuotteita, jotta voidaan varmistaa, että työntekijöille tarjotaan terveellisempiä ja ravitsevampia vaihtoehtoja. Tästä tulee huolehtia ainakin paikallis- ja aluetason julkishallinnon työpaikoilla mutta mahdollisuuksien mukaan kaikissa julkisen ja yksityisen yrityssektorin toimipaikoissa. |
| --- | --- |

23.

| 24. | pitää erittäin tärkeänä, että kuluttajia suojellaan harhaanjohtavalta mainonnalta. Paikallis- ja alueviranomaisten pitäisi tässä tarkoituksessa järjestää tiedotuskampanjoita elintarvikkeiden merkinnöistä ja ruokavalio- ja ravitsemusväitteistä. Niissä kuluttajia opetettaisiin tekemään kestäväpohjaisempia valintoja edistämällä terveellisiä ruokavalioita, jollainen on esimerkiksi Välimeren ruokavalio. |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa neuvostoa, Euroopan parlamenttia ja Euroopan komissiota hyödyntämään audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin tarkistamisesta tarjoutuvan tilaisuuden ja tiukentamaan markkinoinnin ja mainonnan sääntöjä, kun kyse on paljon rasvaa, suolaa tai sokeria sisältävistä ruoista ja alkoholijuomista. Lisäksi komitea korostaa kiireellistä tarvetta käsitellä verkkofoorumeilla ja digitaalisissa tiedotusvälineissä tapahtuvaan markkinointiin ja mainontaan liittyviä uusia haasteita, sillä viestien tarkkaileminen näillä alustoilla on vaikeampaa. |
| --- | --- |

25.

Aloitteet paikallisviranomaisten valmiuksien kehittämiseksi

| 26. | katsoo, että yhteistyö WHO:n kanssa on välttämätöntä, jotta voidaan varmistaa, että seurantajärjestelmä ravitsemusasioissa on ajantasainen. Tämä on tärkeää seuraavan terveysalan toimintaohjelman hyväksymistä ajatellen. |
| --- | --- |

26.

| 27. | toteaa, että osa tukea saavista toimenpiteistä, jollainen on esimerkiksi vaihtoehtoisten proteiinilähteiden määrittäminen (5), voi olla tehokkaita ruokatottumusten muokkaamisessa, mutta niiden kustannustehokkuutta ja pitkän aikavälin muutosvaikutusta kuluttajien tekemiin valintoihin on vielä tutkittava tarkemmin. |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa Euroopan komissiota antamaan vuoden 2018 loppuun mennessä innovatiivisten elintarvikemerkintäjärjestelmien vaikutuksista kertomuksen, jossa tarkastellaan esimerkkejä käytössä olevista elintarvikkeiden merkintäjärjestelmistä. |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa Euroopan komissiota antamaan käytössä olevien elintarvikemerkintäjärjestelmien tarkastelun perusteella ehdotuksen pakollisesta yhteisestä eurooppalaisesta värimerkintäjärjestelmästä, jossa värejä käytettäisiin 100 gramman yksikköä kohden elintarvikepakkausten etupuolella antamassa kuluttajille selkeää tietoa sokeri-, suola- ja rasvapitoisuudesta kaikkialla EU:ssa ja joka näin kannustaisi terveellisempiin ruokailutottumuksiin. AK ehdottaa, että ravitsemukselliset merkinnät asetetaan saataville myös verkkoon nykyaikaisten teknisten vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa ottamaan käyttöön erityiset ehdot tuotteille, joihin on merkitty ravitsemus- ja terveysväitteitä sokeri-, suola- ja rasvapitoisuudesta. Ehtojen tulisi täyttyä, jotta tuotteessa voitaisiin esittää tällaisia väitteitä. |
| --- | --- |

30.

| 31. | pitää tärkeänä tarkkojen, merkittävien ja tehokkaiden tavoitteiden asettamista sokerin, transrasvojen ja suolan vähentämiseksi monissa elintarvikeluokissa ja juomissa sekä kansallisten strategioiden laatimista näihin tavoitteisiin pääsemiseksi. |
| --- | --- |

31.

| 32. | painottaa, että paikallisviranomaisten on asetettava etusijalle se, että ne näyttävät esimerkkiä tehdessään julkisia elintarvikehankintoja kaikille julkisille elimille (mm. sairaaloille, hoitokodeille, vanhainkodeille, lastentarhoille, kouluille, vankiloille ja niiden ruokaloille), myymällä ja tarjoamalla terveellistä, paikallista, sesongin mukaista ruokaa, joka noudattaa kestävyysvaatimuksia, ja antavat panoksensa Agenda 2030:n tavoitteen 12.7 – kestävät julkiset hankintakäytännöt – saavuttamiseen. Komitea suosittaa tämän vuoksi paikallisten tuottajien asettamista julkisissa hankintamenettelyissä etusijalle terveellisten ruokavalioiden edistämiseksi ja paikallistalouden kehittämiseksi. |
| --- | --- |

32.

| 33. | korostaa tarvetta laatia suuntaviivoja, joissa käsitellään esimerkkejä tietyissä maissa toimiviksi osoittautuneista terveellisempien ruokailutottumusten edistämisstrategioista. Ilmaisen juomaveden saatavuudessa on päästävä eteenpäin. Esimerkiksi Andalusiassa työstetään parhaillaan lainsäädäntöä, johon sisältyy tähän seikkaan liittyvä toimenpide: Oppilaitoksissa ja lapsille tarkoitetuissa julkisissa vapaa-ajanviettopaikoissa, joissa on pakattujen elintarvikkeiden ja juomien myyntiautomaatteja, näiden automaattien asennuksesta ja ylläpidosta vastaavien yritysten on asennettava ja pidettävä toimintakunnossa juomavesilähde, jonka käyttö on maksutonta ja joka joko integroidaan myyntiautomaattiin tai sijoitetaan korkeintaan kahden metrin päähän automaatista. Lisäksi voidaan mainita esimerkki Kreikasta, missä on asetettu enimmäishintoja tiettyjen perushyödykkeiden, kuten veden ja eräiden muiden tärkeiden elintarvikkeiden, tarjoamiseksi muille kuin pöytiintarjoiluasiakkaille kilpailukykyiseen hintaan – esimerkiksi puoli litraa pullovettä voi maksaa enintään 50 senttiä – verrattuna muihin juomiin ja elintarvikkeisiin tietyissä sellaisissa myyntipisteissä (ruokalat, välipalakioskit, baarit, ravintolat ja muut elintarvikkeita ja juomia tarjoilevat laitokset, myyntiautomaatit jne.), joissa kilpailua ei voida toteuttaa (esim. lentoasemat, urheilukeskukset, matkustajalaivat, sairaalat, oppilaitokset, rautatieasemat, museot, virkistysalueet jne.). |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa komissiota vahvistamaan erityiset ravintosisältöprofiilit ja elintarvikkeita tai tiettyjä elintarvikeryhmiä koskevien ravitsemus- ja terveysväitteiden käytön edellytykset, poikkeukset mukaan luettuina. |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa jälleen EU:n toimielimiä varmistamaan, että alkoholituotteissa on pakollista ilmoittaa niiden ainesosat ja ravintosisältö sekä kaloripitoisuus. Alkoholituotteisiin ja energiajuomiin pitäisi myös lisätä varoituksia terveysvaikutuksista. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota, neuvostoa ja Euroopan parlamenttia poistamaan elintarviketietojen antamista kuluttajille koskevan EU:n asetuksen N:o 1169/2011 nojalla alkoholijuomiin sovellettavan poikkeuksen, jotta kuluttajat voivat tehdä tietoon perustuvia valintoja. |
| --- | --- |

35.

| 36. | katsoo, että EU:n toimielinten ja eurooppalaisten ja kansallisten ravitsemus- ja elintarvikealan organisaatioiden sekä kansallisten julkisten laitosten tulisi tehdä yhteistyötä, jotta voidaan tehostaa yksityisiä aloitteita terveellisten ja kestäväpohjaisten ruokavalioiden edistämiseksi. |
| --- | --- |

36.

Tuotantoprosessin aikana

| 37. | katsoo, että terveen ja hedelmällisen maaperän turvaaminen on tärkeää ja keskeinen tekijä elintarvikkeiden turvallisuuden varmistamisessa, ja kannattaa näin ollen luonnonmukaisia maatalouskäytäntöjä sekä orgaanisten lannoitteiden ja maanparannusaineiden käyttöä, jotta edistetään orgaanisen aineen pitoisuutta maaperässä sekä parannetaan sen rakennetta ja vedensuodatuskykyä. |
| --- | --- |

37.

| 38. | toistaa, että paikallistason toimijoiden tulee tukea nuoria maataloustuottajia, jotta maatalouden kehittäminen olisi kannattavaa ja voidaan turvata maaseudun säilyminen elinvoimaisena, ja että näiden toimijoiden pitää ottaa käyttöön muun muassa yhteisön tukemien maatalousjärjestelmien kaltaisia ohjelmia. |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa edistämään teknisen ja hallinnollisen osaamisen ja tietämyksen hankkimista sekä innovoinnin levittämistä eri liiketoiminta-aloille, jotta voidaan parantaa tuotannon ja jatkojalostuksen kestäväpohjaista hallinnointia sekä tarjota aitoja tuotteita, joiden toimitusketju on jäljitettävissä. |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa tukemaan terveellisen ruoan tuotannon kehittämistä ja edistämistä asiaankuuluvien EU:n toimintalinjojen puitteissa. |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa tukemaan neuvontapalveluja, joilla pyritään parantamaan yritysten kilpailukykyä kestäväpohjaisen ja laatua painottavan hallinnoinnin avulla. |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa paikallisviranomaisia, koulutuskeskuksia ja jäsenvaltioiden korkeakouluja tekemään yhteistyötä, jotta voidaan lisätä tutkimusta kestäväpohjaisemmista elintarvikevalinnoista kaikissa tuotantovaiheissa ja jotta näin saadaan terveelliseen ruokavalioon kuuluvia ja laadukkaita tuotteita. Erityisen suositeltavaa on hyödyntää tuotantomenetelmiä, joissa käytetään vähemmän kemiallisia lannoitteita, antibiootteja ja torjunta-aineita. |
| --- | --- |

42.

| 43. | korostaa tarvetta kannustaa ja tukea sellaista elintarviketuotantoa, joka kunnioittaa ympäristöä, vähentää pakkaus- ja elintarvikejätettä tavoitteenaan niiden saaminen loppumaan, alentaa hiilidioksidipäästöjä ja tukee kestäväpohjaisia tuotantotapoja. |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa tukemaan maataloustuottajia, jotka toimivat laadukkaiden maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden alalla, sekä toteuttamaan tällaisia tuotteita koskevia tiedotus- ja edistämistoimia yhteistyössä asianomaisten paikallisviranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

44.

| 45. | korostaa tarvetta investoida innovointiin hyödyntämällä ympäristöystävällisiä ja tuotesuuntautuneita teknologioita. |
| --- | --- |

45.

| 46. | ehdottaa, että tutkitaan paikallisia mahdollisuuksia edistää vapaaehtoista sitoutumista terveellisestä ruokavaliosta huolehtimiseen esimerkiksi edistämällä vapaaehtoista osallistumista hyötypuutarhoissa ym. tapahtuvaan elintarviketuotantoon. |
| --- | --- |

46.

| 47. | kehottaa monipuolistamaan maatilojen toimintaa kehittämällä matkailua ja yhteiskunnallista toimintaa, sillä näin voidaan laajentaa paikallisten tuotteiden tarjontaa, vahvistaa lyhyitä toimitusketjuja alueella ja edistää aitojen alueellisten tuotteiden kulutusta. |
| --- | --- |

47.

Elintarvikkeiden jalostusvaiheessa

| 48. | kehottaa elintarviketeollisuutta investoimaan paljon tyydyttyneitä rasvoja, suolaa ja sokeria sisältävien nykyisten elintarvikkeiden uudistamiseen sekä tutkimus- ja kehittämistyöhön innovatiivisen, moderneilla teknologioilla tuotetun, terveellisen ja maukkaan ruoan sekä erityistuotteiden (mm. gluteenittomien ja laktoosittomien tuotteiden) tuottamiseksi kohtuulliseen hintaan ja siten terveellisiin ja kestäväpohjaisiin valintoihin kannustamiseksi. |
| --- | --- |

48.

| 49. | kannustaa yrityksiä Agenda 2030 tavoitteen 12.6 mukaisesti ottamaan käyttöön kestäväpohjaisia käytänteitä ja sisällyttämään kestävää kehitystä koskevia tietoja raportointiinsa. |
| --- | --- |

49.

| 50. | kannattaa säilymistä parantavia tuorepakkauksia ja lyhyitä toimitusketjuja, jotta turvataan paikallisten ja terveellisten tuotteiden markkinointia. |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa investoimaan maataloustuotteiden jalostukseen. Tällaisilla investoinneilla on vähennettävä tuotteeseen kohdistuvia vaikutuksia sekä rationalisoitava pakkausten käyttöä, jotta voidaan vähentää jätteiden syntymistä ja tuhlausta sekä suojella tuotteita. |
| --- | --- |

51.

| 52. | pitää tärkeänä, että laaditaan yhteistyössä kaikkien sidosryhmien kanssa kattava, pakollinen, helposti tunnistettava eurooppalainen elintarvikkeiden merkintäjärjestelmä kaikille tuotteille, mukaan lukien tuotteet, jotka kuuluvat nykyisin lainsäädännön nojalla poikkeusten piiriin, ja että lisätään ravintosisältöä koskevia tietoja, jotta kuluttajat voivat tehdä tietoon perustuvia kulutuspäätöksiä. |
| --- | --- |

52.

| 53. | ehdottaa vuoristoalueiden tuotteille omaa graafista tunnusta, joka kuvaa tuotannon erityispiirteitä, kuten maaperän, ilman ja veden laadukkuutta sekä tuotannon volyymiä. |
| --- | --- |

53.

| 54. | kannattaa vahvasti yhteisen eurooppalaisen järjestelmän käyttöönottoa annoskokojen määrittelemistä varten, jotta voidaan vertailla eri maiden vastaavia tuotteita. |
| --- | --- |

54.

| 55. | kehottaa teollisuutta toteuttamaan yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa toimenpiteitä valtio-, yhteisö- ja paikallistasolla terveellisten ruokavalioiden edistämiseksi osana yritysten yhteiskuntavastuuseen liittyvää sitoumusta. |
| --- | --- |

55.

Paikalliset tuottajat, maatilatorit ja katumyyjät

| 56. | on tyytyväinen paikallisviranomaisten ponnisteluihin tukea vaihtoehtoisia ruokaverkostoja kuten luomutuotemarkkinoita, joissa on tarjolla terveellisiä ja kestäväpohjaisia elintarvikkeita. |
| --- | --- |

56.

| 57. | pitää myönteisinä paikallis- ja alueviranomaisten ponnisteluja sellaisten tutkimusryhmien perustamisen helpottamiseksi, joissa tuottajat ja jalostajat voivat vaihtaa käytännön kokemuksia luomumaataloudesta. Tällaisten tutkimusryhmien toiminta voi täydentää perinteisiä koulutuskeskusten, oppilaitosten ja korkeakoulujen tarjoamia maatalousalan ohjelmia. |
| --- | --- |

57.

| 58. | kannustaa toimiin, joilla tuetaan sellaisten paikallisten peruspalvelujen ja verkostojen käyttöönottoa, joiden avulla vahvistetaan paikallisten tuotteiden markkinoita, maatilamatkailua ja maaseutualueiden säilyttämistä ja uudistamista, jotta voidaan edistää terveellisten ja perinteisten elintarvikkeiden kauppaa. |
| --- | --- |

58.

| 59. | suhtautuu myönteisesti EU- ja valtiotason julkista politiikkaa ja lainsäädäntöaloitteita täydentäviin paikallisten kansalaisjärjestöjen yksityisiin aloitteisiin, jotka ohjaavat kuluttajia tekemään terveellisten elintapojen mukaisia valintoja. |
| --- | --- |

59.

| 60. | kehottaa paikallisia tiedotusvälineitä (televisio, radio, internet, lehdistö ja sosiaalinen media) osallistumaan ruokavalistuskampanjoihin ja noudattamaan epäterveellisten ruokien ja juomien mainontaa koskevia lainsäädännöllisiä rajoituksia WHO:n kehotuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

60.

| 61. | kannattaa elintarvikeverkostojen kehittämistä. Näihin kuuluvat maatilatorit, joissa paikalliset tuottajat tarjoavat terveellisiä, laadukkaita elintarvikkeita suoraan kuluttajille kohtuulliseen hintaan. Lisäksi ne auttavat säilyttämään paikallisyhteisöjen ruokakulttuuria ja suojelemaan luonnon monimuotoisuutta. |
| --- | --- |

61.

| 62. | korostaa, että strateginen suunnittelu ja yhteistyö kaikilla hallinnon tasoilla ja yhdessä asiaankuuluvien toimijoiden kanssa on ratkaisevan tärkeää terveellisten ja kestäväpohjaisten valintojen edistämiseksi. |
| --- | --- |

62.

| 63. | on samaa mieltä yleisesti jaetusta mielipiteestä, jonka mukaan vankka kumppanuus paikallisviranomaisten kanssa on ennakkoedellytys kestävien ratkaisujen löytämiselle. |
| --- | --- |

63.

Bryssel 4. heinäkuuta 2018.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Healthy diet, Fact sheet No 394, päivitetty syyskuussa 2015

1

(2)  http://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/7694616/3-14102016-BP-EN.pdf

2

(3)  https://ec.europa.eu/jrc/sites/jrcsh/files/public-procurement-food-health-technical-report.pdf

3

(4)  http://www.hse.ie/eng/about/Who/healthwellbeing/Our-Priority-Programmes/HEAL/HEAL-docs/tackling-food-marketing-to-children-in-a-digital-world-trans-disciplinary-perspectives-WHO-2016.pdf

4

(5)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/ELI/?eliuri=eli:dec_impl:2014:424:oj

5

---

| 25.10.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 387/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 387/27

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Ehdotukset talous- ja rahaliiton uudistamiseksi” (joulukuu 2017)

(2018/C 387/06)

| Esittelijä: | Christophe ROUILLON (FR, PES), Coulainesin kunnanjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirjat: | Ehdotus neuvoston direktiiviksi jäsenvaltioiden finanssipolitiikan vastuullisuutta ja julkisen talouden keskipitkän aikavälin linjausta vahvistavista säännöksistä
  COM(2017) 824 final
  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle ja Euroopan keskuspankille – Euroopan talous- ja finanssiministeri
  COM(2017) 823 final
  Ehdotus neuvoston asetukseksi Euroopan valuuttarahaston perustamisesta
  COM(2017) 827 final
  Tiedoksi:
  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle ja Euroopan keskuspankille – Lisätoimet Euroopan talous- ja rahaliiton viimeistelemiseksi: etenemissuunnitelma
  COM(2017) 821 final |

Esittelijä:

Christophe ROUILLON (FR, PES), Coulainesin kunnanjohtaja

Viiteasiakirjat:

Ehdotus neuvoston direktiiviksi jäsenvaltioiden finanssipolitiikan vastuullisuutta ja julkisen talouden keskipitkän aikavälin linjausta vahvistavista säännöksistä

COM(2017) 824 final

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle ja Euroopan keskuspankille – Euroopan talous- ja finanssiministeri

COM(2017) 823 final

Ehdotus neuvoston asetukseksi Euroopan valuuttarahaston perustamisesta

COM(2017) 827 final

Tiedoksi:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle ja Euroopan keskuspankille – Lisätoimet Euroopan talous- ja rahaliiton viimeistelemiseksi: etenemissuunnitelma

COM(2017) 821 final

I   MUUTOSEHDOTUKSET

Ehdotus neuvoston direktiiviksi jäsenvaltioiden finanssipolitiikan vastuullisuutta ja julkisen talouden keskipitkän aikavälin linjausta vahvistavista säännöksistä

(COM(2017) 824 final)

Muutosehdotus 1

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Koska joissakin jäsenvaltioissa on
  talous- ja finanssikriisin jäljiltä
  mittava julkinen velka, jäsenvaltiokohtaisten numeeristen finanssipoliittisten sääntöjen kehys, jolla on tarkoitus vahvistaa vastuullisen finanssipolitiikan harjoittamista ja samalla tuloksellisesti edistää SEUT-sopimuksesta johtuvien julkisen talouden velvoitteiden noudattamista, on tärkeä tekijä varmistettaessa julkisten velkojen lähentäminen kohtuullisille tasoille. Tällaisessa kehyksessä olisi erityisesti vahvistettava rakenteellista rahoitusasemaa koskeva keskipitkän aikavälin tavoite, joka sitoo kansallisia talousarvioviranomaisia ja niiden vuotuisia päätöksiä. Julkisen talouden rahoitusasemaa koskevissa keskipitkän aikavälin tavoitteissa voidaan ottaa huomioon erot julkisen velan suhteessa bruttokansantuotteeseen sekä jäsenvaltioiden julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvissa riskeissä ja ankkuroida velan kehitys kohti Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjassa N:o 12 olevassa 1 artiklassa asetettua viitearvoa. | Koska joissakin jäsenvaltioissa on mittava julkinen velka
  ja myös matala julkisten investointien taso
  , jäsenvaltiokohtaisten numeeristen finanssipoliittisten sääntöjen kehys, jolla on tarkoitus vahvistaa vastuullisen finanssipolitiikan harjoittamista ja samalla tuloksellisesti edistää SEUT-sopimuksesta johtuvien julkisen talouden velvoitteiden noudattamista, on tärkeä tekijä varmistettaessa julkisten velkojen lähentäminen kohtuullisille tasoille. Tällaisessa kehyksessä olisi erityisesti vahvistettava
  kansallisen tason avoimella ja demokraattisella menettelyllä
  rakenteellista rahoitusasemaa koskeva keskipitkän aikavälin tavoite, joka sitoo kansallisia talousarvioviranomaisia ja niiden vuotuisia päätöksiä. Julkisen talouden rahoitusasemaa koskevissa keskipitkän aikavälin tavoitteissa voidaan ottaa huomioon erot julkisen velan suhteessa bruttokansantuotteeseen sekä jäsenvaltioiden julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvissa riskeissä ja
  myös mahdolliset jäsenvaltiotason rakenneuudistukset, joilla on eurooppalaista lisäarvoa ja jotka vastaavat unionin tasolla jaettua tai tukena olevaa toimivaltaa ja joilla on todennäköisesti merkittäviä sosioekonomisia vaikutuksia, sekä
  ankkuroida velan kehitys kohti Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjassa N:o 12 olevassa 1 artiklassa asetettua viitearvoa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Koska joissakin jäsenvaltioissa on
  talous- ja finanssikriisin jäljiltä
  mittava julkinen velka, jäsenvaltiokohtaisten numeeristen finanssipoliittisten sääntöjen kehys, jolla on tarkoitus vahvistaa vastuullisen finanssipolitiikan harjoittamista ja samalla tuloksellisesti edistää SEUT-sopimuksesta johtuvien julkisen talouden velvoitteiden noudattamista, on tärkeä tekijä varmistettaessa julkisten velkojen lähentäminen kohtuullisille tasoille. Tällaisessa kehyksessä olisi erityisesti vahvistettava rakenteellista rahoitusasemaa koskeva keskipitkän aikavälin tavoite, joka sitoo kansallisia talousarvioviranomaisia ja niiden vuotuisia päätöksiä. Julkisen talouden rahoitusasemaa koskevissa keskipitkän aikavälin tavoitteissa voidaan ottaa huomioon erot julkisen velan suhteessa bruttokansantuotteeseen sekä jäsenvaltioiden julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvissa riskeissä ja ankkuroida velan kehitys kohti Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjassa N:o 12 olevassa 1 artiklassa asetettua viitearvoa.

Koska joissakin jäsenvaltioissa on mittava julkinen velka
  ja myös matala julkisten investointien taso
  , jäsenvaltiokohtaisten numeeristen finanssipoliittisten sääntöjen kehys, jolla on tarkoitus vahvistaa vastuullisen finanssipolitiikan harjoittamista ja samalla tuloksellisesti edistää SEUT-sopimuksesta johtuvien julkisen talouden velvoitteiden noudattamista, on tärkeä tekijä varmistettaessa julkisten velkojen lähentäminen kohtuullisille tasoille. Tällaisessa kehyksessä olisi erityisesti vahvistettava
  kansallisen tason avoimella ja demokraattisella menettelyllä
  rakenteellista rahoitusasemaa koskeva keskipitkän aikavälin tavoite, joka sitoo kansallisia talousarvioviranomaisia ja niiden vuotuisia päätöksiä. Julkisen talouden rahoitusasemaa koskevissa keskipitkän aikavälin tavoitteissa voidaan ottaa huomioon erot julkisen velan suhteessa bruttokansantuotteeseen sekä jäsenvaltioiden julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvissa riskeissä ja
  myös mahdolliset jäsenvaltiotason rakenneuudistukset, joilla on eurooppalaista lisäarvoa ja jotka vastaavat unionin tasolla jaettua tai tukena olevaa toimivaltaa ja joilla on todennäköisesti merkittäviä sosioekonomisia vaikutuksia, sekä
  ankkuroida velan kehitys kohti Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjassa N:o 12 olevassa 1 artiklassa asetettua viitearvoa.

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 2

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Saavuttaakseen keskipitkän aikavälin tavoitteensa rakenteellisin luvuin ja pysyäkseen siinä jäsenvaltioiden olisi määritettävä johdonmukainen sopeuttamisura, joka perustuu talousarvioviranomaisten hallinnassa oleviin muuttujiin. Finanssipolitiikan kansallinen suunnittelu, jonka taustalla on julkisten menojen kehitysura, jota on mukautettu päätösperäisten tulopuolen toimenpiteiden vaikutuksella, lisää tuloksellisuutta, läpinäkyvyyttä ja vastuuvelvollisuutta, kun seurataan julkisen talouden kehitystä. Jotta suunnitelmat voidaan kytkeä tiukasti julkisen talouden toteutumiin keskipitkällä aikavälillä
  ja varmistaa, että kansallisen tason vastuuntunne finanssipolitiikasta lisääntyy
  , olisi määritettävä jäsenvaltion perustuslaillisen oikeusjärjestyksen mukaisen vaalikauden ajaksi keskipitkän aikavälin kehitysura julkisille menoille,
  joista on vähennetty päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet
  .
  Kehitysura olisi määritettävä heti kun uusi hallitus astuu virkaansa, ja vuotuisissa
  talousarvioissa olisi pysyteltävä tällä kehitysuralla, jotta saadaan aikaan
  määrätietoista
  lähentymistä kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta. | Saavuttaakseen keskipitkän aikavälin tavoitteensa rakenteellisin luvuin ja pysyäkseen siinä jäsenvaltioiden olisi määritettävä johdonmukainen sopeuttamisura, joka perustuu talousarvioviranomaisten hallinnassa oleviin muuttujiin. Finanssipolitiikan kansallinen suunnittelu, jonka taustalla on julkisten menojen kehitysura, jota on mukautettu päätösperäisten tulopuolen toimenpiteiden vaikutuksella, lisää tuloksellisuutta, läpinäkyvyyttä ja vastuuvelvollisuutta, kun seurataan julkisen talouden kehitystä. Jotta suunnitelmat voidaan kytkeä tiukasti julkisen talouden toteutumiin keskipitkällä aikavälillä,
  verotusta koskevia jäsenvaltioiden oikeuksia kunnioittaen ja EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 110 ja 113 artiklan mukaisesti
  olisi määritettävä jäsenvaltion perustuslaillisen oikeusjärjestyksen mukaisen vaalikauden ajaksi keskipitkän aikavälin kehitysura julkisille menoille
  soveltaen avointa ja demokraattista menettelyä, johon kutsutaan mukaan paikallis- ja alueyhteisöt, talouselämän osapuolet sekä työmarkkinaosapuolet kumppanuusperiaatteen ja monitasoisen hallinnon periaatteen mukaisesti ja jolla voidaan varmistaa, että kansallisen tason vastuuntunne finanssipolitiikasta lisääntyy
  .
  Vuotuisissa
  talousarvioissa olisi pysyteltävä tällä kehitysuralla, jotta saadaan aikaan
  vaiheittaista
  lähentymistä kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Saavuttaakseen keskipitkän aikavälin tavoitteensa rakenteellisin luvuin ja pysyäkseen siinä jäsenvaltioiden olisi määritettävä johdonmukainen sopeuttamisura, joka perustuu talousarvioviranomaisten hallinnassa oleviin muuttujiin. Finanssipolitiikan kansallinen suunnittelu, jonka taustalla on julkisten menojen kehitysura, jota on mukautettu päätösperäisten tulopuolen toimenpiteiden vaikutuksella, lisää tuloksellisuutta, läpinäkyvyyttä ja vastuuvelvollisuutta, kun seurataan julkisen talouden kehitystä. Jotta suunnitelmat voidaan kytkeä tiukasti julkisen talouden toteutumiin keskipitkällä aikavälillä
  ja varmistaa, että kansallisen tason vastuuntunne finanssipolitiikasta lisääntyy
  , olisi määritettävä jäsenvaltion perustuslaillisen oikeusjärjestyksen mukaisen vaalikauden ajaksi keskipitkän aikavälin kehitysura julkisille menoille,
  joista on vähennetty päätösperäiset tulopuolen toimenpiteet
  .
  Kehitysura olisi määritettävä heti kun uusi hallitus astuu virkaansa, ja vuotuisissa
  talousarvioissa olisi pysyteltävä tällä kehitysuralla, jotta saadaan aikaan
  määrätietoista
  lähentymistä kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta.

Saavuttaakseen keskipitkän aikavälin tavoitteensa rakenteellisin luvuin ja pysyäkseen siinä jäsenvaltioiden olisi määritettävä johdonmukainen sopeuttamisura, joka perustuu talousarvioviranomaisten hallinnassa oleviin muuttujiin. Finanssipolitiikan kansallinen suunnittelu, jonka taustalla on julkisten menojen kehitysura, jota on mukautettu päätösperäisten tulopuolen toimenpiteiden vaikutuksella, lisää tuloksellisuutta, läpinäkyvyyttä ja vastuuvelvollisuutta, kun seurataan julkisen talouden kehitystä. Jotta suunnitelmat voidaan kytkeä tiukasti julkisen talouden toteutumiin keskipitkällä aikavälillä,
  verotusta koskevia jäsenvaltioiden oikeuksia kunnioittaen ja EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 110 ja 113 artiklan mukaisesti
  olisi määritettävä jäsenvaltion perustuslaillisen oikeusjärjestyksen mukaisen vaalikauden ajaksi keskipitkän aikavälin kehitysura julkisille menoille
  soveltaen avointa ja demokraattista menettelyä, johon kutsutaan mukaan paikallis- ja alueyhteisöt, talouselämän osapuolet sekä työmarkkinaosapuolet kumppanuusperiaatteen ja monitasoisen hallinnon periaatteen mukaisesti ja jolla voidaan varmistaa, että kansallisen tason vastuuntunne finanssipolitiikasta lisääntyy
  .
  Vuotuisissa
  talousarvioissa olisi pysyteltävä tällä kehitysuralla, jotta saadaan aikaan
  vaiheittaista
  lähentymistä kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta.

Perustelu

| — | ”Keskipitkän aikavälin kehitysura julkisille menoille” ei yksin riitä ”[varmistamaan], että kansallisen tason vastuuntunne finanssipolitiikasta lisääntyy”. |
| --- | --- |

—

”Keskipitkän aikavälin kehitysura julkisille menoille” ei yksin riitä ”[varmistamaan], että kansallisen tason vastuuntunne finanssipolitiikasta lisääntyy”.

| — | Kehitysuraa ei voida määrittää samalla sekä vaalikauden ajaksi että hallitusten virkaanastumisen yhteydessä. |
| --- | --- |

—

Kehitysuraa ei voida määrittää samalla sekä vaalikauden ajaksi että hallitusten virkaanastumisen yhteydessä.

Muutosehdotus 3

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Pitkän aikavälin kestävyyttä edistävien
  suurten rakenneuudistusten
  tulevien myönteisten vaikutusten
  vuoksi voisi olla perusteltua muuttaa keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävää sopeuttamisuraa edellyttäen, että rakenneuudistuksilla on julkiseen talouteen todennettavissa oleva myönteinen vaikutus, jonka vakaus- ja kasvusopimuksen menettelyvaatimusten mukaan tehty arviointi vahvistaa. Jotta talouden vakauttaminen olisi helpompaa, poikkeuksellisissa olosuhteissa, joita ovat talouden vakava taantuma euroalueella tai koko unionissa tai epätavalliset tapahtumat, joihin kyseinen jäsenvaltio ei voi vaikuttaa ja joilla on merkittävä vaikutus julkiseen talouteen, olisi sallittava tilapäinen poikkeaminen keskipitkän aikavälin tavoitteesta tai siihen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tällainen poikkeaminen ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. | Eurooppalaista lisäarvoa tuottavien ja EU:n toimivaltaan kuuluvilla aloilla toteutettavien
  suurten rakenneuudistusten
  tai pitkän aikavälin kestävyyttä edistävien julkisten investointien
  vuoksi voisi olla perusteltua muuttaa keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävää sopeuttamisuraa edellyttäen, että rakenneuudistuksilla
  ja investoinneilla
  on julkiseen talouteen todennettavissa oleva myönteinen vaikutus, jonka vakaus- ja kasvusopimuksen menettelyvaatimusten mukaan tehty arviointi vahvistaa. Jotta talouden vakauttaminen olisi helpompaa, poikkeuksellisissa olosuhteissa, joita ovat talouden vakava taantuma
  yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa,
  euroalueella tai koko unionissa tai epätavalliset tapahtumat, joihin kyseinen jäsenvaltio ei voi vaikuttaa ja joilla on merkittävä vaikutus julkiseen talouteen, olisi sallittava tilapäinen poikkeaminen keskipitkän aikavälin tavoitteesta tai siihen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tällainen poikkeaminen ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Pitkän aikavälin kestävyyttä edistävien
  suurten rakenneuudistusten
  tulevien myönteisten vaikutusten
  vuoksi voisi olla perusteltua muuttaa keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävää sopeuttamisuraa edellyttäen, että rakenneuudistuksilla on julkiseen talouteen todennettavissa oleva myönteinen vaikutus, jonka vakaus- ja kasvusopimuksen menettelyvaatimusten mukaan tehty arviointi vahvistaa. Jotta talouden vakauttaminen olisi helpompaa, poikkeuksellisissa olosuhteissa, joita ovat talouden vakava taantuma euroalueella tai koko unionissa tai epätavalliset tapahtumat, joihin kyseinen jäsenvaltio ei voi vaikuttaa ja joilla on merkittävä vaikutus julkiseen talouteen, olisi sallittava tilapäinen poikkeaminen keskipitkän aikavälin tavoitteesta tai siihen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tällainen poikkeaminen ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä.

Eurooppalaista lisäarvoa tuottavien ja EU:n toimivaltaan kuuluvilla aloilla toteutettavien
  suurten rakenneuudistusten
  tai pitkän aikavälin kestävyyttä edistävien julkisten investointien
  vuoksi voisi olla perusteltua muuttaa keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävää sopeuttamisuraa edellyttäen, että rakenneuudistuksilla
  ja investoinneilla
  on julkiseen talouteen todennettavissa oleva myönteinen vaikutus, jonka vakaus- ja kasvusopimuksen menettelyvaatimusten mukaan tehty arviointi vahvistaa. Jotta talouden vakauttaminen olisi helpompaa, poikkeuksellisissa olosuhteissa, joita ovat talouden vakava taantuma
  yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa,
  euroalueella tai koko unionissa tai epätavalliset tapahtumat, joihin kyseinen jäsenvaltio ei voi vaikuttaa ja joilla on merkittävä vaikutus julkiseen talouteen, olisi sallittava tilapäinen poikkeaminen keskipitkän aikavälin tavoitteesta tai siihen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tällainen poikkeaminen ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä.

Perustelu

| — | Tietyt julkiset investoinnit, joilla on välittömiä ja todennettavissa olevia myönteisiä pitkän aikavälin taloudellisia vaikutuksia kasvuun ja julkistalouden kestävyyteen, vastaavat vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa suuria rakenneuudistuksia. Vakaus- ja kasvusopimuksen investointilauseke on otettava huomioon myös kansallisten finanssipoliittisten sääntöjen laadinnassa. |
| --- | --- |

—

Tietyt julkiset investoinnit, joilla on välittömiä ja todennettavissa olevia myönteisiä pitkän aikavälin taloudellisia vaikutuksia kasvuun ja julkistalouden kestävyyteen, vastaavat vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa suuria rakenneuudistuksia. Vakaus- ja kasvusopimuksen investointilauseke on otettava huomioon myös kansallisten finanssipoliittisten sääntöjen laadinnassa.

| — | Jäsenvaltiotason finanssipoliittista sääntökehystä toteutettaessa tulee ottaa huomioon sellaiset mahdolliset poikkeustilanteet, jotka ulottuvat yhteen tai useampaan jäsenvaltioon johtamatta kuitenkaan koko euroalueen tai unionin taantumaan. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiotason finanssipoliittista sääntökehystä toteutettaessa tulee ottaa huomioon sellaiset mahdolliset poikkeustilanteet, jotka ulottuvat yhteen tai useampaan jäsenvaltioon johtamatta kuitenkaan koko euroalueen tai unionin taantumaan.

Muutosehdotus 4

Johdanto-osan 17 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Vakaussopimuksen 13 artiklassa säädetään, että budjettipolitiikoista ja muista sopimuksen piiriin kuuluvista kysymyksistä keskustellaan Euroopan parlamentin ja sopimuspuolten kansallisten parlamenttien välillä pidettävien kokousten yhteydessä perussopimuksiin liitetyssä kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyssä pöytäkirjassa N:o 1 olevan II osaston mukaisesti.
  Tätä direktiiviä olisi sovellettava rajoittamatta kyseistä käytäntöä
  , sillä tällainen vuoropuhelu lisää osaltaan demokraattista vastuuvelvollisuutta unionin talousohjauksen yhteydessä. | Vakaussopimuksen 13 artiklassa säädetään, että budjettipolitiikoista ja muista sopimuksen piiriin kuuluvista kysymyksistä keskustellaan Euroopan parlamentin ja sopimuspuolten kansallisten parlamenttien välillä pidettävien kokousten yhteydessä perussopimuksiin liitetyssä kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyssä pöytäkirjassa N:o 1 olevan II osaston mukaisesti.
  Euroopan alueiden komitea ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitea osallistuvat näihin kokouksiin. Tällä direktiivillä vahvistetaan kyseinen käytäntö
  , sillä tällainen vuoropuhelu lisää osaltaan demokraattista vastuuvelvollisuutta unionin talousohjauksen yhteydessä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Vakaussopimuksen 13 artiklassa säädetään, että budjettipolitiikoista ja muista sopimuksen piiriin kuuluvista kysymyksistä keskustellaan Euroopan parlamentin ja sopimuspuolten kansallisten parlamenttien välillä pidettävien kokousten yhteydessä perussopimuksiin liitetyssä kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyssä pöytäkirjassa N:o 1 olevan II osaston mukaisesti.
  Tätä direktiiviä olisi sovellettava rajoittamatta kyseistä käytäntöä
  , sillä tällainen vuoropuhelu lisää osaltaan demokraattista vastuuvelvollisuutta unionin talousohjauksen yhteydessä.

Vakaussopimuksen 13 artiklassa säädetään, että budjettipolitiikoista ja muista sopimuksen piiriin kuuluvista kysymyksistä keskustellaan Euroopan parlamentin ja sopimuspuolten kansallisten parlamenttien välillä pidettävien kokousten yhteydessä perussopimuksiin liitetyssä kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyssä pöytäkirjassa N:o 1 olevan II osaston mukaisesti.
  Euroopan alueiden komitea ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitea osallistuvat näihin kokouksiin. Tällä direktiivillä vahvistetaan kyseinen käytäntö
  , sillä tällainen vuoropuhelu lisää osaltaan demokraattista vastuuvelvollisuutta unionin talousohjauksen yhteydessä.

Perustelu

Parlamenttien välisten kokousten pitäminen lisää osaltaan demokraattista vastuuvelvollisuutta unionin talousohjauksen yhteydessä, ja tämä käytäntö on vahvistettava. Olisi myös todettava selvästi, että AK osallistuu kyseisiin kokouksiin.

Muutosehdotus 5

2 artiklan a alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2 artikla
  Määritelmät | 2 artikla
  Määritelmät |
| – – | – – |
| Lisäksi sovelletaan seuraavia määritelmiä:






  a) | ”poikkeuksellisilla olosuhteilla” tarkoitetaan epätavallista tapahtumaa, johon asianomainen jäsenvaltio ei voi vaikuttaa ja jolla on merkittävä vaikutus julkisen talouden rahoitusasemaan, tai talouden vakavaa taantumaa euroalueella tai koko unionissa; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2 artikla

Määritelmät

2 artikla

Määritelmät

– –

– –

Lisäksi sovelletaan seuraavia määritelmiä:

a)

”poikkeuksellisilla olosuhteilla” tarkoitetaan epätavallista tapahtumaa, johon asianomainen jäsenvaltio ei voi vaikuttaa ja jolla on merkittävä vaikutus julkisen talouden rahoitusasemaan, tai talouden vakavaa taantumaa euroalueella tai koko unionissa;

Lisäksi sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| a) | ”poikkeuksellisilla olosuhteilla” tarkoitetaan epätavallista tapahtumaa, johon asianomainen jäsenvaltio ei voi vaikuttaa ja jolla on merkittävä vaikutus julkisen talouden rahoitusasemaan, tai talouden vakavaa taantumaa
  yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa,
  euroalueella tai koko unionissa; |
| --- | --- |

a)

”poikkeuksellisilla olosuhteilla” tarkoitetaan epätavallista tapahtumaa, johon asianomainen jäsenvaltio ei voi vaikuttaa ja jolla on merkittävä vaikutus julkisen talouden rahoitusasemaan, tai talouden vakavaa taantumaa
  yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa,
  euroalueella tai koko unionissa;

Perustelu

Ks. johdanto-osan 9 kappaleeseen ehdotetun muutoksen perustelu.

Muutosehdotus 6

3 artiklan 2 kohdan a alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3 artikla
  Finanssipolitiikan vastuullisuus ja julkisen talouden keskipitkän aikavälin linjaus | 3 artikla
  Finanssipolitiikan vastuullisuus ja julkisen talouden keskipitkän aikavälin linjaus |
| – – | – – |
| a) | Vuotuisilla talousarvioilla on huolehdittava siitä, että 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua keskipitkän aikavälin tavoitetta noudatetaan tai että sitä lähennytään, erityisesti varmistamalla pysyminen 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla julkisten menojen kehitysuralla. Määritellessään keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävää sopeuttamisuraa unionin oikeuden menettelyvaatimuksia noudattaen jäsenvaltiot voivat ottaa huomioon sellaisten suurten rakenneuudistusten toteuttamisen, joilla on välittömiä pitkän aikavälin myönteisiä talousarviovaikutuksia, mukaan lukien kestävän potentiaalisen kasvun paraneminen, ja joilla sen vuoksi on todennettavissa oleva vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3 artikla

Finanssipolitiikan vastuullisuus ja julkisen talouden keskipitkän aikavälin linjaus

3 artikla

Finanssipolitiikan vastuullisuus ja julkisen talouden keskipitkän aikavälin linjaus

– –

– –

a)

Vuotuisilla talousarvioilla on huolehdittava siitä, että 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua keskipitkän aikavälin tavoitetta noudatetaan tai että sitä lähennytään, erityisesti varmistamalla pysyminen 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla julkisten menojen kehitysuralla. Määritellessään keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävää sopeuttamisuraa unionin oikeuden menettelyvaatimuksia noudattaen jäsenvaltiot voivat ottaa huomioon sellaisten suurten rakenneuudistusten toteuttamisen, joilla on välittömiä pitkän aikavälin myönteisiä talousarviovaikutuksia, mukaan lukien kestävän potentiaalisen kasvun paraneminen, ja joilla sen vuoksi on todennettavissa oleva vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen.

| a) | Vuotuisilla talousarvioilla on huolehdittava siitä, että 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua keskipitkän aikavälin tavoitetta noudatetaan tai että sitä lähennytään, erityisesti varmistamalla pysyminen 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla julkisten menojen kehitysuralla. Määritellessään keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävää sopeuttamisuraa unionin oikeuden menettelyvaatimuksia noudattaen jäsenvaltiot voivat ottaa huomioon sellaisten suurten rakenneuudistusten toteuttamisen,
  joilla on eurooppalaista lisäarvoa, jotka vastaavat unionin tasolla jaettua tai tukena olevaa toimivaltaa ja joilla on todennäköisesti merkittäviä sosioekonomisia vaikutuksia, ja sellaiset julkiset investoinnit tai sellaisen osarahoituksen Euroopan rakenne- ja investointirahastoista tai Euroopan strategisten investointien rahastosta,
  joilla on välittömiä pitkän aikavälin myönteisiä talousarviovaikutuksia, mukaan lukien kestävän potentiaalisen kasvun paraneminen, ja joilla sen vuoksi on todennettavissa oleva vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen. |
| --- | --- |

a)

Vuotuisilla talousarvioilla on huolehdittava siitä, että 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua keskipitkän aikavälin tavoitetta noudatetaan tai että sitä lähennytään, erityisesti varmistamalla pysyminen 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla julkisten menojen kehitysuralla. Määritellessään keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävää sopeuttamisuraa unionin oikeuden menettelyvaatimuksia noudattaen jäsenvaltiot voivat ottaa huomioon sellaisten suurten rakenneuudistusten toteuttamisen,
  joilla on eurooppalaista lisäarvoa, jotka vastaavat unionin tasolla jaettua tai tukena olevaa toimivaltaa ja joilla on todennäköisesti merkittäviä sosioekonomisia vaikutuksia, ja sellaiset julkiset investoinnit tai sellaisen osarahoituksen Euroopan rakenne- ja investointirahastoista tai Euroopan strategisten investointien rahastosta,
  joilla on välittömiä pitkän aikavälin myönteisiä talousarviovaikutuksia, mukaan lukien kestävän potentiaalisen kasvun paraneminen, ja joilla sen vuoksi on todennettavissa oleva vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen.

Perustelu

Tietyt julkiset investoinnit, joilla on välittömiä ja todennettavissa olevia myönteisiä pitkän aikavälin taloudellisia vaikutuksia kasvuun ja julkistalouden kestävyyteen, vastaavat vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa suuria rakenneuudistuksia. Vakaus- ja kasvusopimuksen investointilauseke on otettava huomioon myös kansallisten finanssipoliittisten sääntöjen laadinnassa.

Muutosehdotus 7

3 artiklan 4 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3 artikla
  Finanssipolitiikan vastuullisuus ja julkisen talouden keskipitkän aikavälin linjaus



  4.
     
  Jäsenvaltioiden on nimettävä riippumattomat elimet, jotka seuraavat, että 1 ja 2 kohdan säännöksiä noudatetaan. Riippumattomien elinten on laadittava julkisia arvioita, joissa selvitetään seuraavat:










  a) | 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun keskipitkän aikavälin tavoitteen ja 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun julkisten menojen kehitysuran riittävyys. Arviossa on otettava huomioon erityisesti taustalla olevan makrotalouden ennusteen uskottavuus, tarkkuus, jolla suunnitellut julkiset menot ja tulot on määritetty, ja suurten rakenneuudistusten mahdolliset välittömät pitkän aikavälin myönteiset talousarviovaikutukset; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3 artikla

Finanssipolitiikan vastuullisuus ja julkisen talouden keskipitkän aikavälin linjaus

4.
     
  Jäsenvaltioiden on nimettävä riippumattomat elimet, jotka seuraavat, että 1 ja 2 kohdan säännöksiä noudatetaan. Riippumattomien elinten on laadittava julkisia arvioita, joissa selvitetään seuraavat:

a)

1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun keskipitkän aikavälin tavoitteen ja 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun julkisten menojen kehitysuran riittävyys. Arviossa on otettava huomioon erityisesti taustalla olevan makrotalouden ennusteen uskottavuus, tarkkuus, jolla suunnitellut julkiset menot ja tulot on määritetty, ja suurten rakenneuudistusten mahdolliset välittömät pitkän aikavälin myönteiset talousarviovaikutukset;

| b) | keskipitkän aikavälin tavoitteen ja julkisten menojen kehitysuran noudattaminen, mukaan lukien sen arviointi, onko vakavana vaarana merkittävä poikkeama keskipitkän aikavälin tavoitteesta tai siihen tähtäävältä sopeuttamisuralta; |
| --- | --- |

b)

keskipitkän aikavälin tavoitteen ja julkisten menojen kehitysuran noudattaminen, mukaan lukien sen arviointi, onko vakavana vaarana merkittävä poikkeama keskipitkän aikavälin tavoitteesta tai siihen tähtäävältä sopeuttamisuralta;

| c) | minkä tahansa 3 kohdassa tarkoitetun poikkeuksellisen olosuhteen esiintyminen tai lakkaaminen. |
| --- | --- |

c)

minkä tahansa 3 kohdassa tarkoitetun poikkeuksellisen olosuhteen esiintyminen tai lakkaaminen.

Perustelu

Perustelu

Kaikissa jäsenvaltioissa on jo julkiset elimet, joilla on valmiudet arvioida täysin riippumattomasti julkisia menoja ja tuloja. Ei ole tarpeen perustaa huterin perustein uusia elimiä, sillä tämä saattaa heikentää kansallisen tason vastuuntunnetta finanssipolitiikasta.

Muutosehdotus 8

Muutosehdotus 8

Lisätään 5 artiklan jälkeen uusi artikla.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Uusi artikla




  Parlamenttien väliset kokoukset




  Euroopan unionin perussopimuksiin liitetyssä, kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyssä pöytäkirjassa N:o 1 olevan II osaston mukaisesti Euroopan parlamentti ja kansalliset parlamentit päättävät yhdessä Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien asianomaisten valiokuntien edustajien välisten kokousten järjestämisestä ja edistämisestä. Kokouksissa voidaan keskustella finanssipolitiikasta ja unionin talousohjauksesta. Unionin neuvoa-antavat elimet – Euroopan alueiden komitea ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitea – osallistuvat kyseisiin kokouksiin. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Uusi artikla

Uusi artikla

Parlamenttien väliset kokoukset

Parlamenttien väliset kokoukset

Euroopan unionin perussopimuksiin liitetyssä, kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyssä pöytäkirjassa N:o 1 olevan II osaston mukaisesti Euroopan parlamentti ja kansalliset parlamentit päättävät yhdessä Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien asianomaisten valiokuntien edustajien välisten kokousten järjestämisestä ja edistämisestä. Kokouksissa voidaan keskustella finanssipolitiikasta ja unionin talousohjauksesta. Unionin neuvoa-antavat elimet – Euroopan alueiden komitea ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitea – osallistuvat kyseisiin kokouksiin.

Euroopan unionin perussopimuksiin liitetyssä, kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa tehdyssä pöytäkirjassa N:o 1 olevan II osaston mukaisesti Euroopan parlamentti ja kansalliset parlamentit päättävät yhdessä Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien asianomaisten valiokuntien edustajien välisten kokousten järjestämisestä ja edistämisestä. Kokouksissa voidaan keskustella finanssipolitiikasta ja unionin talousohjauksesta. Unionin neuvoa-antavat elimet – Euroopan alueiden komitea ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitea – osallistuvat kyseisiin kokouksiin.

Perustelu

Perustelu

Ks. johdanto-osan 17 kappaleeseen tehdyn muutosehdotuksen 4 perustelu.

II   POLIITTISET SUOSITUKSET

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | on tyytyväinen siihen, että komissio haluaa uudistaa ja syventää talous- ja rahaliittoa (EMU) mahdollisimman pian, Euroopan talouden ollessa suhteellisen hyvässä elpymisvireessä, pyrkien tukemaan euroalueeseen kuuluvien ja euroalueen ulkopuolisten jäsenvaltioiden välistä lähentymistä. Vuonna 2008 alkanut kriisi on paljastanut euroalueen institutionaalisen kehyksen puutteet, eivätkä tähän mennessä toteutetut toimenpiteet ole olleet riittäviä euroalueen vakauden ja vaurauden varmistamiseksi, kun ajatellaan mahdollisia uusia talouden ja rahoitusjärjestelmän häiriöitä. Komitea korostaa, että unionin sisäisen lähentymisen ja yhteenkuuluvuuden puute sekä talouden ja pankkien haavoittuvuus vaikuttavat erityisen voimakkaasti paikallis- ja alueyhteisöihin, sillä sosiaalimenot ovat nousseet kriisin takia ja näiden yhteisöjen kyky tehdä investointeja ja turvata riittävän laadukkaat julkiset palvelut on heikentynyt (1). |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen siihen, että komissio haluaa uudistaa ja syventää talous- ja rahaliittoa (EMU) mahdollisimman pian, Euroopan talouden ollessa suhteellisen hyvässä elpymisvireessä, pyrkien tukemaan euroalueeseen kuuluvien ja euroalueen ulkopuolisten jäsenvaltioiden välistä lähentymistä. Vuonna 2008 alkanut kriisi on paljastanut euroalueen institutionaalisen kehyksen puutteet, eivätkä tähän mennessä toteutetut toimenpiteet ole olleet riittäviä euroalueen vakauden ja vaurauden varmistamiseksi, kun ajatellaan mahdollisia uusia talouden ja rahoitusjärjestelmän häiriöitä. Komitea korostaa, että unionin sisäisen lähentymisen ja yhteenkuuluvuuden puute sekä talouden ja pankkien haavoittuvuus vaikuttavat erityisen voimakkaasti paikallis- ja alueyhteisöihin, sillä sosiaalimenot ovat nousseet kriisin takia ja näiden yhteisöjen kyky tehdä investointeja ja turvata riittävän laadukkaat julkiset palvelut on heikentynyt (1

| 2. | kannattaa periaatetta yhteisen rahoituskapasiteetin käyttöönotosta euroalueen häiriönsietokyvyn parantamiseksi ja pohjan luomiseksi lähentymiselle euroalueeseen tulevaisuudessa mahdollisesti liittyvien jäsenten kanssa. Kyseinen rahoituskapasiteetti tulee kuitenkin rahoittaa muista omista varoista kuin niistä, jotka on varattu Euroopan unionin talousarvion rahoittamiseen, jotta tämä rahoituskapasiteetti ei olisi päällekkäinen EU27:n käytettävissä olevien EU:n ohjelmien kanssa. Lisäksi tätä rahoituskapasiteettia ei pidä laskea EU:n budjettivarojen enimmäismäärään. |
| --- | --- |

2.

kannattaa periaatetta yhteisen rahoituskapasiteetin käyttöönotosta euroalueen häiriönsietokyvyn parantamiseksi ja pohjan luomiseksi lähentymiselle euroalueeseen tulevaisuudessa mahdollisesti liittyvien jäsenten kanssa. Kyseinen rahoituskapasiteetti tulee kuitenkin rahoittaa muista omista varoista kuin niistä, jotka on varattu Euroopan unionin talousarvion rahoittamiseen, jotta tämä rahoituskapasiteetti ei olisi päällekkäinen EU27:n käytettävissä olevien EU:n ohjelmien kanssa. Lisäksi tätä rahoituskapasiteettia ei pidä laskea EU:n budjettivarojen enimmäismäärään.

| 3. | pitää lisäksi valitettavana, että komission 31. toukokuuta 2018 esittämässä ehdotuksessa tämä rahoituskapasiteetti osoitetaan sellaisia rakenneuudistuksia tukeviin toimenpiteisiin, jotka eivät välttämättä liity lähentymiseen euroalueella, sekä Euroopan investointien vakausjärjestelyyn suhteellisen vaatimattomien, enimmillään 30 miljardin euron suuruisten lainojen muodossa, ja ettei varsinaiseen lähentymisvälineeseen varata kuin 2,16 miljardia euroa. |
| --- | --- |

3.

pitää lisäksi valitettavana, että komission 31. toukokuuta 2018 esittämässä ehdotuksessa tämä rahoituskapasiteetti osoitetaan sellaisia rakenneuudistuksia tukeviin toimenpiteisiin, jotka eivät välttämättä liity lähentymiseen euroalueella, sekä Euroopan investointien vakausjärjestelyyn suhteellisen vaatimattomien, enimmillään 30 miljardin euron suuruisten lainojen muodossa, ja ettei varsinaiseen lähentymisvälineeseen varata kuin 2,16 miljardia euroa.

| 4. | kannattaa sen mahdollistamista, että EU osallistuu jäsenvaltioissa toteutettavien rakenneuudistusten rahoittamiseen, jos nämä toteutetaan toissijaisuusperiaatteen mukaisesti EU:n toimivaltaan kuuluvilla aloilla, kun on kyse eurooppalaista lisäarvoa tuottavista toimenpiteistä, joilla on merkittävää myönteistä vaikutusta talouteen. AK antaa erillisen lausunnon 31. toukokuuta 2018 esitetystä asetusehdotuksesta, joka koskee uudistusten tukiohjelmaa, jonka kokonaismäärärahat ovat 25 miljardia euroa. |
| --- | --- |

4.

kannattaa sen mahdollistamista, että EU osallistuu jäsenvaltioissa toteutettavien rakenneuudistusten rahoittamiseen, jos nämä toteutetaan toissijaisuusperiaatteen mukaisesti EU:n toimivaltaan kuuluvilla aloilla, kun on kyse eurooppalaista lisäarvoa tuottavista toimenpiteistä, joilla on merkittävää myönteistä vaikutusta talouteen. AK antaa erillisen lausunnon 31. toukokuuta 2018 esitetystä asetusehdotuksesta, joka koskee uudistusten tukiohjelmaa, jonka kokonaismäärärahat ovat 25 miljardia euroa.

| 5. | katsoo kuitenkin, ettei näitä uusia rahoitusvälineitä voida rahoittaa koheesiopolitiikan kustannuksella (2) (3). |
| --- | --- |

5.

katsoo kuitenkin, ettei näitä uusia rahoitusvälineitä voida rahoittaa koheesiopolitiikan kustannuksella (2

3

| 6. | toistaa vetoomuksensa sen puolesta, että talouspolitiikan lisäksi myös sosiaalipolitiikkaa koordinoitaisiin paremmin EU-ohjausjakson puitteissa, ja kehottaa lisäämään paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista tähän koordinointiin erityisten käytännesääntöjen (4) avulla. |
| --- | --- |

6.

toistaa vetoomuksensa sen puolesta, että talouspolitiikan lisäksi myös sosiaalipolitiikkaa koordinoitaisiin paremmin EU-ohjausjakson puitteissa, ja kehottaa lisäämään paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista tähän koordinointiin erityisten käytännesääntöjen (4

| 7. | painottaa, että jäsenvaltioiden talousarvioiden EU-tason valvonnassa nykyisin sovellettavat unionin säännöt ja menettelyt eivät mahdollista tehokasta epätasapainotilojen ja haavoittuvuuksien ennaltaehkäisyä. Lisäksi niillä ei ole demokraattista legitimiteettiä. |
| --- | --- |

7.

painottaa, että jäsenvaltioiden talousarvioiden EU-tason valvonnassa nykyisin sovellettavat unionin säännöt ja menettelyt eivät mahdollista tehokasta epätasapainotilojen ja haavoittuvuuksien ennaltaehkäisyä. Lisäksi niillä ei ole demokraattista legitimiteettiä.

| 8. | panee merkille valtionvelkakirjavakuudellisista arvopapereista annetun Euroopan komission ehdotuksen, jonka tarkoituksena on edistää Euroopan finanssialan yhdentymistä ja monipuolistamista. AK myöntää, että valtionvelkakirjavakuudellisiin arvopapereihin ei lähtökohtaisesti liity riskien tai tappioiden jakamista euroalueen jäsenvaltioiden kesken ja että tällaiset arvopaperit auttaisivat heikentämään pankkien ja valtiovelallisten välistä kytköstä ja vähentämään valtion joukkovelkakirjojen etusija-asemaa. AK toistaa kuitenkin epäilevänsä, miten valtion joukkovelkakirjojen ”uudelleenpaketointi” arvopaperistetuiksi tuotteiksi vähentäisi riskiä ilman että se siirtyisi sääntelyn ulkopuolisille rahoitusalan toimijoille (5). |
| --- | --- |

8.

panee merkille valtionvelkakirjavakuudellisista arvopapereista annetun Euroopan komission ehdotuksen, jonka tarkoituksena on edistää Euroopan finanssialan yhdentymistä ja monipuolistamista. AK myöntää, että valtionvelkakirjavakuudellisiin arvopapereihin ei lähtökohtaisesti liity riskien tai tappioiden jakamista euroalueen jäsenvaltioiden kesken ja että tällaiset arvopaperit auttaisivat heikentämään pankkien ja valtiovelallisten välistä kytköstä ja vähentämään valtion joukkovelkakirjojen etusija-asemaa. AK toistaa kuitenkin epäilevänsä, miten valtion joukkovelkakirjojen ”uudelleenpaketointi” arvopaperistetuiksi tuotteiksi vähentäisi riskiä ilman että se siirtyisi sääntelyn ulkopuolisille rahoitusalan toimijoille (5

| 9. | painottaa, että pankkiunioni tulee saada valmiiksi kiireellisesti, ja pitää valitettavana, että Eurooppa-neuvosto on lykännyt pankkiunionin valmiiksi saattamista koskevan etenemissuunnitelman hyväksymisen kesäkuuhun 2018. Komitea kannattaa pyrkimystä vähentää pankkien epävarmoja saatavia ja järjestämättömiä lainoja ja ottaa samanaikaisesti asteittain käyttöön eurooppalainen talletussuojajärjestelmä. |
| --- | --- |

9.

painottaa, että pankkiunioni tulee saada valmiiksi kiireellisesti, ja pitää valitettavana, että Eurooppa-neuvosto on lykännyt pankkiunionin valmiiksi saattamista koskevan etenemissuunnitelman hyväksymisen kesäkuuhun 2018. Komitea kannattaa pyrkimystä vähentää pankkien epävarmoja saatavia ja järjestämättömiä lainoja ja ottaa samanaikaisesti asteittain käyttöön eurooppalainen talletussuojajärjestelmä.

Ehdotus neuvoston direktiiviksi jäsenvaltioiden finanssipolitiikan vastuullisuutta ja julkisen talouden keskipitkän aikavälin linjausta vahvistavista säännöksistä

Ehdotus neuvoston direktiiviksi jäsenvaltioiden finanssipolitiikan vastuullisuutta ja julkisen talouden keskipitkän aikavälin linjausta vahvistavista säännöksistä

| 10. | panee merkille komission ehdotuksen, jonka avulla on tarkoitus liittää vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta tehdyn sopimuksen (vakaussopimuksen) sisältö osaksi Euroopan unionin oikeutta, kuten sopimuksen 16 artiklassa määrätään. Komitea pohtii kuitenkin, onko oikeudellisesti, poliittisesti ja demokratian kannalta tarkoituksenmukaista, että asiasta on annettu (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen [SEUT-sopimuksen] 126 artiklan 14 kohdan nojalla) direktiiviehdotus, josta pelkästään kuullaan Euroopan parlamenttia ja joka ei näin ollen tarjoa takeita avoimesta ja demokraattisesta päätöksenteosta, vaikka se olisi toimenpiteen sisällön vuoksi välttämätöntä. |
| --- | --- |

10.

panee merkille komission ehdotuksen, jonka avulla on tarkoitus liittää vakaudesta, yhteensovittamisesta sekä ohjauksesta ja hallinnasta tehdyn sopimuksen (vakaussopimuksen) sisältö osaksi Euroopan unionin oikeutta, kuten sopimuksen 16 artiklassa määrätään. Komitea pohtii kuitenkin, onko oikeudellisesti, poliittisesti ja demokratian kannalta tarkoituksenmukaista, että asiasta on annettu (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen [SEUT-sopimuksen] 126 artiklan 14 kohdan nojalla) direktiiviehdotus, josta pelkästään kuullaan Euroopan parlamenttia ja joka ei näin ollen tarjoa takeita avoimesta ja demokraattisesta päätöksenteosta, vaikka se olisi toimenpiteen sisällön vuoksi välttämätöntä.

| 11. | korostaa kuitenkin, että liittämisen tulee vakaussopimuksen mukaan tapahtua ”sen täytäntöönpanosta saatujen kokemusten arvioinnin perusteella”. Arviointi ei näytä olleen täysin aukotonta, eikä komissio ole myöskään julkaissut sen tuloksia. Arvioinnissa olisi pitänyt tulla esille, että julkisten investointien tilanne on EU:ssa huolestuttava. Bkt:hen suhteutettu julkisten investointien kokonaismäärä supistui unionissa Eurostatin mukaan 3,4 prosentista 2,7 prosenttiin vuosina 2008–2016. Paikallisviranomaisten investoinnit pienenivät samana ajanjaksona (2008–2016) suhteessa bkt:hen 1,5 prosentista 1,1 prosenttiin. Eräissä jäsenvaltioissa tilanne oli huomattavasti synkempi (6). Komitea pitääkin valitettavana, että julkisen talouden vakauttamistoimet iskevät usein pahiten julkisiin investointeihin. Tämä koskee myös paikallis- ja alueyhteisöjä, vaikka ne vastaavat yli puolesta EU:n julkisia investointeja ja niiden tekemät investoinnit vaikuttavat suoraan paikallistalouteen ja eurooppalaisten päivittäiseen elämään. Komitea toteaa olevansa tätä taustaa vasten huolissaan niin ikään julkisten investointien kiihtyvästä keskittymisestä: paikallisyhteisöjen osuus investoinneista on pienentynyt selvästi 1990-luvulla vallinneesta 60 prosentin tasosta (7). Arvioinnissa olisi myös pitänyt korostaa kriisin ja vakauttamistoimien vaikutusta sosiaalimenoihin ja hyvinvointivaltion palveluihin monissa maissa ja monilla alueilla. |
| --- | --- |

11.

korostaa kuitenkin, että liittämisen tulee vakaussopimuksen mukaan tapahtua ”sen täytäntöönpanosta saatujen kokemusten arvioinnin perusteella”. Arviointi ei näytä olleen täysin aukotonta, eikä komissio ole myöskään julkaissut sen tuloksia. Arvioinnissa olisi pitänyt tulla esille, että julkisten investointien tilanne on EU:ssa huolestuttava. Bkt:hen suhteutettu julkisten investointien kokonaismäärä supistui unionissa Eurostatin mukaan 3,4 prosentista 2,7 prosenttiin vuosina 2008–2016. Paikallisviranomaisten investoinnit pienenivät samana ajanjaksona (2008–2016) suhteessa bkt:hen 1,5 prosentista 1,1 prosenttiin. Eräissä jäsenvaltioissa tilanne oli huomattavasti synkempi (6

7

| 12. | on tämä huomioon ottaen huolestunut siitä, ettei komission ehdotuksessa mainita julkisia investointeja, semminkin kun investointijouston tarve on tunnustettu aiemmin, esimerkiksi komission tätä aihetta käsittelevässä tiedonannossa vuodelta 2015 (8), ja koska tietyt julkiset investoinnit todennettavasti vaikuttavat pitkällä aikavälillä myönteisesti kasvuun ja siten julkisen talouden kestävyyteen. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä myös siitä, että SEUT-sopimuksen 126 artiklan 3 kohdan mukaan kertomuksessa, joka edeltää liiallisia alijäämiä koskevaa menettelyä, ”otetaan huomioon myös se, ylittääkö julkistalouden alijäämä julkiset investointimenot, sekä muut merkitykselliset tekijät”. |
| --- | --- |

12.

on tämä huomioon ottaen huolestunut siitä, ettei komission ehdotuksessa mainita julkisia investointeja, semminkin kun investointijouston tarve on tunnustettu aiemmin, esimerkiksi komission tätä aihetta käsittelevässä tiedonannossa vuodelta 2015 (8

| 13. | palauttaa lisäksi mieliin, että AK pohti aikanaan komission tulkitsevan tiedonannon oikeudellista varmuutta ja arvioi, että kansallisen tai alueellisen tason liian vähäiset investointimäärät tulee ottaa huomioon, jotta saataisiin aikaan todellinen vaikutus alueyhteisöjen investointikapasiteettiin (9). Komitea katsoo, että tämä analyysi saa tukea vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen jouston uudelleentarkastelusta 23. toukokuuta 2018 annetusta tiedonannosta (10), sillä siinä todetaan vain neljän jäsenvaltion pyytäneen saada käyttää rakenneuudistus- tai investointilauseketta vuodesta 2015, vaikka lähes puolet jäsenvaltioista olisi täyttänyt edellytykset rakenneuudistuslausekkeen käyttämiselle. Investointilausekkeen käyttöä onkin rajoittanut huomattavasti ehto, jonka mukaan jäsenvaltion tulee olla taloudellisissa vaikeuksissa voidakseen hyötyä siitä. Myös velvoite noudattaa 3 prosentin alijäämärajan varmuusmarginaalia kolmen vuoden ajan on ollut este joillekin jäsenvaltioille. Komissio itsekin myöntää, että (tulkitsevan tiedonannon) ”vaikutusta julkisten investointien määrään on vaikea arvioida tarkasti”. Tiedonannon soveltamisalan laajentaminen vaikuttaakin välttämättömältä, jotta pystytään vaikuttamaan investointien tasoon. |
| --- | --- |

13.

palauttaa lisäksi mieliin, että AK pohti aikanaan komission tulkitsevan tiedonannon oikeudellista varmuutta ja arvioi, että kansallisen tai alueellisen tason liian vähäiset investointimäärät tulee ottaa huomioon, jotta saataisiin aikaan todellinen vaikutus alueyhteisöjen investointikapasiteettiin (9

10

| 14. | toistaa kehotuksensa, jonka mukaan jäsenvaltioille ja alue- ja paikallisyhteisöille rakenne- ja investointirahastojen, Euroopan laajuisten liikenneverkkojen ja Verkkojen Eurooppa -välineen yhteisrahoituksesta aiheutuneita julkisia menoja ei pidä sisällyttää vakaus- ja kasvusopimuksen määritelmän mukaisiin julkisiin tai muihin rakennekustannuksiin eikä tälle tule asettaa muita ehtoja, koska nämä investoinnit ovat luonteeltaan ja olemukseltaan eurooppalaisia investointeja. |
| --- | --- |

14.

toistaa kehotuksensa, jonka mukaan jäsenvaltioille ja alue- ja paikallisyhteisöille rakenne- ja investointirahastojen, Euroopan laajuisten liikenneverkkojen ja Verkkojen Eurooppa -välineen yhteisrahoituksesta aiheutuneita julkisia menoja ei pidä sisällyttää vakaus- ja kasvusopimuksen määritelmän mukaisiin julkisiin tai muihin rakennekustannuksiin eikä tälle tule asettaa muita ehtoja, koska nämä investoinnit ovat luonteeltaan ja olemukseltaan eurooppalaisia investointeja.

| 15. | muistuttaa, että SEUT-sopimukseen liitetyn pöytäkirjan N:o 12 mukaan jäsenvaltioiden hallitukset vastaavat julkisen hallinnon alijäämistä, kaikki hallintotasot mukaan luettuina. Samaan aikaan EU:n finanssipoliittisten sääntöjen vaikutukset Euroopan paikallis- ja alueviranomaisiin vaihtelevat kuitenkin suuresti. Niiden vaikutukset riippuvat siitä, a) millä tavoin jäsenvaltiot ovat saattaneet finanssipoliittiset säännöt osaksi kansallista lainsäädäntöä, b) miten hajautettua julkisten varojen hoito on, c) miten laaja paikallis- ja alueviranomaisten toimivalta on ja d) millainen on näiden yhteisöjen taloustilanne – se voi vaihdella rajusti saman jäsenvaltion sisälläkin. |
| --- | --- |

15.

muistuttaa, että SEUT-sopimukseen liitetyn pöytäkirjan N:o 12 mukaan jäsenvaltioiden hallitukset vastaavat julkisen hallinnon alijäämistä, kaikki hallintotasot mukaan luettuina. Samaan aikaan EU:n finanssipoliittisten sääntöjen vaikutukset Euroopan paikallis- ja alueviranomaisiin vaihtelevat kuitenkin suuresti. Niiden vaikutukset riippuvat siitä, a) millä tavoin jäsenvaltiot ovat saattaneet finanssipoliittiset säännöt osaksi kansallista lainsäädäntöä, b) miten hajautettua julkisten varojen hoito on, c) miten laaja paikallis- ja alueviranomaisten toimivalta on ja d) millainen on näiden yhteisöjen taloustilanne – se voi vaihdella rajusti saman jäsenvaltion sisälläkin.

| 16. | kehottaa jälleen Euroopan komissiota esittämään valkoisen kirjan, jossa vahvistetaan EU:n tason typologia julkisten menojen kirjanpitoon sisältyvien julkisten investointien laadulle niiden pitkäaikaisten vaikutusten mukaan (11). |
| --- | --- |

16.

kehottaa jälleen Euroopan komissiota esittämään valkoisen kirjan, jossa vahvistetaan EU:n tason typologia julkisten menojen kirjanpitoon sisältyvien julkisten investointien laadulle niiden pitkäaikaisten vaikutusten mukaan (11

| 17. | katsoo, että jäsenvaltiotason finanssipoliittista sääntökehystä koskevassa direktiivissä tulee ottaa huomioon mahdolliset poikkeustilanteet, jotka voivat ulottua yhteen tai useampaan jäsenvaltioon johtamatta kuitenkaan koko euroalueen tai unionin taantumaan. |
| --- | --- |

17.

katsoo, että jäsenvaltiotason finanssipoliittista sääntökehystä koskevassa direktiivissä tulee ottaa huomioon mahdolliset poikkeustilanteet, jotka voivat ulottua yhteen tai useampaan jäsenvaltioon johtamatta kuitenkaan koko euroalueen tai unionin taantumaan.

| 18. | toistaa huolensa siitä, että syyskuussa 2014 käyttöön otetussa Eurostatin EKT 2010 -tilinpitojärjestelmässä ei erotella menoja ja investointeja toisistaan. Asiaa koskevat säännökset on eräissä jäsenvaltioissa saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä siten, että paikallis- ja alueviranomaiset velvoitetaan soveltamaan julkisten investointien vuosittaisia asukaskohtaisia ylärajoja. Nämä ylärajat estävät erityisesti paikallis- ja alueviranomaisia tarjoamasta Euroopan rakenne- ja investointirahastoista (ERI-rahastoista) tuettaviin hankkeisiin tarvittavaa osarahoitusta. Ylärajat estävät myös sellaisia paikallis- ja aluehallintotahoja, joilla olisi rahoitusvarantoja, käynnistämästä merkittäviä investointihankkeita, jotka eivät liity ERI-rahastoihin. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota esittämään selonteon EKT 2010:n täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

18.

toistaa huolensa siitä, että syyskuussa 2014 käyttöön otetussa Eurostatin EKT 2010 -tilinpitojärjestelmässä ei erotella menoja ja investointeja toisistaan. Asiaa koskevat säännökset on eräissä jäsenvaltioissa saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä siten, että paikallis- ja alueviranomaiset velvoitetaan soveltamaan julkisten investointien vuosittaisia asukaskohtaisia ylärajoja. Nämä ylärajat estävät erityisesti paikallis- ja alueviranomaisia tarjoamasta Euroopan rakenne- ja investointirahastoista (ERI-rahastoista) tuettaviin hankkeisiin tarvittavaa osarahoitusta. Ylärajat estävät myös sellaisia paikallis- ja aluehallintotahoja, joilla olisi rahoitusvarantoja, käynnistämästä merkittäviä investointihankkeita, jotka eivät liity ERI-rahastoihin. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota esittämään selonteon EKT 2010:n täytäntöönpanosta.

| 19. | toteaa, että järkevä tapa hallinnoida vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjä ilman, että ne johtavat ”luovaan” kirjanpitoon, on laatia julkisia investointeja koskevat poistosäännöt uudelleen siten, että ensimmäisenä vuonna kuluksi ei lasketa kerralla koko investointia vaan – aivan kuten yksityisissä yrityksissä – poistot jaetaan investoinnin odotetulle elinajalle. |
| --- | --- |

19.

toteaa, että järkevä tapa hallinnoida vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjä ilman, että ne johtavat ”luovaan” kirjanpitoon, on laatia julkisia investointeja koskevat poistosäännöt uudelleen siten, että ensimmäisenä vuonna kuluksi ei lasketa kerralla koko investointia vaan – aivan kuten yksityisissä yrityksissä – poistot jaetaan investoinnin odotetulle elinajalle.

| 20. | katsoo, että vakaussopimuksen 13 artiklassa tarkoitettujen kokousten pitäminen parlamenttien välillä lisää osaltaan demokraattista vastuuvelvollisuutta unionin talousohjauksen yhteydessä ja tämä käytäntö on siksi vahvistettava nyt ehdotetussa direktiivissä. Komitea vaatii kuitenkin, että AK:n osallistuminen kyseisiin kokouksiin vahvistetaan virallisesti tunnustuksen saamiseksi sille, että paikallis- ja alueyhteisöjen on päästävä mukaan talouden ohjaukseen. |
| --- | --- |

20.

katsoo, että vakaussopimuksen 13 artiklassa tarkoitettujen kokousten pitäminen parlamenttien välillä lisää osaltaan demokraattista vastuuvelvollisuutta unionin talousohjauksen yhteydessä ja tämä käytäntö on siksi vahvistettava nyt ehdotetussa direktiivissä. Komitea vaatii kuitenkin, että AK:n osallistuminen kyseisiin kokouksiin vahvistetaan virallisesti tunnustuksen saamiseksi sille, että paikallis- ja alueyhteisöjen on päästävä mukaan talouden ohjaukseen.

Ehdotus neuvoston asetukseksi Euroopan valuuttarahaston perustamisesta

Ehdotus neuvoston asetukseksi Euroopan valuuttarahaston perustamisesta

| 21. | katsoo, että Euroopan rahoitusvakausväline (ERVV) ja sen seuraaja Euroopan vakausmekanismi (EVM) ovat olleet välttämättömiä talous- ja finanssikriisin edellyttämien pikaisten toimien toteuttamiseksi, mutta kiinnittää huomiota siihen, että EVM:n puitteissa tapahtuva päätöksenteko ei ole riittävän avointa, että yksimielisyysvaatimus voi johtaa pattitilanteisiin ja että nämä välineet eivät sisälly unionin oikeudelliseen kehykseen. |
| --- | --- |

21.

katsoo, että Euroopan rahoitusvakausväline (ERVV) ja sen seuraaja Euroopan vakausmekanismi (EVM) ovat olleet välttämättömiä talous- ja finanssikriisin edellyttämien pikaisten toimien toteuttamiseksi, mutta kiinnittää huomiota siihen, että EVM:n puitteissa tapahtuva päätöksenteko ei ole riittävän avointa, että yksimielisyysvaatimus voi johtaa pattitilanteisiin ja että nämä välineet eivät sisälly unionin oikeudelliseen kehykseen.

| 22. | on näin ollen hyvillään komission ehdotuksesta, jolla on tarkoitus sisällyttää EVM unionin primaarilainsäädäntöön, tehdä siitä – ilman että tämä vaikuttaa euroalueen ulkopuolisiin jäsenvaltioihin – vastuuvelvollinen Euroopan parlamenttia kohtaan, velvoittaa se julkaisemaan kertomuksia ja tilinpäätös ja noudattamaan sääntöjä oikeudesta tutustua asiakirjoihin sekä mahdollistaa sen toimintaan kohdistuvat Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) ja Euroopan oikeusasiamiehen toimet. |
| --- | --- |

22.

on näin ollen hyvillään komission ehdotuksesta, jolla on tarkoitus sisällyttää EVM unionin primaarilainsäädäntöön, tehdä siitä – ilman että tämä vaikuttaa euroalueen ulkopuolisiin jäsenvaltioihin – vastuuvelvollinen Euroopan parlamenttia kohtaan, velvoittaa se julkaisemaan kertomuksia ja tilinpäätös ja noudattamaan sääntöjä oikeudesta tutustua asiakirjoihin sekä mahdollistaa sen toimintaan kohdistuvat Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) ja Euroopan oikeusasiamiehen toimet.

| 23. | kannattaa lisäksi komission ehdotusta siitä, että tärkeät päätökset esimerkiksi rahoitustuen myöntämisestä tehtäisiin vastaisuudessa yksimielisyyden sijasta 85 prosentin määräenemmistöllä, joka määritetään saataville annetun pääoman mukaan. Tämä on omiaan helpottamaan päätöksentekoa. |
| --- | --- |

23.

kannattaa lisäksi komission ehdotusta siitä, että tärkeät päätökset esimerkiksi rahoitustuen myöntämisestä tehtäisiin vastaisuudessa yksimielisyyden sijasta 85 prosentin määräenemmistöllä, joka määritetään saataville annetun pääoman mukaan. Tämä on omiaan helpottamaan päätöksentekoa.

| 24. | suhtautuu niin ikään myönteisesti ”Euroopan valuuttarahaston” käyttämiseen varautumisjärjestelynä tai ”pysäytysmekamismina”, johon voidaan turvautua, jos pankkiunionin keskeisiin elementteihin kuuluvan yhteisen kriisinratkaisurahaston resurssit eivät riitä suurten vaikeuksissa olevien pankkien kriisien hallittuun ratkaisemiseen. |
| --- | --- |

24.

suhtautuu niin ikään myönteisesti ”Euroopan valuuttarahaston” käyttämiseen varautumisjärjestelynä tai ”pysäytysmekamismina”, johon voidaan turvautua, jos pankkiunionin keskeisiin elementteihin kuuluvan yhteisen kriisinratkaisurahaston resurssit eivät riitä suurten vaikeuksissa olevien pankkien kriisien hallittuun ratkaisemiseen.

| 25. | ehdottaa kuitenkin, että rahaston nimeä muutetaan, jotta se olisi selkeä ja yleistajuinen. SEUT-sopimuksen 127 artiklan mukaan rahapolitiikan määrittävät ja sitä toteuttavat Euroopan keskuspankki ja kansalliset keskuspankit Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) puitteissa. Nyt ehdotetussa asetuksessa tarkoitettu rahasto ei osallistu tähän millään tavoin, eikä sen nimessä näin ollen pitäisi viitata rahaan (”monetary”). Komitea pitäisi asianmukaisempana nimitystä ”Euroopan pelastusrahasto” tai ”Euroopan vakausrahasto”. |
| --- | --- |

25.

ehdottaa kuitenkin, että rahaston nimeä muutetaan, jotta se olisi selkeä ja yleistajuinen. SEUT-sopimuksen 127 artiklan mukaan rahapolitiikan määrittävät ja sitä toteuttavat Euroopan keskuspankki ja kansalliset keskuspankit Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) puitteissa. Nyt ehdotetussa asetuksessa tarkoitettu rahasto ei osallistu tähän millään tavoin, eikä sen nimessä näin ollen pitäisi viitata rahaan (”monetary”). Komitea pitäisi asianmukaisempana nimitystä ”Euroopan pelastusrahasto” tai ”Euroopan vakausrahasto”.

Tiedonanto Euroopan talous- ja finanssiministeristä

Tiedonanto Euroopan talous- ja finanssiministeristä

| 26. | suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon Euroopan talous- ja finanssiministeristä, joka olisi samalla komission varapuheenjohtaja ja euroryhmän puheenjohtaja. Näin ollen ministerillä olisi kaksinkertainen legitimiteetti ja hän edustaisi talous- ja rahaliiton hallinnon demokraattista vastuuvelvollisuutta sekä sen ymmärrettävyyttä. On kuitenkin täsmennettävä tehtävää koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä, jotta se ei johtaisi finanssipoliittisen päätöksentekovallan suurempaan keskittymiseen. |
| --- | --- |

26.

suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon Euroopan talous- ja finanssiministeristä, joka olisi samalla komission varapuheenjohtaja ja euroryhmän puheenjohtaja. Näin ollen ministerillä olisi kaksinkertainen legitimiteetti ja hän edustaisi talous- ja rahaliiton hallinnon demokraattista vastuuvelvollisuutta sekä sen ymmärrettävyyttä. On kuitenkin täsmennettävä tehtävää koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä, jotta se ei johtaisi finanssipoliittisen päätöksentekovallan suurempaan keskittymiseen.

| 27. | on ilmaissut jo aiemmin puoltavansa euroryhmän puheenjohtajan ja talous- ja rahoitusasioista vastaavan komission jäsenen tehtävien yhdistämistä siinä tarkoituksessa, että kyseistä tehtävää hoitava henkilö edustaisi euroalueen yleistä etua euroryhmässä ja voisi olla vastuussa Euroopan parlamentille, mikä ei nykyisin toteudu. |
| --- | --- |

27.

on ilmaissut jo aiemmin puoltavansa euroryhmän puheenjohtajan ja talous- ja rahoitusasioista vastaavan komission jäsenen tehtävien yhdistämistä siinä tarkoituksessa, että kyseistä tehtävää hoitava henkilö edustaisi euroalueen yleistä etua euroryhmässä ja voisi olla vastuussa Euroopan parlamentille, mikä ei nykyisin toteudu.

| 28. | toteaa, että jos Euroopan talous- ja finanssiministeri valitaan, yhdistettynä oikeusperustana voitaisiin käyttää pöytäkirjan N:o 14 (euroryhmä) 2 artiklaa ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklaa. |
| --- | --- |

28.

toteaa, että jos Euroopan talous- ja finanssiministeri valitaan, yhdistettynä oikeusperustana voitaisiin käyttää pöytäkirjan N:o 14 (euroryhmä) 2 artiklaa ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklaa.

| 29. | on kuitenkin sitä mieltä, että tämän toimenpiteen lisäksi tarvitaan perinpohjainen uudistus itse euroryhmään: sen asemasta olisi tehtävä nykyistä virallisempi, ja sen tulisi esimerkiksi julkaista yksityiskohtaisia pöytäkirjoja, jotta tärkeiden päätösten teko ryhmän kokouksissa olisi avointa. |
| --- | --- |

29.

on kuitenkin sitä mieltä, että tämän toimenpiteen lisäksi tarvitaan perinpohjainen uudistus itse euroryhmään: sen asemasta olisi tehtävä nykyistä virallisempi, ja sen tulisi esimerkiksi julkaista yksityiskohtaisia pöytäkirjoja, jotta tärkeiden päätösten teko ryhmän kokouksissa olisi avointa.

| 30. | muistuttaa lisäksi olevansa varma siitä, että talous- ja rahaliittoa vaivaava demokratiavaje pystytään korjaamaan vain, jos EU:n kansalaiset saadaan vakuuttumaan siitä, että EMUssa puolustetaan myös sosiaalisen edistyksen periaatetta eikä työllisyyttä, palkkakehitystä ja sosiaalisia vaatimuksia pidetä toissijaisina makrotalous- ja budjettinäkökohtiin verrattuna. |
| --- | --- |

30.

muistuttaa lisäksi olevansa varma siitä, että talous- ja rahaliittoa vaivaava demokratiavaje pystytään korjaamaan vain, jos EU:n kansalaiset saadaan vakuuttumaan siitä, että EMUssa puolustetaan myös sosiaalisen edistyksen periaatetta eikä työllisyyttä, palkkakehitystä ja sosiaalisia vaatimuksia pidetä toissijaisina makrotalous- ja budjettinäkökohtiin verrattuna.

| 31. | katsoo, että talous- ja rahaliiton syventäminen ja finanssipolitiikan koordinointi on äärimmäisen tärkeää ja että sen tulisi tapahtua ennen kaikkea panemalla täytäntöön pankki- ja pääomamarkkinaunioni sekä Euroopan valuuttarahasto. Samalla on seurattava tarkkaan poliittista tilannetta ja kuunneltava julkista mielipidettä. |
| --- | --- |

31.

katsoo, että talous- ja rahaliiton syventäminen ja finanssipolitiikan koordinointi on äärimmäisen tärkeää ja että sen tulisi tapahtua ennen kaikkea panemalla täytäntöön pankki- ja pääomamarkkinaunioni sekä Euroopan valuuttarahasto. Samalla on seurattava tarkkaan poliittista tilannetta ja kuunneltava julkista mielipidettä.

Bryssel 5. heinäkuuta 2018

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  AK:n lausunto aiheesta ”Pohdinta-asiakirja talous- ja rahaliiton syventämisestä vuoteen 2025 mennessä”, annettu 30. marraskuuta 2017, esittelijä: Christophe Rouillon (FR, PES) (http://webapi.cor.europa.eu/documentsanonymous/cor-2017-03197-00-01-ac-tra-fi.docx).

1

(2)  AK:n päätöslauselma ERI-rahastojen yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen muuttamisesta rakenteellisten uudistusten tukemiseksi, annettu 1. helmikuuta 2018 (http://webapi.cor.europa.eu/documentsanonymous/ cor-2017-06173-00-00-res-tra-fi.docx).

2

(3)  AK:n lausunto aiheesta ”Muutettu rakenneuudistusten tukiohjelma ja uudet talousarviovälineet euroalueen tueksi”, esittelijä: Olga Zrihen (BE, PES), annettu 22. maaliskuuta 2018 (http://webapi.cor.europa.eu/documentsanonymous/cor-2018-00502-00-00-ac-tra-fi.docx).

3

(4)  AK:n lausunto aiheesta ”EU-ohjausjakson hallinnoinnin parantaminen: paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista koskevat käytännesäännöt”, esittelijä: Rob Jonkman (NL, ECR), annettu 11. toukokuuta 2017 (EUVL C 306, 15.9.2017, s. 24).

4

(5)  Ks. AK:n 30. marraskuuta 2017 hyväksymä lausunto aiheesta ”Pohdinta-asiakirja talous- ja rahaliiton syventämisestä vuoteen 2025 mennessä”, kohta 22.

5

(6)  Eurostat: General government gross fixed capital formation, koodi: tec00022, alustavat tiedot vuodelta 2016 (http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/refreshTableAction.do?tab=table&plugin=1&pcode=tec00022&language=en).

6

General government gross fixed capital formation

(7)  Euroopan komissio, Seitsemäs taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta käsittelevä kertomus [englanniksi], syyskuu 2017, s. 168 (http://ec.europa.eu/regional_policy/en/information/cohesion-report/.

7

(8)  Komission tiedonanto ”Vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyvän jouston mahdollisimman tehokas hyödyntäminen”, 13. tammikuuta 2015, viite: COM(2015) 12 final (http://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/HTML/?uri =CELEX:52015DC0012&from=FI).

8

(9)  AK:n lausunto aiheesta ”Vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyvän jouston mahdollisimman tehokas hyödyntäminen”, annettu 9. heinäkuuta 2015, esittelijä: Olga Zrihen (BE, PES) (EUVL C 313, 22.9.2015, s. 22).

9

(10)  COM(2018) 335 final.

10

(11)  AK:n lausunto aiheesta ”Julkisten menojen laadun parantaminen EU:n toimialoilla”, annettu 3. joulukuuta 2014, esittelijä: Catiuscia Marini (IT, PES) (EUVL C 19, 21.1.2015, s. 4).

11

---

| 25.10.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 387/37 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 387/37

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Julkisia hankintoja koskeva paketti”

(2018/C 387/07)

| Esittelijä: | Adrian Ovidiu TEBAN (RO, EPP), Cugirin pormestari |
| --- | --- |
| Viiteasiakirjat: | Komission tiedonanto – Julkiset hankinnat toimiviksi Euroopassa ja Euroopan hyväksi
  COM(2017) 572 final
  Komission tiedonanto – Suurten infrastruktuurihankkeiden julkisia hankintoja koskevien näkökohtien vapaaehtoinen ennakkoarviointi investointien helpottamiseksi
  COM(2017) 573 final
  Komission suositus julkisten hankintojen ammatillistamisesta
  C(2017) 6654 final |

Esittelijä:

Adrian Ovidiu TEBAN (RO, EPP), Cugirin pormestari

Viiteasiakirjat:

Komission tiedonanto – Julkiset hankinnat toimiviksi Euroopassa ja Euroopan hyväksi

COM(2017) 572 final

Komission tiedonanto – Suurten infrastruktuurihankkeiden julkisia hankintoja koskevien näkökohtien vapaaehtoinen ennakkoarviointi investointien helpottamiseksi

COM(2017) 573 final

Komission suositus julkisten hankintojen ammatillistamisesta

C(2017) 6654 final

I.   YLEISTÄ

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | toteaa, että useat jäsenvaltiot ovat siirtäneet julkisia hankintoja koskevat vuoden 2014 direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä vasta hiljattain ja viranomaiset ja talouden toimijat ovat vielä mukautumassa näihin uusiin säännöksiin ja turvautuvat koulutus- ja neuvontapalveluihin. Komitea katsoo kuitenkin, että sähköisissä julkisissa hankinnoissa on edistyttävä nykyistä enemmän. |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa komissiota tekemään kolmen vuoden kuluttua näiden direktiivien saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä syvällisen arvion siitä, miten julkisia hankintoja koskevat unionin säännöt on siirretty kunkin jäsenvaltion kansallisiin lainsäädäntöihin ja miten niitä on sovellettu. Komitea suosittaa, että tässä tapauksessa sovelletaan monitasoista lähestymistapaa. Komitea katsoo, että tässä sääntöjen soveltamisen arvioinnissa tulee keskittyä siihen, miten ne on pantu täytäntöön paikallis- ja aluetasolla, kun otetaan huomioon valtiotasoa alempana vaikuttavien hallintotasojen merkitys julkisten hankintojen alalla, missä ne ovat keskeisiä kumppaneita täytäntöönpanovaiheessa. Lisäksi arvioinnissa on määriteltävä, missä määrin nämä uudet säännöt ovat direktiivien asianmukaisen täytäntöönpanon myötä yksinkertaistaneet tai mutkistaneet sääntelyä alalla, helpottaneet pienten ja keskisuurten yritysten osallistumista tarjouskilpailuihin, vähentäneet hallinnollisia esteitä ja lisänneet strategisten hankintojen käyttöä. On myös arvioitava, ovatko säännöt osaltaan lisänneet julkisten menojen tehokkuutta ja parantaneet työllisyyttä ja missä määrin. Toissijaisuusperiaatteen toteutumista tarkastelevassa työryhmässä käytyjen keskustelujen jatkotoimena AK on valmis tekemään tässä yhteistyötä unionin muiden toimielinten kanssa ja antamaan paremmin palautetta EU:n politiikan täytäntöönpanosta alue- ja paikallistasolla, jotta unionin lainsäädäntö saataisiin toimimaan paremmin kansalaisten kannalta. |
| --- | --- |

2.

| 3. | katsoo, että vuoden 2014 uudistuksen yhteydessä käyttöön otetut strategiset hankinnat mutkistavat huomattavasti julkisia hankintamenettelyjä. Menettelyistä vastaavat tahot saattavat tarvita lisäkoulutusta, jotta voidaan välttää oikeudellinen epävarmuus sisällytettäessä menettelyihin lisäkriteerejä, joiden tarkoituksena on edistää innovointiin, sosiaalisiin kysymyksiin tai ympäristöön liittyviä tavoitteita. Komitea korostaa, että komission mahdollisia uusia aloitteita julkisten hankintojen alalla olisi tutkittava tarkkaan paikalliset olosuhteet huomioon ottaen, jotta voitaisiin varmistaa, etteivät ne lisää hankintaviranomaisten hallinnollista taakkaa. |
| --- | --- |

3.

| 4. | pitää valitettavana, että valtiontukisäännöt sekä eurooppalaiset tilinpitosäännöt, kuten EKT 2010 -järjestelmä ja komission käytäntö, asettavat käytännössä paineita turvautua julkisiin hankintoihin, joita pidetään yksinkertaisempana keinona noudattaa EU:n kilpailusääntöjä ja välttää ylikorvaamisen vaaraa. Tämä rajoittaa jäsenvaltioiden vapautta järjestää julkiset palvelunsa erityisesti sosiaalialalla ja on EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 14 artiklan vastaista. Komitea muistuttaa myös, että valtiontukien yhteydessä ei ole vastinetta julkisten hankintojen sääntöihin sisältyvälle sisäiselle poikkeukselle ja että tämä tilanne luo lisäpaineita, synnyttää epävarmuutta ja vääristymiä hallinnoinnissa ja johtaa viime kädessä talousarvion huonompaan toteutumiseen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | on huolissaan, että komission laatimassa asiakirjassa Toolbox 2017 edition – Quality of Public administration (1) esitetään, että julkisten viranomaisten tulee tehdä strategisia hankintoja saavuttaakseen parempia sosiaalisia tuloksia mm. kestävän kehityksen alalla ja innovoinnissa ja että julkisen luonteen mukaisena perusedellytyksenä on, että ne ovat yhteydessä toimeksisaajiin. |
| --- | --- |

5.

| 6. | huomauttaa tässä yhteydessä, että vuoden 2014 uudistukseen kuuluva ekologisten, sosiaalisten ja innovointiin liittyvien kriteerien huomioon ottaminen tulisi jättää kyseisten viranomaisten harkintavaltaan julkisten palvelujen järjestämiseen sovellettavan paikallisen autonomian periaatteen mukaisesti. Lisäksi on otettava huomioon muun muassa tarkoituksenmukaisuuskriteerit sekä tasapainoinen analyysi investoinnin kustannuksista ja tuloksista. |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että eurooppalaiset viranomaiset voivat ostovoimaansa käyttämällä ja valitsemalla ympäristöä kunnioittavia tavaroita, palveluja ja urakoita edistää merkittävästi kestäväpohjaista kulutusta ja tuotantoa, resursseja säästävämmin käyttävää taloutta ja siten kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista vapaaehtoisen ympäristöä säästävien julkisten hankintojen välineen kautta. Komitea pitääkin tervetulleena lokakuussa 2017 julkaistua Euroopan komission esitettä kiertotaloutta edistävistä julkisista hankinnoista (2). |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että vuoden 2014 uudistuksessa hyväksyttiin viranomaisten oikeus hankkia ja järjestää suoraan palvelunsa ja määriteltiin sisäisen hankinnan ja julkisen sektorin sisäisen yhteistyön käsitteet. Julkiset hankinnat ovat siten vain yksi monista mahdollisista tavoista järjestää julkiset palvelut, joiden hallinnointitavalle ei tulisi asettaa ehtoja. |
| --- | --- |

8.

| 9. | pyytää komissiota saattamaan nopeasti valmiiksi innovointia edistäviin julkisiin hankintoihin liittyvän hankkeen ja sosiaalisesti vastuullisia julkisia hankintoja käsittelevän oppaan, jotta helpotettaisiin asiaa käsittelevien oikeudellisten säännösten täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa ja erityisesti kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen käyttämistä tärkeimpänä valintakriteerinä. Komitea pyytää komissiota täsmentämään, ettei tällä tarkoiteta alhaisinta hintaa. |
| --- | --- |

9.

II.   POLIITTISET SUOSITUKSET

Komission tiedonanto – Julkiset hankinnat toimiviksi Euroopassa ja Euroopan hyväksi

| 10. | kannattaa ajatusta, jonka mukaan julkisten hankintojen tehokas hallinnointi on julkisen hallinnon laadun kiinteä osa kaikkialla EU:ssa, sillä kyseessä on todella monialainen hallinnollinen tehtävä, joka koskee käytännössä jokaista julkista elintä valtion ministeriöistä aina paikallisiin julkisiin palveluihin ja joka muodostaa näin yhden hallinnoinnin laadun tärkeistä ominaispiirteistä (3). Näin ollen julkiset hankinnat olisi sisällytettävä EU:n paremman sääntelyn agendaan. |
| --- | --- |

10.

| 11. | panee merkille, että paketista keskustellaan ennen digitaalisten välineiden käyttöä koskevien uusien hankintasääntöjen asteittaisen käyttöönoton määräaikoja lokakuuhun 2018 mennessä. Sen vuoksi ei ole vielä selvää, päästäänkö uusilla sähköistä hankintaa koskevilla säännöillä toivottuihin tavoitteisiin vai onko sääntelyä mukautettava edelleen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | katsoo, että julkisia hankintoja koskevassa nykyisessä lainsäädännössä korostetaan hankintojen avoimuutta ja strategista käyttöä niin paljon, että se saattaa vaarantaa menettelyiden tehokkuuden. Tästä syystä julkiset hankinnat vaativat liikaa etenkin pienimmiltä paikallis- ja alueyhteisöiltä, sillä ne pelkäävät tekevänsä menettelyvirheitä tai ovat haluttomia luopumaan perinteisistä hankintajärjestelmistä taikka kehittämään innovatiivisia menettelyitä. Olisikin laadittava vakiomuotoisia hankinta-asiakirjoja. |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että monimutkaiset menettelyt ja vakiomuotoisten asiakirjojen puuttuminen ovat lisänneet julkisten hankintojen hallinnollisia kuluja sekä ostajille että myyjille. Lisäksi se, että on suhteellisen helppoa vedota muutoksenhakutuomioistuimeen ja tehdä valitus tarjouskilpailusta, on johtanut lukuisiin valituksiin ja riita-asioiden määrän lisääntymiseen. Siirrettäessä direktiivien tavoitteita kansalliseen lainsäädäntöön ei pitäisi lisätä sääntelyn monimutkaisuutta eikä ulottaa sääntelyä suoraviivaisesti raja-arvojen alapuolelle, kuten on tapahtunut eräissä jäsenvaltioissa. Eräät tarjoajat pyrkivät nostamaan kanteita vetoamalla muutoksenhakudirektiiviin, ja näiden tapausten määrän kasvu osoittaa, että komission ja jäsenvaltioiden on ryhdyttävä päättäväisiin toimiin estääkseen sen, että tarjoajat käyttävät väärin näille kyseisen direktiivin nojalla annettuja oikeuksia. |
| --- | --- |

13.

| 14. | toteaa myös, että innovointia koskevat julkiset hankinnat aiheuttavat lisäongelmia hallinnoinnin ja yhdenmukaisuuden kannalta, kun on sovitettava yhteen julkisten hankintojen ensisijaiset tavoitteet ja pyrkimys tehdä niistä innovointipolitiikan väline. Lisäksi innovoinnin edistämiseksi julkisten hankintojen yhteydessä tarvitaan vahvistetut toimivaltuudet teoreettisella, toiminnallisella ja hallinnollisella tasolla sekä vakiomuotoisia asiakirjoja, jotta olisi mahdollista käydä monenvälisiä neuvotteluja, joita mutkikkaat hankkeet edellyttävät. |
| --- | --- |

14.

| 15. | huomauttaa tässä yhteydessä, että komitean omat analyysit talouspolitiikan EU-ohjausjaksosta osoittavat, että julkiset hankinnat jarruttavat usein investointeja (4). Komitean teettämässä tutkimuksessa paikallis- ja aluetason investointien esteistä tuodaan esille, että tarjouskilpailusäännöt ovat muodostaneet kaupungeille ja alueille huomattavan investointiesteen erityisesti sääntöjen täytäntöönpanon vaihtelevuuden, julkisen hankintamenettelyn mutkikkuuden ja tehottomuuden, liian pitkän keston ja siihen liittyvien oikeudellisten menettelyjen epävarmuuden takia (5). |
| --- | --- |

15.

| 16. | katsoo, että komission tiedonanto saattaa johtaa harhaan, kun siinä mainitaan, että hankintamenettelyistä 55 prosentissa käytetään ainoana myöntämiskriteerinä edelleen halvinta hintaa, sillä vuoden 2014 uudistus laajensi huomattavasti mahdollisuuksia ottaa tarjouspyynnöissä huomioon strategisia kriteereitä ja uudet lainsäädäntöpuitteet siirrettiin osaksi kansallista lainsäädäntöä vasta vuonna 2016. Aikaväli ei ole riittävän pitkä, jotta vaikutuksista voitaisiin tehdä kattava arvio. Komitea haluaa lisätä, että sopimuksen tekeminen vain halvimman hinnan kriteerin perusteella ei tarkoita välttämättä sitä, ettei kyseisessä tarjouspyyntömenettelyssä olisi otettu huomioon sosiaalisia tai ympäristöön liittyviä kriteerejä: tarjouseritelmään voi todellisuudessa sisältyä myös strategisia kriteerejä, niissä voidaan esimerkiksi ottaa asianmukaisesti huomioon ympäristöön tai energiaan liittyviä erityisiä kriteerejä. Tällaisissa tapauksissa sopimus on tehty halvimman hinnan perusteella, mutta kaikki strategiset kriteerit on otettu kokonaisuudessaan huomioon EU:n sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

16.

| 17. | viittaa tähän liittyen sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosaston teettämään tutkimukseen julkisten hankintojen strategisesta käytöstä ympäristö-, sosiaali- ja innovointipolitiikkojen edistämiseksi (6). Siinä todetaan, että paikallis- ja alueyhteisöt seuraavat, esimerkiksi Espanjassa, tiettyjä strategisia tarjouspyyntömenettelyjä, joita koulujen, yliopistojen ja julkisten sairaaloiden kaltaiset julkisoikeudelliset yhteisöt noudattavat. |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa, että julkisia hankintoja koskevien uusien direktiivien antamisen yhteydessä pk-yritysten edistämistä pidettiin yhtenä uudistuksen viidestä pääkohdasta. Euroopan alueiden komitean ensimmäisen Euroopan yrittäjyysalue -kilpailun voittajien vuonna 2016 tekemä tutkimus osoittaa kuitenkin, että menettelyjä ei ole yksinkertaistettu riittävästi, jotta pk-yritykset voisivat saada julkisia hankintasopimuksia (7). Komitea toteaa, että julkiset hankinnat ovat erittäin tärkeitä pk-yrityksille ja että niiden intressit tulisi asettaa keskeiselle sijalle julkisia hankintoja koskevassa politiikassa ja sen täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

18.

| 19. | huomauttaa, että komission 20. syyskuuta 2017 antamassa tiedonannossa ”Kasvun ja yhteenkuuluvuuden edistäminen EU:n raja-alueilla” (8) osoitetaan rajatylittäviin markkinoihin liittyen, että monissa tapauksissa rajoilla esiintyvät ongelmat johtuvat sääntelyn eroista, jotka perustuvat kansallisiin oikeudellisiin ja hallinnollisiin järjestelmiin Usein on niin, että unionin oikeuden sääntöjä sovelletaan eriasteisesti jäsenvaltiosta toiseen. Kahden eri järjestelmän soveltaminen sisärajojen kahden puolen voi näin ollen johtaa mutkikkaisiin tilanteisiin ja toisinaan oikeudelliseen epävarmuuteen ja aiheuttaa näin lisäkustannuksia. |
| --- | --- |

19.

| 20. | toistaa näin ollen olevansa vakuuttunut, että tässä vaiheessa komission tulee huolehtia ennen kaikkea vuoden 2014 direktiivien täytäntöönpanosta, sillä vaikka EU on määritellyt oikeudellisen kehyksen, jäsenvaltioilla on tietty joustonvara ja harkintavalta sen suhteen, miten ne siirtävät unionin lainsäädännön osaksi kansallisia järjestelmiään. Tämä tilanne saattaa esimerkiksi rajoittaa pk-yritysten pääsyä julkisten hankintojen markkinoille tai olla esteenä rajatylittäville ostoille. |
| --- | --- |

20.

| 21. | katsoo, että toimi, jonka tarkoituksena on parantaa avoimuutta, luotettavuutta ja tietoja, ja erityisesti siihen liittyvä lisätoimi ”edistetään julkisesti käytettävissä olevien sopimusrekisterien perustamista”, ovat keskeisen tärkeitä. Komission on kuitenkin tultava viranomaisten apuun paitsi antamalla konkreettisia esimerkkejä ja jakamalla hyviä käytäntöjä mutta myös erityisesti ottamalla käyttöön vakiomuotoisia asiakirjoja, lomakkeita ja eritelmiä (kuten on jo tehty ottamalla käyttöön yhteinen eurooppalainen hankinta-asiakirja), jotta voitaisiin noudattaa avoimuuden kriteerejä ilman että helpotetaan kilpailunvastaista yhteistyötä levittämällä lainsäädännön vaatimukset ylittävää tietoa. |
| --- | --- |

21.

| 22. | kannattaa myös komission lisätoimea ”annetaan ohjeita uusista luotettavuussäännöksistä ja kilpailunvastaisen yhteistyön perusteella sovellettavista poissulkemisperusteista ja perustetaan sääntöjenvastaisuustietokanta”, sillä se on komitean mielestä askel oikeaan suuntaan. Komitea katsoo, että julkisen vallan tulisi ensisijaisesti valistaa tarjouskilpailuista vastaavia virkamiehiä ja järjestää heidän tarpeitaan vastaavaa koulutusta ja tarjota välineet yritysten tekemien rikkomusten – kuten korruption, kilpailunvastaisen yhteistyön ja rahanpesun – ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi ja torjumiseksi. |
| --- | --- |

22.

| 23. | katsoo, että ehdottaessaan laajan yhteistyökumppanuuden toteuttamiseen tähtäävien toimien yhteydessä hankintoja koskevien vapaaehtoisten järjestelmällisen vuoropuhelun kokonaisuuksien järjestämistä noudattaen mahdollisuuksien mukaan täysin talouspolitiikan EU-ohjausjaksoa komissio ottaa askeleen oikeaan suuntaan, tosin tietyin ehdoin. Koska kumppanuuteen osallistuvilta odotetaan vapaaehtoista sitoutumista, on tehtävä heti alusta alkaen selväksi, että näillä tulee olla legitimiteetti. Samaan aikaan tulee huolehtia siitä, ettei kyseenalaisteta julkisia hankintoja koskevien vuoden 2014 direktiivien paikallisyhteisölle antamaa vapautta päättää ympäristöön ja innovointiin liittyvien ja sosiaalisten kriteerien huomioon ottamisesta. On myös huolehdittava siitä, että työmarkkinapuolet ovat asianmukaisesti edustettuina kumppanuuden yhteydessä. |
| --- | --- |

23.

| 24. | toteaa komission tapaan, että hallinnon eri tason viranomaiset sekä sidosryhmät pystyvät parhaiten määrittelemään sitoutumisen luonteen ja asteen. Komitea huomauttaa kuitenkin, ettei ole selvää, osallistuvatko paikallis- ja alueviranomaiset niille ehdotettuihin järjestelmällisen vuoropuhelun kokonaisuuksiin kuten niiden tulisi, vai ovatko Euroopan parlamentti ja neuvosto tässä komission ainoat kumppanit. |
| --- | --- |

24.

Komission suositus julkisten hankintojen ammatillistamisesta

| 25. | on tyytyväinen, että komission suosituksessa kehotetaan julkishallintoa parantamaan julkisten tarjouskilpailujen tehokkuutta ja mahdollisuutta osallistua niihin ja hyödyntämään niitä innovoinnin ja digitalisoinnin edistämiseksi. Komitea kehottaa jäsenvaltioita pyrkimään menettelyjen nopeaan digitalisointiin ja sähköisten menettelyjen käyttöönottoon kaikissa tärkeissä vaiheissa alkaen hankintailmoituksesta ja tarjouskilpailuun osallistumisesta ja tarjousten jättämisestä aina arviointiin, hankintasopimusten tekemiseen, tilaukseen, laskutukseen ja maksamiseen asti. |
| --- | --- |

25.

| 26. | katsoo, että sääntelyn, komission tällä alalla tekemien aloitteiden sekä niistä viranomaisille aiheutuvan hallinnollisen taakan tulee olla oikeassa suhteessa unionin raja-arvot ylittävien julkisten hankintojen osuuteen kaikista julkisista hankintamenettelyistä kussakin jäsenvaltiossa, mukaan lukien unionin raja-arvojen alle jäävät julkiset hankinnat, ja että komission on oltava tarkkaavainen varmistaakseen tämän oikeasuhtaisuuden. |
| --- | --- |

26.

| 27. | vastustaa kaikkea velvoittavaa ohjeistusta hallintohenkilökunnan kouluttamisessa, sillä tällaiset ohjeet saattaisivat rikkoa periaatetta jäsenvaltioiden, alueiden ja paikallisyhteisöjen hallinnon organisoinnin suvereniteetista. |
| --- | --- |

27.

| 28. | viittaa 31. maaliskuuta 2017 julkaistuun komission yksiköiden valmisteluasiakirjaan The Value Added of Ex ante Conditionalities in the European Structural and Investment Funds (9), jossa komissio toteaa, että ennakkoehdot ovat auttaneet siirtämään alaa koskevaa unionin lainsäädäntöä osaksi kansallista lainsäädäntöä ja panemaan sitä täytäntöön, poistamaan investointiesteitä EU:ssa ja toteuttamaan unionin strategisia tavoitteita. Ne ovat myös saaneet aikaan poliittisia uudistuksia ja erityisiä maakohtaisia suosituksia. |
| --- | --- |

28.

| 29. | on sitä mieltä, että Euroopan komission aloitteet ovat tärkeitä, jotta julkisia hankintoja koskeva EU:n kehys voidaan panna onnistuneesti täytäntöön, mutta katsoo, että on arvioitava tarkkaan kaikkien näiden välineiden ja aloitteiden tehokkuutta ja tuotava esille, mitä yhteisvaikutuksia niillä on ja miten ne täydentävät toisiaan. Komitea katsoo, että mahdollisten uusien toimien tulee olla täysin perusteltuja, jos halutaan välttää paikallis- ja alueyhteisöille koituvaa tarpeetonta hallinnollista taakkaa. |
| --- | --- |

29.

| 30. | pahoittelee, ettei komissio painota tarpeeksi ammatillistamisen tarvetta yleisen poliittisen strategian yhteydessä ja niiden politiikkojen yhteydessä, joiden tarkoituksena on edistää sosiaalisia ja vihreitä julkisia hankintoja ja laajemmin varmistaa julkisen rahan asianmukainen käyttö. Komitea katsoo, että julkisten hankintojen ammatillistamista ei voida käsitellä erillään hyvästä hallintotavasta ja yleisestä ammatillistamisesta asianmukaisten paikallisten palvelujen hallinnoinnin ja tarjoamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa samaan tapaan, että julkiset palvelut olisi useissa tapauksissa parempi järjestää sisäisesti tai turvautuen muihin ratkaisuihin kuin julkisiin hankintoihin. |
| --- | --- |

31.

| 32. | on tyytyväinen siihen, että komission 7. kesäkuuta 2018 antamassa ehdotuksessa asetukseksi sisämarkkinaohjelman perustamisesta (10) mainitaan mahdollisuus tukea ”toimenpiteitä, joilla varmistetaan strategisten julkisten hankintojen laajamittaisempi käyttö, julkisia hankintoja tekevien tahojen ammatillistaminen, pk-yritysten parempi pääsy hankintamarkkinoille, avoimuuden ja integriteetin lisääminen sekä tietojen parantaminen, jotta edistetään hankintojen digitalisaatiota ja yhteisiä hankintoja vahvistamalla kumppanuuteen perustuvaa lähestymistapaa jäsenvaltioiden kanssa, parantamalla tiedonkeruuta ja tietojen analysointia, myös kehittämällä asiaan liittyviä tietoteknisiä välineitä, tukemalla kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihtoa, antamalla neuvontaa, tekemällä kaikkia osapuolia hyödyttäviä kauppasopimuksia, tiivistämällä kansallisten viranomaisten yhteistyötä ja käynnistämällä pilottihankkeita”. |
| --- | --- |

32.

| 33. | toteaa, että sähköisiä lomakkeita ja sähköisiä hankintamenettelyjä koskevaa neuvontaa on lisättävä, jotta vältetään jäsenvaltioiden ja EU:n toimintatapojen ristiriitaisuutta eikä jätetä paikallis- ja alueviranomaisia epätietoisiksi siitä, miten ja milloin on käytettävä erilaisia lomakkeita ja menettelyjä. Komitea korostaa osaamiskeskusten mahdollista myönteistä roolia helpotettaessa EU:n oikeuden ja lainsäädännön asianmukaista täytäntöönpanoa ja tulkintaa antamalla paikallis- ja alueviranomaisille ja näitä edustaville järjestöille maksutonta tietoa ja opastusta. |
| --- | --- |

33.

| 34. | kannattaa Housing Europe -järjestön näkemystä, jonka mukaan julkisten hankintojen alan ammatillistamisen ja innovoinnin kannalta on keskeistä laatia eurooppalainen hakemisto ratkaisuista, jotka tuodaan esiin vakiomuotoisissa asiakirjoissa ja jotka ulottuvat teknisistä ratkaisuista ilmasto- ja energiakriteereihin vastaamiseksi aina innovatiivisiin ratkaisuihin, joilla tähdätään sosiaalisten haasteiden ratkaisemiseen. Tämän yleiseurooppalaisen hakemiston, joka laadittaisiin sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosaston (DG GROW) johdolla, tulisi perustua eurooppalaisten järjestöjen osaamiseen ja käytäntöihin. Se mahdollistaisi menettelyjen standardoimisen ja vähentäisi nostettujen kanteiden määrää (11). |
| --- | --- |

34.

Komission tiedonanto – Suurten infrastruktuurihankkeiden julkisia hankintoja koskevien näkökohtien vapaaehtoinen ennakkoarviointi investointien helpottamiseksi

| 35. | on tyytyväinen siihen, että ennakkoarviointimekanismi on vapaaehtoinen, ja katsoo, että tämä voi olla erityisen tärkeää käyttöoikeussopimuksissa, joihin sovelletaan yhdenmukaistettua EU:n järjestelmää ensimmäistä kertaa. |
| --- | --- |

35.

| 36. | on myös vakuuttunut, että tällä mekanismilla on ratkaiseva rooli pyrittäessä vähentämään viivästysten ja kustannusylitysten riskiä, joka johtuu suuren mittakaavan rajatylittäviin hankkeisiin liittyvissä tarjouskilpailumenettelyissä esiintyvistä vaikeuksista. |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa komissiota huolehtimaan – kun se julkaisee tietoja ennakkoarviointimekanismille omistetuilla verkkosivuilla ja levittää tietoja ilmoitus- ja tiedonvaihtomekanismin kautta – luottamuksellisten kaupallisten tietojen suojelemisesta ja niiden tietojen luottamuksellisuuden kunnioittamisesta, joita tarjoajat saattaisivat käyttää kilpailun vääristämiseen. |
| --- | --- |

37.

| 38. | olisi toivonut enemmän selkeyttä, mitä tulee komission vastauksiin neuvontapalvelun kautta esitettyihin kysymyksiin (neuvontapalvelun tulisi olla tietoinen vastausten seurauksista) sekä ilmoitusmekanismin asemaan silloin, kun julkisista hankinnoista nostetaan mahdollisesti myöhemmin kanne. Komitea kehottaa komissiota tarkentamaan, miten ennakkoarviointimekanismin yhteydessä voitaisiin käsitellä tiettyjä ongelmia, joita aiheutuu muutoksenhakudirektiivin nojalla nostettujen kanteiden kasvavasta määrästä. |
| --- | --- |

38.

Bryssel 5. heinäkuuta 2018.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Saatavissa tästä.

1

(2)  http://ec.europa.eu/environment/gpp/pubs_en.htm

2

(3)  Euroopan komissio, Quality of Public Administration – A Toolbox for Practitioners. 2017 edition, saatavissa tästä.

3

(4)  Euroopan alueiden komitea, 2017 European Semester. Euroopan alueiden komitean Eurooppa 2020 -seurantafoorumin ohjauskomitean raportti Territorial Analysis of the Country Reports and accompanying Communication, saatavissa tästä.

4

(5)  Euroopan alueiden komitean tutkimus Obstacles to investments at local and regional level, 2016, saatavissa tästä.

5

(6)  Strategic use of public procurement in promoting green, social and innovation policies, Euroopan komission sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosaston teettämä tutkimus, julkaistu 15. kesäkuuta 2016, saatavissa tästä.

6

(7)  Report on the Survey of EER Regions: How to make life easier for SMEs?, Euroopan alueiden komitea, 2016, Bryssel, s. 4–5.

7

(8)  Saatavissa tästä.

8

(9)  Saatavissa tästä; lisätietoja löytää tästä linkistä.

9

(10)  COM(2018) 441 final.

10

(11)  Julkaistuun asiakirjaan pääsee tästä.

11

---

| 25.10.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 387/42 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 387/42

---

Euroopan alueiden komitean suuntaa-antava lausunto aiheesta ”Vuoden 2020 jälkeinen ilmastohallinto eurooppalaisesta ja maailmanlaajuisesta näkökulmasta: panos UNFCCC:n COP24-konferenssiin”

(2018/C 387/08)

| Esittelijä: | Andrew Varah COOPER (UK, EA), Kirkleesin valtuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Suuntaa-antava lausunto |

Esittelijä:

Andrew Varah COOPER (UK, EA), Kirkleesin valtuuston jäsen

Viiteasiakirja:

Suuntaa-antava lausunto

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Eurooppalainen hallintomalli vuoteen 2030 asetettujen ilmastonmuutokseen ja energia-asioihin liittyvien tavoitteiden saavuttamiseksi

| 1. | korostaa paikallis- ja alueviranomaisten tärkeää roolia strategisessa ohjauksessa kansalaisia lähimpänä olevalla tasolla, itse tuotetun sähkön kulutukseen, hajautettuun tuotantoon ja älykkäisiin verkkoihin perustuvan hajautetun energiantuotannon hallinnoinnissa, asianmukaisten investointiedellytysten edistämisessä sekä energia- ja ilmastopolitiikan nivomisessa toimiin, joita toteutetaan asumisen, energiaköyhyyden, liikenteen ja kestäväpohjaisen liikkuvuuden, talouskehityksen ja aluesuunnittelun tai maankäytön aloilla. Paikallis- ja alueviranomaisilla on myös vahva rooli yhteisöjen johtamisessa, ja ne voivat ajaa ilmastotoimien toteuttamista paikallisyhteisöissään sekä yritysmaailman ja laajemman kansalaisyhteiskunnan keskuudessa lisäämällä kansalaisten ja kuluttajien osallistumista ja varmistamalla heidän sitoutumisensa energia-alan toimiin. |
| --- | --- |

1.

| 2. | painottaa, että joustavaa energiaunionia ja kunnianhimoista ilmastonmuutospolitiikkaa koskevat tavoitteet voidaan parhaiten saavuttaa koordinoidulla toiminnalla unioni-, jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla sekä edistämällä tutkimustoimintaa, tietoisuuden lisäämiseen tähtääviä toimia ja paikallisia energiatehokkuusratkaisuja ja energiahuoltojärjestelmiä, ja että tämä on välttämätöntä, jotta EU ja sen jäsenvaltiot ja maiden paikallis- ja alueviranomaiset voisivat saavuttaa YK:n asettamat kestävän kehityksen tavoitteet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että uudet tavoitteet, joissa uusiutuvien lähteiden osuus EU:n energiayhdistelmässä on 32 prosenttia ja energiatehokkuus 32,5 prosenttia, sekä asetus energiaunionin hallinnosta ovat edistysaskel siirtymisessä kohti kestäväpohjaisempaa energiajärjestelmää Euroopassa ja paikallis- ja alueviranomaisten suurempaa osallisuutta. |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa jälleen kerran, että jäsenvaltioiden olisi otettava selkeästi huomioon paikallis- ja aluetasolla tehdyt sitoumukset sekä kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen kaltaisten aloitteiden puitteissa saavutetut tulokset. Jäsenvaltioiden olisi myös kehittävä menettelyjä, joiden avulla voidaan ottaa huomioon kaikkien asianomaisten hallintotasojen kulloisiinkin yhdennettyihin kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiin antamat panokset. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi otettava paikallis- ja alueyhteisöt mukaan suunnitteluun ja valvontaan kulloistenkin perustuslaillisten säännöstensä ja poliittisten määräystensä mukaisesti (1). |
| --- | --- |

4.

| 5. | toistaa jäsenvaltioille ja Euroopan komissiolle esittämänsä kehotuksen edetä ripeästi energia-alan vuoropuhelua käyvän pysyvän monitasoisen foorumin perustamisessa, jotta voidaan tukea paikallis- ja alueviranomaisten, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, liike-elämän ja muiden asianomaisten sidosryhmien aktiivista osallistumista energiasiirtymän hallintaan (2). |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa – kun otetaan huomioon Euroopan komission ehdotus osoittaa 25 prosenttia EU:n menoista ilmastotoimiin kaikissa EU:n ohjelmissa vuosina 2021–2027, mikä on hyvä lähtökohta – suunnittelemaan vuoden 2020 jälkeisen monivuotisen rahoituskehyksen niin, että EU:n energia- ja ilmastotavoitteet ja -päämäärät voidaan saavuttaa paremmin, etenkin kun on kyse kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisestä, energiatehokkuudesta, puhtaasta liikkuvuudesta, uusiutuviin lähteisiin perustuvasta energiantuotannosta ja hiilinielujen hyödyntämisestä. Komitea kehottaa osoittamaan riittävästi vaivattomin menettelyin saatavilla olevaa EU-rahoitusta sellaisia ohjelmia ja hankkeita varten, joilla pyritään näihin päämääriin jäsenvaltioiden yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien mukaisesti Pariisin sopimuksessa asetettujen pitkän aikavälin tavoitteiden pohjalta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | katsoo, että uusiutuvaa energiaa ja sähkömarkkinoiden rakennetta koskevan EU-sääntelyn yhteydessä on poistettava oikeudelliset ja hallinnolliset esteet ja luotava sähkön varastointiin ja kauppaan sekä itse tuotetun sähkön kulutukseen liittyviä yksinkertaistettuja menettelyjä, jotta paikalliset ja alueelliset markkinatoimijat, esimerkiksi energiayhteisöt, pääsevät markkinoille kaikilta osin. Komitea korostaa, että jäsenvaltioiden tulee koordinoida toimintaansa paikallis- ja alueviranomaisten kanssa ja ottaa paikallisten ja alueellisten uusiutuvaa energiaa tuottavien yhteisöjen erityispiirteet huomioon uusiutuvien energiamuotojen tukijärjestelmiä suunniteltaessa, jotta tällaiset yhteisöt saavat mahdollisuuden toimia energiajärjestelmässä ja niiden on helpompi integroitua markkinoille. |
| --- | --- |

7.

Paikallis- ja aluetason toimien merkitys Pariisin sopimuksen täytäntöönpanossa

| 8. | muistuttaa, että Pariisin sopimuksessa tunnustetaan monitasoisen hallinnon merkitys ilmastopolitiikassa sekä tarve tehdä yhteistyötä alueiden, kaupunkien ja sopimuksen ulkopuolisten sidosryhmien kanssa. |
| --- | --- |

8.

| 9. | toteaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat kansalaisia lähinnä oleva julkishallinnon taso, ja korostaa, että nämä viranomaiset tekevät suuren osan päätöksistä Pariisin sopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla politiikanaloilla. |
| --- | --- |

9.

| 10. | toteaa, että paikallis- ja alueviranomaisten toimenpiteiden vaikutukset kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen riippuvat suurelta osin näiden kyvystä ja halusta panna asiaankuuluvat toimintapolitiikat täytäntöön. Näin ollen komitea katsoo, että paikallis- ja alueviranomaiset on otettava mukaan niiden toimia tiiviisti koordinoiden poliittisten sitoumuksien muuntamiseen julkisen vallan politiikaksi, investoinneiksi ja täytäntöönpanotoimiksi. |
| --- | --- |

10.

| 11. | panee merkille Yhdysvaltojen ilmoituksen aikomuksesta vetäytyä Pariisin sopimuksesta, mikä on valitettavaa, mutta tämä on myös luonut valtiotasoa alemmille hallintotahoille EU:ssa, Yhdysvalloissa ja muualla uusia kannustimia toimia maailmanlaajuisten ilmastonmuutosta koskevien haasteiden ratkaisemiseksi ja siten osoittaa kansalaisten ja heitä lähinnä olevien hallintotasojen olevan sitoutuneita asiaan. Komitea on valmis tiivistämään kumppanuuttaan Yhdysvaltojen pormestarien konferenssin kanssa ja tekemään maailmanlaajuisesti yhteistyötä kuntien ja alueiden järjestöjen kanssa ilmastotoimien alalla. |
| --- | --- |

11.

| 12. | uskoo vahvasti, että elinkeinoelämän sidosryhmien ja kansalaisyhteiskunnan kanssa yhteistyötä tekevillä paikallis- ja aluetason vaaleilla valituilla edustajilla ja asiaankuuluvilla viranomaistahoilla sekä verkostoilla voi olla keskeinen rooli kansallisten hallitusten avustamisessa näiden muotoillessa ja toteuttaessa ilmastoon liittyviä toimintalinjoja silloin, kun jälkimmäisiltä puuttuu kunnianhimoa. Tässä yhteydessä komitea korostaa kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen kaltaisten aloitteiden tukiroolia valmiuksien parantamiseen liittyvien välineiden ja menetelmien kehittämisessä ja yleistämisessä. |
| --- | --- |

12.

| 13. | katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten kaltaisten poliittisesti merkittävien, demokraattisesti valittujen sopimuksen ulkopuolisten sidosryhmien osallistuminen maailmanlaajuiseen ilmastohallintojärjestelmään on merkillepantava suuntaus, ja sen vuoksi on erittäin tärkeää, että ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen (UNFCCC) sääntelypuitteissa otetaan huomioon tällainen alhaalta ylöspäin suuntautuva hallinnon malli toteamalla virallisesti sen rooli päätöksentekoprosessissa. |
| --- | --- |

13.

| 14. | panee merkille, että ilmastosopimuksen osapuolten kokoustenvälisessä tapaamisessa toukokuussa 2017 ja toukokuussa 2018 täytäntöönpanoa varten perustettu avustava toimielin (SBI) mahdollisti edistymisen sidosryhmien osallistumisessa UNFCCC:n prosessiin ja totesi tarpeen vahvistaa edelleen sopimuksen ulkopuolisten sidosryhmien tosiasiallista osallistumista maailmanlaajuiseen ilmastohallintoon. |
| --- | --- |

14.

| 15. | suhtautuu myönteisesti Euroopan parlamentin kertomukseen EU:n alueiden ja kaupunkien roolista ilmastonmuutosta koskevan Pariisin sopimuksen (COP 21) täytäntöönpanossa (3) ja panee erityisesti merkille toteamuksen, jonka mukaan paikallisviranomaiset ovat vastuussa suurimmasta osasta ilmastonmuutoksen hillintä- ja sopeutumistoimien sekä asiaa koskevan EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

15.

Valtiotasoa alempien hallintotahojen virallinen osallistuminen maailmanlaajuiseen ilmastohallinnon järjestelmään

| 16. | on tyytyväinen siihen, että Talanoa-vuoropuhelussa ei rajoituta kansallisten hallitusten väliseen keskusteluun vaan annetaan erilaisille sopimuksen ulkopuolisille sidosryhmille – alueet, kunnat ja niiden vaaleilla valitut edustajat mukaan luettuina – mahdollisuus tuoda tärkeitä ilmastotoimiin liittyviä kysymyksiä kansallisten ja maailmantason poliittisten päättäjien tietoon. Komitea kannattaa ja sitoutuu edistämään kuntien ja alueiden Talanoa-vuoropuhelua, joka on suora maailmanlaajuinen ja aloitteellinen vastaus tähän prosessiin, ja kannustaa lisäämään Euroopassa järjestettävien vuoropuheluhankkeiden määrää. |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että vuoropuhelun ei tulisi rajoittua tai painottua vain kertovaan esitystapaan. Vuoropuhelun hengessä sopimuksen ulkopuolisten sidosryhmien vastauksista kolmeen keskeiseen kysymykseen ”Missä olemme? Mikä on tavoitteemme? Miten saavutamme sen?” saatava palaute on olennaisen tärkeää, jotta voidaan rakentaa luottamusta ja vahvistaa sitoutumista prosessiin. Näin ollen komitea kehottaa COP-puheenjohtajavaltioita, YK:n ilmastonmuutossopimuksen sihteeristöä ja UNFCCC:n osapuolia selventämään, kuinka vuoropuhelun tuloksia käsitellään ja kuinka ne sisällytetään neuvotteluteksteihin, jotka on määrä hyväksyä COP24-kokouksessa. |
| --- | --- |

17.

| 18. | ehdottaa, että Talanoa-vuoropuhelua jatketaan COP24-kokouksen jälkeen ja että se muutetaan maailmanlaajuisen tilannekatsaussyklin väliarvioinniksi, joka pidetään aina kahden ja puolen vuoden välein. Jotta voidaan edistää globaalia ymmärrystä siitä, miten Pariisin sopimuksen mukaisten tavoitteiden saavuttamisessa on edistytty, ja iskostaa mieliin ajatus asian kiireellisyydestä, komitea ehdottaa, että Talanoa-vuoropuhelun yhteydessä käsiteltävien kysymysten joukkoon lisätään tämän prosessin aikana vielä neljäs kysymys: ”mihin mennessä?”. |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa UNFCCC:n puheenjohtajaa arvioimaan vuoropuhelun tuloksia vuonna 2019 ja esittämään ehdotuksia suunnitelmallisemman, neuvottelujen kannalta merkityksellisen prosessin luomiseksi tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa Euroopan komissiota ja unionin jäsenvaltioita hyödyntämään Talanoa-vuoropuheluprosessia tehdäkseen yhteistyötä paikallis- ja alueviranomaisten ja muiden sidosryhmien kanssa EU:n neuvottelukantojen ja sen panoksen valmistelussa COP24-kokousta varten. |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa kuntia ja alueita esittämään näkemyksiään Talanoa-vuoropuhelun portaalissa ja hyödyntämään tilaisuutta saada tavoitteensa, kantansa ja aikomuksensa esiin maailmanlaajuisessa ilmastoneuvotteluprosessissa. |
| --- | --- |

21.

| 22. | suhtautuu myönteisesti NAZCA-foorumiin, joka on hyödyllinen väline sopimuksen ulkopuolisten sidosryhmien ottamiseksi mukaan UNFCCC:n päätöksentekoprosessiin. Komitea kehottaa UNFCCC:n sihteeristöä esittämään ehdotuksia siitä, miten alueiden ja kuntien sekä kansalaisyhteiskunnan ja yksityissektorin rooli kansainvälisessä hallintojärjestelmässä voitaisiin määritellä entistä paremmin. |
| --- | --- |

22.

| 23. | muistuttaa paikallis- ja aluepäättäjien COP23-kokouksessa hyväksymästä Bonn-Fidži-sitoumuksesta ja siihen sisältyvästä kehotuksesta vahvistaa paikallishallinnon LGMA-ryhmän aktiivista osallistumista virallisiin globaaleihin ilmastoalan elimiin ja osapuoliin, ottaen huomioon, että myös EU:n ulkoasiainneuvosto ilmaisi maaliskuussa 2018 kannattavansa Bonn-Fidži-sitoumusta. Komitea ehdottaa, että alueiden komitea kehittäisi järjestelmällistä yhteistyötä YK:n ilmastonmuutossopimuksen sihteeristön, COP-kokouksen puheenjohtajiston ja niiden High Level Champions -tahon sekä asiaankuuluvien UNFCCC:n neuvotteluelinten ja UNFCC:n uudistetun Friends of Cities -foorumin kanssa. |
| --- | --- |

23.

Kansallisesti, alueellisesti ja paikallisesti määritellyt panokset

| 24. | korostaa, että kansallisesti määriteltyjen panosten määrittely- ja tarkistusprosessin aikana tarvitaan järjestelmällisiä hajautettuja valtiotasoa alempien hallintotasojen kuulemisia, joihin osallistuvat keskeisten toiminta-alojen sidosryhmät. Näin luodaan osallistavaa menetelmää. |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa sisällyttämään kansallisesti määriteltyihin panoksiin myös alueellisesti ja paikallisesti määriteltyjä panoksia, jotta voidaan tunnustaa valtiotasoa alempien tasojen viranomaisten rooli kansainvälisten ilmastositoumusten toteuttamisessa. |
| --- | --- |

25.

| 26. | katsoo, että prosessin tehokkuuden varmistamiseksi EU-tasolla säännökset olisi vahvistettava energiaunionin hallintoa koskevassa asetuksessa, etenkin ajatellen paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista yhdennettyjen kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien valmisteluun. |
| --- | --- |

26.

| 27. | uskoo, että nämä säännökset antaisivat entistä vahvemman poliittisen ja metodologisen perustan alueellisesti ja paikallisesti määriteltyjen panosten (4) luomista koskeville AK:n ehdotuksille, joiden tavoitteena on antaa paikallis- ja alueviranomaisille mahdollisuus määritellä hillitsemis- ja sopeutumissitoumuksensa, kuten sopimusosapuolet ovat tehneet kansallisesti määriteltyjen panosten avulla, jotta voidaan luoda vakaat ja läpinäkyvät panokset alkaen vankoista seuranta-, raportointi- ja todentamisprosesseista. |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa Euroopan komissiota esittämään AK:ta kuultuaan muun kuin säädösehdotuksen seuranta- ja arviointimenetelmästä, jolla seurattaisiin kuntien edistymistä vuoteen 2050 saakka ulottuviin visioihin ja vuoteen 2030 ulottuviin strategioihin nähden. Tämä voisi perustua nykyiseen kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen seuranta- ja arviointikehykseen. |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa Euroopan komissiota yksinkertaistamaan kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen raportointiprosessia ja seurantajärjestelmää yhdessä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa ja lyhentämään kestävyysperiaatteiden mukaisten energiankäytön toimintasuunnitelmien arviointiin tarvittavaa aikaa, jotta voidaan vauhdittaa päästövähennyksiin liittyvien sitoumusten virallista tunnustamista, varmistaa seuranta- ja arviointikehysten yhteensopivuus ja minimoida kunnille ja alueille koituvat raportointirasitteet. |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa ilmastorahoitusta käsittelevän AK:n lausunnon (5) valossa Euroopan komissiota esittämään selkeän ja sitovan, UNFCCC:ssä käytössä olevan määritelmän mukaisen määritelmän ilmastorahoitukselle ja siihen liittyville investointiluokille ja ehdottaa, että jäsenvaltiot laatisivat ilmastoon liittyviä investointisuunnitelmia, joihin sisältyisi i) olemassa oleviin rahoitusvajeisiin puuttumiseksi tarvittavan tuen tason ja laadun määrittäminen, ii) kutakin ilmastotoimea koskevan kotimaisen rahoitustuen mahdollisuuksien arviointi, iii) ilmastotoimien koordinointi sekä valmiuksien ja sidosryhmien osallistumisen lisääminen kansallisesti määriteltyjen panosten ajantasaistamisen valossa ja iv) tietoa jäsenvaltion keinoista arvioida ja hallita sijoittajia uhkaavia ilmastoriskejä. |
| --- | --- |

30.

Pariisin sopimuksen täytäntöönpanoa koskevat suuntaviivat

| 31. | korostaa alueellisesti tai paikallisesti määriteltyjen panosten mahdollista myönteistä panosta Pariisin sopimuksen tavoitteiden toteuttamiseen ja kehottaa UNFCCC:n osapuolia määrittelemään suuntaviivat kansallisesti määritellyille panoksille ottaen huomioon niiden mahdollisen vuorovaikutuksen joustavan alueellisesti tai paikallisesti määriteltyjen panosten järjestelmän kanssa. |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa sisällyttämään avoimuuskehykseen valtiotasoa alemmilla tasoilla toteutettuja lieventämistoimia käsittelevän osan tässä yhteydessä esitettäviin kansallisiin inventaarioraportteihin, jotta helpotetaan kansallisesti määriteltyjen panosten (ja alueellisesti tai paikallisesti määriteltyjen panosten) toteutumisen seurantaa. |
| --- | --- |

32.

Globaali tilannekatsaus

| 33. | kehottaa UNFCCC:n sopimusosapuolia ja Euroopan komissiota sisällyttämään maailmanlaajuista tilannekatsausta koskeviin sääntöihin osapuolia koskevan velvoitteen kuulla paikallis- ja alueviranomaisia ja ottaa nämä mukaan esitysten laatimisvaiheessa. |
| --- | --- |

33.

| 34. | korostaa, että maailmanlaajuisen tilannekatsauksen ei tulisi rajoittua pelkästään osapuolten (kansallisesti määriteltyjen panosten ja muiden kansallisten raporttien avulla) ilmoittamien toimien arviointiin. Sen tulisi sisältää kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien ja erityisesti paikallis- ja alueviranomaisten antamaa tietoa edistymisestä, jotta voidaan saada kattava kuva yleisestä edistymisestä Pariisin sopimuksen pitkän aikavälin tavoitteiden toteuttamisessa 2 artiklan 1 kohdan, 4 artiklan 1 kohdan ja 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

34.

| 35. | korostaa, että paikallishallinnosta ja kunnallisviranomaisista (LGMA) muodostuvan UNFCCC:n ryhmän osana ja EU:n paikallis- ja alueviranomaisia edustavana elimenä AK on valmis osallistumaan aktiivisemmin keskusteluihin UNFCCC:n ja sen osapuolten kanssa, jotta voidaan esittää kuntien ja alueiden näkemyksiä globaaliin tilannekatsaukseen kuuluvasta yhteisten pyrkimysten avoimesta, osallistavasta ja läpinäkyvästä arvioinnista. |
| --- | --- |

35.

| 36. | pyytää, että UNFCCC:n hyväksymät organisaatiot sekä sopimuksen ulkopuoliset sidosryhmät voisivat esittää osapuolille kysymyksiä niiden ehdotuksista maailmanlaajuisen tilannekatsauksen eri vaiheissa, jotta prosessissa voidaan hyödyntää kentältä saatua laajempaa palautetta. Komitea toteaa, että menetelmien ja tietojen tulisi olla yleisön saatavilla täyden läpinäkyvyyden ja vastuuvelvollisuuden nimissä. |
| --- | --- |

36.

| 37. | panee huolestuneena merkille, että globaalissa tilannekatsauksessa voidaan jäädä jälkeen Pariisin sopimuksen tavoitteista, ja korostaa, että paikallis- ja aluetason lisäpanos voisi auttaa lisäämään tavoitetasoa kattavaan täytäntöönpanoon (6). |
| --- | --- |

37.

Sopeutuminen

| 38. | ehdottaa, että EU ottaa johtoaseman ilmastonmuutokseen sopeutumiseen tähtäävissä kansainvälisissä toimissa ja edistää sitä kaikilla tasoilla ja että samalla tuetaan kansainvälistä kehitystä, jotta nopeutetaan edistymistä alueellisella ja paikallisella tasolla. Komitea esittääkin, että luodaan sitovat lainsäädäntöpuitteet sopeutumistoimenpiteiden toteuttamiseksi ja että otetaan käyttöön mitattavissa olevia sitoumuksia, jotta voidaan mitata edistymistä sopeutumisessa. |
| --- | --- |

38.

| 39. | pyytää, että puhtaan kehityksen mekanismin ja kehittyneiden maiden tarjoaman rahoituksen lisäksi myös paikallis- ja aluehallintoa kannustettaisiin kulloisenkin kansallisen järjestelmän puitteissa tukemaan sopeutumisrahastoa taloudellisin varoin. |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa, että rahaston on yksinkertaistettava yksittäisten paikallis- ja alueviranomaisten taloudelliseen panokseen liittyviä menettelyjä. |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa antamaan sellaisille paikallis- ja alueviranomaisille, joilla on erityisen vahva asiantuntemus sopeuttamisesta, oikeuden liittyä sopeutumisrahaston täytäntöönpanoon osallistuviin yhteisöihin kolmansissa maissa ohjelmien ja hankkeiden toteuttamisen sekä alueellisten tai paikallisten sopeutumispolitiikkojen ja -strategioiden edistämiseksi. |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa antamaan paikallis- ja kunnallishallintojen LGMA-ryhmälle tarkkailijan aseman sopeutumisrahaston hallintoneuvostossa. |
| --- | --- |

42.

| 43. | ehdottaa, että otetaan käyttöön alue- ja paikallisviranomaisille suunnattuja erityisiä välineitä, jotka parantavat näiden mahdollisuuksia hyödyntää EU:ssa käytettävissä olevia rahoitusvälineitä, ja että luodaan portaali, johon keskitetään tiedot EU:n ilmastorahoituksen eri lähteistä. |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa Euroopan komissiota tekemään yhteistyötä muiden osapuolten kanssa vauhdittaakseen riskien vähentämistä, selviytymiskykyä ja sopeutumista koskevien suunnitelmien rahoitusta. Nämä suunnitelmat sovitetaan niiden paikallisyhteisöjen sekä paikallis- ja aluehallintotahojen painopisteisiin, joita niiden on tarkoitus palvella. |
| --- | --- |

44.

Maatalous ja maankäyttö, maankäytön muutos ja metsätalous (LULUCF)

| 45. | toteaa, että luonnonkatastrofien voimakkuus ja esiintymistiheys on kasvanut merkittävästi viimeksi kuluneiden kymmenen vuoden aikana ja että kysymys luonnonkatastrofeista on erottamaton osa toimintaa ilmastonmuutoksen vaikutuksiin puuttumiseksi ja että molempia aihepiirejä tulisi käsitellä yhdessä (7). Komitea korostaa tarvetta lisätä yhtäältä ilmastonmuutoksen torjuntaan tähtäävien verkostojen, hankkeiden ja sopimusten ja toisaalta katastrofivalmiuden ja -palautuvuuden parissa toimivien verkostojen, hankkeiden ja sopimusten – kuten katastrofiriskien vähentämistä koskeva Sendain kehys 2015–2030 – välistä synergiaa, jotta voidaan vahvistaa kuntien ja alueiden valmiuksia selvitä katastrofeista (8). |
| --- | --- |

45.

| 46. | kehottaa Euroopan komissiota toteamaan paikallis- ja alueviranomaisten roolin ja hyödyntämään niiden toimintaa ilmasto- ja energiahaasteisiin vastaamisessa maataloudessa ja LULUCF-aloilla. Eräillä alueilla ja eräissä kunnissa ilmasto- ja energiastrategiat tukevat jo näiden alojen pyrkimystä irtautua hiilestä. Näin ollen AK korostaa alue- ja paikallistason ilmasto- ja energiastrategioiden roolia hiilestä irtautumisen tukemisessa maatalous- ja maankäyttöaloilla. |
| --- | --- |

46.

Menetykset ja vahingot

| 47. | suhtautuu myönteisesti huhtikuussa 2018 järjestettyyn asiantuntijavuoropuheluun, jossa tarkasteltiin vaihtoehtoja ilmastonmuutoksen uhreille suunnatun asiantuntemuksen, teknologian ja tuen käyttöön ottamiseksi. Komitea korostaa tarvetta sisällyttää menetyksiin ja vahinkoihin liittyvät kysymykset, kuten valmiuksien kehittämisen, teknologian siirron ja rahoitustuen, asiaankuuluviin kansallisiin ja UNFCCC:n prosesseihin. |
| --- | --- |

47.

| 48. | korostaa, että niin kehittyneiden kuin kehitysmaiden paikallis- ja alueviranomaisten on yhteistyössä kansallisten hallitusten kanssa ja UNFCCC:n puitteissa kartoitettava ja otettava käyttöön vaihtoehtoisia keinoja menetysten ja vahinkojen käsittelemiseksi. Tätä varten alueellisten ja alakohtaisten riskien arviointeihin olisi sisällytettävä ilmastoriskin käsite. |
| --- | --- |

48.

Muut kysymykset

| 49. | kannustaa paikallisviranomaisia jatkamaan toistensa tukemista vertaistukimekanismien avulla ja todeta niiden merkityksen valmiuksien parantamisessa. Toteaa tässä yhteydessä kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen sekä TAIEX REGIO PEER 2 PEER -välineen saavutukset. |
| --- | --- |

49.

| 50. | odottaa kiinnostuneena hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) tuella järjestetyn kansainvälisen ”Kaupungit ja ilmastonmuutos” -tiedekonferenssin tulosten julkaisemista ja kehottaa UNFCCC:tä tarkastelemaan näitä tuloksia osana Pariisin sopimuksen täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

50.

| 51. | korostaa paikallista tuotantoa sekä pienten ja keskisuurten yritysten toimintaa edistävän politiikan merkitystä ilmastonmuutoksen kielteisten vaikutusten hillintätoimissa ja suosittaa sen vuoksi, että maaseudun kehittämisohjelmat sovitetaan yhteen ilmastonmuutosstrategian tavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

51.

Bryssel 5. heinäkuuta 2018.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  AK:n lausunto aiheesta ”Energiaunionin hallinto ja puhdas energia” (CDR 830/2017), esittelijä: Bruno Hranić (HR, EPP).

1

(2)  Kuten edellä.

2

(3)  Euroopan parlamentin aluekehitysvaliokunta, Mietintö EU:n alueiden ja kaupunkien roolista Pariisin ilmastosopimuksen (COP 21) täytäntöönpanossa (2017/2006(INI)).

3

(4)  AK:n lausunto aiheesta ”Ilmastorahoitus: keskeinen väline Pariisin sopimuksen täytäntöönpanossa”, COR 2108/2017, esittelijä Marco Dus (IT, PES).

4

(5)  Kuten edellä.

5

(6)  Ks. esimerkiksi Advancing climate ambition: cities as partners in global climate action, A report to the UN Secretary-General from the UN Secretary General’s Special Envoy for Cities and Climate Change, in partnership with the C40 Cities Climate Leadership Group.

6

(7)  NAT-VI/015

7

(8)  NAT-VI/029

8

---

III Valmistelevat säädökset

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN

AK:n 130. täysistunto, 4.7.2018–5.7.2018

| 25.10.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 387/48 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 387/48

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Epäterveet kaupan käytännöt elintarvikeketjussa”

(2018/C 387/09)

| Esittelijä: | Jacques BLANC (FR, EPP), La Canourguen kunnanjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi epäterveistä kaupan käytännöistä yritysten välisissä suhteissa elintarvikeketjussa
  COM(2018) 173 final |

Esittelijä:

Jacques BLANC (FR, EPP), La Canourguen kunnanjohtaja

Viiteasiakirja:

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi epäterveistä kaupan käytännöistä yritysten välisissä suhteissa elintarvikeketjussa

COM(2018) 173 final

I.   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

1 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Kohde ja soveltamisala | Kohde ja soveltamisala |
| 1.   Tässä direktiivissä vahvistetaan vähimmäisluettelo kielletyistä epäterveistä kaupan käytännöistä ostajien ja tavarantoimittajien välillä elintarvikeketjussa ja annetaan vähimmäissäännöt, jotka koskevat niiden täytäntöönpanon valvontaa ja järjestelyjä lainvalvontaviranomaisten välistä koordinaatiota varten. | 1.   Tässä direktiivissä vahvistetaan vähimmäisluettelo kielletyistä epäterveistä kaupan käytännöistä ostajien ja tavarantoimittajien välillä elintarvikeketjussa ja annetaan vähimmäissäännöt, jotka koskevat niiden täytäntöönpanon valvontaa ja järjestelyjä lainvalvontaviranomaisten välistä koordinaatiota varten. |
| 2.   Tätä direktiiviä sovelletaan
  tiettyihin
  epäterveisiin kaupan käytäntöihin, joita esiintyy elintarvikkeiden kaupassa, kun
  myyjänä on
  tavarantoimittaja
  , joka on pieni ja keskisuuri yritys, ja ostaja
  on muu kuin pieni
  ja
  keskisuuri yritys. | 2.   Tätä direktiiviä sovelletaan epäterveisiin kaupan käytäntöihin, joita esiintyy elintarvikkeiden kaupassa, kun tavarantoimittaja
  myy tuotteita ostajalle, joka
  on muu kuin pieni
  tai
  keskisuuri yritys. |
| 3.   Tätä direktiiviä sovelletaan hankintasopimuksiin, jotka on tehty 12 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun tämän direktiivin kansallisten täytäntöönpanosäännösten soveltamispäivän jälkeen. | 3.   Tätä direktiiviä sovelletaan hankintasopimuksiin, jotka on tehty 12 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun tämän direktiivin kansallisten täytäntöönpanosäännösten soveltamispäivän jälkeen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Kohde ja soveltamisala

Kohde ja soveltamisala

1.   Tässä direktiivissä vahvistetaan vähimmäisluettelo kielletyistä epäterveistä kaupan käytännöistä ostajien ja tavarantoimittajien välillä elintarvikeketjussa ja annetaan vähimmäissäännöt, jotka koskevat niiden täytäntöönpanon valvontaa ja järjestelyjä lainvalvontaviranomaisten välistä koordinaatiota varten.

1.   Tässä direktiivissä vahvistetaan vähimmäisluettelo kielletyistä epäterveistä kaupan käytännöistä ostajien ja tavarantoimittajien välillä elintarvikeketjussa ja annetaan vähimmäissäännöt, jotka koskevat niiden täytäntöönpanon valvontaa ja järjestelyjä lainvalvontaviranomaisten välistä koordinaatiota varten.

2.   Tätä direktiiviä sovelletaan
  tiettyihin
  epäterveisiin kaupan käytäntöihin, joita esiintyy elintarvikkeiden kaupassa, kun
  myyjänä on
  tavarantoimittaja
  , joka on pieni ja keskisuuri yritys, ja ostaja
  on muu kuin pieni
  ja
  keskisuuri yritys.

2.   Tätä direktiiviä sovelletaan epäterveisiin kaupan käytäntöihin, joita esiintyy elintarvikkeiden kaupassa, kun tavarantoimittaja
  myy tuotteita ostajalle, joka
  on muu kuin pieni
  tai
  keskisuuri yritys.

3.   Tätä direktiiviä sovelletaan hankintasopimuksiin, jotka on tehty 12 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun tämän direktiivin kansallisten täytäntöönpanosäännösten soveltamispäivän jälkeen.

3.   Tätä direktiiviä sovelletaan hankintasopimuksiin, jotka on tehty 12 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun tämän direktiivin kansallisten täytäntöönpanosäännösten soveltamispäivän jälkeen.

Perustelu

Perustelu

Direktiivin soveltamisalan rajaamisella olisi kielteisiä vaikutuksia suuriin osuuskuntiin ja tuottajaorganisaatioihin, jotka eivät täytä pk-yrityksen määritelmää, sillä niitä ei tällöin voisi suojata epäterveiltä kaupan käytännöiltä. On selvää, ettei kyseisillä tuottajaorganisaatioilla tai osuuskunnilla ole samanlaista neuvotteluvoimaa kuin ostajilla, jotka ovat keskittyneet toimitusketjun loppupäähän. Lisäksi tämä mahdollisuus olisi täysin eri linjoilla kuin komission pitkään jatkuneet ponnistelut tarjonnan keskittämiseksi yhteisen markkinajärjestelyn soveltamisen kautta, sillä se rankaisisi epäsuorasti niitä tuottajaorganisaatioita, jotka eivät täytä pk-yrityksen määritelmää. Epäterveiden kaupan käytäntöjen kielto ei koskisi myöskään sellaisia jakelijan harjoittamia epäterveitä kaupan käytäntöjä, jotka kohdistuvat teolliseen tavarantoimittajaan eli esimerkiksi keskisuureen yritykseen, joka myy maatalousvaltaisia tuotteita. Tässä ei ole taloudellisesti mitään mieltä, kun otetaan huomioon, että heikoimmat lenkit tarvitsevat suojelua.

Muutosehdotus 2

Muutosehdotus 2

2 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Määritelmät | Määritelmät |
| Tässä direktiivissä tarkoitetaan: | Tässä direktiivissä tarkoitetaan: |
| ”ostajalla” luonnollista tai oikeushenkilöä,
  joka on sijoittautunut unioniin ja
  joka ostaa elintarvikkeita kaupankäynnin kautta. ”Ostajalla” voidaan tarkoittaa myös tällaisten luonnollisten ja oikeushenkilöiden ryhmää; [– –] | a) | ”ostajalla” luonnollista tai oikeushenkilöä, joka ostaa elintarvikkeita kaupankäynnin kautta
  , sijoittautumispaikasta riippumatta
  . ”Ostajalla” voidaan tarkoittaa myös tällaisten luonnollisten ja oikeushenkilöiden ryhmää; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Määritelmät

Määritelmät

Määritelmät

Määritelmät

Tässä direktiivissä tarkoitetaan:

Tässä direktiivissä tarkoitetaan:

”ostajalla” luonnollista tai oikeushenkilöä,
  joka on sijoittautunut unioniin ja
  joka ostaa elintarvikkeita kaupankäynnin kautta. ”Ostajalla” voidaan tarkoittaa myös tällaisten luonnollisten ja oikeushenkilöiden ryhmää; [– –]

joka on sijoittautunut unioniin ja

a)

”ostajalla” luonnollista tai oikeushenkilöä, joka ostaa elintarvikkeita kaupankäynnin kautta
  , sijoittautumispaikasta riippumatta
  . ”Ostajalla” voidaan tarkoittaa myös tällaisten luonnollisten ja oikeushenkilöiden ryhmää;

, sijoittautumispaikasta riippumatta

| b) | ”epäterveellä kaupan käytännöllä” tilannetta, jossa kauppakumppanille asetetaan tai yritetään asettaa velvoitteita, jotka luovat epätasapainon osapuolten oikeuksien ja velvollisuuksien välille;
  [– –] |
| --- | --- |

b)

b)

”epäterveellä kaupan käytännöllä” tilannetta, jossa kauppakumppanille asetetaan tai yritetään asettaa velvoitteita, jotka luovat epätasapainon osapuolten oikeuksien ja velvollisuuksien välille;
  [– –]

”epäterveellä kaupan käytännöllä” tilannetta, jossa kauppakumppanille asetetaan tai yritetään asettaa velvoitteita, jotka luovat epätasapainon osapuolten oikeuksien ja velvollisuuksien välille;

Perustelu

Perustelu

| a) | Direktiivin tarkoituksena on myös estää ostotoiminnan siirtyminen muualle ilman että tähän sovelletaan mitään sääntöä. Olisikin johdonmukaista ottaa huomioon niin Euroopan unioniin kuin sen ulkopuolelle sijoittautuneet ostajat. |
| --- | --- |

a)

Direktiivin tarkoituksena on myös estää ostotoiminnan siirtyminen muualle ilman että tähän sovelletaan mitään sääntöä. Olisikin johdonmukaista ottaa huomioon niin Euroopan unioniin kuin sen ulkopuolelle sijoittautuneet ostajat.

| b) | Direktiivissä tulisi määritellä riittävän avoimen periaatteen pohjalta, mitä tarkoitetaan epäterveellä kaupan käytännöllä. |
| --- | --- |

b)

Direktiivissä tulisi määritellä riittävän avoimen periaatteen pohjalta, mitä tarkoitetaan epäterveellä kaupan käytännöllä.

Muutosehdotus 3

Muutosehdotus 3

3 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Epäterveiden kaupan käytäntöjen kieltäminen


  1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että seuraavat kaupan käytännöt kielletään: | Epäterveiden kaupan käytäntöjen kieltäminen

  1)   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  ainakin
  seuraavat kaupan käytännöt kielletään: |
| a) | ostaja maksaa tavarantoimittajalle
  pilaantuvista
  elintarvikkeista yli 30 kalenteripäivää sen jälkeen, kun se on saanut tavarantoimittajan laskun, tai yli 30 kalenteripäivää
  pilaantuvien
  elintarvikkeiden toimituspäivän jälkeen, sen mukaan kumpi näistä ajankohdista on myöhäisempi. Tällä kiellolla ei kuitenkaan rajoiteta seuraavien soveltamista: |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Epäterveiden kaupan käytäntöjen kieltäminen

Epäterveiden kaupan käytäntöjen kieltäminen

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että seuraavat kaupan käytännöt kielletään:

Epäterveiden kaupan käytäntöjen kieltäminen

1)   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  ainakin
  seuraavat kaupan käytännöt kielletään:

a)

ostaja maksaa tavarantoimittajalle
  pilaantuvista
  elintarvikkeista yli 30 kalenteripäivää sen jälkeen, kun se on saanut tavarantoimittajan laskun, tai yli 30 kalenteripäivää
  pilaantuvien
  elintarvikkeiden toimituspäivän jälkeen, sen mukaan kumpi näistä ajankohdista on myöhäisempi. Tällä kiellolla ei kuitenkaan rajoiteta seuraavien soveltamista:

pilaantuvista

pilaantuvien

| a) | ostaja maksaa tavarantoimittajalle elintarvikkeista yli 30 kalenteripäivää sen jälkeen, kun se on saanut tavarantoimittajan laskun, tai yli 30 kalenteripäivää elintarvikkeiden toimituspäivän jälkeen, sen mukaan kumpi näistä ajankohdista on myöhäisempi. Tällä kiellolla ei kuitenkaan rajoiteta seuraavien soveltamista: |
| --- | --- |

a)

ostaja maksaa tavarantoimittajalle elintarvikkeista yli 30 kalenteripäivää sen jälkeen, kun se on saanut tavarantoimittajan laskun, tai yli 30 kalenteripäivää elintarvikkeiden toimituspäivän jälkeen, sen mukaan kumpi näistä ajankohdista on myöhäisempi. Tällä kiellolla ei kuitenkaan rajoiteta seuraavien soveltamista:

| | — | maksuviivästysten seuraamukset ja oikeussuojakeinot, joista säädetään direktiivissä 2011/7/EU; |
| --- | --- | --- |

—

maksuviivästysten seuraamukset ja oikeussuojakeinot, joista säädetään direktiivissä 2011/7/EU;

| | — | maksuviivästysten seuraamukset ja oikeussuojakeinot, joista säädetään direktiivissä 2011/7/EU; |
| --- | --- | --- |

—

maksuviivästysten seuraamukset ja oikeussuojakeinot, joista säädetään direktiivissä 2011/7/EU;

| | — | ostajan ja tavarantoimittajan mahdollisuus sopia arvonjakamislausekkeesta, jota tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 172 artiklan a alakohdassa. |
| --- | --- | --- |

—

ostajan ja tavarantoimittajan mahdollisuus sopia arvonjakamislausekkeesta, jota tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 172 artiklan a alakohdassa.

| | — | ostajan ja tavarantoimittajan mahdollisuus sopia arvonjakamislausekkeesta, jota tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 172 artiklan a alakohdassa; |
| --- | --- | --- |

—

ostajan ja tavarantoimittajan mahdollisuus sopia arvonjakamislausekkeesta, jota tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 172 artiklan a alakohdassa;

| | — | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 157 artiklan mukaisesti hyväksyttyjen toimialakohtaisten organisaatioiden tekemät sopimukset. |
| --- | --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 157 artiklan mukaisesti hyväksyttyjen toimialakohtaisten organisaatioiden tekemät sopimukset.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 157 artiklan mukaisesti hyväksyttyjen toimialakohtaisten organisaatioiden tekemät sopimukset.

| b) | ostaja peruuttaa pilaantuvien elintarvikkeiden tilauksen niin lyhyellä varoitusajalla, että tavarantoimittajan ei voida kohtuudella odottaa löytävän muuta vaihtoehtoa näiden tuotteiden myyntiä tai käyttöä varten; |
| --- | --- |

b)

ostaja peruuttaa pilaantuvien elintarvikkeiden tilauksen niin lyhyellä varoitusajalla, että tavarantoimittajan ei voida kohtuudella odottaa löytävän muuta vaihtoehtoa näiden tuotteiden myyntiä tai käyttöä varten;

| b) | ostaja peruuttaa pilaantuvien elintarvikkeiden tilauksen niin lyhyellä varoitusajalla, että tavarantoimittajan ei voida kohtuudella odottaa löytävän muuta vaihtoehtoa näiden tuotteiden myyntiä tai käyttöä varten; |
| --- | --- |

b)

ostaja peruuttaa pilaantuvien elintarvikkeiden tilauksen niin lyhyellä varoitusajalla, että tavarantoimittajan ei voida kohtuudella odottaa löytävän muuta vaihtoehtoa näiden tuotteiden myyntiä tai käyttöä varten;

| c) | ostaja muuttaa yksipuolisesti ja takautuvasti toimitussopimuksen ehtoja, jotka koskevat elintarvikkeiden toimituksen tai jakelun tiheyttä, ajankohtaa tai määrää, laatuvaatimuksia tai hintaa; |
| --- | --- |

c)

ostaja muuttaa yksipuolisesti ja takautuvasti toimitussopimuksen ehtoja, jotka koskevat elintarvikkeiden toimituksen tai jakelun tiheyttä, ajankohtaa tai määrää, laatuvaatimuksia tai hintaa;

| c) | ostaja muuttaa yksipuolisesti ja takautuvasti toimitussopimuksen ehtoja, jotka koskevat elintarvikkeiden toimituksen tai jakelun tiheyttä, ajankohtaa tai määrää, laatuvaatimuksia tai hintaa; |
| --- | --- |

c)

ostaja muuttaa yksipuolisesti ja takautuvasti toimitussopimuksen ehtoja, jotka koskevat elintarvikkeiden toimituksen tai jakelun tiheyttä, ajankohtaa tai määrää, laatuvaatimuksia tai hintaa;

| d) | tavarantoimittaja maksaa elintarvikkeiden hävikistä, joka aiheutuu ostajan tiloissa ja joka ei ole aiheutunut tavarantoimittajan laiminlyönnistä tai virheestä. |
| --- | --- |

d)

tavarantoimittaja maksaa elintarvikkeiden hävikistä, joka aiheutuu ostajan tiloissa ja joka ei ole aiheutunut tavarantoimittajan laiminlyönnistä tai virheestä.

| d) | tavarantoimittaja maksaa elintarvikkeiden hävikistä, joka aiheutuu ostajan tiloissa ja joka ei ole aiheutunut tavarantoimittajan laiminlyönnistä tai virheestä; |
| --- | --- |

d)

tavarantoimittaja maksaa elintarvikkeiden hävikistä, joka aiheutuu ostajan tiloissa ja joka ei ole aiheutunut tavarantoimittajan laiminlyönnistä tai virheestä;

| e) | ostaja jälleenmyy tuotteen samassa kunnossa hinnalla, joka on alempi kuin tosiasiallinen ostohinta, verot ja kuljetuskustannukset mukaan luettuina; |
| --- | --- |

e)

e)

ostaja jälleenmyy tuotteen samassa kunnossa hinnalla, joka on alempi kuin tosiasiallinen ostohinta, verot ja kuljetuskustannukset mukaan luettuina;

ostaja jälleenmyy tuotteen samassa kunnossa hinnalla, joka on alempi kuin tosiasiallinen ostohinta, verot ja kuljetuskustannukset mukaan luettuina;

| f) | ostaja soveltaa tavarantoimittajan tuotantokustannuksiin nähden kohtuuttoman alhaisia elintarvikkeiden ostohintoja; |
| --- | --- |

f)

f)

ostaja soveltaa tavarantoimittajan tuotantokustannuksiin nähden kohtuuttoman alhaisia elintarvikkeiden ostohintoja;

ostaja soveltaa tavarantoimittajan tuotantokustannuksiin nähden kohtuuttoman alhaisia elintarvikkeiden ostohintoja;

| g) | ostaja laskuttaa palvelusta, joka ei vastaa mitään tosiasiallisesti suoritettua palvelua tai jonka hinta on selvästi suhteeton verrattuna suoritetun palvelun arvoon; |
| --- | --- |

g)

g)

ostaja laskuttaa palvelusta, joka ei vastaa mitään tosiasiallisesti suoritettua palvelua tai jonka hinta on selvästi suhteeton verrattuna suoritetun palvelun arvoon;

ostaja laskuttaa palvelusta, joka ei vastaa mitään tosiasiallisesti suoritettua palvelua tai jonka hinta on selvästi suhteeton verrattuna suoritetun palvelun arvoon;

| h) | yksi sopimuspuoli asettaa sellaisia hinnan määräytymisperusteita ja -tapoja, joiden seurauksena hinta ei ole määritelty eikä määriteltävissä. |
| --- | --- |

h)

h)

yksi sopimuspuoli asettaa sellaisia hinnan määräytymisperusteita ja -tapoja, joiden seurauksena hinta ei ole määritelty eikä määriteltävissä.

yksi sopimuspuoli asettaa sellaisia hinnan määräytymisperusteita ja -tapoja, joiden seurauksena hinta ei ole määritelty eikä määriteltävissä.

Perustelu

Perustelu

Epäterveet kaupan käytännöt koskevat ja haittaavat sekä pilaantuvien että muunlaisten elintarvikkeiden toimittajia. Direktiivin soveltamisalaa tulee siksi laajentaa.

Jäsenten yksimielisesti hyväksymissä toimialakohtaisissa sopimuksissa saatetaan sopia erilaisista säännöistä kuin direktiiviehdotuksessa etenkin maksuaikojen osalta.

| e) | On tarkoituksenmukaista kieltää tappiollinen jälleenmyynti, jotta pysäytetään arvon heikentäminen jokaisessa elintarvikeketjun lenkissä. Näin vältetään hintasotailmiö, jossa suuret jakelijat perivät tietyistä tuotteista – etenkin maataloustuotteista – ylisuuren marginaalin, jolla hyvitetään sisäänvetotuotteilla käytävä kamppailu. |
| --- | --- |

e)

On tarkoituksenmukaista kieltää tappiollinen jälleenmyynti, jotta pysäytetään arvon heikentäminen jokaisessa elintarvikeketjun lenkissä. Näin vältetään hintasotailmiö, jossa suuret jakelijat perivät tietyistä tuotteista – etenkin maataloustuotteista – ylisuuren marginaalin, jolla hyvitetään sisäänvetotuotteilla käytävä kamppailu.

| f) | Vastaavasti tuottajille maksettava hinta ei saa olla liian alhainen suhteessa tuotantokustannuksiin. Ei voida hyväksyä, että viljelijät eivät pysty saamaan elantoaan ammatistaan ja joutuvat myymään tappiolla. Siksi on tärkeää, että rangaistaan ostajia, jotka ostavat tuotteita kohtuuttoman alhaisella hinnalla tai vaativat tavarantoimittajiaan ostamaan maatalousraaka-aineensa kohtuuttoman alhaisella hinnalla. Kohtuuttoman alhainen myyntihinta on määriteltävä tarkasti tuotannonalan ja alueen mukaan. |
| --- | --- |

f)

Vastaavasti tuottajille maksettava hinta ei saa olla liian alhainen suhteessa tuotantokustannuksiin. Ei voida hyväksyä, että viljelijät eivät pysty saamaan elantoaan ammatistaan ja joutuvat myymään tappiolla. Siksi on tärkeää, että rangaistaan ostajia, jotka ostavat tuotteita kohtuuttoman alhaisella hinnalla tai vaativat tavarantoimittajiaan ostamaan maatalousraaka-aineensa kohtuuttoman alhaisella hinnalla. Kohtuuttoman alhainen myyntihinta on määriteltävä tarkasti tuotannonalan ja alueen mukaan.

| g) | Tavoitteena on kieltää sellaiset maksut, joille ei ole vastinetta tavarantoimittajalle suoritetun palvelun muodossa tai joka on suhteeton suoritettuun palveluun nähden. Tarkoituksena on erityisesti varmistaa, että maksu eurooppalaiselle yhteishankintayksikölle on aina perusteltu. |
| --- | --- |

g)

Tavoitteena on kieltää sellaiset maksut, joille ei ole vastinetta tavarantoimittajalle suoritetun palvelun muodossa tai joka on suhteeton suoritettuun palveluun nähden. Tarkoituksena on erityisesti varmistaa, että maksu eurooppalaiselle yhteishankintayksikölle on aina perusteltu.

| h) | Sopimuksessa mainitun hinnan tulee olla määriteltävissä tai määritelty, eli osapuolten täytyy pystyä koko sopimuksen voimassaoloajan tietämään, mikä hinta tuotteesta maksetaan. |
| --- | --- |

h)

Sopimuksessa mainitun hinnan tulee olla määriteltävissä tai määritelty, eli osapuolten täytyy pystyä koko sopimuksen voimassaoloajan tietämään, mikä hinta tuotteesta maksetaan.

Muutosehdotus 4

Muutosehdotus 4

3 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jos ostaja vaatii maksua 2 kohdan b, c ja d alakohdassa kuvatuissa tilanteissa, ostajan on
  tavarantoimittajan pyynnöstä
  toimitettava tavarantoimittajalle arvio maksuista yksikkökohtaisesti tai yhteensä, sen mukaan kumpi on asianmukainen, ja 2 kohdan b ja d alakohdassa kuvatuissa tilanteissa myös arvio kustannuksista ja tällaisen arvion perusta. | Jos ostaja vaatii
  suoritettuun palveluun suoraan liittyvää
  maksua 2 kohdan b, c ja d alakohdassa kuvatuissa tilanteissa, ostajan on toimitettava tavarantoimittajalle arvio maksuista yksikkökohtaisesti tai yhteensä, sen mukaan kumpi on asianmukainen, ja 2 kohdan b ja d alakohdassa kuvatuissa tilanteissa myös arvio kustannuksista ja tällaisen arvion perusta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jos ostaja vaatii maksua 2 kohdan b, c ja d alakohdassa kuvatuissa tilanteissa, ostajan on
  tavarantoimittajan pyynnöstä
  toimitettava tavarantoimittajalle arvio maksuista yksikkökohtaisesti tai yhteensä, sen mukaan kumpi on asianmukainen, ja 2 kohdan b ja d alakohdassa kuvatuissa tilanteissa myös arvio kustannuksista ja tällaisen arvion perusta.

tavarantoimittajan pyynnöstä

Jos ostaja vaatii
  suoritettuun palveluun suoraan liittyvää
  maksua 2 kohdan b, c ja d alakohdassa kuvatuissa tilanteissa, ostajan on toimitettava tavarantoimittajalle arvio maksuista yksikkökohtaisesti tai yhteensä, sen mukaan kumpi on asianmukainen, ja 2 kohdan b ja d alakohdassa kuvatuissa tilanteissa myös arvio kustannuksista ja tällaisen arvion perusta.

suoritettuun palveluun suoraan liittyvää

Perustelu

Perustelu

Tavarantoimittajilta pyydettyjen maksujen tulee olla tiukasti säänneltyjä ja aina perusteltuja.

II.   POLIITTISET SUOSITUKSET

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | katsoo, että maataloustuottajien tulojen markkinapohjaisia turvaamismekanismeja on vahvistettava merkittävästi maataloustuotteiden hintojen voimakkaasta ailahtelusta aiheutuvien haittavaikutusten vähentämiseksi, jotta voidaan säilyttää maatalous kaikilla alueilla, parantaa sen kilpailukykyä ja ylläpitää elinvoimaista maaseutuverkostoa. |
| --- | --- |

1.

katsoo, että maataloustuottajien tulojen markkinapohjaisia turvaamismekanismeja on vahvistettava merkittävästi maataloustuotteiden hintojen voimakkaasta ailahtelusta aiheutuvien haittavaikutusten vähentämiseksi, jotta voidaan säilyttää maatalous kaikilla alueilla, parantaa sen kilpailukykyä ja ylläpitää elinvoimaista maaseutuverkostoa.

| 2. | panee merkille, että maataloustuotteiden hintojen ailahtelu ja epäterveiden kaupan käytäntöjen torjunta elintarvikeketjussa ovat tiiviisti sidoksissa toisiinsa, sillä markkinoiden ailahtelu saa aikaan kamppailua voimasuhteista jaettaessa lisäarvoa tuotannonalojen sisällä. Tuottajat, joiden neuvotteluvoima on rajallinen muun muassa elintarviketeollisuuden ja erityisesti suurten jakeluketjujen keskittymiskehityksen vuoksi, jäävät neuvotteluissa usein alakynteen. |
| --- | --- |

2.

panee merkille, että maataloustuotteiden hintojen ailahtelu ja epäterveiden kaupan käytäntöjen torjunta elintarvikeketjussa ovat tiiviisti sidoksissa toisiinsa, sillä markkinoiden ailahtelu saa aikaan kamppailua voimasuhteista jaettaessa lisäarvoa tuotannonalojen sisällä. Tuottajat, joiden neuvotteluvoima on rajallinen muun muassa elintarviketeollisuuden ja erityisesti suurten jakeluketjujen keskittymiskehityksen vuoksi, jäävät neuvotteluissa usein alakynteen.

| 3. | kannattaa komission aloitetta antaa EU-tason säädös epäterveiden kaupan käytäntöjen torjumiseksi. Komitea on toivonut tätä hintojen ailahtelusta antamassaan lausunnossa, jossa kehotettiin laatimaan erityiset EU-tason säännökset elintarvikkeiden hankintaketjussa esiintyvien hyvän kauppatavan vastaisten käytäntöjen torjumiseksi, kuten Euroopan parlamentin 7. kesäkuuta 2016 antamassa päätöslauselmassa [2015/2065 (INI)] ehdotettiin. Tämän katsottiin olevan tarpeen, sillä sopimuksissa jaetaan riskit osittain muttei korjata perusluonteista osapuolten epätasa-arvoa. Lisäksi monopolien vastaiset säännökset eivät riitä torjumaan hyvän kauppatavan vastaisia käytäntöjä ja maatalouden tuotannonaloilla tyypillisiä voimasuhde-eroja, ja eri tuotannonalojen toimijoiden itsesääntelymekanismit ovat usein tehottomia varmistamaan oikeudenmukaisen toiminnan markkinoilla muun muassa siksi, että tuottajat ja jalostajat eivät useinkaan uskalla tehdä valituksia markkinoilta pois sulkemisen pelossa. Euroopan unionin lainsäädäntö on siksi tarpeen kilpailun edellytysten yhdenmukaistamiseksi ja jotta eurooppalaisiin maataloustuottajiin ja kuluttajiin sovellettavat myynti- ja ostoehdot olisivat oikeudenmukaisia. |
| --- | --- |

3.

kannattaa komission aloitetta antaa EU-tason säädös epäterveiden kaupan käytäntöjen torjumiseksi. Komitea on toivonut tätä hintojen ailahtelusta antamassaan lausunnossa, jossa kehotettiin laatimaan erityiset EU-tason säännökset elintarvikkeiden hankintaketjussa esiintyvien hyvän kauppatavan vastaisten käytäntöjen torjumiseksi, kuten Euroopan parlamentin 7. kesäkuuta 2016 antamassa päätöslauselmassa [2015/2065 (INI)] ehdotettiin. Tämän katsottiin olevan tarpeen, sillä sopimuksissa jaetaan riskit osittain muttei korjata perusluonteista osapuolten epätasa-arvoa. Lisäksi monopolien vastaiset säännökset eivät riitä torjumaan hyvän kauppatavan vastaisia käytäntöjä ja maatalouden tuotannonaloilla tyypillisiä voimasuhde-eroja, ja eri tuotannonalojen toimijoiden itsesääntelymekanismit ovat usein tehottomia varmistamaan oikeudenmukaisen toiminnan markkinoilla muun muassa siksi, että tuottajat ja jalostajat eivät useinkaan uskalla tehdä valituksia markkinoilta pois sulkemisen pelossa. Euroopan unionin lainsäädäntö on siksi tarpeen kilpailun edellytysten yhdenmukaistamiseksi ja jotta eurooppalaisiin maataloustuottajiin ja kuluttajiin sovellettavat myynti- ja ostoehdot olisivat oikeudenmukaisia.

| 4. | katsoo, että tarkastelevana oleva ehdotus on hyvä lähtökohta mutta maataloustuottajien suojelemiseksi paremmin tarvitaan pidemmälle meneviä ratkaisuja. Maataloustuottajien tulot ovat tällä hetkellä alle 40 prosenttia keskipalkasta. Maataloustuotteen arvo jakautuu nykyisin seuraavasti: maataloustuottaja saa keskimäärin 21 prosenttia, jalostaja 28 prosenttia ja jakelija 51 prosenttia. Tarvitaan toimia, jotta voidaan varmistaa tasapainoisemmat kauppasuhteet ja nostaa kotitalouksien ruokamenoista maataloudelle palautuvaa arvoa, kuten vuoden 2020 jälkeistä YMP:tä käsittelevässä AK:n lausunnossa suositeltiin. |
| --- | --- |

4.

katsoo, että tarkastelevana oleva ehdotus on hyvä lähtökohta mutta maataloustuottajien suojelemiseksi paremmin tarvitaan pidemmälle meneviä ratkaisuja. Maataloustuottajien tulot ovat tällä hetkellä alle 40 prosenttia keskipalkasta. Maataloustuotteen arvo jakautuu nykyisin seuraavasti: maataloustuottaja saa keskimäärin 21 prosenttia, jalostaja 28 prosenttia ja jakelija 51 prosenttia. Tarvitaan toimia, jotta voidaan varmistaa tasapainoisemmat kauppasuhteet ja nostaa kotitalouksien ruokamenoista maataloudelle palautuvaa arvoa, kuten vuoden 2020 jälkeistä YMP:tä käsittelevässä AK:n lausunnossa suositeltiin.

| 5. | katsoo, että direktiiviehdotukseen tulisi sisällyttää epäterveiden kaupan käytäntöjen periaatteellinen kielto, kuten vaikutustenarvioinnissa on suositeltu, jotta pystyttäisiin reagoimaan mahdollisiin tuleviin epäterveisiin käytäntöihin. |
| --- | --- |

5.

katsoo, että direktiiviehdotukseen tulisi sisällyttää epäterveiden kaupan käytäntöjen periaatteellinen kielto, kuten vaikutustenarvioinnissa on suositeltu, jotta pystyttäisiin reagoimaan mahdollisiin tuleviin epäterveisiin käytäntöihin.

| 6. | on samaa mieltä Euroopan komission kanssa siitä, että pk-yritykset ovat altteimpia hyvän kauppatavan vastaisille käytännöille, mutta katsoo silti tarpeelliseksi laajentaa ehdotuksen soveltamisalaa, jotta se kattaisi tavarantoimittajina toimivien pk-yritysten ja maataloustuottajien lisäksi kaikki elintarvikeketjun toimijat sijoittautumispaikasta riippumatta. |
| --- | --- |

6.

on samaa mieltä Euroopan komission kanssa siitä, että pk-yritykset ovat altteimpia hyvän kauppatavan vastaisille käytännöille, mutta katsoo silti tarpeelliseksi laajentaa ehdotuksen soveltamisalaa, jotta se kattaisi tavarantoimittajina toimivien pk-yritysten ja maataloustuottajien lisäksi kaikki elintarvikeketjun toimijat sijoittautumispaikasta riippumatta.

| 7. | katsoo tarpeelliseksi ulottaa maksuviivästysten kielto koskemaan myös muita kuin pilaantuvia tuotteita. |
| --- | --- |

7.

katsoo tarpeelliseksi ulottaa maksuviivästysten kielto koskemaan myös muita kuin pilaantuvia tuotteita.

| 8. | katsoo, että kiellettyjen epäterveiden käytäntöjen luetteloon tulisi lisätä tappiollinen jälleenmyynti ja että osto tuotantokustannuksia alemmalla hinnalla tulisi kieltää. |
| --- | --- |

8.

katsoo, että kiellettyjen epäterveiden käytäntöjen luetteloon tulisi lisätä tappiollinen jälleenmyynti ja että osto tuotantokustannuksia alemmalla hinnalla tulisi kieltää.

| 9. | katsoo tarpeelliseksi kieltää sähköiset huutokaupat, jotka ovat syrjiviä tai joiden avoimuudessa on puutteita. |
| --- | --- |

9.

katsoo tarpeelliseksi kieltää sähköiset huutokaupat, jotka ovat syrjiviä tai joiden avoimuudessa on puutteita.

| 10. | katsoo tarpeelliseksi täsmentää hinnan määrittelyperusteet ja -tavat, jotka on mainittava maataloustuottajien kanssa tehdyissä sopimuksissa, jotta nämä voivat milloin tahansa laskea odotettavissa olevan hinnan. |
| --- | --- |

10.

katsoo tarpeelliseksi täsmentää hinnan määrittelyperusteet ja -tavat, jotka on mainittava maataloustuottajien kanssa tehdyissä sopimuksissa, jotta nämä voivat milloin tahansa laskea odotettavissa olevan hinnan.

| 11. | katsoo tarpeelliseksi täydentää kansallista valvontajärjestelmää eurooppalaisella mekanismilla, jolla varmistetaan, etteivät monikansalliset epäterveet kaupan käytännöt jää soveltamisalan ulkopuolelle, sekä ottaa tässä yhteydessä asianmukaisesti huomioon kansalliset olosuhteet, toimenpiteet ja parhaat käytänteet. |
| --- | --- |

11.

katsoo tarpeelliseksi täydentää kansallista valvontajärjestelmää eurooppalaisella mekanismilla, jolla varmistetaan, etteivät monikansalliset epäterveet kaupan käytännöt jää soveltamisalan ulkopuolelle, sekä ottaa tässä yhteydessä asianmukaisesti huomioon kansalliset olosuhteet, toimenpiteet ja parhaat käytänteet.

| 12. | suosittaa erityisesti maataloudessa ilmenevän yritysten kansainvälistymisprosessin valossa, että soveltamisalaan sisällytetään kauppatapahtumat, joissa tavarantoimittajan tai ostajan kotipaikka on EU:n ulkopuolella, jotta ei kannustettaisi pk-yrityksiä ostamaan EU:n ulkopuolelta ja voitaisiin suojella niitä EU:n yrityksiä, jotka myyvät ulkomaisille ostajille. |
| --- | --- |

12.

suosittaa erityisesti maataloudessa ilmenevän yritysten kansainvälistymisprosessin valossa, että soveltamisalaan sisällytetään kauppatapahtumat, joissa tavarantoimittajan tai ostajan kotipaikka on EU:n ulkopuolella, jotta ei kannustettaisi pk-yrityksiä ostamaan EU:n ulkopuolelta ja voitaisiin suojella niitä EU:n yrityksiä, jotka myyvät ulkomaisille ostajille.

| 13. | katsoo lisäksi, että direktiivi ei ole riittävä maataloustuottajien tilanteen parantamiseksi, ellei maataloustuottajien yleisiä toimintapuitteita muuteta. |
| --- | --- |

13.

katsoo lisäksi, että direktiivi ei ole riittävä maataloustuottajien tilanteen parantamiseksi, ellei maataloustuottajien yleisiä toimintapuitteita muuteta.

| 14. | katsoo tarpeelliseksi täydentää direktiiviä






  a. | tekemällä sopimuspohjaisesta toiminnasta houkuttelevaa tuottajille siten, että sopimuksissa velvoitetaan vahvistamaan hinnat maataloustuotannon kustannukset huomioon ottaen |
| --- | --- | --- |

14.

katsoo tarpeelliseksi täydentää direktiiviä

a.

tekemällä sopimuspohjaisesta toiminnasta houkuttelevaa tuottajille siten, että sopimuksissa velvoitetaan vahvistamaan hinnat maataloustuotannon kustannukset huomioon ottaen

| b. | toteuttamalla täydentäviä toimenpiteitä hintojen avoimuuden parantamiseksi |
| --- | --- |

b.

toteuttamalla täydentäviä toimenpiteitä hintojen avoimuuden parantamiseksi

| c. | torjumalla jakelun, maatalousperäisen elintarviketuotannon ja maataloustuotteiden toimittamisen liiallista keskittymistä |
| --- | --- |

c.

torjumalla jakelun, maatalousperäisen elintarviketuotannon ja maataloustuotteiden toimittamisen liiallista keskittymistä

| d. | kehittämällä tasa-arvoisempia kansainvälisiä kauppasuhteita maatalousalalla, kuten vuoden 2020 jälkeistä YMP:tä käsittelevässä lausunnossa suositellaan. |
| --- | --- |

d.

kehittämällä tasa-arvoisempia kansainvälisiä kauppasuhteita maatalousalalla, kuten vuoden 2020 jälkeistä YMP:tä käsittelevässä lausunnossa suositellaan.

Bryssel 4. heinäkuuta 2018.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 25.10.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 387/53 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 387/53

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Avoimet ja ennakoitavat työolot Euroopan unionissa”

(2018/C 387/10)

| Esittelijä: | Isolde RIES (DE, PES), Saarlandin maapäivien ensimmäinen varapuheenjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja: | Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi avoimista ja ennakoitavista työoloista Euroopan unionissa
  COM(2017) 797 final |

Esittelijä:

Isolde RIES (DE, PES), Saarlandin maapäivien ensimmäinen varapuheenjohtaja

Viiteasiakirja:

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi avoimista ja ennakoitavista työoloista Euroopan unionissa

COM(2017) 797 final

I.   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

I luku – 1 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tämän direktiivin tarkoituksena on parantaa työoloja edistämällä turvatumpaa ja ennakoitavampaa työllisyyttä
  samalla kun varmistetaan työmarkkinoiden mukautuvuus
  . | Tämän direktiivin tarkoituksena on parantaa työoloja edistämällä turvatumpaa ja ennakoitavampaa työllisyyttä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tämän direktiivin tarkoituksena on parantaa työoloja edistämällä turvatumpaa ja ennakoitavampaa työllisyyttä
  samalla kun varmistetaan työmarkkinoiden mukautuvuus
  .

Tämän direktiivin tarkoituksena on parantaa työoloja edistämällä turvatumpaa ja ennakoitavampaa työllisyyttä.

Perustelu

Työmarkkinaosapuolten kuulemisen toisen vaiheen analyysiasiakirjassa (C(2017) 2621, 21.9.2017) tuodaan esiin työoloihin liittyviä haittoja joustavissa työsuhteen muodoissa. Myöskään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 153 artikla ei oikeusperustana kata direktiivin suuntausta varmistaa työmarkkinoiden joustavuus.

Muutosehdotus 2

I luku – 1 artiklan 4 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Edellä olevaa 3 kohtaa ei sovelleta työsuhteeseen, jossa palkalliselle työlle ei ole määritetty taattua määrää ennen töiden aloittamista. | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Edellä olevaa 3 kohtaa ei sovelleta työsuhteeseen, jossa palkalliselle työlle ei ole määritetty taattua määrää ennen töiden aloittamista.

Perustelu

Artiklan 4 kohdassa, jonka mukaan 3 kohdassa mainittua poikkeusta ei sovelleta, jos palkalliselle työlle ei ole määritetty taattua määrää, todettaisiin nimenomaisesti, että työsopimukset ilman palkallisen työn taattua tuntimäärää – ns. nollatuntisopimukset – voivat olla mahdollisia ja sallittuja.

Muutosehdotus 3

I luku – 1 artiklan 5 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltiot voivat määrittää, ketkä ovat vastuussa tässä direktiivissä säädettyjen työnantajia koskevien velvollisuuksien täyttämisestä, kunhan kaikki nämä velvoitteet täytetään. Ne voivat myös päättää, että kaikkien tai joidenkin velvollisuuksien täyttämisestä vastaa sellainen luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, joka ei ole työsuhteen osapuoli. Tämä kohta ei rajoita direktiivin 2008/104/EY soveltamista. | Jäsenvaltiot voivat määrittää, ketkä ovat vastuussa tässä direktiivissä säädettyjen työnantajia koskevien velvollisuuksien täyttämisestä, kunhan kaikki nämä velvoitteet täytetään. Ne voivat myös päättää, että kaikkien tai joidenkin velvollisuuksien täyttämisestä vastaa sellainen luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, joka ei ole työsuhteen osapuoli.
  Työnantajat ovat kuitenkin edelleen vastuussa asetettujen velvoitteiden asianmukaisesta ja tinkimättömästä täyttämisestä.
  Tämä kohta ei rajoita direktiivin 2008/104/EY soveltamista. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltiot voivat määrittää, ketkä ovat vastuussa tässä direktiivissä säädettyjen työnantajia koskevien velvollisuuksien täyttämisestä, kunhan kaikki nämä velvoitteet täytetään. Ne voivat myös päättää, että kaikkien tai joidenkin velvollisuuksien täyttämisestä vastaa sellainen luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, joka ei ole työsuhteen osapuoli. Tämä kohta ei rajoita direktiivin 2008/104/EY soveltamista.

Jäsenvaltiot voivat määrittää, ketkä ovat vastuussa tässä direktiivissä säädettyjen työnantajia koskevien velvollisuuksien täyttämisestä, kunhan kaikki nämä velvoitteet täytetään. Ne voivat myös päättää, että kaikkien tai joidenkin velvollisuuksien täyttämisestä vastaa sellainen luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö, joka ei ole työsuhteen osapuoli.
  Työnantajat ovat kuitenkin edelleen vastuussa asetettujen velvoitteiden asianmukaisesta ja tinkimättömästä täyttämisestä.
  Tämä kohta ei rajoita direktiivin 2008/104/EY soveltamista.

Perustelu

Tällainen velvoitteiden siirtäminen voidaan hyväksyä vain, jos työnantajat vastaavat edelleen asianmukaisesta ja kattavasta tiedottamisesta ja ovat siitä yhteisvastuussa. Muutoin on uhkana, että nämä vetäytyvät velvoitteestaan siirtämällä sen kolmannelle osapuolelle, ja suojatoimenpiteitä koskevat direktiivin säännökset menettävät merkityksensä. Mahdollisuus siirtää velvoitteita asianomaiselle työntekijälle on suljettava pois.

Muutosehdotus 4

I luku – 1 artiklan 6 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltiot voivat päättää, että 10 ja 11 artiklassa sekä 14 artiklan a alakohdassa säädettyjä velvoitteita ei sovelleta sellaiseen kotitalouteen kuuluviin luonnollisiin henkilöihin, jota varten työ tehdään. | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltiot voivat päättää, että 10 ja 11 artiklassa sekä 14 artiklan a alakohdassa säädettyjä velvoitteita ei sovelleta sellaiseen kotitalouteen kuuluviin luonnollisiin henkilöihin, jota varten työ tehdään.

Perustelu

Artiklan 6 kohdan poikkeussäännöksen kohdalla on epäselvää, rajoittuuko se perheenjäseniin vai kuuluvatko myös kotitaloustyöntekijät sen piiriin. Kotitalouteen kuuluvat luonnolliset henkilöt ovat perheenjäseniä. He eivät yleensä tee kotitaloutta varten työtä, josta on maksettava – ja vain tällainen työ voi kuulua tässä tarkasteltavan direktiivin soveltamisalaan. Mikäli tarkoitetaan kotitaloustyöntekijöitä, olisi kyseessä tämän henkilöryhmän perusteeton syrjintä, mikä olisi ristiriidassa ILO:n kotityötä koskevan yleissopimuksen nro 189 kanssa.

Muutosehdotus 5

I luku – 2 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Määritelmät | Työntekijään, työnantajaan ja työsuhteeseen sovelletaan kulloisessakin jäsenvaltiossa voimassa olevaa lainsäädäntöä. |
| 1.
     
  Tässä direktiivissä tarkoitetaan | |
| (a) | ”työntekijällä” luonnollista henkilöä, joka tietyn ajan suorittaa palveluja toisen henkilön hyväksi ja tämän johdon alaisena palkkaa vastaan; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Määritelmät

Työntekijään, työnantajaan ja työsuhteeseen sovelletaan kulloisessakin jäsenvaltiossa voimassa olevaa lainsäädäntöä.

1.
     
  Tässä direktiivissä tarkoitetaan

(a)

(a)

”työntekijällä” luonnollista henkilöä, joka tietyn ajan suorittaa palveluja toisen henkilön hyväksi ja tämän johdon alaisena palkkaa vastaan;

”työntekijällä” luonnollista henkilöä, joka tietyn ajan suorittaa palveluja toisen henkilön hyväksi ja tämän johdon alaisena palkkaa vastaan;

| (b) | ”työnantajalla” yhtä tai useampaa luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka on suoraan tai välillisesti osapuolena työntekijän työsuhteessa; |
| --- | --- |

(b)

(b)

”työnantajalla” yhtä tai useampaa luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka on suoraan tai välillisesti osapuolena työntekijän työsuhteessa;

”työnantajalla” yhtä tai useampaa luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka on suoraan tai välillisesti osapuolena työntekijän työsuhteessa;

| (c) | ”työsuhteella” tarkoitetaan edellä määriteltyjen työntekijöiden ja työnantajien välistä työsuhdetta; |
| --- | --- |

(c)

(c)

”työsuhteella” tarkoitetaan edellä määriteltyjen työntekijöiden ja työnantajien välistä työsuhdetta;

”työsuhteella” tarkoitetaan edellä määriteltyjen työntekijöiden ja työnantajien välistä työsuhdetta;

| (d) | ”työvuoroluettelolla” suunnitelmaa, jossa määritetään tunnit ja päivät, joina työ alkaa ja päättyy; |
| --- | --- |

(d)

(d)

”työvuoroluettelolla” suunnitelmaa, jossa määritetään tunnit ja päivät, joina työ alkaa ja päättyy;

”työvuoroluettelolla” suunnitelmaa, jossa määritetään tunnit ja päivät, joina työ alkaa ja päättyy;

| (e) | ”viitetunneilla ja päivillä” tiettyjen päivien aikaväliä, jona työtä voidaan tehdä työnantajan pyynnöstä. |
| --- | --- |

(e)

(e)

”viitetunneilla ja päivillä” tiettyjen päivien aikaväliä, jona työtä voidaan tehdä työnantajan pyynnöstä.

”viitetunneilla ja päivillä” tiettyjen päivien aikaväliä, jona työtä voidaan tehdä työnantajan pyynnöstä.

2.
     
  Tässä direktiivissä ilmaisuilla ”mikroyritys”, ”pieni yritys” ja ”keskisuuri yritys” on sama merkitys kuin mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetussa komission suosituksessa13 tai mahdollisessa myöhemmässä kyseisen suosituksen korvaavassa säädöksessä.

Perustelu

Perustelu

Ehdotetut määritelmät ovat hämmentäviä ja aiheuttavat joukon juridisia kysymyksiä. Niiden voidaan myös odottaa aiheuttavan kiistoja. Näillä määritelmillä on vaikutuksia työlainsäädäntöön sekä sosiaaliturvaa ja verotusta koskevaan lainsäädäntöön, jotka kuuluvat jäsenvaltioiden vastuualueisiin, ja ne tulisi sen vuoksi laatia ensisijaisesti kansallisella tasolla.

Muutosehdotus 6

Muutosehdotus 6

II luku – 3 artiklan 2 kohdan i alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| menettely, mukaan lukien irtisanomisajan pituus, jota työnantajan ja työntekijän on noudatettava työsuhteen päättyessä tai, jos irtisanomisaikaa ei voida ilmoittaa tietoa annettaessa, menetelmä tällaisen irtisanomisajan määrittämiseksi; | menettely, mukaan lukien irtisanomisajan pituus, jota työnantajan ja työntekijän on noudatettava työsuhteen päättyessä tai, jos irtisanomisaikaa ei voida ilmoittaa tietoa annettaessa, menetelmä tällaisen irtisanomisajan määrittämiseksi
  , sekä irtisanomisilmoituksen muotovaatimukset ja noudatettava irtisanomisen riitauttamisen määräaika
  ; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

menettely, mukaan lukien irtisanomisajan pituus, jota työnantajan ja työntekijän on noudatettava työsuhteen päättyessä tai, jos irtisanomisaikaa ei voida ilmoittaa tietoa annettaessa, menetelmä tällaisen irtisanomisajan määrittämiseksi;

menettely, mukaan lukien irtisanomisajan pituus, jota työnantajan ja työntekijän on noudatettava työsuhteen päättyessä tai, jos irtisanomisaikaa ei voida ilmoittaa tietoa annettaessa, menetelmä tällaisen irtisanomisajan määrittämiseksi
  , sekä irtisanomisilmoituksen muotovaatimukset ja noudatettava irtisanomisen riitauttamisen määräaika
  ;

, sekä irtisanomisilmoituksen muotovaatimukset ja noudatettava irtisanomisen riitauttamisen määräaika

Perustelu

Perustelu

Annettaessa tietoa noudatettavasta menettelystä olisi selvennettävä, että tietoihin on sisällyttävä vähintään myös irtisanomisilmoituksen muotovaatimukset sekä mahdollinen noudatettava irtisanomisen riitauttamisen määräaika.

Muutosehdotus 7

Muutosehdotus 7

II luku – 3 artiklan 2 kohdan m alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| mahdolliset työehtosopimukset, joilla säädellään työntekijän työoloista; kun kyseessä ovat toimivaltaisten elimien tai yhteisten toimielimien yrityksen ulkopuolella tekemät työehtosopimukset, niiden toimivaltaisten elimien tai yhteisten toimielimien nimi, joissa sopimukset oli tehty; | mahdolliset työehtosopimukset, joilla säädellään työntekijän työoloista
  sekä työehtosopimuksissa asetetut preklusiiviset määräajat kyseisiin työehtosopimuksiin perustuvien vaateiden esittämiseksi
  ; kun kyseessä ovat toimivaltaisten elimien tai yhteisten toimielimien yrityksen ulkopuolella tekemät työehtosopimukset, niiden toimivaltaisten elimien tai yhteisten toimielimien nimi, joissa sopimukset oli tehty; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

mahdolliset työehtosopimukset, joilla säädellään työntekijän työoloista; kun kyseessä ovat toimivaltaisten elimien tai yhteisten toimielimien yrityksen ulkopuolella tekemät työehtosopimukset, niiden toimivaltaisten elimien tai yhteisten toimielimien nimi, joissa sopimukset oli tehty;

mahdolliset työehtosopimukset, joilla säädellään työntekijän työoloista
  sekä työehtosopimuksissa asetetut preklusiiviset määräajat kyseisiin työehtosopimuksiin perustuvien vaateiden esittämiseksi
  ; kun kyseessä ovat toimivaltaisten elimien tai yhteisten toimielimien yrityksen ulkopuolella tekemät työehtosopimukset, niiden toimivaltaisten elimien tai yhteisten toimielimien nimi, joissa sopimukset oli tehty;

sekä työehtosopimuksissa asetetut preklusiiviset määräajat kyseisiin työehtosopimuksiin perustuvien vaateiden esittämiseksi

Perustelu

Perustelu

Tätä velvoitetta on täydennettävä velvoitteella antaa tietoa mahdollisista työehtosopimuksissa asetetuista preklusiivisista määräajoista kyseisiin työehtosopimuksiin perustuvien vaateiden esittämiseksi. Tällainen tieto on tärkeä käytännön syistä, jotta voidaan estää se, että työntekijät eivät voi pitää kiinni oikeuksistaan sen vuoksi, etteivät ole olleet tietoisia kyseisistä mahdollisesti hyvinkin lyhyistä määräajoista.

Muutosehdotus 8

Muutosehdotus 8

II luku – 4 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Edellä 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tiedot on annettava työntekijälle henkilökohtaisesti asiakirjan muodossa viimeistään työsuhteen ensimmäisenä päivänä. Kyseinen asiakirja
  voidaan antaa ja lähettää
  sähköisesti, kunhan se on helposti työntekijän saatavilla
  ja
  se voidaan tallentaa ja tulostaa. | Edellä 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tiedot on annettava työntekijälle henkilökohtaisesti asiakirjan muodossa viimeistään työsuhteen ensimmäisenä päivänä. Kyseinen asiakirja
  on annettava työntekijälle paperimuodossa tai lähetettävä
  sähköisesti, kunhan se on helposti työntekijän saatavilla, se voidaan tallentaa ja tulostaa
  ja siitä saadaan vastaanottovahvistus
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Edellä 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tiedot on annettava työntekijälle henkilökohtaisesti asiakirjan muodossa viimeistään työsuhteen ensimmäisenä päivänä. Kyseinen asiakirja
  voidaan antaa ja lähettää
  sähköisesti, kunhan se on helposti työntekijän saatavilla
  ja
  se voidaan tallentaa ja tulostaa.

voidaan antaa ja lähettää

ja

Edellä 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tiedot on annettava työntekijälle henkilökohtaisesti asiakirjan muodossa viimeistään työsuhteen ensimmäisenä päivänä. Kyseinen asiakirja
  on annettava työntekijälle paperimuodossa tai lähetettävä
  sähköisesti, kunhan se on helposti työntekijän saatavilla, se voidaan tallentaa ja tulostaa
  ja siitä saadaan vastaanottovahvistus
  .

on annettava työntekijälle paperimuodossa tai lähetettävä

ja siitä saadaan vastaanottovahvistus

Perustelu

Perustelu

Artiklan 1 kohdan toisessa virkkeessä säädetään, että kyseinen asiakirja voidaan antaa ja lähettää sähköisesti, kunhan se on helposti työntekijän saatavilla. Tämä voi olla eräissä tapauksissa riittämätöntä. Sen vuoksi kullakin työntekijällä tulisi olla oikeus valita paperimuotoinen tai sähköinen asiakirja. Tällä alalla ei tulisi poiketa pyrkimyksistä luoda paperiton ympäristö.

Muutosehdotus 9

Muutosehdotus 9

II luku – 5 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on varmistettava, että työnantaja
  antaa
  työntekijälle tiedoksi asiakirjan muodossa kaikki muutokset, jotka koskevat 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun työsuhteeseen liittyviä seikkoja ja 6 artiklassa säädettyjen lähetettyjen työntekijöiden ja ulkomaankomennukselle lähetettyjen työntekijöiden lisätietoja, mahdollisimman pian ja viimeistään päivänä, jona muutos tulee voimaan. | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että työnantaja
  välittää
  työntekijälle tiedoksi asiakirjan muodossa kaikki muutokset, jotka koskevat 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun työsuhteeseen liittyviä seikkoja ja 6 artiklassa säädettyjen lähetettyjen työntekijöiden ja ulkomaankomennukselle lähetettyjen työntekijöiden lisätietoja, mahdollisimman pian ja viimeistään päivänä, jona muutos tulee voimaan. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että työnantaja
  antaa
  työntekijälle tiedoksi asiakirjan muodossa kaikki muutokset, jotka koskevat 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun työsuhteeseen liittyviä seikkoja ja 6 artiklassa säädettyjen lähetettyjen työntekijöiden ja ulkomaankomennukselle lähetettyjen työntekijöiden lisätietoja, mahdollisimman pian ja viimeistään päivänä, jona muutos tulee voimaan.

antaa

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että työnantaja
  välittää
  työntekijälle tiedoksi asiakirjan muodossa kaikki muutokset, jotka koskevat 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun työsuhteeseen liittyviä seikkoja ja 6 artiklassa säädettyjen lähetettyjen työntekijöiden ja ulkomaankomennukselle lähetettyjen työntekijöiden lisätietoja, mahdollisimman pian ja viimeistään päivänä, jona muutos tulee voimaan.

välittää

Perustelu

Perustelu

Artiklan 1 kohdan toisessa virkkeessä säädetään, että kyseinen asiakirja voidaan antaa ja lähettää sähköisesti, kunhan se on helposti työntekijän saatavilla. Tämä voi olla eräissä tapauksissa riittämätöntä. Sen vuoksi kullakin työntekijällä tulisi olla oikeus valita paperimuotoinen tai sähköinen asiakirja. Tällä alalla ei tulisi poiketa pyrkimyksistä luoda paperiton ympäristö.

Muutosehdotus 10

Muutosehdotus 10

II luku – 6 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jos työntekijä lähetetään ulkomaille direktiivin 96/71/EY mukaisena lähetettynä työntekijänä, hänelle on lisäksi ilmoitettava seuraavat: | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jos työntekijä lähetetään ulkomaille direktiivin 96/71/EY mukaisena lähetettynä työntekijänä, hänelle on
  annettava 1 kohdassa sekä 3 artiklan 2 kohdassa mainitut tiedot sisältävä paperimuotoinen tai sähköinen asiakirja ja
  lisäksi ilmoitettava seuraavat: |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jos työntekijä lähetetään ulkomaille direktiivin 96/71/EY mukaisena lähetettynä työntekijänä, hänelle on lisäksi ilmoitettava seuraavat:

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jos työntekijä lähetetään ulkomaille direktiivin 96/71/EY mukaisena lähetettynä työntekijänä, hänelle on
  annettava 1 kohdassa sekä 3 artiklan 2 kohdassa mainitut tiedot sisältävä paperimuotoinen tai sähköinen asiakirja ja
  lisäksi ilmoitettava seuraavat:

annettava 1 kohdassa sekä 3 artiklan 2 kohdassa mainitut tiedot sisältävä paperimuotoinen tai sähköinen asiakirja ja

Perustelu

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 11

Muutosehdotus 11

II luku – 6 artiklan 2 kohdan b alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| linkit vastaanottavien jäsenvaltioiden direktiivin 2014/67/EU 5 artiklan 2 kohdan nojalla kehittämiin virallisiin kansallisiin verkkosivustoihin. | lähetetylle työntekijälle tärkeät tiedot tämän äidinkielellä tai jos käännösten laatua ei voida taata,
  linkit vastaanottavien jäsenvaltioiden direktiivin 2014/67/EU 5 artiklan 2 kohdan nojalla kehittämiin virallisiin kansallisiin verkkosivustoihin. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

linkit vastaanottavien jäsenvaltioiden direktiivin 2014/67/EU 5 artiklan 2 kohdan nojalla kehittämiin virallisiin kansallisiin verkkosivustoihin.

lähetetylle työntekijälle tärkeät tiedot tämän äidinkielellä tai jos käännösten laatua ei voida taata,
  linkit vastaanottavien jäsenvaltioiden direktiivin 2014/67/EU 5 artiklan 2 kohdan nojalla kehittämiin virallisiin kansallisiin verkkosivustoihin.

lähetetylle työntekijälle tärkeät tiedot tämän äidinkielellä tai jos käännösten laatua ei voida taata,

Perustelu

Perustelu

Viittaus kussakin jäsenvaltiossa täytäntöönpanodirektiivin 2014/67/EU nojalla luotavaan verkkosivustoon ei riitä tiedonantovaatimusten täyttämiseen. Tällainen viittaus nimittäin edellyttää, että jokainen jäsenvaltio on hoitanut sivustoa koskevan velvoitteensa. Sitä voidaan kuitenkin pitää vaihtoehtoisena ratkaisuna silloin, kun käännettyjen tietojen asianmukaista laatua ei voida taata.

Muutosehdotus 12

Muutosehdotus 12

II luku – 6 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Edellä 1 kohdan b alakohdassa ja 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetut tiedot
  voidaan tarvittaessa antaa viittaamalla kyseisiä kohtia sääteleviin lakeihin, asetuksiin ja hallinnollisiin tai lakisääteisiin määräyksiin tai työehtosopimuksiin
  . | Edellä 1 kohdan b alakohdassa ja 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetut tiedot
  on annettava kielellä, jota lähetetyt työntekijät ymmärtävät
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Edellä 1 kohdan b alakohdassa ja 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetut tiedot
  voidaan tarvittaessa antaa viittaamalla kyseisiä kohtia sääteleviin lakeihin, asetuksiin ja hallinnollisiin tai lakisääteisiin määräyksiin tai työehtosopimuksiin
  .

voidaan tarvittaessa antaa viittaamalla kyseisiä kohtia sääteleviin lakeihin, asetuksiin ja hallinnollisiin tai lakisääteisiin määräyksiin tai työehtosopimuksiin

Edellä 1 kohdan b alakohdassa ja 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetut tiedot
  on annettava kielellä, jota lähetetyt työntekijät ymmärtävät
  .

on annettava kielellä, jota lähetetyt työntekijät ymmärtävät

Perustelu

Perustelu

Tiedonantovelvoitteen täyttäminen viittaamalla voimassa oleviin säädöksiin ei vastaa vaatimuksia antaa ulkomaisille työntekijöille riittävät tiedot, jos säädökset esitetään kielellä, jota nämä eivät ymmärrä. Etenkin kun on kyse palkasta, jota työntekijät voivat odottaa ulkomailla saavansa, heille olisi tiedotettava asiasta suoraan ja selkeästi eikä viittaamalla säännöksiin ja määräyksiin, joita he eivät kykene ymmärtämään.

Muutosehdotus 13

Muutosehdotus 13

II luku – 6 artiklan 4 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jolleivät jäsenvaltiot toisin säädä, 1 ja 2 kohtaa ei sovelleta, jos kunkin työjakson kesto sen jäsenvaltion ulkopuolella, jossa työntekijä tavallisesti työskentelee, on enintään
  neljä perättäistä
  viikkoa. | Jolleivät jäsenvaltiot toisin säädä, 1 ja 2 kohtaa ei sovelleta, jos kunkin työjakson kesto sen jäsenvaltion ulkopuolella, jossa työntekijä tavallisesti työskentelee, on enintään
  kaksi
  viikkoa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jolleivät jäsenvaltiot toisin säädä, 1 ja 2 kohtaa ei sovelleta, jos kunkin työjakson kesto sen jäsenvaltion ulkopuolella, jossa työntekijä tavallisesti työskentelee, on enintään
  neljä perättäistä
  viikkoa.

neljä perättäistä

Jolleivät jäsenvaltiot toisin säädä, 1 ja 2 kohtaa ei sovelleta, jos kunkin työjakson kesto sen jäsenvaltion ulkopuolella, jossa työntekijä tavallisesti työskentelee, on enintään
  kaksi
  viikkoa.

kaksi

Perustelu

Perustelu

On torjuttava ehdotettu poikkeus tiedonantovelvoitteeseen ulkomaankomennuksissa, joiden kesto on enintään neljä perättäistä viikkoa. Näin luodaan porsaanreikä tiedonantovelvoitteen kiertämiselle. Lisäksi vastaanottavan maan pakollisia säännöksiä on sovellettava ulkomaankomennuksen ensimmäisestä päivästä alkaen. AK suosittaakin, että alennetaan poikkeuksen kesto enintään kahteen viikkoon.

Muutosehdotus 14

Muutosehdotus 14

III luku – 7 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltiot voivat säätää pidemmästä koeajasta sellaisia tapauksia varten, joissa tämä on perusteltua työn luonteen tai työntekijän edun vuoksi. | Jäsenvaltiot voivat säätää pidemmästä koeajasta sellaisia tapauksia varten, joissa tämä on perusteltua työn luonteen tai työntekijän edun
  tai pidempiaikaisen tilapäisen työkyvyttömyyden
  vuoksi. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltiot voivat säätää pidemmästä koeajasta sellaisia tapauksia varten, joissa tämä on perusteltua työn luonteen tai työntekijän edun vuoksi.

Jäsenvaltiot voivat säätää pidemmästä koeajasta sellaisia tapauksia varten, joissa tämä on perusteltua työn luonteen tai työntekijän edun
  tai pidempiaikaisen tilapäisen työkyvyttömyyden
  vuoksi.

tai pidempiaikaisen tilapäisen työkyvyttömyyden

Perustelu

Perustelu

Itsestään selvä.

Muutosehdotus 15

Muutosehdotus 15

III luku – 8 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Työnantajat voivat kuitenkin asettaa yhteensopimattomuutta koskevia ehtoja, jos tällaisia rajoituksia voidaan perustella oikeutetuilla syillä, kuten liikesalaisuuksien suojelulla tai eturistiriitojen välttämisellä. | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Työnantajat voivat kuitenkin asettaa yhteensopimattomuutta koskevia ehtoja, jos tällaisia rajoituksia voidaan perustella oikeutetuilla syillä, kuten liikesalaisuuksien suojelulla tai eturistiriitojen välttämisellä.

Työnantajat voivat kuitenkin asettaa yhteensopimattomuutta koskevia ehtoja, jos tällaisia rajoituksia voidaan perustella oikeutetuilla syillä, kuten liikesalaisuuksien suojelulla tai eturistiriitojen välttämisellä.

Perustelu

Perustelu

Työsopimuksen osapuolten vastakkaisten intressien – kuten työntekijän ammatillinen vapaus ja työnantajan yritysintressit – punnitsemisesta vastaavat jäsenvaltioiden lainsäätäjät ja tuomioistuimet, eivät työnantajat itse. Kun lisäksi otetaan huomioon EU:n direktiivin (EU) 2016/943 (joka kaikkien jäsenvaltioiden on kesäkuuhun 2018 mennessä siirrettävä osaksi kansallista lainsäädäntöä) mukainen liikesalaisuuden uusi määritelmä, työnantajat voisivat pitkälti päättää siitä, mitä tietoja ne suojaavat. Sama koskee tulkintaa edellyttävää ilmaisua ”eturistiriitojen välttäminen”. Tämän vuoksi kyseisellä oikeuden alalla ei tarvita yhtenäistä eurooppalaista sääntelyä. Myöskään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 153 artikla ei oikeusperustana kata tätä.

Muutosehdotus 16

Muutosehdotus 16

III luku – 10 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  työntekijöillä
  , joiden palvelusaika saman työnantajan palveluksessa on kestänyt vähintään kuusi kuukautta,
  voi pyytää
  ennakoitavampaa ja turvatumpaa työsuhteen muotoa, kun tällainen työsuhteen muoto on saatavilla. | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  työntekijät
  , joiden palvelusaika saman työnantajan palveluksessa on kestänyt vähintään kuusi kuukautta,
  voivat tasavertaisesti muiden hakijoiden kanssa hakea työnantajaltaan
  ennakoitavampaa ja turvatumpaa työsuhteen muotoa, kun tällainen työsuhteen muoto on saatavilla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  työntekijöillä
  , joiden palvelusaika saman työnantajan palveluksessa on kestänyt vähintään kuusi kuukautta,
  voi pyytää
  ennakoitavampaa ja turvatumpaa työsuhteen muotoa, kun tällainen työsuhteen muoto on saatavilla.

työntekijöillä

voi pyytää

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  työntekijät
  , joiden palvelusaika saman työnantajan palveluksessa on kestänyt vähintään kuusi kuukautta,
  voivat tasavertaisesti muiden hakijoiden kanssa hakea työnantajaltaan
  ennakoitavampaa ja turvatumpaa työsuhteen muotoa, kun tällainen työsuhteen muoto on saatavilla.

työntekijät

voivat tasavertaisesti muiden hakijoiden kanssa hakea työnantajaltaan

Perustelu

Perustelu

Työntekijällä, jonka palvelusaika saman työnantajan palveluksessa on kestänyt vähintään kuusi kuukautta, ei ole ulkopuolisiin hakijoihin nähden minkäänlaista etuoikeutta hakea pysyvämpää työsuhdetta, eikä hän myöskään ole etusijalla kyseiseen työsuhteeseen, jos joku muista hakijoista on pätevämpi tehtävään.

Muutosehdotus 17

Muutosehdotus 17

III luku – 10 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Työnantajan on annettava kirjallinen vastaus kuukauden kuluessa
  pyynnön
  esittämisestä.
  Työnantajina toimivien luonnollisten henkilöiden, mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten osalta jäsenvaltiot voivat pidentää tätä määräaikaa enintään kolmeen kuukauteen ja niiden on mahdollistettava suullisen vastauksen antaminen saman työntekijän esittämään seuraavaan vastaavaan pyyntöön, jos vastauksen perustelut työntekijän tilanteen osalta ovat pysyneet muuttumattomina. | Työnantajan on annettava kirjallinen vastaus kuukauden kuluessa
  hakemuksen
  esittämisestä.
  Jos hakemus hylätään, on perustelujen oikeellisuuden oltava todennettavissa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Työnantajan on annettava kirjallinen vastaus kuukauden kuluessa
  pyynnön
  esittämisestä.
  Työnantajina toimivien luonnollisten henkilöiden, mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten osalta jäsenvaltiot voivat pidentää tätä määräaikaa enintään kolmeen kuukauteen ja niiden on mahdollistettava suullisen vastauksen antaminen saman työntekijän esittämään seuraavaan vastaavaan pyyntöön, jos vastauksen perustelut työntekijän tilanteen osalta ovat pysyneet muuttumattomina.

pyynnön

Työnantajina toimivien luonnollisten henkilöiden, mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten osalta jäsenvaltiot voivat pidentää tätä määräaikaa enintään kolmeen kuukauteen ja niiden on mahdollistettava suullisen vastauksen antaminen saman työntekijän esittämään seuraavaan vastaavaan pyyntöön, jos vastauksen perustelut työntekijän tilanteen osalta ovat pysyneet muuttumattomina.

Työnantajan on annettava kirjallinen vastaus kuukauden kuluessa
  hakemuksen
  esittämisestä.
  Jos hakemus hylätään, on perustelujen oikeellisuuden oltava todennettavissa.

hakemuksen

Jos hakemus hylätään, on perustelujen oikeellisuuden oltava todennettavissa.

Perustelu

Perustelu

Vastausvelvollisuuden rikkomisesta aiheutuvista oikeudellisista seurauksista on nimenomaisesti säädettävä siten, että jos hakemus hylätään, on perustelujen oikeellisuuden oltava todennettavissa. Vain näin voidaan varmistaa, että työnantajat suhtautuvat vakavasti työntekijän toiveeseen eivätkä vastaa niihin vain muodon vuoksi.

On torjuttava 2 kohdan toiseen virkkeeseen sisältyvä poikkeus, jonka mukaan mikroyritykset sekä pienet ja keskisuuret yritykset voivat antaa suullisen vastauksen kolmen kuukauden kuluessa. Tällainen poikkeus koskisi kaikkia yrityksiä, joilla on enintään 249 työntekijää ja joiden vuosittainen liikevaihto on enintään 50 miljoonaa euroa – tällaisten yritysten osuus kaikista yrityksistä EU:ssa on 99 prosenttia – ja heikentäisi huomattavasti työntekijöiden – noin 65 miljoonaa henkilöä EU:ssa – asemaa näissä yrityksissä. Sen lisäksi, että on vaikea määrittää, onko ”vastaava pyyntö” jo esitetty, ei suullista vastausta hakemukseen voi todentaa eikä sen perusteella näin ollen tehdä valitusta. Tämän vuoksi pk-yrityksiin sovellettava poikkeus on torjuttava, sillä muutoin 10 artiklaan sisältyvällä säännöksellä ei olisi oikeudellisia seuraamuksia.

Muutosehdotus 18

Muutosehdotus 18

II luku – 12 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltiot voivat
  sallia, että työmarkkinaosapuolet tekevät kansallista lainsäädäntöä ja käytäntöä noudattaen työehtosopimuksia, joissa vahvistetaan 7–11 artiklassa säädetyistä työloista poikkeavat työntekijöiden työoloja koskevat järjestelyt, kunhan nämä sopimukset noudattavat työntekijöiden yleistä suojelua. | Jäsenvaltioiden tulee
  sallia, että työmarkkinaosapuolet
  ylläpitävät ja
  tekevät kansallista lainsäädäntöä ja käytäntöä noudattaen työehtosopimuksia, joissa vahvistetaan 7–11 artiklassa säädetyistä työloista poikkeavat työntekijöiden työoloja koskevat järjestelyt, kunhan nämä sopimukset noudattavat työntekijöiden yleistä suojelua
  eikä direktiivissä asetettuja vähimmäisnormeja aliteta
  . |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltiot voivat
  sallia, että työmarkkinaosapuolet tekevät kansallista lainsäädäntöä ja käytäntöä noudattaen työehtosopimuksia, joissa vahvistetaan 7–11 artiklassa säädetyistä työloista poikkeavat työntekijöiden työoloja koskevat järjestelyt, kunhan nämä sopimukset noudattavat työntekijöiden yleistä suojelua.

Jäsenvaltiot voivat

Jäsenvaltioiden tulee
  sallia, että työmarkkinaosapuolet
  ylläpitävät ja
  tekevät kansallista lainsäädäntöä ja käytäntöä noudattaen työehtosopimuksia, joissa vahvistetaan 7–11 artiklassa säädetyistä työloista poikkeavat työntekijöiden työoloja koskevat järjestelyt, kunhan nämä sopimukset noudattavat työntekijöiden yleistä suojelua
  eikä direktiivissä asetettuja vähimmäisnormeja aliteta
  .

Jäsenvaltioiden tulee

ylläpitävät ja

eikä direktiivissä asetettuja vähimmäisnormeja aliteta

Perustelu

Perustelu

12 artiklassa säädetään, että 7–11 artiklassa säädetyistä vähimmäisnormeista voidaan sopia työehtosopimuksissa, kunhan nämä sopimukset noudattavat työntekijöiden yleistä suojelua. Tämä joustomahdollisuus on tarpeellinen, kun otetaan huomioon jäsenvaltioiden erilaiset työmarkkinat, kansalliset säännöt ja työsuhteen muodot julkisella sektorilla, virkamiehet mukaan luettuina. Kuitenkin työehtosopimuksiin perustuvat poikkeukset lainsäädäntöön ovat ongelmattomia ainoastaan silloin, kun niihin sisältyy kaikkia sääntelytavoitteita vastaavia tavoitteita eikä niissä viitata erilaisiin sääntelyn kohteisiin.

Muutosehdotus 19

Muutosehdotus 19

II luku – 13 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Vaatimusten noudattaminen




  Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että yksittäisissä sopimuksissa, työehtosopimuksissa, yritysten sisäisissä säännöissä tai muissa järjestelyissä olevat tämän direktiivin vastaiset määräykset julistetaan mitättömiksi tai muutetaan niiden saattamiseksi yhdenmukaisiksi tämän direktiivin säännösten kanssa. | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Vaatimusten noudattaminen

Vaatimusten noudattaminen

Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että yksittäisissä sopimuksissa, työehtosopimuksissa, yritysten sisäisissä säännöissä tai muissa järjestelyissä olevat tämän direktiivin vastaiset määräykset julistetaan mitättömiksi tai muutetaan niiden saattamiseksi yhdenmukaisiksi tämän direktiivin säännösten kanssa.

Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että yksittäisissä sopimuksissa, työehtosopimuksissa, yritysten sisäisissä säännöissä tai muissa järjestelyissä olevat tämän direktiivin vastaiset määräykset julistetaan mitättömiksi tai muutetaan niiden saattamiseksi yhdenmukaisiksi tämän direktiivin säännösten kanssa.

Perustelu

Perustelu

13 artikla on turha, sillä muutoksenhakuoikeutta koskeva 15 artikla on riittävä.

Muutosehdotus 20

Muutosehdotus 20

V luku – 14 artiklan ensimmäinen kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jos työntekijä ei ole saanut kaikkia tai mitään 4 artiklan 1 kohdassa, 5 artiklassa tai 6 artiklassa tarkoitettuja asiakirjoja ja työnantaja ei ole oikaissut tätä laiminlyöntiä 15 päivän kuluessa sen ilmoittamisesta,
  jotakin seuraavista järjestelmistä
  sovelletaan: | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jos työntekijä ei ole saanut kaikkia tai mitään 4 artiklan 1 kohdassa, 5 artiklassa tai 6 artiklassa tarkoitettuja asiakirjoja ja työnantaja ei ole oikaissut tätä laiminlyöntiä 15 päivän kuluessa sen ilmoittamisesta, sovelletaan
  molempia seuraavia järjestelmiä
  : |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jos työntekijä ei ole saanut kaikkia tai mitään 4 artiklan 1 kohdassa, 5 artiklassa tai 6 artiklassa tarkoitettuja asiakirjoja ja työnantaja ei ole oikaissut tätä laiminlyöntiä 15 päivän kuluessa sen ilmoittamisesta,
  jotakin seuraavista järjestelmistä
  sovelletaan:

jotakin seuraavista järjestelmistä

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jos työntekijä ei ole saanut kaikkia tai mitään 4 artiklan 1 kohdassa, 5 artiklassa tai 6 artiklassa tarkoitettuja asiakirjoja ja työnantaja ei ole oikaissut tätä laiminlyöntiä 15 päivän kuluessa sen ilmoittamisesta, sovelletaan
  molempia seuraavia järjestelmiä
  :

molempia seuraavia järjestelmiä

Perustelu

Perustelu

Säädösehdotuksella otetaan käyttöön välineitä, joilla on tarkoitus rangaista tiedonantovelvoitteiden noudattamatta jättämisestä. Näillä välineillä on kuitenkin vaikutusta vasta sitten, kun työntekijä huomaa tiedonannon laiminlyönnin ja ilmoittaa siitä työnantajalle, minkä jälkeen tällä on 15 päivää aikaa täyttää tiedonantovelvoitteensa. Näin ollen edellytetään, että työntekijä ryhtyy toimenpiteisiin. Tämä ei ole asianmukaista, sillä vastuu kattavasta tiedonannosta siirretään henkilölle, jolle tiedot on annettava – tämä haluaa kuitenkin varsinkin työsuhteen alussa yleensä välttää riitaa työnantajan kanssa. Oikeudellisia seurauksia on kuitenkin oltava ilman, että työntekijän on aktiivisesti osoitettava toiminnan virheellisyys.

Muutosehdotus 21

Muutosehdotus 21

V luku – 14 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| työntekijään sovelletaan jäsenvaltion määrittelemiä suotuisia olettamia. Jos annetut tiedot eivät sisältäneet 3 artiklan 2 kohdan e, f, k tai l alakohdassa tarkoitettuja tietoja,
  suotuisilla olettamilla tarkoitetaan kyseisen alakohdan mukaista olettamaa, jonka mukaan työntekijällä on toistaiseksi voimassa oleva työsuhde, koeaikaa ei ole tai että työntekijällä on kokoaikainen työsuhde
  . Työnantajilla on oltava mahdollisuus kumota olettamat;
  tai | työntekijään sovelletaan jäsenvaltion
  pakollisina
  määrittelemiä suotuisia olettamia. Jos annetut tiedot eivät sisältäneet 3 artiklan 2 kohdan e, f, k tai l alakohdassa tarkoitettuja tietoja,
  katsotaan työntekijän esittämät työolot ja -ehdot sovituiksi
  . Työnantajilla on oltava mahdollisuus kumota olettamat;
  ja |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

työntekijään sovelletaan jäsenvaltion määrittelemiä suotuisia olettamia. Jos annetut tiedot eivät sisältäneet 3 artiklan 2 kohdan e, f, k tai l alakohdassa tarkoitettuja tietoja,
  suotuisilla olettamilla tarkoitetaan kyseisen alakohdan mukaista olettamaa, jonka mukaan työntekijällä on toistaiseksi voimassa oleva työsuhde, koeaikaa ei ole tai että työntekijällä on kokoaikainen työsuhde
  . Työnantajilla on oltava mahdollisuus kumota olettamat;
  tai

suotuisilla olettamilla tarkoitetaan kyseisen alakohdan mukaista olettamaa, jonka mukaan työntekijällä on toistaiseksi voimassa oleva työsuhde, koeaikaa ei ole tai että työntekijällä on kokoaikainen työsuhde

tai

työntekijään sovelletaan jäsenvaltion
  pakollisina
  määrittelemiä suotuisia olettamia. Jos annetut tiedot eivät sisältäneet 3 artiklan 2 kohdan e, f, k tai l alakohdassa tarkoitettuja tietoja,
  katsotaan työntekijän esittämät työolot ja -ehdot sovituiksi
  . Työnantajilla on oltava mahdollisuus kumota olettamat;
  ja

pakollisina

katsotaan työntekijän esittämät työolot ja -ehdot sovituiksi

ja

Perustelu

Perustelu

Jäsenvaltiot velvoitetaan ottamaan käyttöön kohdan a alakohdan olettamamekanismi. Säännösehdotus, jonka mukaan sovelletaan jäsenvaltioiden määrittelemiä suotuisampia olettamia, on liian epämääräinen. On täsmennettävä konkreettisesti, että tiedonantovelvoitteita laiminlyötäessä työntekijän esittämät työolot ja -ehdot katsotaan lähtökohtaisesti sovituiksi, ja sama koskee säännöksessä jo mainittua, kumottavissa olevaa olettamaa toistaiseksi voimassa olevasta kokoaikaisesta työsuhteesta.

Muutosehdotus 22

Muutosehdotus 22

V luku – 14 artiklan ensimmäisen kohdan b alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| työntekijällä on oltava mahdollisuus jättää kantelu toimivaltaiselle viranomaiselle kohtuullisessa ajassa. Jos toimivaltainen viranomainen katsoo, että kantelu on perusteltu, se määrää asiaankuuluvan työnantajan antamaan puuttuvat tiedot. Jos työnantaja ei anna puuttuvia tietoja 15 päivän kuluessa määräyksen vastaanottamisesta, viranomaisen on voitava langettaa asianmukainen hallinnollinen seuraamus, vaikka työsuhde olisi jo päättynyt. Työnantajilla on oltava mahdollisuus jättää hallintovalitus seuraamuksen langettamista koskevaa päätöstä vastaan. Jäsenvaltiot voivat nimetä olemassa olevia elimiä toimivaltaisiksi viranomaisiksi. | työntekijällä on
  lisäksi
  oltava mahdollisuus jättää kantelu toimivaltaiselle viranomaiselle kohtuullisessa ajassa. Jos toimivaltainen viranomainen katsoo, että kantelu on perusteltu, se määrää asiaankuuluvan työnantajan antamaan puuttuvat tiedot. Jos työnantaja ei anna puuttuvia tietoja 15 päivän kuluessa määräyksen vastaanottamisesta, viranomaisen on voitava langettaa asianmukainen hallinnollinen seuraamus, vaikka työsuhde olisi jo päättynyt. Työnantajilla on oltava mahdollisuus jättää hallintovalitus seuraamuksen langettamista koskevaa päätöstä vastaan. Jäsenvaltiot voivat nimetä olemassa olevia elimiä toimivaltaisiksi viranomaisiksi. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

työntekijällä on oltava mahdollisuus jättää kantelu toimivaltaiselle viranomaiselle kohtuullisessa ajassa. Jos toimivaltainen viranomainen katsoo, että kantelu on perusteltu, se määrää asiaankuuluvan työnantajan antamaan puuttuvat tiedot. Jos työnantaja ei anna puuttuvia tietoja 15 päivän kuluessa määräyksen vastaanottamisesta, viranomaisen on voitava langettaa asianmukainen hallinnollinen seuraamus, vaikka työsuhde olisi jo päättynyt. Työnantajilla on oltava mahdollisuus jättää hallintovalitus seuraamuksen langettamista koskevaa päätöstä vastaan. Jäsenvaltiot voivat nimetä olemassa olevia elimiä toimivaltaisiksi viranomaisiksi.

työntekijällä on
  lisäksi
  oltava mahdollisuus jättää kantelu toimivaltaiselle viranomaiselle kohtuullisessa ajassa. Jos toimivaltainen viranomainen katsoo, että kantelu on perusteltu, se määrää asiaankuuluvan työnantajan antamaan puuttuvat tiedot. Jos työnantaja ei anna puuttuvia tietoja 15 päivän kuluessa määräyksen vastaanottamisesta, viranomaisen on voitava langettaa asianmukainen hallinnollinen seuraamus, vaikka työsuhde olisi jo päättynyt. Työnantajilla on oltava mahdollisuus jättää hallintovalitus seuraamuksen langettamista koskevaa päätöstä vastaan. Jäsenvaltiot voivat nimetä olemassa olevia elimiä toimivaltaisiksi viranomaisiksi.

lisäksi

Perustelu

Perustelu

Vaihtoehtoon jättää kantelu toimivaltaiselle viranomaiselle (b alakohta) ei liity työntekijöiden kannalta edullisia oikeudellisia seuraamuksia eikä sitä näin ollen tule esittää jäsenvaltioiden valittavana olevana vaihtoehtona, vaan sitä voidaan käyttää vain täydentämään a alakohdassa esitettyä säännösehdotusta. Toisessa vaihtoehdossa työntekijä, jonka työnantaja ei ole täyttänyt velvoitteitaan, joutuu turvautumaan hallinnolliseen menettelyyn, jonka kesto ja lopputulos riippuvat ratkaisevasti viranomaisista ja joka parhaassa tapauksessa päättyy hallinnolliseen seuraamukseen. Tämä vaihtoehto ei myöskään ehkäise ennalta tiedonantovelvoitteiden kiertämistä.

Muutosehdotus 23

Muutosehdotus 23

V luku – 17 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet kieltääkseen irtisanomisen tai sitä vastaavan toimen sekä kaikki sitä koskevat valmistelut, joita perustellaan sillä, että työntekijät ovat käyttäneet tässä direktiivissä säädettyjä oikeuksia. | Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet kieltääkseen
  sekä julistaakseen oikeudellisesti pätemättömiksi
  irtisanomisen tai sitä vastaavan toimen sekä kaikki sitä koskevat valmistelut, joita perustellaan sillä, että työntekijät ovat käyttäneet tässä direktiivissä säädettyjä oikeuksia. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet kieltääkseen irtisanomisen tai sitä vastaavan toimen sekä kaikki sitä koskevat valmistelut, joita perustellaan sillä, että työntekijät ovat käyttäneet tässä direktiivissä säädettyjä oikeuksia.

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet kieltääkseen
  sekä julistaakseen oikeudellisesti pätemättömiksi
  irtisanomisen tai sitä vastaavan toimen sekä kaikki sitä koskevat valmistelut, joita perustellaan sillä, että työntekijät ovat käyttäneet tässä direktiivissä säädettyjä oikeuksia.

sekä julistaakseen oikeudellisesti pätemättömiksi

Perustelu

Perustelu

Artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on kiellettävä irtisanominen tai sitä koskevat valmistelut, joita perustellaan sillä, että työntekijät ovat käyttäneet tässä direktiivissä säädettyjä oikeuksia. Yhdistettynä 2 kohtaan, jonka mukaan työntekijät, jotka katsovat joutuneensa irtisanotuiksi siitä syystä, että he ovat käyttäneet tässä direktiivissä säädettyjä oikeuksia, voivat pyytää kirjallisia perusteluja ja lausuntoa, tämä ei ole riittävä suojatoimi käytettäessä tässä direktiivissä säädettyjä oikeuksia. Jotta suoja olisi tehokas, on nimenomaisesti säädettävä oikeudellisista vaikutuksista siten, että irtisanomiset tai sitä koskevat valmistelut ovat tässä direktiivissä säädettyjä oikeuksia käytettäessä pätemättömiä.

Muutosehdotus 24

Muutosehdotus 24

V luku – 17 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Työntekijät, jotka katsovat joutuneensa irtisanotuiksi tai vaikutukseltaan vastaavien toimenpiteiden kohteeksi siitä syystä, että he ovat käyttäneet tässä direktiivissä säädettyjä oikeuksia, voivat pyytää työnantajaa antamaan asianmukaiset perustelut irtisanomiselle tai sitä vastaavalle toimelle. Työnantajan on annettava perustelut kirjallisina. | Työntekijät, jotka katsovat joutuneensa irtisanotuiksi tai vaikutukseltaan vastaavien toimenpiteiden kohteeksi siitä syystä, että he ovat käyttäneet tässä direktiivissä säädettyjä oikeuksia, voivat pyytää työnantajaa antamaan asianmukaiset perustelut irtisanomiselle tai sitä vastaavalle toimelle. Työnantajan on annettava perustelut kirjallisina.
  Jäsenvaltioiden on lisäksi toteutettava tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että irtisanomisesta nostetun kanteen yhteydessä noudatettavaa määräaikaa lykätään siihen asti, että työntekijä on saanut työnantajalta kirjallisen perustelun. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Työntekijät, jotka katsovat joutuneensa irtisanotuiksi tai vaikutukseltaan vastaavien toimenpiteiden kohteeksi siitä syystä, että he ovat käyttäneet tässä direktiivissä säädettyjä oikeuksia, voivat pyytää työnantajaa antamaan asianmukaiset perustelut irtisanomiselle tai sitä vastaavalle toimelle. Työnantajan on annettava perustelut kirjallisina.

Työntekijät, jotka katsovat joutuneensa irtisanotuiksi tai vaikutukseltaan vastaavien toimenpiteiden kohteeksi siitä syystä, että he ovat käyttäneet tässä direktiivissä säädettyjä oikeuksia, voivat pyytää työnantajaa antamaan asianmukaiset perustelut irtisanomiselle tai sitä vastaavalle toimelle. Työnantajan on annettava perustelut kirjallisina.
  Jäsenvaltioiden on lisäksi toteutettava tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että irtisanomisesta nostetun kanteen yhteydessä noudatettavaa määräaikaa lykätään siihen asti, että työntekijä on saanut työnantajalta kirjallisen perustelun.

Jäsenvaltioiden on lisäksi toteutettava tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että irtisanomisesta nostetun kanteen yhteydessä noudatettavaa määräaikaa lykätään siihen asti, että työntekijä on saanut työnantajalta kirjallisen perustelun.

Perustelu

Perustelu

Käytännön syistä on tarpeen, että irtisanomisesta nostetun kanteen yhteydessä noudatettavaa määräaikaa lykätään siihen asti, että työntekijä on saanut työnantajalta kirjallisen perustelun. Muutoin on olemassa vaara, että tämä säännös vaikuttaa haitallisesti työntekijöihin, jotka jättävät noudattamatta kanteen nostamisen määräaikaa odottaessaan lakisääteisiä perusteluja.

Muutosehdotus 25

Muutosehdotus 25

V luku – 17 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että kun 2 kohdassa tarkoitetut työntekijät esittävät tuomioistuimessa tai muulle toimivaltaiselle viranomaiselle
  tosiseikat
  , joiden perusteella voidaan olettaa tällaisen irtisanomisen tai sitä vastaavan toimen tapahtuneen, vastaajan on näytettävä toteen, että irtisanominen tapahtui muilla kuin 1 kohdassa tarkoitetuilla perusteilla. | Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että kun 2 kohdassa tarkoitetut työntekijät esittävät tuomioistuimessa tai muulle toimivaltaiselle viranomaiselle
  aihetodisteet
  , joiden perusteella voidaan olettaa tällaisen irtisanomisen tai sitä vastaavan toimen tapahtuneen, vastaajan on näytettävä toteen, että irtisanominen tapahtui muilla kuin 1 kohdassa tarkoitetuilla perusteilla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että kun 2 kohdassa tarkoitetut työntekijät esittävät tuomioistuimessa tai muulle toimivaltaiselle viranomaiselle
  tosiseikat
  , joiden perusteella voidaan olettaa tällaisen irtisanomisen tai sitä vastaavan toimen tapahtuneen, vastaajan on näytettävä toteen, että irtisanominen tapahtui muilla kuin 1 kohdassa tarkoitetuilla perusteilla.

tosiseikat

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että kun 2 kohdassa tarkoitetut työntekijät esittävät tuomioistuimessa tai muulle toimivaltaiselle viranomaiselle
  aihetodisteet
  , joiden perusteella voidaan olettaa tällaisen irtisanomisen tai sitä vastaavan toimen tapahtuneen, vastaajan on näytettävä toteen, että irtisanominen tapahtui muilla kuin 1 kohdassa tarkoitetuilla perusteilla.

aihetodisteet

Perustelu

Perustelu

On epäselvää, miten konkreettisia tai perusteltuja työntekijöiden esittämien tosiseikkojen on oltava. Aihetodisteiden, joiden perusteella voidaan olettaa, että kyse on tällaisesta rangaistustoimesta, pitäisi tässä yhteydessä riittää, joten ilmaisu ”tosiseikat” on korvattava ilmauksella ”aihetodisteet”.

Muutosehdotus 26

Muutosehdotus 26

V luku – 18 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on säädettävä seuraamuksia koskevista säännöistä, joita sovelletaan, jos tämän direktiivin nojalla annettuja kansallisia säännöksiä tai tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvia oikeuksia koskevia jo voimassa olevia asiaankuuluvia säännöksiä ei noudateta. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet seuraamusten soveltamisen varmistamiseksi. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Ne voivat olla sakkoja. Niihin
  voi sisältyä
  myös korvauksen maksaminen. | Jäsenvaltioiden on säädettävä seuraamuksia koskevista säännöistä, joita sovelletaan, jos tämän direktiivin nojalla annettuja kansallisia säännöksiä tai tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvia oikeuksia koskevia jo voimassa olevia asiaankuuluvia säännöksiä ei noudateta. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet seuraamusten soveltamisen varmistamiseksi. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Ne voivat olla sakkoja. Niihin
  on sisällyttävä
  myös
  asianmukaisen
  korvauksen maksaminen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden on säädettävä seuraamuksia koskevista säännöistä, joita sovelletaan, jos tämän direktiivin nojalla annettuja kansallisia säännöksiä tai tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvia oikeuksia koskevia jo voimassa olevia asiaankuuluvia säännöksiä ei noudateta. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet seuraamusten soveltamisen varmistamiseksi. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Ne voivat olla sakkoja. Niihin
  voi sisältyä
  myös korvauksen maksaminen.

voi sisältyä

Jäsenvaltioiden on säädettävä seuraamuksia koskevista säännöistä, joita sovelletaan, jos tämän direktiivin nojalla annettuja kansallisia säännöksiä tai tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvia oikeuksia koskevia jo voimassa olevia asiaankuuluvia säännöksiä ei noudateta. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet seuraamusten soveltamisen varmistamiseksi. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Ne voivat olla sakkoja. Niihin
  on sisällyttävä
  myös
  asianmukaisen
  korvauksen maksaminen.

on sisällyttävä

asianmukaisen

Perustelu

Perustelu

Sakot eivät yksin riitä rankaisemaan tehokkaasti rikkomuksista. Toimivaltaiset viranomaiset määräävät sakkoja jäsenvaltiosta ja paikallisista olosuhteista riippuen vaihtelevasti. Lisäksi sakkojen määräämisestä ei ole mitään etua työntekijöille, joiden oikeuksia on loukattu.

Muutosehdotus 27

Muutosehdotus 27

VI luku – 19 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tämä direktiivi ei ole pätevä peruste alentaa jäsenvaltioiden työntekijöille jo myönnettyä suojan yleistä tasoa. | Tämä direktiivi ei ole pätevä peruste alentaa jäsenvaltioiden työntekijöille jo myönnettyä suojan yleistä tasoa.
  Tämän direktiivin täytäntöönpano ei myöskään ole riittävä syy työntekijöiden suojelun yleisen tason heikentämiseen yksittäisissä jäsenvaltioissa direktiivin kattamalla alalla nykytilanteeseen nähden. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tämä direktiivi ei ole pätevä peruste alentaa jäsenvaltioiden työntekijöille jo myönnettyä suojan yleistä tasoa.

Tämä direktiivi ei ole pätevä peruste alentaa jäsenvaltioiden työntekijöille jo myönnettyä suojan yleistä tasoa.
  Tämän direktiivin täytäntöönpano ei myöskään ole riittävä syy työntekijöiden suojelun yleisen tason heikentämiseen yksittäisissä jäsenvaltioissa direktiivin kattamalla alalla nykytilanteeseen nähden.

Tämän direktiivin täytäntöönpano ei myöskään ole riittävä syy työntekijöiden suojelun yleisen tason heikentämiseen yksittäisissä jäsenvaltioissa direktiivin kattamalla alalla nykytilanteeseen nähden.

Perustelu

Perustelu

Artiklan 1 kohtaa on täydennettävä sen varmistamiseksi, ettei yleistä suojatasoa voida alentaa ja ettei tässä tarkasteltavan direktiiviin piiriin kuuluvien sääntelyn kohteiden osalta sallita heikennyksiä direktiivissä säännellyillä aloilla sen täytäntöönpanon johdosta. Tällainen konkreettinen heikentämiskielto on aivan yleinen sosiaalipoliittisissa direktiiveissä, ja unionin tuomioistuin on hyväksynyt sen, esimerkkeinä määräaikaista työtä käsittelevän direktiivin 1999/70/EG liitteen 8 lausekkeen 3 kohta (puitedirektiivin liitteenä oleva työmarkkinaosapuolten sopimus) tai työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan käsittelevän puitedirektiivin 2002/14/EY 9 artiklan 4 kohta.

Muutosehdotus 28

Muutosehdotus 28

VI luku – 21 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tässä direktiivissä säädettyjä oikeuksia ja velvoitteita sovelletaan olemassa oleviin työsuhteisiin [voimaantulopäivä + 2 vuotta] lähtien.
  Työnantajien on kuitenkin annettava tai täydennettävä 4 artiklan 1 kohdassa, 5 artiklassa ja 6 artiklassa tarkoitettuja asiakirjoja ainoastaan työntekijän pyynnöstä. Tällaisen pyynnön esittämättä jättäminen ei saa johtaa siihen, että työntekijä menettää tässä direktiivissä vahvistetut vähimmäisvaatimukset. | Tässä direktiivissä säädettyjä oikeuksia ja velvoitteita sovelletaan olemassa oleviin työsuhteisiin [voimaantulopäivä + 2 vuotta] lähtien. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tässä direktiivissä säädettyjä oikeuksia ja velvoitteita sovelletaan olemassa oleviin työsuhteisiin [voimaantulopäivä + 2 vuotta] lähtien.
  Työnantajien on kuitenkin annettava tai täydennettävä 4 artiklan 1 kohdassa, 5 artiklassa ja 6 artiklassa tarkoitettuja asiakirjoja ainoastaan työntekijän pyynnöstä. Tällaisen pyynnön esittämättä jättäminen ei saa johtaa siihen, että työntekijä menettää tässä direktiivissä vahvistetut vähimmäisvaatimukset.

Työnantajien on kuitenkin annettava tai täydennettävä 4 artiklan 1 kohdassa, 5 artiklassa ja 6 artiklassa tarkoitettuja asiakirjoja ainoastaan työntekijän pyynnöstä. Tällaisen pyynnön esittämättä jättäminen ei saa johtaa siihen, että työntekijä menettää tässä direktiivissä vahvistetut vähimmäisvaatimukset.

Tässä direktiivissä säädettyjä oikeuksia ja velvoitteita sovelletaan olemassa oleviin työsuhteisiin [voimaantulopäivä + 2 vuotta] lähtien.

Perustelu

Perustelu

On kannatettavaa, että tässä tarkasteltavaan direktiiviin perustuvia oikeuksia ja velvollisuuksia on tarkoitus soveltaa myös olemassa oleviin työsuhteisiin. On kuitenkin epäselvää, miten artiklan toinen ja kolmas virke suhteutetaan tähän. Jos direktiiviä on määrä soveltaa olemassa oleviin työsuhteisin, ei näitä virkkeitä tarvita. Tiedonantovelvoite on täytettävä – myös olemassa olevissa työsuhteissa – pyynnöstä riippumatta. Lisäksi työnantajien on työlainsäädännön säännösten kohderyhmänä otettava huomioon oikeudellisen tilanteen muutokset ja täytettävä säännösten mukaiset velvoitteensa ilman, että työntekijöiden on pyydettävä lain mukaista menettelyä.

I.   POLIITTISET SUOSITUKSET

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Euroopan muuttuvat työmarkkinat

Euroopan muuttuvat työmarkkinat

| 1. | on tyytyväinen siihen, että vuosien 2008–2013 talous- ja finanssikriisin jälkeen työttömyysaste laskee jälleen tasaisesti ja on tällä hetkellä 7,3 prosenttia EU:ssa ja 8,6 prosenttia euroalueella. |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen siihen, että vuosien 2008–2013 talous- ja finanssikriisin jälkeen työttömyysaste laskee jälleen tasaisesti ja on tällä hetkellä 7,3 prosenttia EU:ssa ja 8,6 prosenttia euroalueella.

| 2. | toteaa kuitenkin, että talous- ja finanssikriisi on vaikuttanut voimakkaasti etenkin nuoriin työntekijöihin. Huhtikuussa 2017 nuorisotyöttömyysaste oli 16,7 prosenttia. Näin ollen se on edelleen korkeampi kuin ennen kriisiä ja yli kaksi kertaa korkeampi kuin kokonaistyöttömyysaste. |
| --- | --- |

2.

toteaa kuitenkin, että talous- ja finanssikriisi on vaikuttanut voimakkaasti etenkin nuoriin työntekijöihin. Huhtikuussa 2017 nuorisotyöttömyysaste oli 16,7 prosenttia. Näin ollen se on edelleen korkeampi kuin ennen kriisiä ja yli kaksi kertaa korkeampi kuin kokonaistyöttömyysaste.

| 3. | pahoittelee, että unionitason toimista huolimatta on osoittautunut mahdottomaksi ratkaista ylenmääräisen nuorisotyöttömyyden ongelmaa. Sen vuoksi komitea katsoo, että työmarkkinatoimenpiteiden ohella on tärkeää tehdä työtä väestön liikkuvuuden lisäämiseksi ja että viranomaisten tulee pyrkiä sovittamaan koulutustarjonta tarkemmin työmarkkinoiden todellisiin tarpeisiin. |
| --- | --- |

3.

pahoittelee, että unionitason toimista huolimatta on osoittautunut mahdottomaksi ratkaista ylenmääräisen nuorisotyöttömyyden ongelmaa. Sen vuoksi komitea katsoo, että työmarkkinatoimenpiteiden ohella on tärkeää tehdä työtä väestön liikkuvuuden lisäämiseksi ja että viranomaisten tulee pyrkiä sovittamaan koulutustarjonta tarkemmin työmarkkinoiden todellisiin tarpeisiin.

| 4. | toteaa, että 20–64-vuotiaiden työllisyysaste vuonna 2016 oli 71,1 prosenttia, eli korkein Euroopan unionissa koskaan mitattu vuotuinen keskiarvo. Tästä keskiarvosta huolimatta yksittäisten jäsenvaltioiden välillä on kuitenkin huomattavia eroja. 25–54-vuotiaiden työllisyysaste on vuodesta 2011 säilynyt lähes ennallaan, kun taas vanhempien ihmisten (55–64-vuotiaiden) työllisyysaste on huomattavasti noussut ja nuorten (15–24-vuotiaat) alentunut. |
| --- | --- |

4.

toteaa, että 20–64-vuotiaiden työllisyysaste vuonna 2016 oli 71,1 prosenttia, eli korkein Euroopan unionissa koskaan mitattu vuotuinen keskiarvo. Tästä keskiarvosta huolimatta yksittäisten jäsenvaltioiden välillä on kuitenkin huomattavia eroja. 25–54-vuotiaiden työllisyysaste on vuodesta 2011 säilynyt lähes ennallaan, kun taas vanhempien ihmisten (55–64-vuotiaiden) työllisyysaste on huomattavasti noussut ja nuorten (15–24-vuotiaat) alentunut.

| 5. | pitää myönteisenä, että naisten ja miesten työllisyysasteen välinen ero on kaventunut. Tämä johtuu pitkälti naisten työllisyysasteen kasvusta. On kuitenkin myös jäsenvaltioita, joissa eron kaventuminen johtuu miesten työllisyysasteen alenemisesta. |
| --- | --- |

5.

pitää myönteisenä, että naisten ja miesten työllisyysasteen välinen ero on kaventunut. Tämä johtuu pitkälti naisten työllisyysasteen kasvusta. On kuitenkin myös jäsenvaltioita, joissa eron kaventuminen johtuu miesten työllisyysasteen alenemisesta.

| 6. | pahoittelee, että osa-aikatyöntekijöiden osuus on noussut 14,9 prosentista vuonna 2002 19 prosenttiin vuonna 2015. Naisten ja miesten välillä on tässä yhteydessä merkittäviä eroja. Lähes kolmannes työssäkäyvistä naisista (31,4 prosenttia) työskenteli vuonna 2016 osa-aikaisesti, eli huomattavasti miehiä (8,2 prosenttia) enemmän. |
| --- | --- |

6.

pahoittelee, että osa-aikatyöntekijöiden osuus on noussut 14,9 prosentista vuonna 2002 19 prosenttiin vuonna 2015. Naisten ja miesten välillä on tässä yhteydessä merkittäviä eroja. Lähes kolmannes työssäkäyvistä naisista (31,4 prosenttia) työskenteli vuonna 2016 osa-aikaisesti, eli huomattavasti miehiä (8,2 prosenttia) enemmän.

| 7. | on huolissaan mahdollisuudesta, että eräissä olosuhteissa nuoret, vähemmän koulutetut ja alemman osaamistason omaavat työntekijät ovat suhteettoman usein epätyypillisissä ja etenkin määräaikaisissa työsuhteissa ja että useimmat eivät ole tällaisessa työsuhteessa vapaaehtoisesti. Vain 37 prosentilla nuorista työntekijöistä oli vuonna 2015 toistaiseksi voimassa oleva kokoaikainen työsuhde. Verrattuna 48 prosenttiin vuonna 2002 tämä on tuntuva lasku. |
| --- | --- |

7.

on huolissaan mahdollisuudesta, että eräissä olosuhteissa nuoret, vähemmän koulutetut ja alemman osaamistason omaavat työntekijät ovat suhteettoman usein epätyypillisissä ja etenkin määräaikaisissa työsuhteissa ja että useimmat eivät ole tällaisessa työsuhteessa vapaaehtoisesti. Vain 37 prosentilla nuorista työntekijöistä oli vuonna 2015 toistaiseksi voimassa oleva kokoaikainen työsuhde. Verrattuna 48 prosenttiin vuonna 2002 tämä on tuntuva lasku.

| 8. | toteaa, että vaikka toistaiseksi voimassa oleva kokoaikainen työsuhde on edelleenkin yleisin työsuhteen muoto, epätyypilliset työsuhteet ovat kuluneiden 20 vuoden aikana lisääntyneet selvästi. Vuonna 1995 ei 32 prosentilla työntekijöistä EU15:ssa ollut standardisopimusta. Osuus on EU28:ssa noussut 36 prosenttiin vuonna 2015, ja tämä suuntaus jatkuu. |
| --- | --- |

8.

toteaa, että vaikka toistaiseksi voimassa oleva kokoaikainen työsuhde on edelleenkin yleisin työsuhteen muoto, epätyypilliset työsuhteet ovat kuluneiden 20 vuoden aikana lisääntyneet selvästi. Vuonna 1995 ei 32 prosentilla työntekijöistä EU15:ssa ollut standardisopimusta. Osuus on EU28:ssa noussut 36 prosenttiin vuonna 2015, ja tämä suuntaus jatkuu.

Muutokseen liittyviä haasteita

Muutokseen liittyviä haasteita

| 9. | toteaa, että kun otetaan huomioon näinä aikoina lisääntyvä keskinäinen riippuvuus maailmantaloudessa, yhä monimutkaisemmat kansainväliset arvoketjut sekä nopeammat teknologiset ja yritysten organisatoriset innovointisyklit, joihin liittyy lisääntyvä verkottuminen ja työprosessien digitalisoituminen, työmarkkinat muuttuvat yhä nopeammin ja samalla syntyy yhä enemmän uusia epätyypillisiä työsuhteita. Jotta työntekijät eivät joudu epävarmaan asemaan, olisi löydettävä asianmukainen tasapaino joustavuuden ja turvan välillä. |
| --- | --- |

9.

toteaa, että kun otetaan huomioon näinä aikoina lisääntyvä keskinäinen riippuvuus maailmantaloudessa, yhä monimutkaisemmat kansainväliset arvoketjut sekä nopeammat teknologiset ja yritysten organisatoriset innovointisyklit, joihin liittyy lisääntyvä verkottuminen ja työprosessien digitalisoituminen, työmarkkinat muuttuvat yhä nopeammin ja samalla syntyy yhä enemmän uusia epätyypillisiä työsuhteita. Jotta työntekijät eivät joudu epävarmaan asemaan, olisi löydettävä asianmukainen tasapaino joustavuuden ja turvan välillä.

| 10. | huomauttaa, että eräät uudet epätyypilliset työsuhteen muodot, joiden odotetaan lisääntyvän tulevina vuosina, antavat erityistä aihetta huoleen, sillä niihin liittyy suurempia epävarmuustekijöitä, joissa on kyse työsuhteen vakaudesta, tuloista sekä sosiaaliturvan saatavuudesta. Tällaisia työsuhteita ovat tilapäinen työ, (muu kuin vapaaehtoinen) vähäinen osa-aikatyö, maksusitoumukseen perustuva työ sekä joukkotyö. |
| --- | --- |

10.

huomauttaa, että eräät uudet epätyypilliset työsuhteen muodot, joiden odotetaan lisääntyvän tulevina vuosina, antavat erityistä aihetta huoleen, sillä niihin liittyy suurempia epävarmuustekijöitä, joissa on kyse työsuhteen vakaudesta, tuloista sekä sosiaaliturvan saatavuudesta. Tällaisia työsuhteita ovat tilapäinen työ, (muu kuin vapaaehtoinen) vähäinen osa-aikatyö, maksusitoumukseen perustuva työ sekä joukkotyö.

| 11. | kiinnittää huomiota siihen, että eräät jo pitkään olemassa olleet epätyypilliset työsuhteiden muodot – kuten palkallinen harjoittelu ja vuokratyö – ovat edelleen haaste työsuhdeturvan ja asianmukaisten työolojen ja -ehtojen kannalta. |
| --- | --- |

11.

kiinnittää huomiota siihen, että eräät jo pitkään olemassa olleet epätyypilliset työsuhteiden muodot – kuten palkallinen harjoittelu ja vuokratyö – ovat edelleen haaste työsuhdeturvan ja asianmukaisten työolojen ja -ehtojen kannalta.

| 12. | korostaa, että epätyypillisissä työsuhteissa olevat työntekijät ovat kaiken kaikkiaan useammin epävakaassa työllisyystilanteessa. Muussa kuin standardityössä on usein matalammat tuntipalkat kuin toistaiseksi voimassa olevissa kokoaikaisissa työsuhteissa. Lisäksi epätyypillistä työtä tekevät ovat muita suuremmassa vaarassa joutua työttömiksi. |
| --- | --- |

12.

korostaa, että epätyypillisissä työsuhteissa olevat työntekijät ovat kaiken kaikkiaan useammin epävakaassa työllisyystilanteessa. Muussa kuin standardityössä on usein matalammat tuntipalkat kuin toistaiseksi voimassa olevissa kokoaikaisissa työsuhteissa. Lisäksi epätyypillistä työtä tekevät ovat muita suuremmassa vaarassa joutua työttömiksi.

| 13. | painottaa, että epätyypillisissä työsuhteissa olevat maksavat usein vähemmän ja pienempiä sosiaaliturvamaksuja, mikä vaikuttaa kielteisesti heidän sosiaaliturvaetuuksiinsa sekä kyseisten etuuksien määrään ja kestoon. Epävarmoissa työsuhteissa olevat kärsivät fyysiseen terveyteen ja työturvallisuuteen liittyvien ongelmien lisäksi usein myös työstressistä. |
| --- | --- |

13.

painottaa, että epätyypillisissä työsuhteissa olevat maksavat usein vähemmän ja pienempiä sosiaaliturvamaksuja, mikä vaikuttaa kielteisesti heidän sosiaaliturvaetuuksiinsa sekä kyseisten etuuksien määrään ja kestoon. Epävarmoissa työsuhteissa olevat kärsivät fyysiseen terveyteen ja työturvallisuuteen liittyvien ongelmien lisäksi usein myös työstressistä.

| 14. | muistuttaa, että epätyypillistä työtä tekevillä on usein vähemmän mahdollisuuksia edunvalvontaan työpaikalla ja työehtosopimusten mukaiseen työhön. Rajallinen siirtyminen määräaikaisista toistaiseksi voimassa oleviin työsuhteisiin osoittaa, että eriarvoisuus jatkuu pitkään. Jäsenvaltioilta saaduista tiedoista ilmenee, että alle 50 prosentilla työntekijöistä, joilla oli tiettynä vuotena määräaikainen työsopimus, oli kolme vuotta myöhemmin toistaiseksi voimassa oleva kokoaikainen työsuhde. |
| --- | --- |

14.

muistuttaa, että epätyypillistä työtä tekevillä on usein vähemmän mahdollisuuksia edunvalvontaan työpaikalla ja työehtosopimusten mukaiseen työhön. Rajallinen siirtyminen määräaikaisista toistaiseksi voimassa oleviin työsuhteisiin osoittaa, että eriarvoisuus jatkuu pitkään. Jäsenvaltioilta saaduista tiedoista ilmenee, että alle 50 prosentilla työntekijöistä, joilla oli tiettynä vuotena määräaikainen työsopimus, oli kolme vuotta myöhemmin toistaiseksi voimassa oleva kokoaikainen työsuhde.

| 15. | on sitä mieltä, että epätyypillisistä työsuhteista on hyötyä taloudelle. Jos perusturvaa ei ole taattu, niistä voi kuitenkin myös olla haittaa työnantajalle. Vaikka kustannussäästöjä saattaa aluksi syntyä, aiheutuu myös merkittäviä piilokustannuksia. Pysyvistä ja tilapäisistä työntekijöistä koostuvan henkilöstön hallinnointi on monimutkaista, ja siinä piilee konfliktinuhkia ja motivaation menetyksen vaara, joka voi johtaa tuottavuuden laskuun. Työsuhteen epävarmuus voivat heikentää innovointia ja johtaa luottamuksen puutteeseen ja riskien välttelyyn. |
| --- | --- |

15.

on sitä mieltä, että epätyypillisistä työsuhteista on hyötyä taloudelle. Jos perusturvaa ei ole taattu, niistä voi kuitenkin myös olla haittaa työnantajalle. Vaikka kustannussäästöjä saattaa aluksi syntyä, aiheutuu myös merkittäviä piilokustannuksia. Pysyvistä ja tilapäisistä työntekijöistä koostuvan henkilöstön hallinnointi on monimutkaista, ja siinä piilee konfliktinuhkia ja motivaation menetyksen vaara, joka voi johtaa tuottavuuden laskuun. Työsuhteen epävarmuus voivat heikentää innovointia ja johtaa luottamuksen puutteeseen ja riskien välttelyyn.

Toimintatarpeita muutoksessa

Toimintatarpeita muutoksessa

| 16. | toteaa, että on ryhdyttävä merkittäviin toimiin työntekijöiden suojan parantamiseksi ja normien yhdenmukaistamiseksi Euroopan sisämarkkinoilla. EU:n nykyinen työlainsäädäntö ei koske yhtä lailla kaikkia työntekijöitä, se luo eriarvoisuutta ja aiheuttaa yleisesti ottaen eroja työoloissa ja -ehdoissa ja sosiaaliturvassa. |
| --- | --- |

16.

toteaa, että on ryhdyttävä merkittäviin toimiin työntekijöiden suojan parantamiseksi ja normien yhdenmukaistamiseksi Euroopan sisämarkkinoilla. EU:n nykyinen työlainsäädäntö ei koske yhtä lailla kaikkia työntekijöitä, se luo eriarvoisuutta ja aiheuttaa yleisesti ottaen eroja työoloissa ja -ehdoissa ja sosiaaliturvassa.

| 17. | muistuttaa, että kirjallisia ilmoituksia käsittelevän direktiivin 91/533/ETY arvioinnin tueksi laaditussa REFIT-tutkimuksessa todettiin, että on olemassa ydinryhmä suojattuja henkilöitä (yleensä työntekijöitä, joilla on toistaiseksi voimassa oleva standardityösopimus tai pitkäaikainen työsopimus), kun taas monissa muissa työntekijäryhmissä on käytännössä suuria eroja tai epävarmuustekijöitä siinä, sovelletaanko heihin direktiivin säännöksiä. Monet työntekijät eivät tunne riittävästi perusoikeuksiaan tai heillä ei ole niistä vahvistusta. |
| --- | --- |

17.

muistuttaa, että kirjallisia ilmoituksia käsittelevän direktiivin 91/533/ETY arvioinnin tueksi laaditussa REFIT-tutkimuksessa todettiin, että on olemassa ydinryhmä suojattuja henkilöitä (yleensä työntekijöitä, joilla on toistaiseksi voimassa oleva standardityösopimus tai pitkäaikainen työsopimus), kun taas monissa muissa työntekijäryhmissä on käytännössä suuria eroja tai epävarmuustekijöitä siinä, sovelletaanko heihin direktiivin säännöksiä. Monet työntekijät eivät tunne riittävästi perusoikeuksiaan tai heillä ei ole niistä vahvistusta.

| 18. | kannattaa vahvasti kaikkia toimia, joiden avulla koko Euroopan unionissa varmistetaan kaikissa erilaisissa työsopimusmuodoissa oikeudenmukaisten työolojen vähimmäistaso ja vältetään samalla lisäämästä perusteettomasti pienille ja keskisuurille yrityksille aiheutuvaa byrokratiaa ja hallinnollista taakkaa. Tällaiset vähimmäisoikeudet tarjoaisivat kaikille työntekijöille tarvittavan suojan ja antaisivat selkeän viitekehyksen, jonka mukaan kansalliset lainsäätäjät ja tuomioistuimet voisivat toimia. |
| --- | --- |

18.

kannattaa vahvasti kaikkia toimia, joiden avulla koko Euroopan unionissa varmistetaan kaikissa erilaisissa työsopimusmuodoissa oikeudenmukaisten työolojen vähimmäistaso ja vältetään samalla lisäämästä perusteettomasti pienille ja keskisuurille yrityksille aiheutuvaa byrokratiaa ja hallinnollista taakkaa. Tällaiset vähimmäisoikeudet tarjoaisivat kaikille työntekijöille tarvittavan suojan ja antaisivat selkeän viitekehyksen, jonka mukaan kansalliset lainsäätäjät ja tuomioistuimet voisivat toimia.

| 19. | toteaa uudelleen, että työntekijöiden työoloja ja -ehtoja koskevat uudet EU-tason vähimmäisoikeudet ja niihin liittyvä velvoite tiedottaa työntekijöille voimassa olevista työoloista ja -ehdoista kirjallisesti ovat välttämättömiä, sillä ne suojaavat aiempaa enemmän sekä työnantajia että työntekijöitä ja estävät samalla jäsenvaltioiden välisen haitallisen kilpailun työoloilla ja -ehdoilla. |
| --- | --- |

19.

toteaa uudelleen, että työntekijöiden työoloja ja -ehtoja koskevat uudet EU-tason vähimmäisoikeudet ja niihin liittyvä velvoite tiedottaa työntekijöille voimassa olevista työoloista ja -ehdoista kirjallisesti ovat välttämättömiä, sillä ne suojaavat aiempaa enemmän sekä työnantajia että työntekijöitä ja estävät samalla jäsenvaltioiden välisen haitallisen kilpailun työoloilla ja -ehdoilla.

| 20. | katsoo, että uudet unionitason vähimmäisoikeudet varmistavat tasapuoliset kilpailuedellytykset, sillä jäsenvaltioiden erilaiset lähestymistavat johtavat kilpailun vääristymiin ja työntekijöiden vapaan liikkuvuuden esteisiin sisämarkkinoilla. Ne voivat myös tehostaa EU:n työmarkkinoita, edistää taloudellista ja sosiaalista kehitystä ja yhteenkuuluvuutta sekä uutta lähentymisprosessia, jonka avulla parannetaan työoloja -ehtoja ja elinoloja – ja säilytetään samalla sisämarkkinoiden eheys. |
| --- | --- |

20.

katsoo, että uudet unionitason vähimmäisoikeudet varmistavat tasapuoliset kilpailuedellytykset, sillä jäsenvaltioiden erilaiset lähestymistavat johtavat kilpailun vääristymiin ja työntekijöiden vapaan liikkuvuuden esteisiin sisämarkkinoilla. Ne voivat myös tehostaa EU:n työmarkkinoita, edistää taloudellista ja sosiaalista kehitystä ja yhteenkuuluvuutta sekä uutta lähentymisprosessia, jonka avulla parannetaan työoloja -ehtoja ja elinoloja – ja säilytetään samalla sisämarkkinoiden eheys.

Yleisarvio ehdotetusta direktiivistä

Yleisarvio ehdotetusta direktiivistä

| 21. | suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan komissio on vastauksena työmarkkinoiden nykyisiin haasteisiin päättänyt esittää ehdotuksen direktiiviksi ”avoimista ja ennakoitavista työoloista Euroopan unionissa”. Näin pannaan täytäntöön Euroopan sosiaalisen oikeuksien pilarissa vahvistettuja tärkeitä periaatteita ja mukautetaan unionin työlainsäädäntöä 21. vuosisadan työmarkkinoihin EU:ssa. |
| --- | --- |

21.

suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan komissio on vastauksena työmarkkinoiden nykyisiin haasteisiin päättänyt esittää ehdotuksen direktiiviksi ”avoimista ja ennakoitavista työoloista Euroopan unionissa”. Näin pannaan täytäntöön Euroopan sosiaalisen oikeuksien pilarissa vahvistettuja tärkeitä periaatteita ja mukautetaan unionin työlainsäädäntöä 21. vuosisadan työmarkkinoihin EU:ssa.

| 22. | muistuttaa, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 27 ja 31 artiklassa todetaan, että työntekijöillä on oikeus saada tietoja ja oikeus oikeudenmukaisiin ja kohtuullisiin työoloihin ja työehtoihin. |
| --- | --- |

22.

muistuttaa, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 27 ja 31 artiklassa todetaan, että työntekijöillä on oikeus saada tietoja ja oikeus oikeudenmukaisiin ja kohtuullisiin työoloihin ja työehtoihin.

| 23. | painottaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat tärkeitä julkisen sektorin työnantajia, joiden on sovitettava määrärahat, julkisten palvelujen tarjonta sekä henkilöstön työehdot ja -olot tasapainoisesti yhteen. Lisäksi niillä on keskeinen rooli vaihdettaessa tietoja ja hyviksi osoittautuneita käytänteitä. Aihepiiri liittyy paikallis- ja alueviranomaisiin hankintaviranomaisina, ja ne osallistuvat myös mahdollisten väärinkäytösten valvontaan. |
| --- | --- |

23.

painottaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat tärkeitä julkisen sektorin työnantajia, joiden on sovitettava määrärahat, julkisten palvelujen tarjonta sekä henkilöstön työehdot ja -olot tasapainoisesti yhteen. Lisäksi niillä on keskeinen rooli vaihdettaessa tietoja ja hyviksi osoittautuneita käytänteitä. Aihepiiri liittyy paikallis- ja alueviranomaisiin hankintaviranomaisina, ja ne osallistuvat myös mahdollisten väärinkäytösten valvontaan.

| 24. | kiinnittää huomiota siihen, että pääasiallisesti paikallis- ja alueviranomaiset varmistavat ja tarjoavat sosiaalipalvelut ja työvoimapalvelut, huolehtivat mukautumisesta rakenteellisiin muutoksiin sekä toteuttavat sosiaalisen, taloudelliset ja kulttuurisen integroinnin edellyttämät toimet. |
| --- | --- |

24.

kiinnittää huomiota siihen, että pääasiallisesti paikallis- ja alueviranomaiset varmistavat ja tarjoavat sosiaalipalvelut ja työvoimapalvelut, huolehtivat mukautumisesta rakenteellisiin muutoksiin sekä toteuttavat sosiaalisen, taloudelliset ja kulttuurisen integroinnin edellyttämät toimet.

| 25. | painottaa pitävänsä tärkeänä, että komissio noudattaa toissijaisuusperiaatetta joka suhteessa, ja korostaa, että suhteellisuusperiaatetta on ehdottomasti noudatettava sen varmistamiseksi, ettei luoda uusia taloudellisia tai hallinnollisia rasitteita. Jäsenvaltioiden ja niiden alempien hallintotasojen kattavia sosiaali- ja työllisyyspoliittisia toimivaltuuksia on kunnioitettava. |
| --- | --- |

25.

painottaa pitävänsä tärkeänä, että komissio noudattaa toissijaisuusperiaatetta joka suhteessa, ja korostaa, että suhteellisuusperiaatetta on ehdottomasti noudatettava sen varmistamiseksi, ettei luoda uusia taloudellisia tai hallinnollisia rasitteita. Jäsenvaltioiden ja niiden alempien hallintotasojen kattavia sosiaali- ja työllisyyspoliittisia toimivaltuuksia on kunnioitettava.

| 26. | vahvistaakin kannattavansa Euroopan komission aloitetta sosiaalisen ulottuvuuden vahvistamiseksi Euroopan unionissa Lissabonin sopimuksen 9 artiklan mukaisesti. Artiklan mukaan Euroopan unionin kaikissa toimissa on otettava huomioon sosiaalinen ulottuvuus. |
| --- | --- |

26.

vahvistaakin kannattavansa Euroopan komission aloitetta sosiaalisen ulottuvuuden vahvistamiseksi Euroopan unionissa Lissabonin sopimuksen 9 artiklan mukaisesti. Artiklan mukaan Euroopan unionin kaikissa toimissa on otettava huomioon sosiaalinen ulottuvuus.

Myönteisiä huomiota ehdotetusta direktiivistä

Myönteisiä huomiota ehdotetusta direktiivistä

| 27. | huomauttaa, että vaikka kirjallisia ilmoituksia käsittelevä direktiivi 91/533/ETY annettiin jo yli 25 vuotta sitten, sen tavoitteet työmarkkinoiden avoimuuden lisäämisestä ja työntekijöiden oikeuksien suojelemisesta ovat edelleen erittäin tärkeitä. |
| --- | --- |

27.

huomauttaa, että vaikka kirjallisia ilmoituksia käsittelevä direktiivi 91/533/ETY annettiin jo yli 25 vuotta sitten, sen tavoitteet työmarkkinoiden avoimuuden lisäämisestä ja työntekijöiden oikeuksien suojelemisesta ovat edelleen erittäin tärkeitä.

| 28. | korostaa kirjallisen tiedon antamisen merkitystä sekä työnantajien että työntekijöiden kannalta, sillä näin lisätään avoimuutta ja vähennetään sopimusosapuolten välitä epätasapuolisuutta. Näin on kuitenkin otettu vasta aivan ensimmäinen askel epävarmojen työsuhteiden välttämiseksi. |
| --- | --- |

28.

korostaa kirjallisen tiedon antamisen merkitystä sekä työnantajien että työntekijöiden kannalta, sillä näin lisätään avoimuutta ja vähennetään sopimusosapuolten välitä epätasapuolisuutta. Näin on kuitenkin otettu vasta aivan ensimmäinen askel epävarmojen työsuhteiden välttämiseksi.

| 29. | on tyytyväinen siihen, että tietojen antaminen työntekijöille työsuhteen olennaisista seikoista viimeistään ensimmäisenä työpäivänä edistää merkittävästi varmuutta ja selkeyttä. Komitea on sitä mieltä, että tätä on pidettävä erityisen hyödyllisenä kansainvälisen toiminnan sekä työntekijöiden rajatylittävän vapaan liikkuvuuden yhteydessä. |
| --- | --- |

29.

on tyytyväinen siihen, että tietojen antaminen työntekijöille työsuhteen olennaisista seikoista viimeistään ensimmäisenä työpäivänä edistää merkittävästi varmuutta ja selkeyttä. Komitea on sitä mieltä, että tätä on pidettävä erityisen hyödyllisenä kansainvälisen toiminnan sekä työntekijöiden rajatylittävän vapaan liikkuvuuden yhteydessä.

| 30. | arvostaa etenkin materiaalisten oikeuksien ja työoloja koskevien vähimmäisvaatimusten täydentämistä seuraavilta osin:






  — | Koeaika rajoitetaan kuuteen kuukauteen. |
| --- | --- | --- |

30.

arvostaa etenkin materiaalisten oikeuksien ja työoloja koskevien vähimmäisvaatimusten täydentämistä seuraavilta osin:

—

Koeaika rajoitetaan kuuteen kuukauteen.

| — | Työntekijät voivat työskennellä useammalle työnantajalle. |
| --- | --- |

—

Työntekijät voivat työskennellä useammalle työnantajalle.

| — | Tarpeen mukaan tehtävässä työssä – vaihtelevin työaikatauluin – työntekijälle on ilmoitettava etukäteen, milloin tätä tarvitaan. |
| --- | --- |

—

Tarpeen mukaan tehtävässä työssä – vaihtelevin työaikatauluin – työntekijälle on ilmoitettava etukäteen, milloin tätä tarvitaan.

| — | Työntekijät voivat vaatia työnantajalta perusteltua kirjallista vastausta pyyntöönsä vakaammista työsuhteen muodoista. |
| --- | --- |

—

Työntekijät voivat vaatia työnantajalta perusteltua kirjallista vastausta pyyntöönsä vakaammista työsuhteen muodoista.

| — | Työnantajan on vastedes maksettava vaadittava ja pakollinen täydennyskoulutus kokonaan. |
| --- | --- |

—

Työnantajan on vastedes maksettava vaadittava ja pakollinen täydennyskoulutus kokonaan.

Komitea korostaa työmarkkinaosapuolten mahdollisuutta tehdä vähimmäisoikeuksia koskevia työehtosopimuksia, kunhan ne noudattavat työntekijöiden yleistä suojelua eikä tässä tarkasteltavan direktiivin mukaisia työoloja ja -ehtoja koskevia vähimmäisvaatimuksia aliteta.

| 31. | muistuttaa, että EU:ssa ei ole päästy yhteisymmärrykseen työsopimuksista ja että tässä tarkasteltava direktiivi on tärkeä työntekijöiden liikkuvuuden edistämiseksi sisämarkkinoilla, sillä siinä asetetaan tiedon antamista koskevat vähimmäisnormit, joiden avulla kavennetaan jäsenvaltioiden välisiä eroja. Lisäksi direktiivillä helpotetaan niin yritysten kuin työntekijöiden toimintaa muissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

31.

muistuttaa, että EU:ssa ei ole päästy yhteisymmärrykseen työsopimuksista ja että tässä tarkasteltava direktiivi on tärkeä työntekijöiden liikkuvuuden edistämiseksi sisämarkkinoilla, sillä siinä asetetaan tiedon antamista koskevat vähimmäisnormit, joiden avulla kavennetaan jäsenvaltioiden välisiä eroja. Lisäksi direktiivillä helpotetaan niin yritysten kuin työntekijöiden toimintaa muissa jäsenvaltioissa.

| 32. | toteaa, että avoimuus hyödyttää paitsi työntekijöitä myös viranomaisia, kun nämä pyrkivät vähentämään pimeää työtä, sekä työnantajia ja mahdollisia investoijia, jotka edellyttävät työoloihin ja -ehtoihin liittyvää oikeusvarmuutta. |
| --- | --- |

32.

toteaa, että avoimuus hyödyttää paitsi työntekijöitä myös viranomaisia, kun nämä pyrkivät vähentämään pimeää työtä, sekä työnantajia ja mahdollisia investoijia, jotka edellyttävät työoloihin ja -ehtoihin liittyvää oikeusvarmuutta.

| 33. | korostaa jälleen kerran työntekijöille kertyviä etuja, kun heille annetaan yksilöllisiä tietoja työsopimuksensa olennaisista seikoista. Työntekijät tiedostavat näin vahvemmin työolojensa ja -ehtojensa keskeiset näkökohdat ja oikeutensa ja tuntevat ne paremmin. |
| --- | --- |

33.

korostaa jälleen kerran työntekijöille kertyviä etuja, kun heille annetaan yksilöllisiä tietoja työsopimuksensa olennaisista seikoista. Työntekijät tiedostavat näin vahvemmin työolojensa ja -ehtojensa keskeiset näkökohdat ja oikeutensa ja tuntevat ne paremmin.

Kriittisiä huomioita ehdotetusta direktiivistä

Kriittisiä huomioita ehdotetusta direktiivistä

| 34. | on tyytyväinen siihen, että esitetyllä ehdotuksella direktiiviksi ensinnäkin velvoitetaan työnantaja antamaan työntekijöille tietoa näiden työoloista ja -ehdoista ja parannetaan tämän velvoitteen täytäntöönpanokelpoisuutta. Toiseksi siinä otetaan käyttöön uusia materiaalisia oikeuksia ”työoloihin liittyvinä vähimmäisvaatimuksina”. Komitea kritisoi kuitenkin tällaista kahden toisistaan riippumattoman sääntelyalan yhdistämistä yhteen säädökseen. |
| --- | --- |

34.

on tyytyväinen siihen, että esitetyllä ehdotuksella direktiiviksi ensinnäkin velvoitetaan työnantaja antamaan työntekijöille tietoa näiden työoloista ja -ehdoista ja parannetaan tämän velvoitteen täytäntöönpanokelpoisuutta. Toiseksi siinä otetaan käyttöön uusia materiaalisia oikeuksia ”työoloihin liittyvinä vähimmäisvaatimuksina”. Komitea kritisoi kuitenkin tällaista kahden toisistaan riippumattoman sääntelyalan yhdistämistä yhteen säädökseen.

| 35. | on sitä mieltä, että työntekijän ja työnantajan sekä työsuhteen määritelmät on tässä tarkasteltavassa direktiivissä sovitettava vastaamaan Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä ja ettei direktiivissä pidä säätää tarkemmista säännöistä, sillä niistä on vielä keskusteltava perusteellisesti. Kansallisen lainsäädännön tulee säilyä näiden käsitteiden määrittelyn osalta ennallaan. |
| --- | --- |

35.

on sitä mieltä, että työntekijän ja työnantajan sekä työsuhteen määritelmät on tässä tarkasteltavassa direktiivissä sovitettava vastaamaan Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä ja ettei direktiivissä pidä säätää tarkemmista säännöistä, sillä niistä on vielä keskusteltava perusteellisesti. Kansallisen lainsäädännön tulee säilyä näiden käsitteiden määrittelyn osalta ennallaan.

| 36. | toteaa, että monet yhteistyötalouden työmuodot on luokiteltava ansiotyön ja itsenäisen ammatinharjoittamisen välimaastoon. Tämä nostaa esiin tärkeitä kysymyksiä, jotka liittyvät työoloihin, terveyteen ja turvallisuuteen, sairausvakuutusmaksuihin, sairausajan palkkaan, työttömyysetuuksiin ja eläkejärjestelyihin. Kaikki tämä voi saada aikaan epävarmojen työsuhteiden uuden luokan. |
| --- | --- |

36.

toteaa, että monet yhteistyötalouden työmuodot on luokiteltava ansiotyön ja itsenäisen ammatinharjoittamisen välimaastoon. Tämä nostaa esiin tärkeitä kysymyksiä, jotka liittyvät työoloihin, terveyteen ja turvallisuuteen, sairausvakuutusmaksuihin, sairausajan palkkaan, työttömyysetuuksiin ja eläkejärjestelyihin. Kaikki tämä voi saada aikaan epävarmojen työsuhteiden uuden luokan.

| 37. | kehottaa kiinnittämään keskustelussa erityistä huomiota epätyypillisten työsuhteiden uusiin muotoihin, sillä ne kuuluvat direktiivin soveltamisalaan, ja niissä on yksittäisten jäsenvaltioiden välillä huomattavia eroja. |
| --- | --- |

37.

kehottaa kiinnittämään keskustelussa erityistä huomiota epätyypillisten työsuhteiden uusiin muotoihin, sillä ne kuuluvat direktiivin soveltamisalaan, ja niissä on yksittäisten jäsenvaltioiden välillä huomattavia eroja.

| 38. | kehottaa kiinnittämään keskustelussa erityistä huomiota myös niihin 4–6 miljoonaan työntekijään, jotka kutsutaan tarvittaessa työhön tai jotka tekevät tilapäistä työtä EU:ssa. |
| --- | --- |

38.

kehottaa kiinnittämään keskustelussa erityistä huomiota myös niihin 4–6 miljoonaan työntekijään, jotka kutsutaan tarvittaessa työhön tai jotka tekevät tilapäistä työtä EU:ssa.

| 39. | korostaa tarvetta ohjeistaa työnantajia uusien, epätyypilliseen työhön ja ehdotettuun, turvatumman ja ennakoitavamman työsuhteen muodon pyytämistä koskevaan EU-oikeuteen sovellettavien säännösten noudattamisessa. Tuki viitetuntien määrittämisessä ja satunnaisten ja lyhytaikaisten työsuhteiden hallinnointimenettelyjen kehittämisessä on tarpeen, sillä lyhytaikaisia, osa-aikaisia ja kutsusopimuksia saattaa esiintyä myös julkisella sektorilla. Lisäksi on selkeytettävä yksittäisten henkilöiden tekemien toistuvien pyyntöjen käsittelyä. |
| --- | --- |

39.

korostaa tarvetta ohjeistaa työnantajia uusien, epätyypilliseen työhön ja ehdotettuun, turvatumman ja ennakoitavamman työsuhteen muodon pyytämistä koskevaan EU-oikeuteen sovellettavien säännösten noudattamisessa. Tuki viitetuntien määrittämisessä ja satunnaisten ja lyhytaikaisten työsuhteiden hallinnointimenettelyjen kehittämisessä on tarpeen, sillä lyhytaikaisia, osa-aikaisia ja kutsusopimuksia saattaa esiintyä myös julkisella sektorilla. Lisäksi on selkeytettävä yksittäisten henkilöiden tekemien toistuvien pyyntöjen käsittelyä.

| 40. | muistuttaa, että on varmistettava työtekijöiden yhdenvertainen kohtelu ja syrjimättömyys. |
| --- | --- |

40.

muistuttaa, että on varmistettava työtekijöiden yhdenvertainen kohtelu ja syrjimättömyys.

| 41. | toteaa kaiken kaikkiaan, että Euroopan komission ehdotus direktiiviksi voi olla vain lähtökohta laajalle keskustelulle kestäväpohjaisten ja toimeentulon turvaavien työpaikkojen luomisesta Euroopassa ja että siihen liittyy vaatimus vahvistaa lähtökohtaisesti kaikkien työntekijöiden sosiaalisia oikeuksia ja varmistaa jo olemassa olevien oikeuksien soveltaminen kaikkiin työntekijöihin. |
| --- | --- |

41.

toteaa kaiken kaikkiaan, että Euroopan komission ehdotus direktiiviksi voi olla vain lähtökohta laajalle keskustelulle kestäväpohjaisten ja toimeentulon turvaavien työpaikkojen luomisesta Euroopassa ja että siihen liittyy vaatimus vahvistaa lähtökohtaisesti kaikkien työntekijöiden sosiaalisia oikeuksia ja varmistaa jo olemassa olevien oikeuksien soveltaminen kaikkiin työntekijöihin.

Täydentäviä ehdotuksia direktiiviin sekä tarvittavaa lisäsääntelyä

Täydentäviä ehdotuksia direktiiviin sekä tarvittavaa lisäsääntelyä

| 42. | kehottaa Euroopan komissiota varmistamaan, että direktiivin käynnissä olevan tarkistuksen yhteydessä otetaan huomioon myös itsenäisen ammatinharjoittamisen uudet ja vielä kehittymässä olevat muodot sekä odotettu takuu samasta työstä maksettavasta samasta palkasta kaikille epätyypillisissä työsuhteissa oleville työntekijöille. |
| --- | --- |

42.

kehottaa Euroopan komissiota varmistamaan, että direktiivin käynnissä olevan tarkistuksen yhteydessä otetaan huomioon myös itsenäisen ammatinharjoittamisen uudet ja vielä kehittymässä olevat muodot sekä odotettu takuu samasta työstä maksettavasta samasta palkasta kaikille epätyypillisissä työsuhteissa oleville työntekijöille.

| 43. | muistuttaa, että on löydettävä tasapaino hallinnollisten kustannusten kattamisen ja sellaisten paikallisten toimintapolitiikkojen tukemisen tai vahvistamisen välille, joiden avulla nostetaan palkkoja ja parannetaan elin- ja työehtoja myös epätyypillisissä työsuhteissa olevien työntekijöiden kohdalla. |
| --- | --- |

43.

muistuttaa, että on löydettävä tasapaino hallinnollisten kustannusten kattamisen ja sellaisten paikallisten toimintapolitiikkojen tukemisen tai vahvistamisen välille, joiden avulla nostetaan palkkoja ja parannetaan elin- ja työehtoja myös epätyypillisissä työsuhteissa olevien työntekijöiden kohdalla.

| 44. | suosittaa, että uusia materiaalisia oikeuksia täydennetään nollatuntisopimusten kiellolla, oikeudella taattuihin työtunteihin sekä lisäoikeuksilla irtisanomistapauksissa, sillä muutoin ei materiaalisten oikeuksien laajentaminen ole riittävää. |
| --- | --- |

44.

suosittaa, että uusia materiaalisia oikeuksia täydennetään nollatuntisopimusten kiellolla, oikeudella taattuihin työtunteihin sekä lisäoikeuksilla irtisanomistapauksissa, sillä muutoin ei materiaalisten oikeuksien laajentaminen ole riittävää.

| 45. | muistuttaa, että vastuu työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisesta tulee jakaa työntekijöiden, perheiden, työmarkkinaosapuolten, paikallis- ja alueviranomaisten ja kaikkien julkisten ja yksityisten palveluntarjoajien kesken. Sosiaalisesti ja taloudellisesti kestäväpohjainen yhteiskunnallinen ympäristö, jossa ihmiset ja perheet ovat poliittisen päätöksenteon keskipisteessä, voidaan saada aikaan vain kaikilta osin kokonaisvaltaisen toimintatavan avulla. |
| --- | --- |

45.

muistuttaa, että vastuu työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisesta tulee jakaa työntekijöiden, perheiden, työmarkkinaosapuolten, paikallis- ja alueviranomaisten ja kaikkien julkisten ja yksityisten palveluntarjoajien kesken. Sosiaalisesti ja taloudellisesti kestäväpohjainen yhteiskunnallinen ympäristö, jossa ihmiset ja perheet ovat poliittisen päätöksenteon keskipisteessä, voidaan saada aikaan vain kaikilta osin kokonaisvaltaisen toimintatavan avulla.

| 46. | korostaa paikallis- ja alueviranomaisten tärkeää roolia toimien suunnittelussa, toteuttamisessa ja arvioimisessa aloilla, kuten sosiaali- ja työllisyyspolitiikka, joilla niillä on usein keskeisiä toimivaltuuksia. |
| --- | --- |

46.

korostaa paikallis- ja alueviranomaisten tärkeää roolia toimien suunnittelussa, toteuttamisessa ja arvioimisessa aloilla, kuten sosiaali- ja työllisyyspolitiikka, joilla niillä on usein keskeisiä toimivaltuuksia.

| 47. | kehottaa komissiota esittämään Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin (1) hyväksymisen jatkotoimena ehdotuksen työntekijöiden osallistumisten parantamisesta eurooppalaisissa yrityksissä, sillä tehokas henkilöstön edunvalvonta on myös tärkeä väline avointen ja ennakoitavien työolojen ja -ehtojen ylläpitämisessä. |
| --- | --- |

47.

kehottaa komissiota esittämään Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin (1

| 48. | pitää tarpeellisena, että eurooppalaista yritysneuvostoa koskevassa lainsäädännössä säädetään eurooppalaista yritysneuvostoa käsittelevän direktiivin 2009/38/EY säännökset huomioon ottaen tehtävien laajentamisesta digitalisointiin liittyviin seikkoihin, jotta suojellaan ja vahvistetaan työntekijöiden edustajien nykyisiä oikeuksia yritysten lisääntyvän rajat ylittävän ja kansainvälisen toiminnan sekä siihen liittyvän liikkuvan ja kansainvälisen työn lisääntymisen yhteydessä. |
| --- | --- |

48.

pitää tarpeellisena, että eurooppalaista yritysneuvostoa koskevassa lainsäädännössä säädetään eurooppalaista yritysneuvostoa käsittelevän direktiivin 2009/38/EY säännökset huomioon ottaen tehtävien laajentamisesta digitalisointiin liittyviin seikkoihin, jotta suojellaan ja vahvistetaan työntekijöiden edustajien nykyisiä oikeuksia yritysten lisääntyvän rajat ylittävän ja kansainvälisen toiminnan sekä siihen liittyvän liikkuvan ja kansainvälisen työn lisääntymisen yhteydessä.

| 49. | toteaa, että tietyissä jäsenvaltioissa on hyvin toimivat työmarkkinamallit, joissa työmarkkinaosapuolilla on vahva autonomia ja joissa työsuhteita sekä työoloja ja -ehtoja säännellään eri osapuolien etujen yhteensovittamiseen perustuvilla työehtosopimuksilla. Tässä tarkasteltavan direktiivin oikeudellisia normeja noudattaen on vähimmäisoikeuksista jatkossakin ehdottomasti voitava sopia työehtosopimuksissa. |
| --- | --- |

49.

toteaa, että tietyissä jäsenvaltioissa on hyvin toimivat työmarkkinamallit, joissa työmarkkinaosapuolilla on vahva autonomia ja joissa työsuhteita sekä työoloja ja -ehtoja säännellään eri osapuolien etujen yhteensovittamiseen perustuvilla työehtosopimuksilla. Tässä tarkasteltavan direktiivin oikeudellisia normeja noudattaen on vähimmäisoikeuksista jatkossakin ehdottomasti voitava sopia työehtosopimuksissa.

Bryssel 5. heinäkuuta 2018.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  AK:n lausunto aiheesta ”Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari” (CdR 3141/2017), lokakuu 2017.

1

---

| 25.10.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 387/70 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 387/70

---

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Vähäpäästöisen liikkuvuuden toteuttaminen”

(2018/C 387/11)

| Esittelijä: | Michiel SCHEFFER (NL, ALDE), Gelderlandin lääninvaltuuston johtokunnan jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirjat: | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Vähäpäästöisen liikkuvuuden toteuttaminen – Euroopan unioni, joka suojelee maapalloa, antaa kuluttajille vaikutusmahdollisuuksia sekä puolustaa teollisuutta ja työntekijöitä
  COM (2017) 675 final
  Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi tietynlaisia jäsenvaltioiden välisiä tavaroiden yhdistettyjä kuljetuksia koskevista yhteisistä säännöistä annetun direktiivin 92/106/ETY muuttamisesta
  COM(2017) 648 final ja final/2
  Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kansainvälisen linja-autoliikenteen markkinoille pääsyä koskevista yhteisistä säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 1073/2009 muuttamisesta
  COM(2017) 647 final
  Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi puhtaiden ja energiatehokkaiden tieliikenteen moottoriajoneuvojen edistämisestä annetun direktiivin 2009/33/EY muuttamisesta
  COM(2017) 653 final
  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kohti mahdollisimman laajamittaista vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöä – Direktiivin 2014/94/EU 10 artiklan 6 kohdan mukainen toimintasuunnitelma ja 10 artiklan 2 kohdan mukainen kansallisten toimintakehysten arviointi
  COM(2017) 652 final ja final/2 |

Esittelijä:

Michiel SCHEFFER (NL, ALDE), Gelderlandin lääninvaltuuston johtokunnan jäsen

Viiteasiakirjat:

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Vähäpäästöisen liikkuvuuden toteuttaminen – Euroopan unioni, joka suojelee maapalloa, antaa kuluttajille vaikutusmahdollisuuksia sekä puolustaa teollisuutta ja työntekijöitä

COM (2017) 675 final

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi tietynlaisia jäsenvaltioiden välisiä tavaroiden yhdistettyjä kuljetuksia koskevista yhteisistä säännöistä annetun direktiivin 92/106/ETY muuttamisesta

COM(2017) 648 final ja final/2

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kansainvälisen linja-autoliikenteen markkinoille pääsyä koskevista yhteisistä säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 1073/2009 muuttamisesta

COM(2017) 647 final

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi puhtaiden ja energiatehokkaiden tieliikenteen moottoriajoneuvojen edistämisestä annetun direktiivin 2009/33/EY muuttamisesta

COM(2017) 653 final

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kohti mahdollisimman laajamittaista vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöä – Direktiivin 2014/94/EU 10 artiklan 6 kohdan mukainen toimintasuunnitelma ja 10 artiklan 2 kohdan mukainen kansallisten toimintakehysten arviointi

COM(2017) 652 final ja final/2

I   MUUTOSEHDOTUKSET

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kansainvälisen linja-autoliikenteen markkinoille pääsyä koskevista yhteisistä säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 1073/2009 muuttamisesta

COM(2017) 647 final

Muutosehdotus 1

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jokaisessa jäsenvaltiossa olisi nimettävä riippumaton ja puolueeton sääntelyelin, jotta voidaan varmistaa maanteiden henkilöliikennemarkkinoiden moitteeton toiminta. Kyseinen elin voi vastata myös muista säännellyistä aloista, kuten rautatieliikenteestä, energia-alasta tai televiestinnästä. | Jokaisessa jäsenvaltiossa olisi nimettävä
  joko toimivaltainen liikenneviranomainen tai
  riippumaton ja puolueeton sääntelyelin, jotta voidaan varmistaa maanteiden henkilöliikennemarkkinoiden moitteeton toiminta. Kyseinen elin voi vastata myös muista säännellyistä aloista, kuten rautatieliikenteestä, energia-alasta tai televiestinnästä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jokaisessa jäsenvaltiossa olisi nimettävä riippumaton ja puolueeton sääntelyelin, jotta voidaan varmistaa maanteiden henkilöliikennemarkkinoiden moitteeton toiminta. Kyseinen elin voi vastata myös muista säännellyistä aloista, kuten rautatieliikenteestä, energia-alasta tai televiestinnästä.

Jokaisessa jäsenvaltiossa olisi nimettävä
  joko toimivaltainen liikenneviranomainen tai
  riippumaton ja puolueeton sääntelyelin, jotta voidaan varmistaa maanteiden henkilöliikennemarkkinoiden moitteeton toiminta. Kyseinen elin voi vastata myös muista säännellyistä aloista, kuten rautatieliikenteestä, energia-alasta tai televiestinnästä.

Perustelu

EU:n perussopimuksen mukaan matkustajaliikenne on yleisen taloudellisen edun mukainen palvelu. Velvoite perustaa riippumaton sääntelyelin saattaa olla suhteeton, kun markkinajärjestely perustuu asetukseen (EY) N:o 1370/2007.

Muutosehdotus 2

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Kaupallinen säännöllinen liikenne ei saisi vaarantaa olemassa olevien julkisten palveluhankintasopimusten
  taloudellista
  tasapainoa. Tästä syystä sääntelyelimen olisi voitava tehdä objektiivinen
  taloudellinen
  analyysi sen varmistamiseksi, ettei näin tapahdu. | Kaupallinen säännöllinen liikenne ei saisi vaarantaa olemassa olevien julkisten palveluhankintasopimusten tasapainoa. Tästä syystä sääntelyelimen olisi voitava tehdä objektiivinen analyysi sen varmistamiseksi, ettei näin tapahdu.
  Analyysissä tulee ottaa huomioon asianomaisten markkinoiden ja verkon merkitykselliset rakenteelliset ja maantieteelliset ominaispiirteet (koko, kysynnän ominaispiirteet, verkon monitahoisuus, maantieteellinen ja tekninen eristyneisyys sekä sopimuksen kattamat palvelut) ja tarkastella, parantaisiko uusi palvelu palvelujen laatua tai kustannustehokkuutta taikka molempia aikaisempaan julkiseen palveluhankintasopimukseen verrattuna. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Kaupallinen säännöllinen liikenne ei saisi vaarantaa olemassa olevien julkisten palveluhankintasopimusten
  taloudellista
  tasapainoa. Tästä syystä sääntelyelimen olisi voitava tehdä objektiivinen
  taloudellinen
  analyysi sen varmistamiseksi, ettei näin tapahdu.

Kaupallinen säännöllinen liikenne ei saisi vaarantaa olemassa olevien julkisten palveluhankintasopimusten tasapainoa. Tästä syystä sääntelyelimen olisi voitava tehdä objektiivinen analyysi sen varmistamiseksi, ettei näin tapahdu.
  Analyysissä tulee ottaa huomioon asianomaisten markkinoiden ja verkon merkitykselliset rakenteelliset ja maantieteelliset ominaispiirteet (koko, kysynnän ominaispiirteet, verkon monitahoisuus, maantieteellinen ja tekninen eristyneisyys sekä sopimuksen kattamat palvelut) ja tarkastella, parantaisiko uusi palvelu palvelujen laatua tai kustannustehokkuutta taikka molempia aikaisempaan julkiseen palveluhankintasopimukseen verrattuna.

Perustelu

Liikenteen kaltaisia julkisia palveluja ei pitäisi arvioida vain taloudellisin perustein. Taloudellisesti mitattavien kriteerien lisäksi olisi otettava huomioon myös laatu, turvallisuus sekä alueellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus. Alueiden komitean tulisi käyttää hyväksi tämän lausunnon tarjoama tilaisuus antaa ohjeistusta eräistä näkökohdista, joita tulisi arvioida.

Muutosehdotus 3

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Tasapuolisen kilpailun varmistamiseksi markkinoilla säännöllisen liikenteen harjoittajille olisi myönnettävä pääsyoikeus terminaaleihin oikeudenmukaisin, tasapuolisin, syrjimättömin ja läpinäkyvin ehdoin. Päätöksiin, joilla evätään pääsy tai rajoitetaan sitä, olisi voitava hakea muutosta sääntelyelimeltä. | Tasapuolisen kilpailun varmistamiseksi markkinoilla säännöllisen liikenteen harjoittajille olisi myönnettävä pääsyoikeus
  julkisessa omistuksessa oleviin
  terminaaleihin oikeudenmukaisin, tasapuolisin, syrjimättömin ja läpinäkyvin ehdoin.
  Alueellista tasapainoa ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ei kuitenkaan saa vaarantaa, ja tästä syystä julkisen liikenteen harjoittajilla tulee olla etuoikeutettu pääsy, jotta voidaan taata toimivaltaisten viranomaisten kanssa tehtyyn julkiseen palveluhankintasopimukseen sisältyvien velvoitteiden täyttyminen.
  Päätöksiin, joilla evätään pääsy tai rajoitetaan sitä, olisi voitava hakea muutosta sääntelyelimeltä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Tasapuolisen kilpailun varmistamiseksi markkinoilla säännöllisen liikenteen harjoittajille olisi myönnettävä pääsyoikeus terminaaleihin oikeudenmukaisin, tasapuolisin, syrjimättömin ja läpinäkyvin ehdoin. Päätöksiin, joilla evätään pääsy tai rajoitetaan sitä, olisi voitava hakea muutosta sääntelyelimeltä.

Tasapuolisen kilpailun varmistamiseksi markkinoilla säännöllisen liikenteen harjoittajille olisi myönnettävä pääsyoikeus
  julkisessa omistuksessa oleviin
  terminaaleihin oikeudenmukaisin, tasapuolisin, syrjimättömin ja läpinäkyvin ehdoin.
  Alueellista tasapainoa ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ei kuitenkaan saa vaarantaa, ja tästä syystä julkisen liikenteen harjoittajilla tulee olla etuoikeutettu pääsy, jotta voidaan taata toimivaltaisten viranomaisten kanssa tehtyyn julkiseen palveluhankintasopimukseen sisältyvien velvoitteiden täyttyminen.
  Päätöksiin, joilla evätään pääsy tai rajoitetaan sitä, olisi voitava hakea muutosta sääntelyelimeltä.

Perustelu

Julkisen liikenteen harjoittajilla, joiden tulee täyttää toimivaltaisten viranomaisten kanssa tehtyyn julkiseen palveluhankintasopimukseen sisältyviä velvoitteita (tiheys, aikataulu, yhteydet, palvelut), tulisi olla etuoikeutettu pääsy terminaaleihin.

Muutosehdotus 4

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Lupamenettelyä olisi sovellettava sekä kansallisen että kansainvälisen liikenteen lupien myöntämiseen. Lupa olisi myönnettävä, paitsi jos on olemassa erityisiä hakijasta johtuvia syitä sen epäämiseen tai jos liikenne vaarantaisi julkisen palveluhankintasopimuksen
  taloudellista
  tasapainoa.
  Olisi otettava käyttöön kynnysetäisyys sen varmistamiseksi, ettei kaupallinen säännöllinen liikenne vaaranna olemassa olevien julkisten palveluhankintasopimusten taloudellista tasapainoa. Tätä kynnystä olisi voitava nostaa sellaisten reittien tapauksessa, joilla jo liikennöidään useamman kuin yhden julkisen palveluhankintasopimuksen nojalla. | Lupamenettelyä olisi sovellettava sekä kansallisen että kansainvälisen liikenteen lupien myöntämiseen. Lupa olisi myönnettävä, paitsi jos on olemassa erityisiä hakijasta johtuvia syitä sen epäämiseen tai jos liikenne vaarantaisi julkisen palveluhankintasopimuksen tasapainoa.
  Julkisen palveluhankintasopimuksen tasapainon määrittelyssä olisi otettava huomioon taloudellisen kannattavuuden lisäksi myös kansalaisille tarjotut palvelut yhteyksiä, liikennemuodot yhdistävää matkasuunnittelua, laatua, tehokkuutta, kysyntään mukauttamista sekä turvallisuutta ajatellen. Palvelujen tarjonnassa olisi myös noudatettava ympäristö- ja sosiaalinormeja. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Lupamenettelyä olisi sovellettava sekä kansallisen että kansainvälisen liikenteen lupien myöntämiseen. Lupa olisi myönnettävä, paitsi jos on olemassa erityisiä hakijasta johtuvia syitä sen epäämiseen tai jos liikenne vaarantaisi julkisen palveluhankintasopimuksen
  taloudellista
  tasapainoa.
  Olisi otettava käyttöön kynnysetäisyys sen varmistamiseksi, ettei kaupallinen säännöllinen liikenne vaaranna olemassa olevien julkisten palveluhankintasopimusten taloudellista tasapainoa. Tätä kynnystä olisi voitava nostaa sellaisten reittien tapauksessa, joilla jo liikennöidään useamman kuin yhden julkisen palveluhankintasopimuksen nojalla.

Lupamenettelyä olisi sovellettava sekä kansallisen että kansainvälisen liikenteen lupien myöntämiseen. Lupa olisi myönnettävä, paitsi jos on olemassa erityisiä hakijasta johtuvia syitä sen epäämiseen tai jos liikenne vaarantaisi julkisen palveluhankintasopimuksen tasapainoa.
  Julkisen palveluhankintasopimuksen tasapainon määrittelyssä olisi otettava huomioon taloudellisen kannattavuuden lisäksi myös kansalaisille tarjotut palvelut yhteyksiä, liikennemuodot yhdistävää matkasuunnittelua, laatua, tehokkuutta, kysyntään mukauttamista sekä turvallisuutta ajatellen. Palvelujen tarjonnassa olisi myös noudatettava ympäristö- ja sosiaalinormeja.

Perustelu

Liikenteen kaltaisia julkisia palveluja ei pitäisi arvioida vain taloudellisin perustein. Taloudellisesti mitattavien kriteerien lisäksi olisi otettava huomioon myös laatu, turvallisuus sekä alueellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus. Julkisen palveluhankintasopimuksen tasapainon määrittelyssä olisi otettava huomioon taloudellisen kannattavuuden lisäksi myös kansalaisille tarjottujen palvelujen laatu. Samojen ympäristö- ja sosiaalinormien noudattaminen on reilun kilpailun edellytys.

Muutosehdotus 5

Johdanto-osan 13 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Siltä osin kuin tässä asetuksessa yhdenmukaistetaan säännöllisen linja-autoliikenteen kansallisia markkinoita ja terminaaleihin pääsyä koskevia sääntöjä jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa sen tavoitteita, eli kaupunkien välisen liikkuvuuden edistämistä ja kestävien matkustajaliikennemuotojen osuuden kasvattamista liikennemuotojakaumassa. Unioni voi sen vuoksi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen. | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Siltä osin kuin tässä asetuksessa yhdenmukaistetaan säännöllisen linja-autoliikenteen kansallisia markkinoita ja terminaaleihin pääsyä koskevia sääntöjä jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa sen tavoitteita, eli kaupunkien välisen liikkuvuuden edistämistä ja kestävien matkustajaliikennemuotojen osuuden kasvattamista liikennemuotojakaumassa. Unioni voi sen vuoksi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.

Perustelu

Paikallisiin terminaaleihin pääsy ja alueelliset julkisen liikenteen markkinat liittyvät tiiviisti toissijaisuusperiaatteeseen.

Muutosehdotus 6

1 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Muutetaan 2 artikla seuraavasti: | Muutetaan 2 artikla seuraavasti: |
| – – | – – |
| c) | Lisätään 9–11 kohta seuraavasti:






  ”9. | ”terminaalilla” mitä tahansa
  vähintään 600 neliömetrin suuruista
  aluetta tai tilaa, jossa tarjotaan pysäköintipaikka, jota linja-autot käyttävät matkustajien kyytiin ottamiseen tai kyydistä jättämiseen; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Muutetaan 2 artikla seuraavasti:

Muutetaan 2 artikla seuraavasti:

– –

– –

c)

Lisätään 9–11 kohta seuraavasti:

”9.

”terminaalilla” mitä tahansa
  vähintään 600 neliömetrin suuruista
  aluetta tai tilaa, jossa tarjotaan pysäköintipaikka, jota linja-autot käyttävät matkustajien kyytiin ottamiseen tai kyydistä jättämiseen;

| c) | Lisätään 9–11 kohta seuraavasti:






  ”9. | ”terminaalilla” mitä tahansa
  julkisessa omistuksessa olevaa
  aluetta tai tilaa, jossa tarjotaan pysäköintipaikka, jota linja-autot käyttävät matkustajien kyytiin ottamiseen tai kyydistä jättämiseen
  , ellei kansalliseen lainsäädäntöön sisälly muita määritelmiä tai vaatimuksia
  ; |
| --- | --- | --- |

c)

Lisätään 9–11 kohta seuraavasti:

”9.

”terminaalilla” mitä tahansa
  julkisessa omistuksessa olevaa
  aluetta tai tilaa, jossa tarjotaan pysäköintipaikka, jota linja-autot käyttävät matkustajien kyytiin ottamiseen tai kyydistä jättämiseen
  , ellei kansalliseen lainsäädäntöön sisälly muita määritelmiä tai vaatimuksia
  ;

– –

– –

Perustelu

Jäsenvaltioille tulisi jättää harkintavaraa. Maininta 600 neliömetrin vähimmäisalasta olisi poistettava, jottei heikennetä sellaisten terminaalien asemaa, jotka sijaitsevat pienissä kaupungeissa ja maaseudulla mutta joilla on keskeinen tehtävä yhteyksien luomisessa kaupunkeihin.

Muutosehdotus 7

1 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Lisätään ennen II lukua 3 a artikla seuraavasti: | Lisätään ennen II lukua 3 a artikla seuraavasti: |
| ”3 a artikla
  Sääntelyelin | ”3 a artikla
  Sääntelyelin |
| 1.   Kunkin jäsenvaltion on nimettävä yksi kansallinen sääntelyelin maanteiden henkilöliikenteen alalle. Kyseisen elimen on oltava puolueeton viranomainen, joka on organisatorisesti, toiminnallisesti, hierarkkisesti ja päätöksenteoltaan oikeudellisesti erillinen ja riippumaton muista julkisista tai yksityisistä elimistä.
  Sen
  on oltava riippumaton kaikista julkisten palveluhankintasopimusten tekemiseen osallistuvista toimivaltaisista viranomaisista. | 1.   Kunkin jäsenvaltion on nimettävä yksi kansallinen sääntelyelin maanteiden henkilöliikenteen alalle
  tämän vaikuttamatta kansalliseen palvelumarkkinajärjestelyyn
  . Kyseisen elimen on oltava
  joko toimivaltainen liikenneviranomainen tai
  puolueeton viranomainen, joka on organisatorisesti, toiminnallisesti, hierarkkisesti ja päätöksenteoltaan oikeudellisesti erillinen ja riippumaton muista julkisista tai yksityisistä elimistä.
  Jälkimmäisessä tapauksessa sen
  on oltava riippumaton kaikista julkisten palveluhankintasopimusten tekemiseen osallistuvista toimivaltaisista viranomaisista. |
| Sääntelyelin voi vastata myös muista säännellyistä aloista. | Sääntelyelin voi vastata myös muista säännellyistä aloista. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Lisätään ennen II lukua 3 a artikla seuraavasti:

Lisätään ennen II lukua 3 a artikla seuraavasti:

”3 a artikla

Sääntelyelin

”3 a artikla

Sääntelyelin

1.   Kunkin jäsenvaltion on nimettävä yksi kansallinen sääntelyelin maanteiden henkilöliikenteen alalle. Kyseisen elimen on oltava puolueeton viranomainen, joka on organisatorisesti, toiminnallisesti, hierarkkisesti ja päätöksenteoltaan oikeudellisesti erillinen ja riippumaton muista julkisista tai yksityisistä elimistä.
  Sen
  on oltava riippumaton kaikista julkisten palveluhankintasopimusten tekemiseen osallistuvista toimivaltaisista viranomaisista.

1.   Kunkin jäsenvaltion on nimettävä yksi kansallinen sääntelyelin maanteiden henkilöliikenteen alalle
  tämän vaikuttamatta kansalliseen palvelumarkkinajärjestelyyn
  . Kyseisen elimen on oltava
  joko toimivaltainen liikenneviranomainen tai
  puolueeton viranomainen, joka on organisatorisesti, toiminnallisesti, hierarkkisesti ja päätöksenteoltaan oikeudellisesti erillinen ja riippumaton muista julkisista tai yksityisistä elimistä.
  Jälkimmäisessä tapauksessa sen
  on oltava riippumaton kaikista julkisten palveluhankintasopimusten tekemiseen osallistuvista toimivaltaisista viranomaisista.

Sääntelyelin voi vastata myös muista säännellyistä aloista.

Sääntelyelin voi vastata myös muista säännellyistä aloista.

Perustelu

Perustelu

Uudet kaupalliset palvelut eivät saisi vaarantaa yleisen taloudellisen edun mukaisten tehtävien hoitamista ja julkisen palvelun velvoitteiden täyttämistä. Jäsenvaltioiden tulisi saada joustavasti valita, asetetaanko riippumaton sääntelyelin vai toimivaltainen liikenneviranomainen, joka tuntee käyttäjien sosioekonomiset tarpeet.

Muutosehdotus 8

Muutosehdotus 8

1 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Lisätään ennen II lukua 3 a artikla seuraavasti: | Lisätään ennen II lukua 3 a artikla seuraavasti: |
| ”3 a artikla
  Sääntelyelin
  – – | ”3 a artikla
  Sääntelyelin
  – – |
| 3.   Sääntelyelimen on toteutettava seuraavat tehtävät: | 3.   Sääntelyelimen on toteutettava seuraavat tehtävät: |
| a) | taloudellisten
  analyysien tekeminen sen määrittämiseksi, vaarantaisiko ehdotettu uusi liikennepalvelu julkisen palveluhankintasopimuksen
  taloudellisen
  tasapainon; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Lisätään ennen II lukua 3 a artikla seuraavasti:

Lisätään ennen II lukua 3 a artikla seuraavasti:

”3 a artikla

Sääntelyelin

– –

”3 a artikla

Sääntelyelin

– –

3.   Sääntelyelimen on toteutettava seuraavat tehtävät:

3.   Sääntelyelimen on toteutettava seuraavat tehtävät:

a)

taloudellisten
  analyysien tekeminen sen määrittämiseksi, vaarantaisiko ehdotettu uusi liikennepalvelu julkisen palveluhankintasopimuksen
  taloudellisen
  tasapainon;

taloudellisten

taloudellisen

| a) | analyysien tekeminen sen määrittämiseksi, vaarantaisiko ehdotettu uusi liikennepalvelu julkisen palveluhankintasopimuksen tasapainon
  ja vaikuttaisiko se kielteisesti kansalaisille tarjottujen palvelujen laatuun, kun otetaan huomioon muun muassa saatavilla olevat yhteydet, niiden tiheys, lippujen hinnat, liikennemuodot yhdistävä matkasuunnittelu ja turvallisuus sekä ympäristö- ja sosiaalinormien noudattaminen palvelujen tarjonnassa
  ; |
| --- | --- |

a)

analyysien tekeminen sen määrittämiseksi, vaarantaisiko ehdotettu uusi liikennepalvelu julkisen palveluhankintasopimuksen tasapainon
  ja vaikuttaisiko se kielteisesti kansalaisille tarjottujen palvelujen laatuun, kun otetaan huomioon muun muassa saatavilla olevat yhteydet, niiden tiheys, lippujen hinnat, liikennemuodot yhdistävä matkasuunnittelu ja turvallisuus sekä ympäristö- ja sosiaalinormien noudattaminen palvelujen tarjonnassa
  ;

ja vaikuttaisiko se kielteisesti kansalaisille tarjottujen palvelujen laatuun, kun otetaan huomioon muun muassa saatavilla olevat yhteydet, niiden tiheys, lippujen hinnat, liikennemuodot yhdistävä matkasuunnittelu ja turvallisuus sekä ympäristö- ja sosiaalinormien noudattaminen palvelujen tarjonnassa

| b) | terminaaleihin pääsyä koskevien tietojen kerääminen ja antaminen; ja |
| --- | --- |

b)

terminaaleihin pääsyä koskevien tietojen kerääminen ja antaminen; ja

| b) | terminaaleihin pääsyä koskevien tietojen kerääminen ja antaminen; ja |
| --- | --- |

b)

terminaaleihin pääsyä koskevien tietojen kerääminen ja antaminen; ja

| c) | päätösten tekeminen terminaalien pitäjien päätöksistä tehdyistä valituksista. |
| --- | --- |

c)

päätösten tekeminen terminaalien pitäjien päätöksistä tehdyistä valituksista.

| c) | päätösten tekeminen terminaalien pitäjien päätöksistä tehdyistä valituksista. |
| --- | --- |

c)

päätösten tekeminen terminaalien pitäjien päätöksistä tehdyistä valituksista.

Perustelu

Perustelu

Samojen ympäristö- ja sosiaalinormien noudattaminen on reilun kilpailun edellytys.

Muutosehdotus 9

Muutosehdotus 9

1 artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Lisätään ennen II lukua 3 a artikla seuraavasti: | Lisätään ennen II lukua 3 a artikla seuraavasti: |
| ”3 a artikla
  Sääntelyelin
  – – | ”3 a artikla
  Sääntelyelin
  – – |
| 3.   Sääntelyelimen on toteutettava seuraavat tehtävät: | 3.   Sääntelyelimen on toteutettava seuraavat tehtävät: |
| – – | – – |
| b) | terminaaleihin pääsyä koskevien tietojen kerääminen ja antaminen; ja |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Lisätään ennen II lukua 3 a artikla seuraavasti:

Lisätään ennen II lukua 3 a artikla seuraavasti:

”3 a artikla

Sääntelyelin

– –

”3 a artikla

Sääntelyelin

– –

3.   Sääntelyelimen on toteutettava seuraavat tehtävät:

3.   Sääntelyelimen on toteutettava seuraavat tehtävät:

– –

– –

b)

terminaaleihin pääsyä koskevien tietojen kerääminen ja antaminen; ja

| b) | terminaaleihin pääsyä koskevien tietojen kerääminen ja antaminen
  , jotta voidaan varmistaa, että liikennepalvelun harjoittajat pääsevät asiaankuuluviin terminaaleihin oikeudenmukaisin, tasapuolisin, syrjimättömin ja avoimin perustein
  ; ja |
| --- | --- |

b)

terminaaleihin pääsyä koskevien tietojen kerääminen ja antaminen
  , jotta voidaan varmistaa, että liikennepalvelun harjoittajat pääsevät asiaankuuluviin terminaaleihin oikeudenmukaisin, tasapuolisin, syrjimättömin ja avoimin perustein
  ; ja

, jotta voidaan varmistaa, että liikennepalvelun harjoittajat pääsevät asiaankuuluviin terminaaleihin oikeudenmukaisin, tasapuolisin, syrjimättömin ja avoimin perustein

| c) | päätösten tekeminen terminaalien pitäjien päätöksistä tehdyistä valituksista. |
| --- | --- |

c)

päätösten tekeminen terminaalien pitäjien päätöksistä tehdyistä valituksista.

| c) | päätösten tekeminen terminaalien pitäjien päätöksistä tehdyistä valituksista. |
| --- | --- |

c)

päätösten tekeminen terminaalien pitäjien päätöksistä tehdyistä valituksista.

Perustelu

Perustelu

Linja-autot ovat yksi yleisimmin saatavilla olevista ja tärkeimmistä liikennemuodoista EU:ssa. Onkin ratkaisevan tärkeää, että matkustajat saavat mahdollisimman hyvää palvelua, ja paras keino tämän tavoitteen saavuttamiseen on oikeudenmukainen ja terve kilpailu.

Muutosehdotus 10

Muutosehdotus 10

1 artiklan 6 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Lisätään 5 a artikla seuraavasti: | Lisätään 5 a artikla seuraavasti: |
| ”5 a artikla
  Terminaaleihin pääsy
  – – | ”5 a artikla
  Terminaaleihin pääsy
  – – |
| 2.   Terminaalien pitäjien on pyrittävä täyttämään kaikki pääsyä koskevat pyynnöt terminaalien optimaalisen käytön varmistamiseksi. | 2.   Terminaalien pitäjien on pyrittävä täyttämään kaikki pääsyä koskevat pyynnöt terminaalien optimaalisen käytön
  ja julkisen palvelun velvoitteiden noudattamisen
  varmistamiseksi. |
| Pääsyä koskeva pyyntö voidaan evätä
  ainoastaan
  kapasiteetin puutteen vuoksi. | Pääsyä koskeva pyyntö voidaan evätä kapasiteetin puutteen vuoksi
  tai jos pyyntö heikentäisi kansalaisten saatavilla olevia palveluita yhteyksien suhteen rajoittamalla yhteyksiä tai vaarantamalla tarjottujen palvelujen turvallisuuden tai yleisen laadun tai jos tarvittavia ympäristönormeja ei noudateta; jos tällaisen päätöksen tekee terminaalin pitäjä, tämän on ilmoitettava päätöksestä myös sääntelyviranomaiselle
  . |
| Jos terminaalin pitäjä epää pääsyä koskevan pyynnön, sen on osoitettava mahdollinen toteuttamiskelpoinen vaihtoehto. | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Lisätään 5 a artikla seuraavasti:

Lisätään 5 a artikla seuraavasti:

”5 a artikla

Terminaaleihin pääsy

– –

”5 a artikla

Terminaaleihin pääsy

– –

2.   Terminaalien pitäjien on pyrittävä täyttämään kaikki pääsyä koskevat pyynnöt terminaalien optimaalisen käytön varmistamiseksi.

2.   Terminaalien pitäjien on pyrittävä täyttämään kaikki pääsyä koskevat pyynnöt terminaalien optimaalisen käytön
  ja julkisen palvelun velvoitteiden noudattamisen
  varmistamiseksi.

Pääsyä koskeva pyyntö voidaan evätä
  ainoastaan
  kapasiteetin puutteen vuoksi.

ainoastaan

Pääsyä koskeva pyyntö voidaan evätä kapasiteetin puutteen vuoksi
  tai jos pyyntö heikentäisi kansalaisten saatavilla olevia palveluita yhteyksien suhteen rajoittamalla yhteyksiä tai vaarantamalla tarjottujen palvelujen turvallisuuden tai yleisen laadun tai jos tarvittavia ympäristönormeja ei noudateta; jos tällaisen päätöksen tekee terminaalin pitäjä, tämän on ilmoitettava päätöksestä myös sääntelyviranomaiselle
  .

tai jos pyyntö heikentäisi kansalaisten saatavilla olevia palveluita yhteyksien suhteen rajoittamalla yhteyksiä tai vaarantamalla tarjottujen palvelujen turvallisuuden tai yleisen laadun tai jos tarvittavia ympäristönormeja ei noudateta; jos tällaisen päätöksen tekee terminaalin pitäjä, tämän on ilmoitettava päätöksestä myös sääntelyviranomaiselle

Jos terminaalin pitäjä epää pääsyä koskevan pyynnön, sen on osoitettava mahdollinen toteuttamiskelpoinen vaihtoehto.

Jos terminaalin pitäjä epää pääsyä koskevan pyynnön, sen on osoitettava mahdollinen toteuttamiskelpoinen vaihtoehto.

Perustelu

Perustelu

Ei ole terminaalin pitäjän tehtävä tutkia kannattavia vaihtoehtoja. Lisäksi terminaaleihin pääsy olisi liitettävä kuluttajille tarjottavien palvelujen laatuun ja turvallisuuteen. Lisäksi pääsyoikeus terminaaliin ei saisi vaarantaa yleisen taloudellisen edun mukaiseen palveluun liittyvien julkisten tavoitteiden, tehtävien ja julkisen palvelun velvoitteiden täyttymistä.

Etenkin kaupungeissa, joissa on pienhiukkaspäästöjä, ympäristönormien mukainen rajoitus saattaa olla välttämätön.

Muutosehdotus 11

Muutosehdotus 11

1 artiklan 9 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Korvataan 8 artikla seuraavasti: | Korvataan 8 artikla seuraavasti: |
| ”8 artikla
  Lupamenettely kansainväliselle henkilöliikenteelle
  linnuntietä alle 100 kilometrin matkoilla | ”8 artikla
  Lupamenettely kansainväliselle henkilöliikenteelle |
| 1.   Lupa annetaan kaikkien niiden jäsenvaltioiden viranomaisten yhteisellä suostumuksella, joiden alueella matkustajia otetaan kyytiin tai jätetään kyydistä
  ja kuljetetaan matkoilla, joiden pituus linnuntietä on alle 100 kilometriä
  . Lupaviranomaisen on kahden viikon kuluessa hakemuksen vastaanottamisesta toimitettava hakemuksen jäljennös ja jäljennökset kaikista muista tarpeellisista asiakirjoista tällaisille toimivaltaisille viranomaisille ja pyydettävä niiden suostumusta. Lupaviranomaisen on samaan aikaan toimitettava nämä asiakirjat tiedoksi muiden sellaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, joiden alueiden kautta kuljetaan. | 1.   Lupa on annettava kaikkien niiden jäsenmaiden toimivaltaisten viranomaisten yhteisellä sopimuksella, joiden alueella matkustajia otetaan kyytiin tai jätetään kyydistä. Lupaviranomaisen on kahden viikon kuluessa hakemuksen vastaanottamisesta toimitettava hakemuksen jäljennös ja jäljennökset kaikista muista tarpeellisista asiakirjoista tällaisille toimivaltaisille viranomaisille ja pyydettävä niiden suostumusta. Lupaviranomaisen on samaan aikaan toimitettava nämä asiakirjat tiedoksi muiden sellaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, joiden alueiden kautta kuljetaan. |
| – – | – – |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Korvataan 8 artikla seuraavasti:

Korvataan 8 artikla seuraavasti:

”8 artikla

Lupamenettely kansainväliselle henkilöliikenteelle
  linnuntietä alle 100 kilometrin matkoilla

linnuntietä alle 100 kilometrin matkoilla

”8 artikla

Lupamenettely kansainväliselle henkilöliikenteelle

1.   Lupa annetaan kaikkien niiden jäsenvaltioiden viranomaisten yhteisellä suostumuksella, joiden alueella matkustajia otetaan kyytiin tai jätetään kyydistä
  ja kuljetetaan matkoilla, joiden pituus linnuntietä on alle 100 kilometriä
  . Lupaviranomaisen on kahden viikon kuluessa hakemuksen vastaanottamisesta toimitettava hakemuksen jäljennös ja jäljennökset kaikista muista tarpeellisista asiakirjoista tällaisille toimivaltaisille viranomaisille ja pyydettävä niiden suostumusta. Lupaviranomaisen on samaan aikaan toimitettava nämä asiakirjat tiedoksi muiden sellaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, joiden alueiden kautta kuljetaan.

1.   Lupa on annettava kaikkien niiden jäsenmaiden toimivaltaisten viranomaisten yhteisellä sopimuksella, joiden alueella matkustajia otetaan kyytiin tai jätetään kyydistä. Lupaviranomaisen on kahden viikon kuluessa hakemuksen vastaanottamisesta toimitettava hakemuksen jäljennös ja jäljennökset kaikista muista tarpeellisista asiakirjoista tällaisille toimivaltaisille viranomaisille ja pyydettävä niiden suostumusta. Lupaviranomaisen on samaan aikaan toimitettava nämä asiakirjat tiedoksi muiden sellaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, joiden alueiden kautta kuljetaan.

– –

– –

Perustelu

Perustelu

Liikennepalvelujen hyväksymistä koskevan päätöksen ei pitäisi riippua matkojen pituudesta (100 km linnuntietä) vaan pikemminkin vaikutuksesta, joka lisäpalvelulla olisi kansalaisille tarjottuun nykyiseen palveluun verrattuna (riippumatta siitä, onko kyseessä yleisen edun mukainen palvelu vai kaupallinen palvelu). Lisäksi alueellisia eroja (esimerkiksi kaupunkien ja talouskeskusten väliset matkat) ei voida mitata yleisesti kaikkialla EU:ssa.

Muutosehdotus 12

Muutosehdotus 12

1 artiklan 10 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Lisätään 8 a – 8 
  d
  artikla seuraavasti: | Lisätään 8 a – 8 
  b
  artikla seuraavasti: |
| ”8 a artikla


  Lupamenettely kansainväliselle henkilöliikenteelle linnuntietä vähintään 100 kilometrin matkoilla | ”8 a artikla
  Lupaviranomaisten päätökset |
| 1.
     
  Lupaviranomaisen on tehtävä hakemusta koskeva päätös kahden kuukauden kuluessa siitä, kun liikenteenharjoittaja on toimittanut hakemuksen. | 1.   Lupaviranomaisen on myönnettävä lupa, myönnettävä lupa rajoituksin tai hylättävä hakemus 8 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Lupaviranomaisen on ilmoitettava päätöksestään kaikille 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille toimivaltaisille viranomaisille. |
| 2.
     
  Lupa on myönnettävä, jollei sen epääminen ole perusteltua yhdestä tai useammasta 8 c artiklan 2 kohdan a–c alakohdassa luetellusta syystä. | 2.   Päätös hakemuksen hylkäämisestä tai luvan myöntämisestä rajoituksin on perusteltava.
  Lupa on myönnettävä, jollei sen epääminen ole perusteltua yhdestä tai useammasta seuraavista syistä: |
| | a) | – –
  – – |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Lisätään 8 a – 8 
  d
  artikla seuraavasti:

d

Lisätään 8 a – 8 
  b
  artikla seuraavasti:

b

”8 a artikla

Lupamenettely kansainväliselle henkilöliikenteelle linnuntietä vähintään 100 kilometrin matkoilla

Lupamenettely kansainväliselle henkilöliikenteelle linnuntietä vähintään 100 kilometrin matkoilla

”8 a artikla

Lupaviranomaisten päätökset

1.
     
  Lupaviranomaisen on tehtävä hakemusta koskeva päätös kahden kuukauden kuluessa siitä, kun liikenteenharjoittaja on toimittanut hakemuksen.

1.   Lupaviranomaisen on myönnettävä lupa, myönnettävä lupa rajoituksin tai hylättävä hakemus 8 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Lupaviranomaisen on ilmoitettava päätöksestään kaikille 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille toimivaltaisille viranomaisille.

2.
     
  Lupa on myönnettävä, jollei sen epääminen ole perusteltua yhdestä tai useammasta 8 c artiklan 2 kohdan a–c alakohdassa luetellusta syystä.

2.   Päätös hakemuksen hylkäämisestä tai luvan myöntämisestä rajoituksin on perusteltava.

Lupa on myönnettävä, jollei sen epääminen ole perusteltua yhdestä tai useammasta seuraavista syistä:

a)

– –

– –

| d) | sääntelyelin toteaa objektiivisen analyysin perusteella, että liikenne vaarantaisi julkisen palveluhankintasopimuksen tasapainon.
  Lupaviranomaiset eivät saa hylätä hakemusta pelkästään siitä syystä, että liikenteenharjoittaja tarjoaa alempia hintoja kuin muut maantieliikenteen harjoittajat tai että muut maantieliikenteen harjoittajat liikennöivät jo kyseisellä reitillä
  , jos teknisesti osoitetaan, että kyseiset alemmat hinnat takaavat palvelun tuottamisen sopimuksen koko voimassaoloajan
  . |
| --- | --- |

d)

sääntelyelin toteaa objektiivisen analyysin perusteella, että liikenne vaarantaisi julkisen palveluhankintasopimuksen tasapainon.

Lupaviranomaiset eivät saa hylätä hakemusta pelkästään siitä syystä, että liikenteenharjoittaja tarjoaa alempia hintoja kuin muut maantieliikenteen harjoittajat tai että muut maantieliikenteen harjoittajat liikennöivät jo kyseisellä reitillä
  , jos teknisesti osoitetaan, että kyseiset alemmat hinnat takaavat palvelun tuottamisen sopimuksen koko voimassaoloajan
  .

, jos teknisesti osoitetaan, että kyseiset alemmat hinnat takaavat palvelun tuottamisen sopimuksen koko voimassaoloajan

3.
     
  Lupaviranomaisen on toimitettava yhdessä oman arvionsa kanssa hakemuksen jäljennös ja jäljennökset kaikista muista tarpeellisista asiakirjoista tiedoksi kaikkien niiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, joiden alueella matkustajia otetaan kyytiin tai jätetään kyydistä, sekä kaikkien niiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, joiden alueiden kautta kuljetaan ottamatta matkustajia kyytiin tai jättämättä matkustajia kyydistä.

– –

8 b artikla

8 b artikla

Kansallisen säännöllisen liikenteen lupamenettely

Kansallisen säännöllisen liikenteen lupamenettely

8 
  b
  artikla

b

Pääsyoikeuden rajoittaminen

1.
     
  Lupaviranomaisen on tehtävä hakemusta koskeva päätös kahden kuukauden kuluessa siitä, kun liikenteenharjoittaja on toimittanut hakemuksen. Määräaika voidaan pidentää neljään kuukauteen, jos pyydetään 8 c artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettua analyysia.

1.   Jäsenvaltiot voivat rajoittaa oikeutta päästä säännöllisen liikenteen kansainvälisille ja kansallisille markkinoille, jos liikenne vaarantaisi palveluhankintasopimuksen tasapainon
  tai jos on kyse palveluntarjoajasta, jolle toimivaltaiset hallintoelimet ovat määränneet seuraamuksia palvelun saatavuuden varmistamisen vastaisten käytäntöjen johdosta
  .

2.
     
  Lupa kansalliseen säännölliseen liikenteeseen on myönnettävä, jollei sen epääminen ole perusteltua yhdestä tai useammasta 8 c artiklan 2 kohdan a–c alakohdassa luetellusta syystä, ja jos kyse on liikenteestä, jossa matkustajia kuljetetaan matkoilla, joiden pituus linnuntietä on alle 100 kilometriä, 8 c artiklan 2 kohdan d alakohdassa mainitusta syystä.

2.   Julkisen palveluhankintasopimuksen myöntäneet toimivaltaiset viranomaiset tai julkista palveluhankintasopimusta toteuttavat julkisen liikenteen harjoittajat voivat pyytää sääntelyelintä tekemään analyysiin siitä, vaarantuisiko julkisen palveluhankintasopimuksen tasapaino.

Sääntelyelimen on tarkasteltava pyyntöä ja päätettävä, tekeekö se analyysin. Sen on ilmoitettava päätöksestään osapuolille, joita asia koskee.

3.
     
  Edellä 2 kohdassa tarkoitettua etäisyyttä voidaan kasvattaa 120 kilometriin, jos aloitettava säännöllinen liikenne palvelee lähtöpaikkaa ja määräpaikkaa, joilla jo liikennöidään useamman kuin yhden julkisen palveluhankintasopimuksen nojalla.

3.   Kun sääntelyelin tekee analyysin, sen on ilmoitettava analyysin tulos ja omat päätelmänsä kaikille asianomaisille osapuolille kuuden viikon kuluessa kaikkien asiaankuuluvien tietojen vastaanottamisesta. Sääntelyelin voi esittää päätelminään, että lupa on myönnettävä, se on myönnettävä rajoituksin tai se on evättävä.

Sääntelyelimen päätelmien on oltava lupaviranomaisia sitovia.

– –

8 c artikla

8 c artikla

Lupaviranomaisten päätökset

1.   Lupaviranomaisen on myönnettävä lupa, myönnettävä lupa rajoituksin tai hylättävä hakemus 8
  , 8 a tai 8 b
  artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Lupaviranomaisen on ilmoitettava päätöksestään kaikille 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille toimivaltaisille viranomaisille.

2.   Päätös hakemuksen hylkäämisestä tai luvan myöntämisestä rajoituksin on perusteltava.

Lupa on myönnettävä, jollei sen epääminen ole perusteltua yhdestä tai useammasta seuraavista syistä:

| a) | – – |
| --- | --- |

a)

– –

– –

| d) | sääntelyelin toteaa objektiivisen
  taloudellisen
  analyysin perusteella, että liikenne vaarantaisi julkisen palveluhankintasopimuksen
  taloudellisen
  tasapainon.
  Lupaviranomaiset eivät saa hylätä hakemusta pelkästään siitä syystä, että liikenteenharjoittaja tarjoaa alempia hintoja kuin muut maantieliikenteen harjoittajat tai että muut maantieliikenteen harjoittajat liikennöivät jo kyseisellä reitillä. |
| --- | --- |

d)

sääntelyelin toteaa objektiivisen
  taloudellisen
  analyysin perusteella, että liikenne vaarantaisi julkisen palveluhankintasopimuksen
  taloudellisen
  tasapainon.

taloudellisen

taloudellisen

Lupaviranomaiset eivät saa hylätä hakemusta pelkästään siitä syystä, että liikenteenharjoittaja tarjoaa alempia hintoja kuin muut maantieliikenteen harjoittajat tai että muut maantieliikenteen harjoittajat liikennöivät jo kyseisellä reitillä.

– –

8 
  d
  artikla

d

Pääsyoikeuden rajoittaminen

1.   Jäsenvaltiot voivat rajoittaa oikeutta päästä säännöllisen liikenteen kansainvälisille ja kansallisille markkinoille,
  jos ehdotetussa säännöllisessä liikenteessä kuljetetaan matkustajia matkoilla, joiden pituus linnuntietä on alle 100 kilometriä, ja
  jos liikenne vaarantaisi palveluhankintasopimuksen
  taloudellisen
  tasapainon.

2.   Julkisen palveluhankintasopimuksen myöntäneet toimivaltaiset viranomaiset tai julkista palveluhankintasopimusta toteuttavat julkisen liikenteen harjoittajat voivat pyytää sääntelyelintä tekemään analyysiin siitä, vaarantuisiko julkisen palveluhankintasopimuksen
  taloudellinen
  tasapaino. Sääntelyelimen on tarkasteltava pyyntöä ja päätettävä, tekeekö se
  taloudellisen
  analyysin. Sen on ilmoitettava päätöksestään osapuolille, joita asia koskee.

3.   Kun sääntelyelin tekee
  taloudellisen
  analyysin, sen on ilmoitettava analyysin tulos ja omat päätelmänsä kaikille asianomaisille osapuolille kuuden viikon kuluessa kaikkien asiaankuuluvien tietojen vastaanottamisesta. Sääntelyelin voi esittää päätelminään, että lupa on myönnettävä, se on myönnettävä rajoituksin tai se on evättävä.

Sääntelyelimen päätelmien on oltava lupaviranomaisia sitovia.

– –

Perustelu

Perustelu

Liikennepalvelujen hyväksymistä koskevan päätöksen ei pitäisi riippua matkojen pituudesta (100 km linnuntietä) vaan pikemminkin vaikutuksesta, joka lisäpalvelulla olisi kansalaisille tarjottuun nykyiseen palveluun verrattuna (riippumatta siitä, onko kyseessä yleisen edun mukainen palvelu vai kaupallinen palvelu). Lisäksi alueellisia eroja (esimerkiksi kaupunkien ja talouskeskusten väliset matkat) ei voida mitata yleisesti kaikkialla EU:ssa.

8 a artikla: Tarjouksia ei tule muitta mutkitta eliminoida alempien hintojen vuoksi, jos lisäksi taataan palvelun tuottaminen sopimuksen koko voimassaoloajan. 8 b artikla: Lisätään rajoittava säännös niitä tapauksia varten, joissa palveluntarjoajalle on määrätty seuraamuksia.

Muutosehdotus 13

Muutosehdotus 13

1 artiklan 14 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Poistetaan 13 artikla. | |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Poistetaan 13 artikla.

Poistetaan 13 artikla.

Perustelu

Perustelu

Kyseinen artikla on syytä palauttaa, jotta voidaan varmistaa, että paikallisia retkiä pidetään yksittäisenä kansainvälisenä liikennepalveluna eikä kabotaasiliikenteenä.

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tietynlaisia jäsenvaltioiden välisiä tavaroiden yhdistettyjä kuljetuksia koskevista yhteisistä säännöistä annetun direktiivin 92/106/ETY muuttamisesta

Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tietynlaisia jäsenvaltioiden välisiä tavaroiden yhdistettyjä kuljetuksia koskevista yhteisistä säännöistä annetun direktiivin 92/106/ETY muuttamisesta

COM(2017) 648 final

COM(2017) 648 final

Muutosehdotus 14

Muutosehdotus 14

Johdanto-osan 13 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (13) | – –
  Enintään 150 kilometrin päässä jokaisesta unionissa sijaitsevasta lastauspaikasta pitäisi olla keskimäärin vähintään yksi yhdistettyihin kuljetuksiin sopiva uudelleenlastausterminaali. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(13)

– –

Enintään 150 kilometrin päässä jokaisesta unionissa sijaitsevasta lastauspaikasta pitäisi olla keskimäärin vähintään yksi yhdistettyihin kuljetuksiin sopiva uudelleenlastausterminaali.

| (13) | – –
  Enintään 150 kilometrin päässä jokaisesta unionissa sijaitsevasta lastauspaikasta pitäisi olla keskimäärin vähintään yksi yhdistettyihin kuljetuksiin sopiva uudelleenlastausterminaali
  , paitsi syrjäseutualueilla ja syrjäisimmillä alueilla, joilla tämä on maantieteellisten rajoitusten vuoksi mahdotonta tai tekisi infrastruktuuri-investointikustannuksista liiallisia suhteessa direktiivin tavoitteeseen siirtää tavarakuljetuksia maanteiltä ympäristöystävällisempiin liikennemuotoihin
  . |
| --- | --- |

(13)

– –

Enintään 150 kilometrin päässä jokaisesta unionissa sijaitsevasta lastauspaikasta pitäisi olla keskimäärin vähintään yksi yhdistettyihin kuljetuksiin sopiva uudelleenlastausterminaali
  , paitsi syrjäseutualueilla ja syrjäisimmillä alueilla, joilla tämä on maantieteellisten rajoitusten vuoksi mahdotonta tai tekisi infrastruktuuri-investointikustannuksista liiallisia suhteessa direktiivin tavoitteeseen siirtää tavarakuljetuksia maanteiltä ympäristöystävällisempiin liikennemuotoihin
  .

, paitsi syrjäseutualueilla ja syrjäisimmillä alueilla, joilla tämä on maantieteellisten rajoitusten vuoksi mahdotonta tai tekisi infrastruktuuri-investointikustannuksista liiallisia suhteessa direktiivin tavoitteeseen siirtää tavarakuljetuksia maanteiltä ympäristöystävällisempiin liikennemuotoihin

Perustelu

Perustelu

Tämä vaatimus voi olla ongelmallinen syrjäseutualueille (harvaanasutut alueet, joiden rautatie- ja satamaverkosto on harva) ja se voisi johtaa terminaalien rakentamiseen alueille, joilla ei ole niille taloudellista tarvetta.

Muutosehdotus 15

Muutosehdotus 15

1 artiklan 5 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (5) | Lisätään 6 artiklaan 4, 5, 6, 7 ja 8 kohta seuraavasti: |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(5)

Lisätään 6 artiklaan 4, 5, 6, 7 ja 8 kohta seuraavasti:

| (5) | Lisätään 6 artiklaan 4, 5, 6, 7 ja 8 kohta seuraavasti: |
| --- | --- |

(5)

Lisätään 6 artiklaan 4, 5, 6, 7 ja 8 kohta seuraavasti:

”4.   Kun se on välttämätöntä 9 kohdassa tarkoitetun tavoitteen saavuttamiseksi, jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet uudelleenlastausterminaaleihin tehtävien investointien tukemiseksi, jotta voidaan

”4.   Kun se on välttämätöntä 9 kohdassa tarkoitetun tavoitteen saavuttamiseksi, jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet uudelleenlastausterminaaleihin tehtävien investointien tukemiseksi, jotta voidaan

| a) | rakentaa ja tarvittaessa laajentaa tällaisia yhdistetyissä kuljetuksissa käytettäviä uudelleenlastausterminaaleja; |
| --- | --- |

a)

rakentaa ja tarvittaessa laajentaa tällaisia yhdistetyissä kuljetuksissa käytettäviä uudelleenlastausterminaaleja;

| a) | rakentaa ja tarvittaessa laajentaa tällaisia yhdistetyissä kuljetuksissa käytettäviä uudelleenlastausterminaaleja; |
| --- | --- |

a)

rakentaa ja tarvittaessa laajentaa tällaisia yhdistetyissä kuljetuksissa käytettäviä uudelleenlastausterminaaleja;

| b) | tehostaa olemassa olevien terminaalien toimintaa. |
| --- | --- |

b)

tehostaa olemassa olevien terminaalien toimintaa.

| b) | tehostaa olemassa olevien terminaalien toimintaa. |
| --- | --- |

b)

tehostaa olemassa olevien terminaalien toimintaa.

Jäsenvaltioiden on koordinoitava toimiaan naapurijäsenvaltioiden ja komission kanssa ja varmistettava, että tällaisia toimenpiteitä toteutettaessa etusijalle asetetaan sopivien laitosten tasapainoinen ja riittävä maantieteellinen jakautuminen unionissa ja erityisesti Euroopan laajuisen liikenneverkon ydinverkossa ja kattavassa verkossa siten, ettei mikään paikka unionissa sijaitse yli 150 kilometrin päässä tällaisesta terminaalista.

Jäsenvaltioiden on koordinoitava toimiaan naapurijäsenvaltioiden ja komission kanssa ja varmistettava, että tällaisia toimenpiteitä toteutettaessa etusijalle asetetaan sopivien laitosten tasapainoinen ja riittävä maantieteellinen jakautuminen unionissa ja erityisesti Euroopan laajuisen liikenneverkon ydinverkossa ja kattavassa verkossa siten, ettei mikään paikka unionissa sijaitse yli 150 kilometrin päässä tällaisesta terminaalista
  , paitsi syrjäseutualueilla ja syrjäisimmillä alueilla, joilla tämä on maantieteellisten rajoitusten vuoksi mahdotonta tai tekisi infrastruktuuri-investointikustannuksista liiallisia suhteessa direktiivin tavoitteeseen siirtää tavarakuljetuksia maanteiltä ympäristöystävällisempiin liikennemuotoihin
  .

, paitsi syrjäseutualueilla ja syrjäisimmillä alueilla, joilla tämä on maantieteellisten rajoitusten vuoksi mahdotonta tai tekisi infrastruktuuri-investointikustannuksista liiallisia suhteessa direktiivin tavoitteeseen siirtää tavarakuljetuksia maanteiltä ympäristöystävällisempiin liikennemuotoihin

Perustelu

Perustelu

Ks. muutosehdotus 12.

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi puhtaiden ja energiatehokkaiden tieliikenteen moottoriajoneuvojen edistämisestä annetun direktiivin 2009/33/EY muuttamisesta

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi puhtaiden ja energiatehokkaiden tieliikenteen moottoriajoneuvojen edistämisestä annetun direktiivin 2009/33/EY muuttamisesta

COM(2017) 653 final

COM(2017) 653 final

Muutosehdotus 16

Muutosehdotus 16

Lisätään johdanto-osan 16 kappaleen jälkeen uusi kappale.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Mahdollisuudet päästöjen vähentämiseen pelkästään julkisten hankintojen avulla ovat rajalliset, ja julkisen liikenteen osuus liikennealan päästöistä on pieni. Jäsenvaltioita tulisi siksi kannustaa antamaan sääntelyä, jolla kannustetaan muita kaluston omistajia, kuten taksi-, autonvuokraus- ja yhteiskyytiyrityksiä, hankkimaan vähäpäästöisiä ajoneuvoja. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Mahdollisuudet päästöjen vähentämiseen pelkästään julkisten hankintojen avulla ovat rajalliset, ja julkisen liikenteen osuus liikennealan päästöistä on pieni. Jäsenvaltioita tulisi siksi kannustaa antamaan sääntelyä, jolla kannustetaan muita kaluston omistajia, kuten taksi-, autonvuokraus- ja yhteiskyytiyrityksiä, hankkimaan vähäpäästöisiä ajoneuvoja.

Mahdollisuudet päästöjen vähentämiseen pelkästään julkisten hankintojen avulla ovat rajalliset, ja julkisen liikenteen osuus liikennealan päästöistä on pieni. Jäsenvaltioita tulisi siksi kannustaa antamaan sääntelyä, jolla kannustetaan muita kaluston omistajia, kuten taksi-, autonvuokraus- ja yhteiskyytiyrityksiä, hankkimaan vähäpäästöisiä ajoneuvoja.

Perustelu

Perustelu

Vain pieni osuus (8 prosenttia liikenteen päästöistä) aiheutuu julkisesta liikenteestä. Silti direktiivin ehdotukset koskevat pääasiassa julkisessa liikenteessä käytettäviä ajoneuvoja. Tämän tasapainottamiseksi ja päästöjen vähentämistavoitteen saavuttamiseksi direktiivin tulisi kattaa myös muita suuria ajokalustoja.

Muutosehdotus 17

Muutosehdotus 17

Lisätään johdanto-osan 19 kappaleen jälkeen uusi kappale.

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Johdonmukaisuutta unionin aiemmin antaman ajoneuvoihin, uusiutuvaan energiaan ja vaihtoehtoisiin polttoaineisiin sovellettavan lainsäädännön ja erityisesti asetuksen (EY) N:o 595/2009, direktiivin 2009/28/EY ja direktiivin 2014/94/EU kanssa tulee parantaa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Johdonmukaisuutta unionin aiemmin antaman ajoneuvoihin, uusiutuvaan energiaan ja vaihtoehtoisiin polttoaineisiin sovellettavan lainsäädännön ja erityisesti asetuksen (EY) N:o 595/2009, direktiivin 2009/28/EY ja direktiivin 2014/94/EU kanssa tulee parantaa.

Johdonmukaisuutta unionin aiemmin antaman ajoneuvoihin, uusiutuvaan energiaan ja vaihtoehtoisiin polttoaineisiin sovellettavan lainsäädännön ja erityisesti asetuksen (EY) N:o 595/2009, direktiivin 2009/28/EY ja direktiivin 2014/94/EU kanssa tulee parantaa.

Perustelu

Perustelu

EU:n lainsäädännön tulee olla johdonmukaista, yhtenäistä ja samansuuntaista.

Muutosehdotus 18

Muutosehdotus 18

1 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Korvataan 3 artikla seuraavasti: | Korvataan 3 artikla seuraavasti: |
| ”3 artikla
  Soveltamisala


  Tätä direktiiviä
  sovelletaan sopimuksiin, jotka koskevat tieliikenteen moottoriajoneuvojen ostamista, leasing-vuokraamista, vuokraamista tai osamaksukauppaa, | ”3 artikla
  Soveltamisala


  Tällä direktiivillä ei ole takautuvaa vaikutusta voimassa oleviin sopimuksiin, vaan sitä
  sovelletaan
  ainoastaan uusiin
  sopimuksiin, jotka koskevat tieliikenteen moottoriajoneuvojen ostamista, leasing-vuokraamista, vuokraamista tai osamaksukauppaa, |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Korvataan 3 artikla seuraavasti:

Korvataan 3 artikla seuraavasti:

”3 artikla

Soveltamisala

Tätä direktiiviä
  sovelletaan sopimuksiin, jotka koskevat tieliikenteen moottoriajoneuvojen ostamista, leasing-vuokraamista, vuokraamista tai osamaksukauppaa,

”3 artikla

Soveltamisala

Tällä direktiivillä ei ole takautuvaa vaikutusta voimassa oleviin sopimuksiin, vaan sitä
  sovelletaan
  ainoastaan uusiin
  sopimuksiin, jotka koskevat tieliikenteen moottoriajoneuvojen ostamista, leasing-vuokraamista, vuokraamista tai osamaksukauppaa,

Perustelu

Perustelu

Voimassa olevat sopimukset on suojattava: uusi lainsäädäntö ei saa vaikuttaa niihin.

Muutosehdotus 19

Muutosehdotus 19

1 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Korvataan 3 artikla seuraavasti: | Korvataan 3 artikla seuraavasti: |
| ”3 artikla
  Soveltamisala | ”3 artikla
  Soveltamisala |
| Tätä direktiiviä sovelletaan sopimuksiin, jotka koskevat tieliikenteen moottoriajoneuvojen ostamista, leasing-vuokraamista, vuokraamista tai osamaksukauppaa, | Tätä direktiiviä sovelletaan sopimuksiin, jotka koskevat tieliikenteen moottoriajoneuvojen ostamista, leasing-vuokraamista, vuokraamista tai osamaksukauppaa, |
| – – | – – |
| | d) | jonka suorittavat muut kaluston omistajat, kuten taksi-, autonvuokraus- ja yhteiskyytiyritykset, jos jäsenvaltio päättää ottaa käyttöön näihin kaluston omistajiin sovellettavia mekanismeja vähäpäästöisten ajoneuvojen hankkimisen sääntelemiseksi.” |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Korvataan 3 artikla seuraavasti:

Korvataan 3 artikla seuraavasti:

”3 artikla

Soveltamisala

”3 artikla

Soveltamisala

Tätä direktiiviä sovelletaan sopimuksiin, jotka koskevat tieliikenteen moottoriajoneuvojen ostamista, leasing-vuokraamista, vuokraamista tai osamaksukauppaa,

Tätä direktiiviä sovelletaan sopimuksiin, jotka koskevat tieliikenteen moottoriajoneuvojen ostamista, leasing-vuokraamista, vuokraamista tai osamaksukauppaa,

– –

– –

d)

d)

jonka suorittavat muut kaluston omistajat, kuten taksi-, autonvuokraus- ja yhteiskyytiyritykset, jos jäsenvaltio päättää ottaa käyttöön näihin kaluston omistajiin sovellettavia mekanismeja vähäpäästöisten ajoneuvojen hankkimisen sääntelemiseksi.”

jonka suorittavat muut kaluston omistajat, kuten taksi-, autonvuokraus- ja yhteiskyytiyritykset, jos jäsenvaltio päättää ottaa käyttöön näihin kaluston omistajiin sovellettavia mekanismeja vähäpäästöisten ajoneuvojen hankkimisen sääntelemiseksi.”

Perustelu

Perustelu

Vain pieni osuus (8 prosenttia liikenteen päästöistä) aiheutuu julkisesta liikenteestä. Silti direktiivin ehdotukset koskevat pääasiassa julkisessa liikenteessä käytettäviä ajoneuvoja. Tämän tasapainottamiseksi ja päästöjen vähentämistavoitteen saavuttamiseksi direktiivin tulisi kattaa myös muita suuria ajokalustoja.

Muutosehdotus 20

Muutosehdotus 20

Liite

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Taulukko 5: Taulukon 3 mukaisten raskaiden hyötyajoneuvojen vähimmäistavoiteosuus raskaiden hyötyajoneuvojen kokonaishankinnoista jäsenvaltioissa*












  Jäsenvaltio | Kuorma-autot | Linja-autot |
| | 2025 | 2030 | 2025 | 2030 |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Taulukko 5: Taulukon 3 mukaisten raskaiden hyötyajoneuvojen vähimmäistavoiteosuus raskaiden hyötyajoneuvojen kokonaishankinnoista jäsenvaltioissa*

Taulukko 5: Taulukon 3 mukaisten raskaiden hyötyajoneuvojen vähimmäistavoiteosuus raskaiden hyötyajoneuvojen kokonaishankinnoista jäsenvaltioissa*

Jäsenvaltio

Kuorma-autot

Linja-autot

2025

2030

2025

2030

Taulukko 5: Taulukon 3 mukaisten raskaiden hyötyajoneuvojen vähimmäistavoiteosuus raskaiden hyötyajoneuvojen kokonaishankinnoista jäsenvaltioissa*

Taulukko 5: Taulukon 3 mukaisten raskaiden hyötyajoneuvojen vähimmäistavoiteosuus raskaiden hyötyajoneuvojen kokonaishankinnoista jäsenvaltioissa*

Jäsenvaltio

| Jäsenvaltio | Kuorma-autot | Linja-autot |
| --- | --- | --- |
| | (XXXX

   (**)

  –


  2025) | (2026–
  2030) | (XXXX

   (**)

  –


  2025) | (2026–
  2030) |

Kuorma-autot

Linja-autot

(XXXX

   (**)

  –


  2025)

(XXXX

**

–

(2026–
  2030)

(2026–

(XXXX

   (**)

  –


  2025)

(XXXX

**

–

(2026–
  2030)

(2026–

Perustelu

Perustelu

Tavoitteen tulisi vastata uusien sopimusten keskiarvoa tiettyinä vuosina, jotta mahdollistetaan joustavuus hankintakohteiden mukaan vuosien välillä (kaupunkiliikenne, maaseutuliikenne jne.). XXXX:n tulisi olla ajankohta 24 kuukautta voimaantulon jälkeen 2 artiklan mukaisesti.

II   POLIITTISET SUOSITUKSET

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Keskeiset viestit

Keskeiset viestit

| 1. | kannattaa komission tavoitetta vahvistaa Euroopan kykyä kohdata ilmastonmuutoksen haasteet ja parantaa kansalaisten elämänlaatua. Samalla on säilytettävä EU:n teollisuuden kilpailuetu ja laajennettava sitä luomalla työpaikkoja ja kestävää talouskasvua sekä edistämällä innovointia uusiutuviin energialähteisiin liittyvän teknologian alalla. Komitea tukee komission tavoitetta, jonka mukaan Euroopan on saavutettava maailmanlaajuinen johtoasema innovoinnissa, digitalisoinnissa ja hiilestä irtautumisessa, ja katsoo, että siirtyminen vähähiiliseen talouteen on EU:n teollisuudelle sekä mahdollisuus että haaste. |
| --- | --- |

1.

kannattaa komission tavoitetta vahvistaa Euroopan kykyä kohdata ilmastonmuutoksen haasteet ja parantaa kansalaisten elämänlaatua. Samalla on säilytettävä EU:n teollisuuden kilpailuetu ja laajennettava sitä luomalla työpaikkoja ja kestävää talouskasvua sekä edistämällä innovointia uusiutuviin energialähteisiin liittyvän teknologian alalla. Komitea tukee komission tavoitetta, jonka mukaan Euroopan on saavutettava maailmanlaajuinen johtoasema innovoinnissa, digitalisoinnissa ja hiilestä irtautumisessa, ja katsoo, että siirtyminen vähähiiliseen talouteen on EU:n teollisuudelle sekä mahdollisuus että haaste.

| 2. | korostaa tehokkaiden, toimivien ja kestävien liikennejärjestelmien merkitystä kaupunkien ja alueiden taloudelliselle kilpailukyvylle sekä Euroopan unionin sosiaaliselle, taloudelliselle ja alueelliselle yhteenkuuluvuudelle. |
| --- | --- |

2.

korostaa tehokkaiden, toimivien ja kestävien liikennejärjestelmien merkitystä kaupunkien ja alueiden taloudelliselle kilpailukyvylle sekä Euroopan unionin sosiaaliselle, taloudelliselle ja alueelliselle yhteenkuuluvuudelle.

| 3. | toteaa, että liikkuvuus ja liikenne kuuluvat usein paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltaan, koska nämä ovat vastuussa liikkuvuuspolitiikkojen laatimisesta ja toteuttamisesta sekä julkisen liikenteen järjestämisestä alueellaan, vaikka paikallistasolla tehtävät päätökset liittyvät usein kansallisessa ja EU-tason politiikassa luotuihin puitteisiin. |
| --- | --- |

3.

toteaa, että liikkuvuus ja liikenne kuuluvat usein paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltaan, koska nämä ovat vastuussa liikkuvuuspolitiikkojen laatimisesta ja toteuttamisesta sekä julkisen liikenteen järjestämisestä alueellaan, vaikka paikallistasolla tehtävät päätökset liittyvät usein kansallisessa ja EU-tason politiikassa luotuihin puitteisiin.

| 4. | panee merkille, että lähes viidennes kaikista kasvihuonekaasupäästöistä Euroopassa on peräisin liikenteestä. Se on ainoa ala, jolla kasvihuonekaasupäästöjen taso ei ole laskenut vuoden 1990 tasoon verrattuna. Liikenteen hiilipäästöjä on vähennettävä nopeasti, vaikka onkin korostettava, että julkinen liikenne tuottaa vain pienen osan päästöistä. |
| --- | --- |

4.

panee merkille, että lähes viidennes kaikista kasvihuonekaasupäästöistä Euroopassa on peräisin liikenteestä. Se on ainoa ala, jolla kasvihuonekaasupäästöjen taso ei ole laskenut vuoden 1990 tasoon verrattuna. Liikenteen hiilipäästöjä on vähennettävä nopeasti, vaikka onkin korostettava, että julkinen liikenne tuottaa vain pienen osan päästöistä.

| 5. | toteaa, että pyrkimys hiukkas- ja typpioksidipäästöjen vähentämiseen tai niiden lopettamiseen hyödyttää unionin kansalaisia erityisesti kaupungeissa, joissa vilkas ja erittäin saastuttava kaupunkiliikenne heikentää ihmisten elinolosuhteita ja terveyttä. |
| --- | --- |

5.

toteaa, että pyrkimys hiukkas- ja typpioksidipäästöjen vähentämiseen tai niiden lopettamiseen hyödyttää unionin kansalaisia erityisesti kaupungeissa, joissa vilkas ja erittäin saastuttava kaupunkiliikenne heikentää ihmisten elinolosuhteita ja terveyttä.

| 6. | huomauttaa, että julkinen liikenne muodostaa jo nyt tärkeän toimenpiteen hiilestä irtautumiseksi ja sähköisen liikkuvuuden edistämiseksi kaupungeissa. Monilla kaupungeilla on pitkälle kehittynyt sähköinen raideliikenne metrojen, raitiovaunujen ja johdinautojen muodossa. On tärkeää, että myös nämä toimenpiteet sekä kaupungin tai alueen koko ajoneuvokalusto otetaan huomioon vähäpäästöisten ajoneuvojen julkisiin hankintoihin liittyvissä laskelmissa. Rajaus pelkästään linja-autoihin on liian ahdas. |
| --- | --- |

6.

huomauttaa, että julkinen liikenne muodostaa jo nyt tärkeän toimenpiteen hiilestä irtautumiseksi ja sähköisen liikkuvuuden edistämiseksi kaupungeissa. Monilla kaupungeilla on pitkälle kehittynyt sähköinen raideliikenne metrojen, raitiovaunujen ja johdinautojen muodossa. On tärkeää, että myös nämä toimenpiteet sekä kaupungin tai alueen koko ajoneuvokalusto otetaan huomioon vähäpäästöisten ajoneuvojen julkisiin hankintoihin liittyvissä laskelmissa. Rajaus pelkästään linja-autoihin on liian ahdas.

| 7. | korostaa, että kaikissa polttoaineita koskevissa liikennejärjestelmän muutoksissa on otettava huomioon alueelliset erot liikenteen määrässä sekä kaupunkien ja muiden talouskeskusten välinen etäisyys. Syrjintä, joka liittyy syrjäisten tai syrjäisimpien alueiden korkeisiin kustannuksiin eurooppalaiseen liikenneverkkoon pääsyssä, vaikuttaa haitallisesti alueelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen. |
| --- | --- |

7.

korostaa, että kaikissa polttoaineita koskevissa liikennejärjestelmän muutoksissa on otettava huomioon alueelliset erot liikenteen määrässä sekä kaupunkien ja muiden talouskeskusten välinen etäisyys. Syrjintä, joka liittyy syrjäisten tai syrjäisimpien alueiden korkeisiin kustannuksiin eurooppalaiseen liikenneverkkoon pääsyssä, vaikuttaa haitallisesti alueelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen.

| 8. | toteaa, että samalla kun moottoriajoneuvojen käyttö muuttuu ympäristöystävällisempään suuntaan, olisi edistettävä pyöräilyä (polkupyörillä tapahtuvaa tavarankuljetusta) lyhyillä välimatkoilla (pyöräilyä koskevan EU:n etenemissuunnitelman 2017/C088/10 mukaisesti) samoin kuin rautatiekuljetuksia ja ympäristöystävällistä merenkulkua. Tämä edellyttää intermodaalisten solmukohtien verkostoa, jota varten tarvitaan asianmukaista rahoitusta esimerkiksi Euroopan strategisten investointien rahastosta. Nopeat sähköpyörät (sähköavusteiset polkupyörät) ovat hyvä vaihtoehto henkilöautoille erityisesti kaupunkialueilla, ja niiden käyttö voi johtaa päästöjen vähenemiseen. Lisäksi liikunta edistää kansanterveyttä. Sähköpyörien käyttöä voidaan vauhdittaa rakentamalla riittävästi nopeita pyöräteitä ja latauspisteitä sekä toteuttamalla kannustustoimia. |
| --- | --- |

8.

toteaa, että samalla kun moottoriajoneuvojen käyttö muuttuu ympäristöystävällisempään suuntaan, olisi edistettävä pyöräilyä (polkupyörillä tapahtuvaa tavarankuljetusta) lyhyillä välimatkoilla (pyöräilyä koskevan EU:n etenemissuunnitelman 2017/C088/10 mukaisesti) samoin kuin rautatiekuljetuksia ja ympäristöystävällistä merenkulkua. Tämä edellyttää intermodaalisten solmukohtien verkostoa, jota varten tarvitaan asianmukaista rahoitusta esimerkiksi Euroopan strategisten investointien rahastosta. Nopeat sähköpyörät (sähköavusteiset polkupyörät) ovat hyvä vaihtoehto henkilöautoille erityisesti kaupunkialueilla, ja niiden käyttö voi johtaa päästöjen vähenemiseen. Lisäksi liikunta edistää kansanterveyttä. Sähköpyörien käyttöä voidaan vauhdittaa rakentamalla riittävästi nopeita pyöräteitä ja latauspisteitä sekä toteuttamalla kannustustoimia.

| 9. | katsoo, että alue- ja kaupunkisuunnittelulla voidaan edistää puhtaiden liikkuvuuden muotojen suosiota. Paikallisesta näkökulmasta tarkasteltuna puhtaassa liikkuvuudessa on kyse typpioksidi- ja hiukkaspäästöjen vähentämisestä ja globaalilla tasolla hiilidioksidipäästöjen vähentämisestä. Kaupunkisuunnittelussa on edistettävä kävelijöiden, pyöräilijöiden ja julkisen liikenteen kulkuyhteyksiä, ja autoille sallittavan pääsyn on perustuttava tarkkaan harkintaan. Sähköautot (yhteiskäytössä olevat sähköautot) ja sähkölinja-autot voivat osaltaan edistää muutosta kohti alhaisia hiukkas- ja typpioksidipäästöjä ilmanlaadun parantamiseksi kaupungeissa. Tähän voidaan päästä estämällä saastuttavien liikennemuotojen käyttö sulkemalla tiettyjä alueita – esimerkiksi perustamalla ympäristövyöhykkeitä – ja samalla tekemällä puhtaiden liikkumismuotojen matka-ajoista lyhyempiä kuin saastuttavien muotojen. |
| --- | --- |

9.

katsoo, että alue- ja kaupunkisuunnittelulla voidaan edistää puhtaiden liikkuvuuden muotojen suosiota. Paikallisesta näkökulmasta tarkasteltuna puhtaassa liikkuvuudessa on kyse typpioksidi- ja hiukkaspäästöjen vähentämisestä ja globaalilla tasolla hiilidioksidipäästöjen vähentämisestä. Kaupunkisuunnittelussa on edistettävä kävelijöiden, pyöräilijöiden ja julkisen liikenteen kulkuyhteyksiä, ja autoille sallittavan pääsyn on perustuttava tarkkaan harkintaan. Sähköautot (yhteiskäytössä olevat sähköautot) ja sähkölinja-autot voivat osaltaan edistää muutosta kohti alhaisia hiukkas- ja typpioksidipäästöjä ilmanlaadun parantamiseksi kaupungeissa. Tähän voidaan päästä estämällä saastuttavien liikennemuotojen käyttö sulkemalla tiettyjä alueita – esimerkiksi perustamalla ympäristövyöhykkeitä – ja samalla tekemällä puhtaiden liikkumismuotojen matka-ajoista lyhyempiä kuin saastuttavien muotojen.

| 10. | toteaa, että vaihtoehtoisten polttoaineiden tarjonta edellyttää yhteentoimivaa ratkaisua. Vaikka AK tunnustaa, että vähäpäästöisen liikkuvuuden saavuttamiseen tarvittavien lakien ja säännösten olisi oltava avoimia kaikenlaiselle teknologialle, paikallis- ja alueviranomaiset voisivat pyrkiä saamaan mittakaavaetuja mahdollisesti myös tekemällä yhteistyötä naapurialueiden kanssa ja rajojen yli. |
| --- | --- |

10.

toteaa, että vaihtoehtoisten polttoaineiden tarjonta edellyttää yhteentoimivaa ratkaisua. Vaikka AK tunnustaa, että vähäpäästöisen liikkuvuuden saavuttamiseen tarvittavien lakien ja säännösten olisi oltava avoimia kaikenlaiselle teknologialle, paikallis- ja alueviranomaiset voisivat pyrkiä saamaan mittakaavaetuja mahdollisesti myös tekemällä yhteistyötä naapurialueiden kanssa ja rajojen yli.

| 11. | suhtautuu myönteisesti pyrkimykseen yksinkertaistaa vähäpäästöisten ajoneuvojen julkisia hankintoja, mutta komitean on vaikea nähdä, miten komission ehdottamat vähäpäästöisten ajoneuvojen hankintaa koskevat prosenttiosuuksiin perustuvat jäsenvaltiokohtaiset tavoitteet voidaan saattaa osaksi lainsäädäntöä ja miten niitä voidaan soveltaa. Monissa jäsenvaltioissa alue- ja paikallisviranomaiset harjoittavat suurinta osaa julkisesta liikenteestä, eikä valtionhallinnolla ole mitään päätösvaltaa sen suhteen, mitä ajoneuvoja alue- ja paikallisviranomaiset ostavat, liisaavat, vuokraavat tai mistä ne tekevät sopimuksia.
  Ensikäyttäjinä paikallis- ja alueviranomaiset ovat keskeisessä asemassa puhtaan teknologian käyttöönottamisessa liikenteessä. Samalla on korostettava, että julkista liikennettä varten luotu infrastruktuuri ei yleensä sovellu yksityisille henkilöautoille ja että siksi välittömiä heijastusvaikutuksia ei voida odottaa. Vähäpäästöiseen liikenteeseen siirtymisen rahoitus on varmistettava. Euroopan unionin osoittamat varat eivät ole riittäviä rahoittamaan kunnianhimoisia toimenpiteitä usein tappiollisissa julkisen liikenteen järjestelmissä. Tämän vuoksi komitea kehottaa komissiota ehdottamaan lisää rahoitusmahdollisuuksia, jotka eivät kuulu rahoitusvälineiden hyödyntämisen piiriin, sillä kielteisten tuotto-odotusten vuoksi näistä ei yleensä ole apua. |
| --- | --- |

11.

suhtautuu myönteisesti pyrkimykseen yksinkertaistaa vähäpäästöisten ajoneuvojen julkisia hankintoja, mutta komitean on vaikea nähdä, miten komission ehdottamat vähäpäästöisten ajoneuvojen hankintaa koskevat prosenttiosuuksiin perustuvat jäsenvaltiokohtaiset tavoitteet voidaan saattaa osaksi lainsäädäntöä ja miten niitä voidaan soveltaa. Monissa jäsenvaltioissa alue- ja paikallisviranomaiset harjoittavat suurinta osaa julkisesta liikenteestä, eikä valtionhallinnolla ole mitään päätösvaltaa sen suhteen, mitä ajoneuvoja alue- ja paikallisviranomaiset ostavat, liisaavat, vuokraavat tai mistä ne tekevät sopimuksia.

Ensikäyttäjinä paikallis- ja alueviranomaiset ovat keskeisessä asemassa puhtaan teknologian käyttöönottamisessa liikenteessä. Samalla on korostettava, että julkista liikennettä varten luotu infrastruktuuri ei yleensä sovellu yksityisille henkilöautoille ja että siksi välittömiä heijastusvaikutuksia ei voida odottaa. Vähäpäästöiseen liikenteeseen siirtymisen rahoitus on varmistettava. Euroopan unionin osoittamat varat eivät ole riittäviä rahoittamaan kunnianhimoisia toimenpiteitä usein tappiollisissa julkisen liikenteen järjestelmissä. Tämän vuoksi komitea kehottaa komissiota ehdottamaan lisää rahoitusmahdollisuuksia, jotka eivät kuulu rahoitusvälineiden hyödyntämisen piiriin, sillä kielteisten tuotto-odotusten vuoksi näistä ei yleensä ole apua.

| 12. | kiinnittää huomiota saastuttamattomien linja-autojen käyttöönottoa käsittelevään foorumiin, jonka Euroopan komissio käynnisti AK:n täysistunnossa heinäkuussa 2017 ja joka on saanut huomattavaa tukea paikallis- ja alueviranomaisilta. Tähän liittyen alueet, kunnat, liikenneviranomaiset ja ajoneuvovalmistajat ovat allekirjoittaneet yhteiset periaatteet vähäpäästöisten, vaihtoehtoisia polttoaineita käyttävien linja-autojen julkisille hankinnoille niiden käyttöönoton nopeuttamiseksi. |
| --- | --- |

12.

kiinnittää huomiota saastuttamattomien linja-autojen käyttöönottoa käsittelevään foorumiin, jonka Euroopan komissio käynnisti AK:n täysistunnossa heinäkuussa 2017 ja joka on saanut huomattavaa tukea paikallis- ja alueviranomaisilta. Tähän liittyen alueet, kunnat, liikenneviranomaiset ja ajoneuvovalmistajat ovat allekirjoittaneet yhteiset periaatteet vähäpäästöisten, vaihtoehtoisia polttoaineita käyttävien linja-autojen julkisille hankinnoille niiden käyttöönoton nopeuttamiseksi.

| 13. | katsoo, että liikenteen ilmastovaikutusten vähentämiseen tähtäävän EU:n ohjauksen tulee perustua koko elinkaaren kattavaan ilmastohyötyyn ja kestävyyteen ja olla lisäksi teknologianeutraalia. |
| --- | --- |

13.

katsoo, että liikenteen ilmastovaikutusten vähentämiseen tähtäävän EU:n ohjauksen tulee perustua koko elinkaaren kattavaan ilmastohyötyyn ja kestävyyteen ja olla lisäksi teknologianeutraalia.

| 14. | katsoo, että investoinnit vähäpäästöiseen julkiseen liikenteeseen ja julkisessa käytössä oleviin ajoneuvoihin olisi tehtävä niin, että ne kannustavat yksityis- ja yrityskäytössä olevien ajoneuvojen omistajia seuraamaan niiden esimerkkiä. Tässä voidaan hyödyntää latausinfrastruktuuriin ja vetyyn perustuvaan infrastruktuuriin liittyviä synergioita. Tähän tarkoitukseen voitaisiin käyttää EU-varoja. |
| --- | --- |

14.

katsoo, että investoinnit vähäpäästöiseen julkiseen liikenteeseen ja julkisessa käytössä oleviin ajoneuvoihin olisi tehtävä niin, että ne kannustavat yksityis- ja yrityskäytössä olevien ajoneuvojen omistajia seuraamaan niiden esimerkkiä. Tässä voidaan hyödyntää latausinfrastruktuuriin ja vetyyn perustuvaan infrastruktuuriin liittyviä synergioita. Tähän tarkoitukseen voitaisiin käyttää EU-varoja.

| 15. | katsoo, että vähäpäästöisen liikkuvuuden suunnitelmien tulisi mennä loppupään ratkaisuja pidemmälle ja että ne olisi sovitettava yhteen ekosähkön ja uusiutuvien polttoaineiden tuotannon ja jakelun yleistymisen kanssa. |
| --- | --- |

15.

katsoo, että vähäpäästöisen liikkuvuuden suunnitelmien tulisi mennä loppupään ratkaisuja pidemmälle ja että ne olisi sovitettava yhteen ekosähkön ja uusiutuvien polttoaineiden tuotannon ja jakelun yleistymisen kanssa.

| 16. | toteaa, että akkujen kehittämisellä ja tuotannolla on strateginen rooli siirryttäessä puhtaaseen liikkuvuuteen ja puhtaan energian järjestelmiin. Akkukennoja ei kuitenkaan valmisteta Euroopassa merkittävässä määrin. Sen vuoksi AK suhtautuu myönteisesti eurooppalaiseen akunvalmistajien yhteenliittymään, joka auttaa Euroopan teollisuudenaloja lisäämään riippumattomuuttaan ja osuuttaan sähköajoneuvojen tuotannon arvoketjussa. Komitea pitää tervetulleena sitä, että komissio myöntää Horisontti 2020 -puiteohjelmasta suoraan 200 miljoonaa euroa akkuja koskevaan tutkimus- ja innovointityöhön jo aiemmin myönnetyn 150 miljoonan euron lisäksi. |
| --- | --- |

16.

toteaa, että akkujen kehittämisellä ja tuotannolla on strateginen rooli siirryttäessä puhtaaseen liikkuvuuteen ja puhtaan energian järjestelmiin. Akkukennoja ei kuitenkaan valmisteta Euroopassa merkittävässä määrin. Sen vuoksi AK suhtautuu myönteisesti eurooppalaiseen akunvalmistajien yhteenliittymään, joka auttaa Euroopan teollisuudenaloja lisäämään riippumattomuuttaan ja osuuttaan sähköajoneuvojen tuotannon arvoketjussa. Komitea pitää tervetulleena sitä, että komissio myöntää Horisontti 2020 -puiteohjelmasta suoraan 200 miljoonaa euroa akkuja koskevaan tutkimus- ja innovointityöhön jo aiemmin myönnetyn 150 miljoonan euron lisäksi.

| 17. | toteaa, että sähköajoneuvojen laaja käyttöönotto lisää merkittävästi sähkön kysyntää sähköverkoissa. On löydettävä tasapaino liikkuvuustarpeiden ja latauksen välillä kehittämällä älykkäitä lataussyklejä silloin, kun verkkoihin ei kohdistu suurta rasitusta ja sähköntuotanto on riittävää. On tärkeää yhdentää liikenteen ja energian toimituksen hiilestä irtautuminen, älykkäät verkot ja innovatiiviset energian varastointiratkaisut. Tämä edellyttää, että paikalliset jakeluverkonhaltijat, jotka vastaavat sähköverkon kehittämisestä tai hallinnasta, otetaan aktiivisesti mukaan. |
| --- | --- |

17.

toteaa, että sähköajoneuvojen laaja käyttöönotto lisää merkittävästi sähkön kysyntää sähköverkoissa. On löydettävä tasapaino liikkuvuustarpeiden ja latauksen välillä kehittämällä älykkäitä lataussyklejä silloin, kun verkkoihin ei kohdistu suurta rasitusta ja sähköntuotanto on riittävää. On tärkeää yhdentää liikenteen ja energian toimituksen hiilestä irtautuminen, älykkäät verkot ja innovatiiviset energian varastointiratkaisut. Tämä edellyttää, että paikalliset jakeluverkonhaltijat, jotka vastaavat sähköverkon kehittämisestä tai hallinnasta, otetaan aktiivisesti mukaan.

| 18. | toteaa, että lataus- ja tankkausinfrastruktuuria olisi laajennettava kysynnän mukaan paikallisten olosuhteiden pohjalta yhteisvaikutuksessa paikallis- ja alueviranomaisten, julkisten ajoneuvojen ja kaupunkien tavarankuljetuspalvelujen kanssa. Tässä yhteydessä on otettava huomioon älykkäiden verkkojen ja akuilla varustettujen rakennusten kehittäminen. Infrastruktuurin tulisi olla yksityisautojen ja polkupyörien hyödynnettävissä. Tankkauspisteiden olisi oltava helppokäyttöisiä ja yhteentoimivia yli rajojen. Tämä edellyttää Euroopan tason toimia, jotta voidaan luoda yhtenäiset markkinat. |
| --- | --- |

18.

toteaa, että lataus- ja tankkausinfrastruktuuria olisi laajennettava kysynnän mukaan paikallisten olosuhteiden pohjalta yhteisvaikutuksessa paikallis- ja alueviranomaisten, julkisten ajoneuvojen ja kaupunkien tavarankuljetuspalvelujen kanssa. Tässä yhteydessä on otettava huomioon älykkäiden verkkojen ja akuilla varustettujen rakennusten kehittäminen. Infrastruktuurin tulisi olla yksityisautojen ja polkupyörien hyödynnettävissä. Tankkauspisteiden olisi oltava helppokäyttöisiä ja yhteentoimivia yli rajojen. Tämä edellyttää Euroopan tason toimia, jotta voidaan luoda yhtenäiset markkinat.

| 19. | katsoo, että hakemusten ja tarjousten yksinkertaistamisen ja standardisoinnin ansiosta rahoituksen räätälöinti tulee tarpeettomaksi ja on helpompaa saada rahoitusta EU-varoista ja yksityisiltä rahoittajilta esimerkiksi käyttämällä uusia rahoitusmenetelmiä, kuten avustusten ja lainojen yhdistämistä. |
| --- | --- |

19.

katsoo, että hakemusten ja tarjousten yksinkertaistamisen ja standardisoinnin ansiosta rahoituksen räätälöinti tulee tarpeettomaksi ja on helpompaa saada rahoitusta EU-varoista ja yksityisiltä rahoittajilta esimerkiksi käyttämällä uusia rahoitusmenetelmiä, kuten avustusten ja lainojen yhdistämistä.

Vähäpäästöisen liikkuvuuden toteuttaminen – Euroopan unioni, joka suojelee maapalloa, antaa kuluttajille vaikutusmahdollisuuksia sekä puolustaa teollisuutta ja työntekijöitä – COM(2017) 675 final

Vähäpäästöisen liikkuvuuden toteuttaminen – Euroopan unioni, joka suojelee maapalloa, antaa kuluttajille vaikutusmahdollisuuksia sekä puolustaa teollisuutta ja työntekijöitä – COM(2017) 675 final

| 20. | suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio lisää rahoitustukea vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa edistävien julkisten ja yksityisten investointien vauhdittamiseksi ja että tähän tarkoitukseen varataan jopa 800 miljoonaa euroa. AK pitää valitettavana, että kaikille paikallis- ja alueviranomaisille ja muille tärkeille osapuolille ei useinkaan ole tarjolla riittävästi rahoitusta ja taloudellisia varoja. Olisi edistettävä rahoitusmuotojen yhdistämistä, kuten lainojen saantia esimerkiksi Euroopan strategisten investointien rahaston kanssa ja sen välityksellä. Rahoituksen saanti olisi standardoitava ja mahdollistettava laskemalla liikkeeseen joukkovelkakirjalainoja. |
| --- | --- |

20.

suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio lisää rahoitustukea vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönottoa edistävien julkisten ja yksityisten investointien vauhdittamiseksi ja että tähän tarkoitukseen varataan jopa 800 miljoonaa euroa. AK pitää valitettavana, että kaikille paikallis- ja alueviranomaisille ja muille tärkeille osapuolille ei useinkaan ole tarjolla riittävästi rahoitusta ja taloudellisia varoja. Olisi edistettävä rahoitusmuotojen yhdistämistä, kuten lainojen saantia esimerkiksi Euroopan strategisten investointien rahaston kanssa ja sen välityksellä. Rahoituksen saanti olisi standardoitava ja mahdollistettava laskemalla liikkeeseen joukkovelkakirjalainoja.

| 21. | toteaa, että saastumiselle erityisen alttiiden alueiden on voitava periä veroja saastuttavasta liikenteestä. Veroista saatavia tuloja voidaan käyttää ympäristön kestävyyttä edistävien toimien toteuttamiseen. Kaupungeissa voidaan hyödyntää tietulleja tai pysäköintimaksuja kestävän liikkuvuuden rahoittamiseksi esimerkiksi investoimalla julkiseen liikenteeseen tai liityntäpysäköintimahdollisuuksiin. |
| --- | --- |

21.

toteaa, että saastumiselle erityisen alttiiden alueiden on voitava periä veroja saastuttavasta liikenteestä. Veroista saatavia tuloja voidaan käyttää ympäristön kestävyyttä edistävien toimien toteuttamiseen. Kaupungeissa voidaan hyödyntää tietulleja tai pysäköintimaksuja kestävän liikkuvuuden rahoittamiseksi esimerkiksi investoimalla julkiseen liikenteeseen tai liityntäpysäköintimahdollisuuksiin.

| 22. | muistuttaa, että syrjäisimmillä alueilla ongelmina ovat liikenneruuhkat kaupungeissa ja rannikkokaistoilla sekä maaseutualueiden huonot kulkuyhteydet. Näillä alueilla kehitetään kuitenkin liikenteen kestäväpohjaisuuden ja puhtauden parantamiseen tähtääviä hankkeita, jotka voivat toimia esimerkkeinä parhaista toimintatavoista EU:n muille alueille ja sen naapurimaille. |
| --- | --- |

22.

muistuttaa, että syrjäisimmillä alueilla ongelmina ovat liikenneruuhkat kaupungeissa ja rannikkokaistoilla sekä maaseutualueiden huonot kulkuyhteydet. Näillä alueilla kehitetään kuitenkin liikenteen kestäväpohjaisuuden ja puhtauden parantamiseen tähtääviä hankkeita, jotka voivat toimia esimerkkeinä parhaista toimintatavoista EU:n muille alueille ja sen naapurimaille.

Kohti mahdollisimman laajamittaista vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöä – vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskeva toimintasuunnitelma – muu kuin lainsäädäntöasiakirja – COM(2017) 652

Kohti mahdollisimman laajamittaista vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöä – vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskeva toimintasuunnitelma – muu kuin lainsäädäntöasiakirja – COM(2017) 652

| 23. | suhtautuu myönteisesti vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevaan toimintasuunnitelmaan, sillä se on tärkeä askel pyrittäessä hiilestä irtautumiseen maantieliikenteessä. Komitea katsoo kuitenkin, että useimmat komissiolle esitetyistä kansallisista toimintakehyksistä eivät ole riittävän kunnianhimoisia, jotta ne edistäisivät asianmukaisesti siirtymistä puhtaisiin ja vaihtoehtoisiin polttoaineisiin. |
| --- | --- |

23.

suhtautuu myönteisesti vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuria koskevaan toimintasuunnitelmaan, sillä se on tärkeä askel pyrittäessä hiilestä irtautumiseen maantieliikenteessä. Komitea katsoo kuitenkin, että useimmat komissiolle esitetyistä kansallisista toimintakehyksistä eivät ole riittävän kunnianhimoisia, jotta ne edistäisivät asianmukaisesti siirtymistä puhtaisiin ja vaihtoehtoisiin polttoaineisiin.

| 24. | toteaa, että monet eurooppalaiset kaupungit ja alueet ovat edelläkävijöitä siirtymisessä vähäpäästöiseen ja päästöttömään liikkuvuuteen. Kaupungeissa vaihtoehtoisilla polttoaineilla on myös suurin vaikutus ilmansaasteiden ja melusaasteen vähentämisessä. Valitettavasti toimintasuunnitelmassa ei käsitellä lainkaan melusaastetta. Kunnallis- ja paikallisviranomaiset vastaavat merkittävästä osasta julkisia hankintoja. Sen vuoksi on ilmeistä, että vaihtoehtoisia polttoaineita hyödyntävien ajoneuvojen käyttöönotto riippuu merkittävässä määrin paikallis- ja alueviranomaisista pääasiassa kaupungeissa ja kaupunkialueilla. Ruuhkista sekä ilmanlaatuun ja meluun liittyvistä ongelmista kärsivien kaupunkien ja alueiden sekä alueiden, joilla on huomattava luonnon- tai kulttuuriperintö, olisi asetettava etusijalle siirtyminen hiukkas- ja typpioksidipäästöttömyyteen. Kun kyseessä ovat rajatylittävät alueet ja käytävät, suunnitteluun on kannustettava niiden tasolla. |
| --- | --- |

24.

toteaa, että monet eurooppalaiset kaupungit ja alueet ovat edelläkävijöitä siirtymisessä vähäpäästöiseen ja päästöttömään liikkuvuuteen. Kaupungeissa vaihtoehtoisilla polttoaineilla on myös suurin vaikutus ilmansaasteiden ja melusaasteen vähentämisessä. Valitettavasti toimintasuunnitelmassa ei käsitellä lainkaan melusaastetta. Kunnallis- ja paikallisviranomaiset vastaavat merkittävästä osasta julkisia hankintoja. Sen vuoksi on ilmeistä, että vaihtoehtoisia polttoaineita hyödyntävien ajoneuvojen käyttöönotto riippuu merkittävässä määrin paikallis- ja alueviranomaisista pääasiassa kaupungeissa ja kaupunkialueilla. Ruuhkista sekä ilmanlaatuun ja meluun liittyvistä ongelmista kärsivien kaupunkien ja alueiden sekä alueiden, joilla on huomattava luonnon- tai kulttuuriperintö, olisi asetettava etusijalle siirtyminen hiukkas- ja typpioksidipäästöttömyyteen. Kun kyseessä ovat rajatylittävät alueet ja käytävät, suunnitteluun on kannustettava niiden tasolla.

| 25. | toteaa, että paras mahdollinen integroiminen kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmiin on keskeisen tärkeää. Kaupunkien suurin haaste tässä yhteydessä on tilanpuute, minkä vuoksi vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuri on mukautettava muiden liikennemuotojen olemassa olevaan infrastruktuuriin. Kaupunkiliikenteen suunnittelussa julkisen ja yksityisen sektorin sidosryhmien tiivis yhteistyö on keskeisen tärkeää, jotta voidaan varmistaa vaihtoehtoisten polttoaineiden sujuva käyttöönotto kaupungeissa. |
| --- | --- |

25.

toteaa, että paras mahdollinen integroiminen kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmiin on keskeisen tärkeää. Kaupunkien suurin haaste tässä yhteydessä on tilanpuute, minkä vuoksi vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuuri on mukautettava muiden liikennemuotojen olemassa olevaan infrastruktuuriin. Kaupunkiliikenteen suunnittelussa julkisen ja yksityisen sektorin sidosryhmien tiivis yhteistyö on keskeisen tärkeää, jotta voidaan varmistaa vaihtoehtoisten polttoaineiden sujuva käyttöönotto kaupungeissa.

| 26. | korostaa sitä, että kaupunkien tekemillä päätöksillä, vaikka ne olisi tehty parhaassa tapauksessa yhteistyössä taloudellisten ja muiden sidosryhmien kanssa, ei ole myönteistä vaikutusta, jos kuluttajia ei osallisteta riittävästi. Jos vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotto ei ole kuluttajien odotusten ja toiveiden mukaista, on olemassa riski, että niiden käyttö jää vähäiseksi. Sen vuoksi on myös paikallis- ja alueviranomaisten tehtävä vaikuttaa kuluttajien käyttäytymiseen kannustamalla näitä vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöön mahdollisimman laajalti. On ratkaisevan tärkeää, että vaihtoehtoisia polttoaineita hyödyntävät palvelut, kuten julkinen liikenne ja muut palvelut, ovat käytettävissä ja luotettavia. |
| --- | --- |

26.

korostaa sitä, että kaupunkien tekemillä päätöksillä, vaikka ne olisi tehty parhaassa tapauksessa yhteistyössä taloudellisten ja muiden sidosryhmien kanssa, ei ole myönteistä vaikutusta, jos kuluttajia ei osallisteta riittävästi. Jos vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotto ei ole kuluttajien odotusten ja toiveiden mukaista, on olemassa riski, että niiden käyttö jää vähäiseksi. Sen vuoksi on myös paikallis- ja alueviranomaisten tehtävä vaikuttaa kuluttajien käyttäytymiseen kannustamalla näitä vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöön mahdollisimman laajalti. On ratkaisevan tärkeää, että vaihtoehtoisia polttoaineita hyödyntävät palvelut, kuten julkinen liikenne ja muut palvelut, ovat käytettävissä ja luotettavia.

| 27. | toteaa, että on olemassa alueellisia eroja, jotka vaikuttavat vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöönottoon. Syrjäseutualueilla nykyinen sähköisen liikkuvuuden järjestelmä ei kenties ole suositeltavin vaihtoehto, vaikka se voi olla sitä kaupunkialueilla. Nopea käyttöönotto Euroopan alueilla, joilla on merkittävästi varoja ja enemmän kiireellisiä ilmanlaatuun ja meluun liittyviä ongelmia, voi merkitä sitä, että laajuuden, kriittisen massan ja alempien hintojen ansiosta syrjäseutualueet voivat vuoden 2025 jälkeen hyötyä testatuista teknologioista ja alhaisemmista kustannuksista. |
| --- | --- |

27.

toteaa, että on olemassa alueellisia eroja, jotka vaikuttavat vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöönottoon. Syrjäseutualueilla nykyinen sähköisen liikkuvuuden järjestelmä ei kenties ole suositeltavin vaihtoehto, vaikka se voi olla sitä kaupunkialueilla. Nopea käyttöönotto Euroopan alueilla, joilla on merkittävästi varoja ja enemmän kiireellisiä ilmanlaatuun ja meluun liittyviä ongelmia, voi merkitä sitä, että laajuuden, kriittisen massan ja alempien hintojen ansiosta syrjäseutualueet voivat vuoden 2025 jälkeen hyötyä testatuista teknologioista ja alhaisemmista kustannuksista.

| 28. | toteaa, että kaupungeissa, joissa sähköistä liikkuvuutta voidaan pitää parhaana vaihtoehtona, on otettava huomioon energianjakelu ja energiantarve tiettyinä ruuhka-aikoina. Tässä yhteydessä on tärkeää, että on olemassa sähköreservi ja että sähköä varastoidaan laajalti esimerkiksi suuriin akkuihin ja vetypolttokennoihin. |
| --- | --- |

28.

toteaa, että kaupungeissa, joissa sähköistä liikkuvuutta voidaan pitää parhaana vaihtoehtona, on otettava huomioon energianjakelu ja energiantarve tiettyinä ruuhka-aikoina. Tässä yhteydessä on tärkeää, että on olemassa sähköreservi ja että sähköä varastoidaan laajalti esimerkiksi suuriin akkuihin ja vetypolttokennoihin.

| 29. | muistuttaa tässä yhteydessä siitä, että maaseutualueilla sähköinen liikkuvuus ei yleensä sovellu kattavan julkisen liikenteen tarjontaan. Tällä hetkellä vaadittavien pitkien latausaikojen ja linja-autojen rajallisen toimintasäteen vuoksi on asianmukaisten teknologioiden kehittämiseen saakka vielä säilyttävä mahdollisuus turvautua vähäpäästöiseen käyttövoimaan (mm. ladattaviin hybridiajoneuvoihin). Samalla tulisi pikaisesti etsiä maaseutualueille soveltuvia ratkaisuja, joita voitaisiin tukea kokeiluhankkeilla. |
| --- | --- |

29.

muistuttaa tässä yhteydessä siitä, että maaseutualueilla sähköinen liikkuvuus ei yleensä sovellu kattavan julkisen liikenteen tarjontaan. Tällä hetkellä vaadittavien pitkien latausaikojen ja linja-autojen rajallisen toimintasäteen vuoksi on asianmukaisten teknologioiden kehittämiseen saakka vielä säilyttävä mahdollisuus turvautua vähäpäästöiseen käyttövoimaan (mm. ladattaviin hybridiajoneuvoihin). Samalla tulisi pikaisesti etsiä maaseutualueille soveltuvia ratkaisuja, joita voitaisiin tukea kokeiluhankkeilla.

| 30. | katsoo viitaten aiheesta ”Raja-alueiden puuttuvat liikenneyhteydet” annettuun lausuntoon (2017/C 207/05), että rajatylittävästä yhteistyöstä kertyvien synergioiden potentiaali infrastruktuurin kehityskustannuksissa on valtava. Rajatylittävillä alueilla on varmistettava, että kummankin jäsenvaltion suosima teknologia on yhteentoimivaa ja kehitetty kattamaan maan sisäisten tarpeiden lisäksi myös rajatylittävät tarpeet. |
| --- | --- |

30.

katsoo viitaten aiheesta ”Raja-alueiden puuttuvat liikenneyhteydet” annettuun lausuntoon (2017/C 207/05), että rajatylittävästä yhteistyöstä kertyvien synergioiden potentiaali infrastruktuurin kehityskustannuksissa on valtava. Rajatylittävillä alueilla on varmistettava, että kummankin jäsenvaltion suosima teknologia on yhteentoimivaa ja kehitetty kattamaan maan sisäisten tarpeiden lisäksi myös rajatylittävät tarpeet.

| 31. | korostaa, että on tärkeää, että kaupungit voivat myös ohjata kaupunkiliikenteen sääntelytoimilla sellaisten ajoneuvojen käyttöönottoa, joiden hiukkas- ja typpioksidipäästöt ovat alhaisia. Ympäristövyöhykkeiden käyttöönoton on perustuttava paikallisiin analyyseihin, ja siitä on päätettävä paikallistasolla. EU:n tehtävänä on luoda yhteisin toimintapuittein edellytykset ympäristövyöhykkeiden käyttöönotolle ja korostaa sitä yhtenä keinona parantaa ilmanlaatua. Paikallisten ja alueellisten tahojen tulee kuitenkin voida itse päättää, otetaanko ympäristövyöhykkeitä käyttöön ja missä laajuudessa. |
| --- | --- |

31.

korostaa, että on tärkeää, että kaupungit voivat myös ohjata kaupunkiliikenteen sääntelytoimilla sellaisten ajoneuvojen käyttöönottoa, joiden hiukkas- ja typpioksidipäästöt ovat alhaisia. Ympäristövyöhykkeiden käyttöönoton on perustuttava paikallisiin analyyseihin, ja siitä on päätettävä paikallistasolla. EU:n tehtävänä on luoda yhteisin toimintapuittein edellytykset ympäristövyöhykkeiden käyttöönotolle ja korostaa sitä yhtenä keinona parantaa ilmanlaatua. Paikallisten ja alueellisten tahojen tulee kuitenkin voida itse päättää, otetaanko ympäristövyöhykkeitä käyttöön ja missä laajuudessa.

| 32. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaiset eivät voi yksin huolehtia rahoituksesta, ja toteaa, että Euroopan komissio ehdottaa useita erilaisia rahoitusvälineitä, mutta on melko konservatiivinen, kun kyseessä ovat vaihtoehtoisen rakenteen käyttöönottoon liittyvät kustannukset, ja mahdollisesti ylioptimistinen, kun kyseessä on yksityisistä rahastoista saatavan rahoituksen osuus ensimmäisessä vaiheessa. |
| --- | --- |

32.

korostaa, että paikallis- ja alueviranomaiset eivät voi yksin huolehtia rahoituksesta, ja toteaa, että Euroopan komissio ehdottaa useita erilaisia rahoitusvälineitä, mutta on melko konservatiivinen, kun kyseessä ovat vaihtoehtoisen rakenteen käyttöönottoon liittyvät kustannukset, ja mahdollisesti ylioptimistinen, kun kyseessä on yksityisistä rahastoista saatavan rahoituksen osuus ensimmäisessä vaiheessa.

| 33. | katsoo, että toimilupia, joiden tavoitteena on päästöttömyys, olisi tuettava lupakauden keston pidentämisellä tai luvan laajentamisella, jos väli- ja lopputavoitteet saavutetaan. On myös tärkeää, että mahdollisuuksia hyviin haltuunottojärjestelmiin laajennetaan. Tällä varmistetaan, että osapuolet voivat saada investointinsa takaisin nopeasti. |
| --- | --- |

33.

katsoo, että toimilupia, joiden tavoitteena on päästöttömyys, olisi tuettava lupakauden keston pidentämisellä tai luvan laajentamisella, jos väli- ja lopputavoitteet saavutetaan. On myös tärkeää, että mahdollisuuksia hyviin haltuunottojärjestelmiin laajennetaan. Tällä varmistetaan, että osapuolet voivat saada investointinsa takaisin nopeasti.

| 34. | katsoo, että EU-tason rahoitus on tarpeen julkisen liikenteen toimiluvissa, jotta päästöttömyystavoitteissa voidaan edistyä nopeammin. EU-rahoitusta on hyödynnettävä innovaation vauhdittamiseksi ja investointien kattamiseksi, jotta suurempi osa ajoneuvokannasta saadaan päästöttömäksi jo toimilupakauden alussa. |
| --- | --- |

34.

katsoo, että EU-tason rahoitus on tarpeen julkisen liikenteen toimiluvissa, jotta päästöttömyystavoitteissa voidaan edistyä nopeammin. EU-rahoitusta on hyödynnettävä innovaation vauhdittamiseksi ja investointien kattamiseksi, jotta suurempi osa ajoneuvokannasta saadaan päästöttömäksi jo toimilupakauden alussa.

| 35. | muistuttaa, että tulevaisuudessa uusia rakennuksia suunniteltaessa ja rakennettaessa tullaan asentamaan latauspisteitä ja huolehtimaan esikaapeloinnista. |
| --- | --- |

35.

muistuttaa, että tulevaisuudessa uusia rakennuksia suunniteltaessa ja rakennettaessa tullaan asentamaan latauspisteitä ja huolehtimaan esikaapeloinnista.

| 36. | kehottaa korottamaan tavoitetta, joka koskee julkisesti käytettävissä olevien latauspisteiden osuutta. (Toimintasuunnitelman mukaan kunkin jäsenvaltion olisi varmistettava sähköisten ajoneuvojen latauspisteiden vähimmäismäärä vuoden 2020 loppuun mennessä, ja vähintään 10 prosentin niistä tulisi olla julkisesti käytettävissä.) Julkisesti käytettävissä olevien latauspisteiden kehittämisessä on otettava huomioon paikalliset ja alueelliset olosuhteet ja kysyntä. Arvioiden mukaan vuonna 2025 Euroopassa tarvitaan sähköajoneuvoille 2 miljoonaa julkisesti käytettävissä olevaa latauspistettä, joista 70 prosenttia kaupunkialueilla. Etusijalle tulisi asettaa TEN-T-ydinverkkokäytävät ja vaihtoehtoisten polttoaineiden täydellinen infrastruktuuri vuoteen 2025 mennessä. Sen, että ainakin TEN-T-ydinverkon ja kattavan verkon kaupunkisolmukohdat varustetaan julkisesti saatavilla olevilla (nopeilla) lataus- ja tankkauspisteillä, odotetaan vahvistavan sijoittajien ja kuluttajien luottamusta. Kansainväliselle tasolle on luotava tasapuoliset toimintaedellytykset avoimilla käytännöillä ja yhteentoimivuudella, jotta sähköisillä ajoneuvoilla ajavat voivat käyttää latausinfrastruktuuria rajojen yli ilman esteitä. Tavara- ja laivaliikennettä varten tarvitaan myös riittävä määrä nesteytetyn maakaasun (LNG) tankkauspisteitä. Komitea kehottaa asettamaan kunnianhimoiseksi tavoitteeksi 2 000 LNG-tankkauspistettä Eurooppaan paikallisten ja alueellisten tarpeiden mukaan. |
| --- | --- |

36.

kehottaa korottamaan tavoitetta, joka koskee julkisesti käytettävissä olevien latauspisteiden osuutta. (Toimintasuunnitelman mukaan kunkin jäsenvaltion olisi varmistettava sähköisten ajoneuvojen latauspisteiden vähimmäismäärä vuoden 2020 loppuun mennessä, ja vähintään 10 prosentin niistä tulisi olla julkisesti käytettävissä.) Julkisesti käytettävissä olevien latauspisteiden kehittämisessä on otettava huomioon paikalliset ja alueelliset olosuhteet ja kysyntä. Arvioiden mukaan vuonna 2025 Euroopassa tarvitaan sähköajoneuvoille 2 miljoonaa julkisesti käytettävissä olevaa latauspistettä, joista 70 prosenttia kaupunkialueilla. Etusijalle tulisi asettaa TEN-T-ydinverkkokäytävät ja vaihtoehtoisten polttoaineiden täydellinen infrastruktuuri vuoteen 2025 mennessä. Sen, että ainakin TEN-T-ydinverkon ja kattavan verkon kaupunkisolmukohdat varustetaan julkisesti saatavilla olevilla (nopeilla) lataus- ja tankkauspisteillä, odotetaan vahvistavan sijoittajien ja kuluttajien luottamusta. Kansainväliselle tasolle on luotava tasapuoliset toimintaedellytykset avoimilla käytännöillä ja yhteentoimivuudella, jotta sähköisillä ajoneuvoilla ajavat voivat käyttää latausinfrastruktuuria rajojen yli ilman esteitä. Tavara- ja laivaliikennettä varten tarvitaan myös riittävä määrä nesteytetyn maakaasun (LNG) tankkauspisteitä. Komitea kehottaa asettamaan kunnianhimoiseksi tavoitteeksi 2 000 LNG-tankkauspistettä Eurooppaan paikallisten ja alueellisten tarpeiden mukaan.

| 37. | toteaa, että kunnat olisi otettava mukaan, jotta voidaan varmistua siitä, että asiaankuuluvat suunnitelmat ja kaupunkikehityksen näkökohdat otetaan huomioon suunniteltaessa julkisesti käytettävissä olevien latauspisteiden sijaintia ja että latauspisteet sijaitsevat oikeissa paikoissa eikä niitä asenneta liikaa tai kannattamattomiin paikkoihin. |
| --- | --- |

37.

toteaa, että kunnat olisi otettava mukaan, jotta voidaan varmistua siitä, että asiaankuuluvat suunnitelmat ja kaupunkikehityksen näkökohdat otetaan huomioon suunniteltaessa julkisesti käytettävissä olevien latauspisteiden sijaintia ja että latauspisteet sijaitsevat oikeissa paikoissa eikä niitä asenneta liikaa tai kannattamattomiin paikkoihin.

| 38. | kehottaa korottamaan tavoitteita vetykäyttöisten ajoneuvojen tankkauspisteisiin liittyen. Yksi tankkauspiste 300 kilometriä kohti on aivan liian vähän tiheästi asutuilla alueilla. Tankkauspisteiden määrän tulisi riippua asukkaiden määrästä siten, että pisteitä olisi yksi 300 000:ta asukasta kohti. |
| --- | --- |

38.

kehottaa korottamaan tavoitteita vetykäyttöisten ajoneuvojen tankkauspisteisiin liittyen. Yksi tankkauspiste 300 kilometriä kohti on aivan liian vähän tiheästi asutuilla alueilla. Tankkauspisteiden määrän tulisi riippua asukkaiden määrästä siten, että pisteitä olisi yksi 300 000:ta asukasta kohti.

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi puhtaiden ja energiatehokkaiden tieliikenteen moottoriajoneuvojen edistämisestä annetun direktiivin 2009/33/EY muuttamisesta – COM(2017) 653

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi puhtaiden ja energiatehokkaiden tieliikenteen moottoriajoneuvojen edistämisestä annetun direktiivin 2009/33/EY muuttamisesta – COM(2017) 653

| 39. | suhtautuu myönteisesti sääntöjen mukauttamiseen, joka kannustaa paikallis- ja alueviranomaisia hankkimaan vähäpäästöisiä ajoneuvoja. Komitea suhtautuu myönteisesti rahallisen arvon määrittämismenetelmän poistamiseen ja myös muiden hankintamuotojen sisällyttämiseen. Komitea kiinnittää huomiota puhtaiden ajoneuvojen hyvin kapeaan määritelmään ja toteaa, että tätä on syytä vielä tarkistaa, jotta paikallis- ja alueviranomaisilla on harkintavaltaa sekä todellisia kustannustehokkaita ja puhtaita vaihtoehtoja hankinnoissaan erilaisilla alueilla ja erilaisiin kuljetustarpeisiin. |
| --- | --- |

39.

suhtautuu myönteisesti sääntöjen mukauttamiseen, joka kannustaa paikallis- ja alueviranomaisia hankkimaan vähäpäästöisiä ajoneuvoja. Komitea suhtautuu myönteisesti rahallisen arvon määrittämismenetelmän poistamiseen ja myös muiden hankintamuotojen sisällyttämiseen. Komitea kiinnittää huomiota puhtaiden ajoneuvojen hyvin kapeaan määritelmään ja toteaa, että tätä on syytä vielä tarkistaa, jotta paikallis- ja alueviranomaisilla on harkintavaltaa sekä todellisia kustannustehokkaita ja puhtaita vaihtoehtoja hankinnoissaan erilaisilla alueilla ja erilaisiin kuljetustarpeisiin.

| 40. | korostaa, että vaikka julkisesti kilpailutettujen ajoneuvojen osuus on pieni verrattuna ajoneuvojen kokonaismäärään kaupungissa, paikallis- ja alueviranomaisten antama myönteinen esimerkki voisi vaikuttaa markkinakysyntään ja sillä voisi olla myönteinen vaikutus ajoneuvovalmistajiin, mikä voisi osaltaan vauhdittaa myös yksityistä kysyntää. Direktiiviä olisi sovellettava vain, jos on odotettavissa, että tarjouskilpailun tulos on riittävän edullinen. |
| --- | --- |

40.

korostaa, että vaikka julkisesti kilpailutettujen ajoneuvojen osuus on pieni verrattuna ajoneuvojen kokonaismäärään kaupungissa, paikallis- ja alueviranomaisten antama myönteinen esimerkki voisi vaikuttaa markkinakysyntään ja sillä voisi olla myönteinen vaikutus ajoneuvovalmistajiin, mikä voisi osaltaan vauhdittaa myös yksityistä kysyntää. Direktiiviä olisi sovellettava vain, jos on odotettavissa, että tarjouskilpailun tulos on riittävän edullinen.

| 41. | pitää valitettavana, että vaihtoehtoisia voimanlähteitä käyttävien linja-autojen erittäin suuri hankintakiintiö aiheuttaa julkisen liikenteen harjoittajille ja siten paikallis- ja alueviranomaisille suuria taloudellisia rasitteita. Monilla kaupungeilla ja alueilla on jo pitkälle sähköistetty ajoneuvokalusto raitiovaunujen, metrojen ja johdinautojen muodossa, mikä jätetään huomioimatta. Siksi ”puhtaiden ajoneuvojen” hankinnassa tulisi ottaa huomioon koko kalusto eikä keskittyä pelkästään linja-autoihin. |
| --- | --- |

41.

pitää valitettavana, että vaihtoehtoisia voimanlähteitä käyttävien linja-autojen erittäin suuri hankintakiintiö aiheuttaa julkisen liikenteen harjoittajille ja siten paikallis- ja alueviranomaisille suuria taloudellisia rasitteita. Monilla kaupungeilla ja alueilla on jo pitkälle sähköistetty ajoneuvokalusto raitiovaunujen, metrojen ja johdinautojen muodossa, mikä jätetään huomioimatta. Siksi ”puhtaiden ajoneuvojen” hankinnassa tulisi ottaa huomioon koko kalusto eikä keskittyä pelkästään linja-autoihin.

| 42. | vaatii puhtaille ajoneuvoille määrittelyä, joka perustuu todellisissa ajo-olosuhteissa objektiivisesti mitattaviin päästöihin ja energiankulutukseen. Vain näin hankintaviranomaiset saavat pitkän aikavälin suunnitteluvarmuutta. Päästöttömien ajoneuvojen tavoitteen saavuttamiseksi on toteutettava siirtymätoimenpiteitä. Päästöttömyys ei ole vielä mahdollista kaikissa liikennemuodossa, kuten tavara- ja laivaliikenteessä. Biokaasu ja biopolttoaineet ovat välttämättömiä siirtymäpolttoaineita. Nykyiset järjestelmät voidaan säilyttää, kunhan käytetyt raaka-aineet ovat paikallisia eikä muualta tuotuja. Biokaasua tulee käyttää järjestelmissä, joissa on korkea lämmöntarve. |
| --- | --- |

42.

vaatii puhtaille ajoneuvoille määrittelyä, joka perustuu todellisissa ajo-olosuhteissa objektiivisesti mitattaviin päästöihin ja energiankulutukseen. Vain näin hankintaviranomaiset saavat pitkän aikavälin suunnitteluvarmuutta. Päästöttömien ajoneuvojen tavoitteen saavuttamiseksi on toteutettava siirtymätoimenpiteitä. Päästöttömyys ei ole vielä mahdollista kaikissa liikennemuodossa, kuten tavara- ja laivaliikenteessä. Biokaasu ja biopolttoaineet ovat välttämättömiä siirtymäpolttoaineita. Nykyiset järjestelmät voidaan säilyttää, kunhan käytetyt raaka-aineet ovat paikallisia eikä muualta tuotuja. Biokaasua tulee käyttää järjestelmissä, joissa on korkea lämmöntarve.

| 43. | suhtautuu myönteisesti aikomukseen laatia puhtaiden kevyiden ajoneuvojen tarkka määritelmä. Yhteiset standardit ja selkeät määritelmät ovat tärkeitä, jotta hallinto voi arvioida, vertailla ja tarkistaa asianmukaisesti eri osapuolten tarjouksia. Komitea on kuitenkin sitä mieltä, että määritelmään tulisi sisältyä teknologianeutraalius ja että ilmastovaikutusta on arvioitava myös elinkaariajattelun näkökulmasta. Lisäksi biokaasun ja muiden biopolttoaineiden kaltaiset siirtymäpolttoaineet ovat tarpeen erityisesti tavara- ja laivaliikenteessä, ja ne on otettava huomioon. |
| --- | --- |

43.

suhtautuu myönteisesti aikomukseen laatia puhtaiden kevyiden ajoneuvojen tarkka määritelmä. Yhteiset standardit ja selkeät määritelmät ovat tärkeitä, jotta hallinto voi arvioida, vertailla ja tarkistaa asianmukaisesti eri osapuolten tarjouksia. Komitea on kuitenkin sitä mieltä, että määritelmään tulisi sisältyä teknologianeutraalius ja että ilmastovaikutusta on arvioitava myös elinkaariajattelun näkökulmasta. Lisäksi biokaasun ja muiden biopolttoaineiden kaltaiset siirtymäpolttoaineet ovat tarpeen erityisesti tavara- ja laivaliikenteessä, ja ne on otettava huomioon.

| 44. | suhtautuu myönteisesti raskaita hyötyajoneuvoja koskevaan ehdotuksen yleiseen teknologianeutraaliin lähestymistapaan, mutta korostaa samalla, että ”puhtaiden teknologioiden” luettelo on sinänsä rajoitus teknologianeutraaliuden kannalta ja sulkee pois synteettisten biopolttoaineiden ja biokaasun kaltaiset teknologiat. Biokaasu on tärkeä siirtymäkauden polttoaine raskaille hyötyajoneuvoille. Eräillä alueilla ja etenkin Pohjoismaissa investoinnit tällaisiin teknologioihin, jotka ovat ilmastoystävällisiä mutta eivät välttämättä päästöttömiä pakoputkipäästöissä mitattuina, voisivat vaarantua, koska niitä ei ole kirjattu sallittujen teknologioiden luetteloon. Tähän voi sisältyä myös toissijaisuusperiaatteeseen liittyvä ongelma. Myös muut käyttövoimateknologiat, joihin kuuluvat täysin fossiilisista raaka-aineista riippumattomat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet, kuten HVO100 ja biometaani, tarjoavat hyvät mahdollisuudet vähäpäästöiseen liikkuvuuteen. |
| --- | --- |

44.

suhtautuu myönteisesti raskaita hyötyajoneuvoja koskevaan ehdotuksen yleiseen teknologianeutraaliin lähestymistapaan, mutta korostaa samalla, että ”puhtaiden teknologioiden” luettelo on sinänsä rajoitus teknologianeutraaliuden kannalta ja sulkee pois synteettisten biopolttoaineiden ja biokaasun kaltaiset teknologiat. Biokaasu on tärkeä siirtymäkauden polttoaine raskaille hyötyajoneuvoille. Eräillä alueilla ja etenkin Pohjoismaissa investoinnit tällaisiin teknologioihin, jotka ovat ilmastoystävällisiä mutta eivät välttämättä päästöttömiä pakoputkipäästöissä mitattuina, voisivat vaarantua, koska niitä ei ole kirjattu sallittujen teknologioiden luetteloon. Tähän voi sisältyä myös toissijaisuusperiaatteeseen liittyvä ongelma. Myös muut käyttövoimateknologiat, joihin kuuluvat täysin fossiilisista raaka-aineista riippumattomat nestemäiset ja kaasumaiset polttoaineet, kuten HVO100 ja biometaani, tarjoavat hyvät mahdollisuudet vähäpäästöiseen liikkuvuuteen.

| 45. | toteaa, että tällä hetkellä on olemassa erilaisia käsityksiä sääntöjen soveltamisaikataulusta. Komitea vaatii tässä yhteydessä, että laskenta aloitetaan ensimmäisellä aikavälillä vuodesta 2025 alkaen ja toisella aikavälillä vuodesta 2030 alkaen ja että kaikille jäsenvaltioille asetetaan samat tavoitteet. |
| --- | --- |

45.

toteaa, että tällä hetkellä on olemassa erilaisia käsityksiä sääntöjen soveltamisaikataulusta. Komitea vaatii tässä yhteydessä, että laskenta aloitetaan ensimmäisellä aikavälillä vuodesta 2025 alkaen ja toisella aikavälillä vuodesta 2030 alkaen ja että kaikille jäsenvaltioille asetetaan samat tavoitteet.

| 46. | vaatii hankintaviranomaisille pitkän aikavälin suunnitteluvarmuutta ja riittäviä siirtymäaikoja. Koska infrastruktuuria on uusien hankintojen yhteydessä mukautettava, on tehtävä selväksi, että hankintasäännöt koskevat vain uusia sopimuksia. |
| --- | --- |

46.

vaatii hankintaviranomaisille pitkän aikavälin suunnitteluvarmuutta ja riittäviä siirtymäaikoja. Koska infrastruktuuria on uusien hankintojen yhteydessä mukautettava, on tehtävä selväksi, että hankintasäännöt koskevat vain uusia sopimuksia.

Ehdotus asetukseksi kansainvälisen linja-autoliikenteen markkinoille pääsyä koskevista yhteisistä säännöistä annetun asetuksen muuttamisesta – COM(2017) 647

Ehdotus asetukseksi kansainvälisen linja-autoliikenteen markkinoille pääsyä koskevista yhteisistä säännöistä annetun asetuksen muuttamisesta – COM(2017) 647

| 47. | korostaa, että linja-autot ovat yhä vähemmän ympäristöystävällisiä kuin rautatiekuljetukset ja että kaupunkien ja alueiden välisillä pääteillä ne ovat tärkeä liikennemuoto. Kaukoliikenteen linja-autot voivat täydentää rautateitä ja ne voivat olla houkuttava vaihtoehto yksityisautoiluun verrattuna. |
| --- | --- |

47.

korostaa, että linja-autot ovat yhä vähemmän ympäristöystävällisiä kuin rautatiekuljetukset ja että kaupunkien ja alueiden välisillä pääteillä ne ovat tärkeä liikennemuoto. Kaukoliikenteen linja-autot voivat täydentää rautateitä ja ne voivat olla houkuttava vaihtoehto yksityisautoiluun verrattuna.

| 48. | vaatii hankintaviranomaisille ja julkisen liikenteen harjoittajille pitkän aikavälin suunnitteluvarmuutta ja riittäviä siirtymäaikoja. |
| --- | --- |

48.

vaatii hankintaviranomaisille ja julkisen liikenteen harjoittajille pitkän aikavälin suunnitteluvarmuutta ja riittäviä siirtymäaikoja.

| 49. | katsoo, että avattaessa markkinoita kansainväliselle linja-autoliikenteelle on tärkeää varmistaa sisämarkkinoiden sääntöjen ja yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen säilyttäminen, jotta voidaan taata yleiset kulkuyhteydet ja vapaa liikkuvuus. |
| --- | --- |

49.

katsoo, että avattaessa markkinoita kansainväliselle linja-autoliikenteelle on tärkeää varmistaa sisämarkkinoiden sääntöjen ja yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen säilyttäminen, jotta voidaan taata yleiset kulkuyhteydet ja vapaa liikkuvuus.

| 50. | toteaa, että ehdotuksessa annetaan sääntelyelimelle mahdollisuus hylätä hakemus silloin, kun puolueeton taloudellinen analyysi osoittaa, että julkisen palvelunhankintasopimuksen taloudellinen tasapaino saattaa vaarantua. AK katsoo kuitenkin, että kaikkiin niin yksityisiin kuin julkisiin linja-autoliikennepalveluihin on sovellettava samoja vähäpäästöisyyteen liittyviä vaatimuksia.
  Kaupalliset säännölliset liikennöintipalvelut eivät saisi heikentää yleisen taloudellisen edun mukaiselle palvelulle – jota ei tulisi arvioida vain taloudellisin perustein vaan laajemmin – kuuluvia julkisen palvelun velvoitteita. Jotta voidaan välttää kilpailun vääristymiä, myös yksityisen linja-autoliikenteen on täytettävä vähäpäästöisyyteen liittyvät vaatimukset. |
| --- | --- |

50.

toteaa, että ehdotuksessa annetaan sääntelyelimelle mahdollisuus hylätä hakemus silloin, kun puolueeton taloudellinen analyysi osoittaa, että julkisen palvelunhankintasopimuksen taloudellinen tasapaino saattaa vaarantua. AK katsoo kuitenkin, että kaikkiin niin yksityisiin kuin julkisiin linja-autoliikennepalveluihin on sovellettava samoja vähäpäästöisyyteen liittyviä vaatimuksia.

Kaupalliset säännölliset liikennöintipalvelut eivät saisi heikentää yleisen taloudellisen edun mukaiselle palvelulle – jota ei tulisi arvioida vain taloudellisin perustein vaan laajemmin – kuuluvia julkisen palvelun velvoitteita. Jotta voidaan välttää kilpailun vääristymiä, myös yksityisen linja-autoliikenteen on täytettävä vähäpäästöisyyteen liittyvät vaatimukset.

Ehdotus tavaroiden yhdistettyjä kuljetuksia koskevista yhteisistä säännöistä annetun direktiivin muuttamisesta – COM(2017) 648

Ehdotus tavaroiden yhdistettyjä kuljetuksia koskevista yhteisistä säännöistä annetun direktiivin muuttamisesta – COM(2017) 648

| 51. | suhtautuu myönteisesti ehdotuksen vaikutukseen liikennejärjestelmän muuttamisessa ympäristöystävällisemmäksi. Komitea toteaa, että eräillä alueilla tämä voidaan toteuttaa ainoastaan siirtymällä maantieliikenteestä rautatieliikenteeseen tai vesiliikenteeseen tai ottamalla käyttöön sähkökäyttöisiä kuorma-autoja. Intermodaaliterminaalit ovat tälle muutokselle tärkeä edellytys. Paikallis- ja alueviranomaiset voivat ottaa käyttöön lataus- ja tankkauspisteitä, jotka palvelevat sekä julkista että rahtiliikennettä. On olennaisen tärkeää jatkaa taloudellisten tukitoimien edistämistä yhdistelmäkuljetusten kehittämiseksi. Tukea tarvitaan sekä uusiin terminaaleihin tehtäviin investointeihin ja niihin liittyviin kustannus–hyöty-analyyseihin, joissa tulee ottaa huomioon liikenteen ulkoiset vaikutukset, että – ainakin alkuvuosina – toimintaan tehtäviin investointeihin, tarvittavien aineellisten resurssien kuoletukset mukaan luettuina. |
| --- | --- |

51.

suhtautuu myönteisesti ehdotuksen vaikutukseen liikennejärjestelmän muuttamisessa ympäristöystävällisemmäksi. Komitea toteaa, että eräillä alueilla tämä voidaan toteuttaa ainoastaan siirtymällä maantieliikenteestä rautatieliikenteeseen tai vesiliikenteeseen tai ottamalla käyttöön sähkökäyttöisiä kuorma-autoja. Intermodaaliterminaalit ovat tälle muutokselle tärkeä edellytys. Paikallis- ja alueviranomaiset voivat ottaa käyttöön lataus- ja tankkauspisteitä, jotka palvelevat sekä julkista että rahtiliikennettä. On olennaisen tärkeää jatkaa taloudellisten tukitoimien edistämistä yhdistelmäkuljetusten kehittämiseksi. Tukea tarvitaan sekä uusiin terminaaleihin tehtäviin investointeihin ja niihin liittyviin kustannus–hyöty-analyyseihin, joissa tulee ottaa huomioon liikenteen ulkoiset vaikutukset, että – ainakin alkuvuosina – toimintaan tehtäviin investointeihin, tarvittavien aineellisten resurssien kuoletukset mukaan luettuina.

Bryssel 5. heinäkuuta 2018.

Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(**)  
  24 kuukautta voimaantulon jälkeen 2 artiklan mukaisesti

**

24 kuukautta voimaantulon jälkeen 2 artiklan mukaisesti

---