# Službeni list C 378/2018

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 378 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 61.19. listopada 2018. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 378

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 61.19. listopada 2018.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2018/C 378/01 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9041 – Hutchison/Wind Tre) (
  1
  ) | 1 |
| 2018/C 378/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9037 – Bain Capital/Italmatch Chemicals) (
  1
  ) | 1 |

Sadržaj

Stranica

II   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2018/C 378/01

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9041 – Hutchison/Wind Tre) (
  1
  )

1

1

2018/C 378/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9037 – Bain Capital/Italmatch Chemicals) (
  1
  )

1

1

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Europska središnja banka |
| 2018/C 378/03 CON/2018/35 | Mišljenje Europske središnje banke od 16. kolovoza 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja (program Periklo IV) (CON/2018/35) | 2 |
| 2018/C 378/04 CON/2018/36 | Mišljenje Europske središnje banke оd 22. kolovoza 2018. o preispitivanju bonitetnog tretmana investicijskih društava (CON/2018/36) | 5 |

III   Pripremni akti

Europska središnja banka

2018/C 378/03 CON/2018/35

Mišljenje Europske središnje banke od 16. kolovoza 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja (program Periklo IV) (CON/2018/35)

2

2018/C 378/04 CON/2018/36

Mišljenje Europske središnje banke оd 22. kolovoza 2018. o preispitivanju bonitetnog tretmana investicijskih društava (CON/2018/36)

5

---

| | IV   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2018/C 378/05 | Tečajna lista eura | 10 |

IV   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2018/C 378/05

Tečajna lista eura

10

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2018/C 378/06 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9144 – Michael Kors/Gianni Versace) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 11 |

V   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2018/C 378/06

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9144 – Michael Kors/Gianni Versace) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

11

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 19.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 378/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9041 – Hutchison/Wind Tre)

(Tekst značajan za EGP)

(2018/C 378/01)

Dana 31. kolovoza 2018. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b), u vezi s člankom 6. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32018M9041. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32018M9041. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 19.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 378/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9037 – Bain Capital/Italmatch Chemicals)

(Tekst značajan za EGP)

(2018/C 378/02)

Dana 11. listopada 2018 Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32018M9037. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32018M9037. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

III Pripremni akti

Europska središnja banka

| 19.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 378/2

---

MIŠLJENJE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 16. kolovoza 2018.

o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja (program „Periklo IV”)

(CON/2018/35)

(2018/C 378/03)

Uvod i pravna osnova

Europska središnja banka (ESB) zaprimila je 25. lipnja 2018. zahtjev Vijeća Europske unije za davanje mišljenja o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja za razdoblje 2021.-2027. (program „Periklo IV”) (1) (dalje u tekstu „Prijedlog uredbe”).

Nadležnost ESB-a za davanje mišljenja temelji se na članku 133. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojim, ne dovodeći u pitanje ovlasti ESB-a, Europski parlament i Vijeće utvrđuju mjere potrebne za uporabu eura kao jedinstvene valute, nakon savjetovanja s ESB-om. Upravno vijeće donijelo je ovo Mišljenje u skladu s prvom rečenicom članka 17. stavka 5. Poslovnika Europske središnje banke.

1.   Opće napomene

| 1.1. | ESB primjećuje da će Prijedlog uredbe zamijeniti pravnu osnovu sadašnjeg programa Periklo 2020., koji je uspostavljen Uredbom (EU) br. 331/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (2), od 1. siječnja 2021. kako bi nastavio program Periklo do kraja 2027. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ESB ponovno naglašava svoje stav da je program Periklo koristan doprinos aktivnosti koje već provode ESB, Europol i nacionalna tijela u borbi protiv krivotvorenja novčanica i kovanica eura (3). ESB je uvjeren da će program Periklo IV nastaviti doprinositi očuvanju integriteta novčanica eura. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ESB naglašava svoje aktivno sudjelovanje u borbi protiv krivotvorenja. Posebno, ESB izrađuje dizajn novčanica i zaštitna obilježja za novčanice eura koja omogućavaju široj javnosti i stručnjacima da razlikuju autentične novčanice od krivotvorina i koja djeluju odvraćajuće za krivotvoritelje. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Od 2013., postepeno su uvođene novčanice serije Europa. Radi pripreme uvođenja novčanica s poboljšanim zaštitnim obilježjima, ESB i nacionalne središnje banke Eurosustava nude širok izbor informacija proizvođačima uređaja za novčanice i dobavljačima, kao i poslovnim bankama, trgovcima na malo i drugima koji koriste uređaje za novčanice ili rukuju gotovinom na dnevnoj osnovi. Osim toga, ESB osigurava programe osposobljavanja i materijale za osposobljavanje radi dopunjavanja osposobljavanja osoba koje profesionalno rukuju gotovinom. Nadalje, informacije o dizajnu i zaštitnim obilježjima stavljaju se na raspolaganje široj javnosti nakon uvođenja nove serije novčanica. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Osim toga, ESB analizira nove vrste krivotvorina u svom Centru za analizu krivotvorina (CAC) i koristi stečena znanja kako bi bolje savjetovao tijela nadležna za provedbu zakona. CAC koordinira diseminaciju svih poznatih tehničkih i statističkih podataka o krivotvorinama eura svim relevantnim stranama. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Krivotvoritelji povećano koriste hardver i softver za digitalno prikazivanje. Kao odgovor na to, Grupa središnjih banaka za suzbijanje krivotvorina, čiji je ESB član, potiče i koristi tehnologije kao što su sustav za suzbijanje krivotvorina, koji sprječava sakupljanje ili reproduciranje slika zaštićenih novčanica. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Posebne napomene

| 2.1. | Sukladno članku 4. stavku 2. Prijedloga uredbe, Europska komisija uzima u obzir relevantne mjere koje poduzimaju drugi nadležni subjekti, posebno ESB i Europol, kada provodi program Periklo IV u suradnji s državama članicama. ESB potiče Komisiju da u potpunosti iskoristi iskustvo ESB-a u provođenju osposobljavanja i osiguravanje informacija o novčanicama eura i da osigura punu uključenost ESB-a u tom smislu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nadalje, upućivanjem na uspješnu suradnju između dionika programa Periklo IV, ESB ponovno naglašava svoj stav da bi bilo korisno ako bi se Komisija povezala s ESB-om i Europolom i uključila ih u pripremu programa rada koji će se financirati na temelju programa, posebno da zajedno ispitaju inicijative te tako izbjegnu moguće dupliciranje i preklapanja između ovog programa, drugih relevantnih programa i aktivnosti osposobljavanja koje provodi ESB (4). Takva suradnja također bi olakšala primjenu usklađene strategije protiv krivotvorenja eura i prijevara. Članak 10. Prijedloga uredbe stoga bi trebalo izmijeniti da osigura prethodno savjetovanje s glavnim uključenim stranama, uključujući ESB i Europol, od strane Komisije u odnosu na programe rada. Komisija bi trebala dati ESB-u dovoljno vremena da se upozna s dokumentacijom u odnosu na programe rada koji će se uspostaviti u skladu s člankom 10. (5). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Članak 12. Prijedloga uredbe zahtjeva da Komisija dostavlja godišnje informacije o rezultatima programa Periklo IV. Članak 13. predviđa privremenu evaluaciju tijekom programa i završnu evaluaciju nakon provedbe programa. Dok se zaključci evaluacije zajedno s primjedbama Komisije dostavljaju Europskom parlamentu, Vijeću i ESB-u, godišnja informacija dostavlja se samo Europskom parlamentu i Vijeću. ESB također primjećuje da je Komunikacija o evaluaciji na sredini provedenog razdoblja programa Periklo 2020. dostavljena samo Europskom parlamentu i Vijeću (6). ESB naglašava potrebu (1) da bude redovno uključen u pripremu izvješća o evaluaciji tijekom programa koje bi odražavalo mjere koje je poduzeo i njegovu aktivnu uključenost u borbu protiv krivotvorenja; (2) za povratnom informacijom od subjekata koji aktivno sudjeluju u odgovarajućim mjerama zajedno s Komisijom kako bi bio odgovarajuće uključen u izvješća o evaluaciji i komunikaciju; i (3) da u budućnosti bude redovno informiran o programu. Shodno tome, ESB predlaže izmjenu članka 12. stavka 3. i članka 13. stavka 3. Prijedloga uredbe da osigura da se ESB-u dostave godišnja informacija o rezultatima programa i privremene evaluacije programa. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Članak 11. Prijedloga uredbe predviđa delegiranje ovlasti Komisiji, koja je posebno ovlaštena za donošenje delegiranih akata radi uvođenja odredbi za praćenje i okvira za evaluaciju u skladu s člankom 12. stavkom 2. ESB primjećuje da je ova ovlast već propisana u članku 14. Uredbe (EU) br. 331/2014. Međutim, ESB također primjećuje da članak 133. Ugovora zahtijeva savjetovanje s ESB-om prije donošenja mjera potrebnih za uporabu eura kao jedinstvene valute. Ova obveza nije ograničena na Prijedlog uredbe, nego se također primjenjuje na delegirane akte koji uređuju područja nadležnosti definirana u osnovnom zakonodavnom aktu. Savjetovanje s ESB-om o Prijedlogu uredbe provedeno je u skladu s člankom 133. Ugovora i, posljedično, savjetovanje s ESB-om trebalo bi također provesti prije donošenja bilo kojeg delegiranog akta propisanog člankom 12. stavkom 2. Prijedloga uredbe budući se radi o provedbenim mjerama za svrhe zaštite eura od krivotvorenja i kao takve su potrebne za uporabu eura kao jedinstvene valute. U smislu članka 11. stavka 4. koji zahtijeva da se prije donošenja delegiranog akta Komisija savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica, ESB predlaže da bi se Komisija također trebala formalno savjetovati s ESB-om. |
| --- | --- |

2.4.

Kada ESB predlaže izmjenu Prijedloga uredbe, konkretni prijedlozi izmjena navedeni su u posebnom tehničkom radnom dokumentu kojem je u tu svrhu priloženo obrazloženje. Tehnički radni dokument dostupan je na engleskom jeziku na mrežnim stranicama ESB-a.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 16. kolovoza 2018.

Predsjednik ESB-a

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2018) 369 final.

1

(2)  Uredba (EU) br. 331/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi programa razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja (program „Periklo 2020.”) i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2001/923/EZ, 2001/924/EZ, 2006/75/EZ, 2006/76/EZ, 2006/849/EZ i 2006/850/EZ (SL L 103, 5.4.2014., str. 1.).

2

(3)  Vidjeti stavak 1. Mišljenja CON/2006/35 Europske središnje banke od 5. srpnja 2006. na zahtjev Vijeća Europske unije o dva prijedloga odluka Vijeća o programu razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja (program „Periklo”) (SL C 163, 14.7.2006., str. 7.) i stavak 1.1. Mišljenja CON/2012/17 Europske središnje banke od 2. ožujka 2012. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja (program „Periklo 2020.”) (SL C 137, 12.5.2012., str. 7.). Sva mišljenja ESB-a objavljena su na mrežnim stranicama ESB-a www.ecb.europa.eu.

3

(4)  Vidjeti stavak 8. Mišljenja CON/2005/22 Europske središnje banke od 21. lipnja 2005. na zahtjev Vijeća Europske unije o dva prijedloga odluka Vijeća o programu razmjene, pomoći i osposobljavanja za zaštitu eura od krivotvorenja (program „Periklo”) (SL C 161, 1.7.2005., str. 11.), stavak 2.2. Mišljenja CON/2006/35 i stavak 2.4. Mišljenja CON/2012/17.

4

(5)  Vidjeti stavak 2.5. Mišljenja CON/2012/17.

5

(6)  Vidjeti uvodnu izjavu 6. Prijedloga uredbe.

6

---

| 19.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 378/5

---

MIŠLJENJE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

оd 22. kolovoza 2018.

o preispitivanju bonitetnog tretmana investicijskih društava

(CON/2018/36)

(2018/C 378/04)

Uvod i pravna osnova

Europska središnja banka (ESB) zaprimila je 26. siječnja 2018. zahtjev Europskog parlamenta, a 29. siječnja 2018. zahtjev Vijeća Europske unije za davanje mišljenja o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o bonitetnim zahtjevima za investicijska društva i o izmjenama uredbi (EU) br. 575/2013, (EU) br. 600/2014 i (EU) br. 1093/2010 i o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o bonitetnom nadzoru nad investicijskim društvima i izmjeni direktiva 2013/36/EU i 2014/65/EU (1) (dalje u tekstu „Prijedlog uredbe” i „Prijedlog direktive”, zajedno „prijedlozi akata”).

Nadležnost ESB-a za davanje mišljenja temelji se na članku 127. stavku 4. i članku 282. stavku 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije budući da prijedlozi akata sadrže odredbe koje utječu na zadaće ESB-a u vezi s politikama koje se odnose na bonitetni nadzor kreditnih institucija u skladu s člankom 127. stavkom 6. Ugovora i člankom 1. Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013 (2) te doprinosu Europskog sustava središnjih banaka nesmetanom vođenju politika nadležnih tijela koje se odnose na stabilnost financijskog sustava, kako je navedeno u članku 127. stavku 5. Ugovora. Upravno vijeće donijelo je ovo Mišljenje u skladu s prvom rečenicom članka 17. stavka 5. Poslovnika Europske središnje banke.

Opće napomene

ESB podržava cilj prijedloga akata u određivanju bonitetnog okvira koji je bolje prilagođen rizicima i poslovnim modelima različitih vrsta investicijskih društava.

Dok ESB općenito podržava namjeru podvrgavanja sistemski važnih investicijskih društava istim bonitetnim pravilima kao za kreditne institucije, prijedlozi akata trebali bi biti pažljivo procijenjeni radi izbjegavanja neželjenih posljedica za druge pravne akte Unije zbog promjene definicije kreditnih institucija. Ovo Mišljenje posebno ističe određene posljedice za statistički sustav. Međutim, takvi učinci nisu ograničeni na statistički okvir.

Trenutno, samo kreditne institucije mogu biti prihvatljive druge ugovorne strane za operacije monetarne politike Eurosustava (3). ESB će trebati pažljivo procijeniti moguće posljedice uključivanja društava 1. kategorije u definiciju „kreditnih institucija”.

1.   Klasifikacija investicijskih društava kao kreditnih institucija

Komisija predlaže tri kategorije investicijskih društava: i. investicijska društva čije se poslovanje sastoji od trgovanja za vlastiti račun i/ili usluga pokroviteljstva financijskih instrumenata i/ili provedbe ponude odnosno prodaje financijskih instrumenata uz obvezu otkupa (4) i čija ukupna imovina premašuje 30 milijardi EUR, ili investicijska društva koja su dio grupe društava koja obavlja ove aktivnosti s ukupnom imovinom koja premašuje 30 milijardi EUR (5) (društva 1. kategorije); ii. investicijska društva koja udovoljavaju određenim pragovima (6) (društva 2. kategorije); i iii. sva preostala investicijska društva (društva 3. kategorije). Društva 1. kategorije klasificirana su kao kreditne institucije i kao takva trebaju biti podvrgnuta Direktivi 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća (7) i Uredbi (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (8). Kao posljedica toga, društva 1. kategorije, zbog toga što su postala kreditne institucije u smislu članka 1. Uredbe (EU) br. 1024/2013, bila bi predmet nadzora od strane ESB-a u okviru jedinstvenog nadzornog mehanizma (9).

Budući da Uredba (EU) br. 1024/2013 izričito navodi da ona ne dodjeljuje ESB-u nikakvu dodatnu nadzornu zadaću, potvrđuje se, s pravnog stajališta, da bi alternativan način osiguravanja da ESB nadzire društva 1. kategorije mogla biti izmjena Uredbe (EU) br. 1024/2013 kako bi se dodijelile posebne zadaće ESB-u u pogledu bonitetnog nadzora društava 1. kategorije. Po pitanju utjecaja na nadzorne zadaće ESB-a, vrijedno je prisjetiti se da je broj društava 1. kategorije ograničen i da postoji preklapanje u uslugama koje pružaju kreditne institucije i društva 1. kategorije. Stoga izgleda da je utjecaj Prijedloga uredbe na ESB marginalan (10).

Na temelju Prijedloga uredbe, kriterij prema kojima se investicijsko društvo smatra kreditnom institucijom u smislu članka 4. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 (11) ima za cilj obuhvatiti sistemska investicijska društva s ukupnom imovinom iznad određenih pragova.

ESB pozdravlja ovaj prijedlog s obzirom da društva koja ispunjavaju navedene kriterije mogu predstavljati povećane rizike za financijsku stabilnost i povećani rizik za učinak prelijevanja na druge kreditne institucije, uzimajući u obzir njihovu veličinu i međusobnu povezanost i u pogledu njihove izloženosti značajnom kreditnom riziku druge ugovorne strane i tržišnom riziku za stanja koja uzimaju za vlastiti račun. Općenito, predložena razlika osigurava primjenu razboritih i dosljednih nadzornih standarda radi osiguravanja ujednačenih uvjeta za institucije slične kreditnim institucijama. Međutim, ne dovodeći u pitanje postojeću odgovornost nacionalnih nadležnih tijela za nadzor podružnica kreditnih institucija koje se nalaze u trećim zemljama, Prijedlog uredbe trebao bi dati pojašnjenje kako će se imovina računati, odnosno uključujući imovinu podružnica grupa iz treće zemlje u Uniji i društva kćeri koja se nalaze u trećoj zemlji društava u Uniji koja proizlazi iz njihove konsolidirane bilance.

Nadalje, s obzirom da ukupna imovina nije jedino mjero za utvrđivanje sistemske važnosti investicijskih društava, preporučuje se da se prag ukupne imovine dopuni s drugim kriterijima uključujući na primjer kriterij prihoda, značaj aktivnosti u nekoliko država ili međusobnu povezanost. Bilo bi poželjno uskladiti takve kriterije što je više moguće s kriterijima značajnosti određenim u Uredbi (EU) br. 1024/2013, također uzimajući u obzir preporuku EBA-e (12). U tom smislu, kad se predloženim režimom stekne veće iskustvo, to bi moglo biti osnova u budućem poboljšanju ovih kriterija na temelju odnosne metodologije za procjenu sistemskog rizika koji investicijsko društvo predstavlja, radi osiguranja da postiže svoje ciljeve i ne rezultira prekomjernim neželjenim posljedicama, primjerice putem regulatorne arbitraže.

Direktiva 2013/36/EU zahtijeva od država članica da osiguraju da se nadležna tijela za davanje odobrenja za rad kreditnim institucijama savjetuju s nadležnim tijelima za nadzor investicijskih društava ako određeno investicijsko društvo kontrolira ista fizička ili pravna osoba kao ona koja kontrolira kreditnu instituciju (13). Stoga bi Prijedlog direktive trebao pojasniti da se takvo savjetovanje također zahtjeva kad se investicijsko društvo razvrstava kao kreditna institucija (14).

23. studenoga 2016. Komisija je objavila Prijedloga direktive o izmjeni Direktive 2013/36/EU (15), o kojem je provedeno savjetovanje s ESB-om. Na temelju tog Prijedloga kreditne institucije i investicijska društva iz trećih zemalja bila bi obvezna osnovati, ako su ispunjeni određeni uvjeti, matično društvo u EU koje bi objedinilo svu njihovu imovinu u Uniji (16). ESB ponovno naglašava svoju snažnu podršku za prijedlog za posredničko matično društvo u EU koji je uvela Komisija u kontekstu izmjena i dopuna Direktive 2013/36/EU i Uredbe (EU) br. 575/2013 (17). Radi otklanjanja dvojbi, prijedlog izmjene definicije „institucija” u Prijedlogu uredbe ne bi trebao isključiti investicijska društva od obveze osnivanja posredničkog matičnog društva u EU.

2.   Izdavanje odobrenja za rad određenim investicijskim društvima kao kreditnim institucijama

Na temelju Prijedloga direktive odgovornost za davanje odobrenja za rad za investicijsko društvo koje je obuhvaćeno definicijom kreditne institucije dodijeljena je nadležnom tijelu za davanje odobrenja za rad kreditnim institucijama na temelju Direktive 2013/36/EU (18). Od nadležnih tijela za nadzor kreditnih institucija i investicijskih društava trebalo bi zahtijevati da surađuju, posebno radi osiguravanja, ako su dosegnuti pragovi predviđeni Prijedlogom uredbe, da investicijsko društvo odmah podnese zahtjev za davanje odobrenja za rad kao kreditna institucija i da nadzor može nesmetano preuzeti nadzorno tijelo za banke (19).

Dok Prijedlog direktive propisuje da ona investicijska društva koja se mogu razvrstati kao kreditne institucije moraju dobiti odobrenje za rad kao kreditne institucije, potrebno je pojašnjenje što se dešava kada odobrenje za rad kao kreditna institucija bude dodijeljeno (20). Prijedlog direktive trebao bi također pojasniti posljedice za investicijsko društvo koje je doseglo prag, ali djeluje bez odgovarajućeg odobrenja za rad kroz dulje razdoblje i čiji zahtjev za izdavanje odobrenja za rad nadležno tijelo naknadno odbije. U tom se slučaju može postaviti pitanje u pogledu relevantnog nadležnog tijela za sankcioniranje investicijskog društva zbog djelovanja kao kreditna institucija bez odobrenja za rad, hoće li to biti nadležno tijelo za nadzor investicijskih društava ili nadležno tijelo za nadzor kreditnih institucija. Nadalje, Prijedlog direktive trebao bi dalje utvrditi da su investicijska društva koja udovoljavaju definiciji kreditne institucije, neovisno o tome u koji dio definicije ulaze njihove aktivnosti, samo ovlaštena obavljati tradicionalne bankovne poslove (npr. primanje depozita od javnosti i odobravanje kredita) nakon što su dobila odobrenja za rad za obavljanje svih bankovnih poslova (21). Stoga, dok takvo odobrenje za rad ne bude izdano, ti subjekti mogu obavljati samo poslove za koje su ovlašteni kao investicijsko društvo.

3.   Statističke implikacije

ESB primjećuje važnost osiguravanja visokog stupnja dosljednosti i usklađenih metodologija za statističke koncepte i definicije u zakonodavstvu Unije i između statističkog zakonodavstva Unije i međunarodnih statističkih standarda, posebno Sustava nacionalnih računa koji je donio Statistički odbor Ujedinjenih naroda (22). Iz tog razloga, ESB je prethodno pozdravio to što definicija podsektora „monetarna financijska institucija” (MFI) u ESA 2010 (23) slijedi definiciju ESB-a (24) na koju izričito upućuje (25).

Nadalje, određene statističke uredbe ESB-a definiraju izvještajnu populaciju izravnim upućivanjem na definiciju monetarnih financijskih institucija u Uredbi (EU) br. 1071/2013 (26) ili oslanjanjem na podsektor „društva koja primaju depozite osim središnjih banaka” (ESA podsektor S.122) ili upućivanjem na „kreditne institucije” kako su definirane u članku 4. stavku 1. točki 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 (27).

Prijedlog uredbe uključio bi društva u okviru definicije „kreditne institucije” koja, u mjeri u kojoj su prvenstveno uključena u poslove financijskog posredovanja osim primanja depozita (ili bliskih zamjena za depozite), ulaze u podsektor ESA „Ostali financijski posrednici, osim osiguravajućih društava i mirovinskih fondova” (S.125). Međutim, ovaj podsektor nije u okviru definicije monetarne financijske institucije u zakonodavstvu Unije. Stoga bi, ako su društva 1. kategorije razvrstana kao kreditne institucije, postojale nedosljednosti u zajedničkim standardima, definicijama i klasifikacijama bitnim za statistički tretman financijskih društava utvrđen u zakonodavstvu Unije koje bi trebalo ispraviti.

4.   Makro-bonitetni pogled na investicijska društva

Prijedlozi akata ne uzimaju u obzir preporuke EBA-e o potrebi makro-bonitetnog stajališta o investicijskim društvima (28). Moguće buduće preispitivanje kriterija za određivanje sistemskih investicijskih društava može također razmotriti pitanje može li određeni makro-bonitetni instrument biti razvijen radi rješavanja specifičnih rizika koje manja investicijska društva mogu predstavljati za financijsku stabilnost. Na primjer, manja investicijska društva koja su značajni sudionici na tržištu, uključena u prekogranične aktivnosti ili koja su povezana s kreditnim institucijama mogu djelovati kao pojačivači šokova.

5.   Pružanje usluga od strane društava iz trećih zemalja

U vezi s prijedlogom Komisije za jačanje i daljnje usklađenje zakonodavstva Unije primjenjivog na podružnice investicijskih društava iz trećih zemalja (29), zakonodavac Unije mogao bi željeti dalje razmotriti mogućnost primjene usklađenih pravila na sve podružnice, čak i na one koje pružaju usluge profesionalnim klijentima i prihvatljivim drugim ugovornim stranama, radi osiguravanja dosljednog sagledavanja značajnih rizika u Uniji i radi izbjegavanja regulatorne arbitraže. U tom smislu, prijedlozi akata potvrđuju da su kreditne institucije i investicijska društva kvalitativno različite institucije s različitim primarnim poslovnim modelima, ali s određenim stupnjem preklapanja u uslugama koje mogu pružati (30). U tom smislu, mogle bi se razmotriti daljnje primjedbe na moguće puteve za regulatornu arbitražu, na primjer u pogledu tretmana podružnica kreditnih institucija iz trećih zemalja, koji bi navodno bili u skladu s predloženim tretmanom podružnica investicijskih društava iz trećih zemalja i stoga također dalje usklađeni na razini Unije.

Prijedlog uredbe jača režim određen u Uredbi (EU) br. 600/2014 (31) u odnosu na pružanje usluga i obavljanje aktivnosti investicijskih društava iz trećih zemalja nakon što je donesena odluka o istovrijednosti. Istovrijednost regulatornih režima trećih zemalja koristi se u različitim područjima relevantnog prava Unije i potrebno je dalje razmotriti dosljednost i dodatna poboljšanja tih pristupa. Istodobno, zakonodavac Unije mogao bi željeti dalje razmotriti treba li ograničiti režim za utvrđivanje istovrijednosti u Uredbi (EU) br. 600/2014 (npr. ograničavajući ovaj režim na pružanje investicijskih savjeta i usluge provedbe ponude odnosno prodaje financijskih instrumenata bez obveze otkupa profesionalnim klijentima i prihvatljivim drugim ugovornim stranama). Također bi se moglo razmisliti treba li sadašnji režim za investicijska društva iz trećih zemalja nastaviti ostaviti regulaciji investicijskih usluga od strane investicijskih društava iz neistovjetnih trećih zemalja državama članicama, jer države članice i nacionalna nadzorna tijela ne mogu jednostrano riješiti sistemske rizike koji predstavljaju na primjer određena velika društva koja djeluju na prekograničnoj osnovi izvan opsega nacionalnih pravnih sustava. Radi osiguravanja ujednačenih uvjeta, jedna mogućnost mogla bi biti osiguravanje da se od takvih društava iz neistovjetnih trećih zemalja zahtijeva tijekom vremena da osnuju podružnicu (ili društvo kćer) u Uniji radi pružanja investicijskih usluga u Uniji.

6.   Usklađivanje

| 6.1 | Povezanost između prijedloga akata i Direktive 2013/36/EU i Uredbe (EU) br. 575/2103 trebala bi biti pažljivo procijenjena radi izbjegavanja neželjenih posljedica zbog promjene u definiciji kreditnih institucija. Prijedlog ne utječe na opseg konsolidacije na temelju Uredbe (EU) br. 575/2013 ili zahtjev da investicijska društva koja su vlasnici subjekata unutar bankovne grupe ili koja su društva kćeri subjekata unutar bankovne grupe trebaju biti uključena u opseg takve konsolidacije. Sve buduće izmjene prijedloga akata trebale bi biti pažljivo pregledane s ciljem održavanja opsega konsolidacije na temelju Uredbe (EU) br. 575/2013. Slično tome, trebalo bi osigurati usklađenost između prijedloga akata i određenih izmjena Direktive 2013/36/EU i Uredbe (EU) br. 575/2013 koje se očekuju da stupe na snagu u narednim mjesecima. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Prijedlog direktive osigurava da su nadležna tijela i sve osobe povezane s tim tijelima obvezne čuvati profesionalnu tajnu (32). Tekst odgovarajućih odredaba Prijedloga direktive razlikuje se od odredaba o profesionalnoj tajni u Direktivi 2013/36/EU i Direktivi 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća (33). Prijedlog bi trebao imati za cilj usklađenje teksta u različitim sektorskim aktima prava Unije radi usklađivanja, kada je prikladno, opsega obveza čuvanja profesionalne tajne. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Predlaže se izbjegavanje ponavljanja postojećih definicija. Na primjer, pojam „upravljačko tijelo u nadzornoj funkciji” definiran je u Direktivi 2013/36/EU i u Prijedlogu direktive. |
| --- | --- |

6.3

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 22. kolovoza 2018.

Predsjednik ESB-a

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2017)790 konačno i COM(2017)791 konačno.

1

(2)  Uredba Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (SL L 287, 29.10.2013., str. 63).

2

(3)  Vidjeti članak 55. Smjernice (EU) 2015/510 Europske središnje banke od 19. prosinca 2014. o provedbi okvira monetarne politike Eurosustava (ESB/2014/60) (SL L 91, 2.4.2015., str. 3.).

3

(4)  Usluge na temelju točke 3. i točke 6. odjeljka A Priloga I. Direktivi 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (SL L 173, 12.6.2014., str. 349.).

4

(5)  Ako društvo ima ukupnu vrijednost imovine ispod 30 milijardi EUR na pojedinačnoj razini, ali je dio grupe čija ukupna vrijednost imovine premašuje 30 milijardi EUR (tj. ukupna vrijednost imovine subjekata unutar grupe koji pružaju određene usluge i imaju pojedinačnu ukupnu vrijednost imovine ispod 30 milijardi EUR), svako društvo unutar grupe koje pruža odgovarajuće usluge bit će kreditna institucija; ili ako ukupna vrijednost imovine svih društava u grupi kao cjelini koja pruža odgovarajuće usluge premašuje 30 milijardi EUR (tj. matično društvo i društva kćeri) konsolidirajuće nadzorno tijelo uz savjetovanje s kolegijem može odlučiti klasificirati jedno ili više društava u toj grupi s ukupnom vrijednosti imovine manjom od 30 milijardi EUR na pojedinačnoj razini kao kreditnu instituciju kako bi riješilo moguće rizike zaobilaženja i moguće rizike za financijsku stabilnost Unije.

5

(6)  Vidjeti članak 12. Prijedloga uredbe.

6

(7)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

7

(8)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

8

(9)  Vidjeti uvodnu izjavu 33. Prijedloga uredbe i stranicu 26. Radnog dokumenta osoblja Komisije „Pregled bonitetnog okvira za investicijska društva” priloženog prijedlozima akata (SWD(2017)481 konačno).

9

(10)  Vidjeti treći stavak na 2. stranici Obrazloženja uz Prijedlog uredbe.

10

(11)  Vidjeti članak 60. Prijedloga uredbe.

11

(12)  Vidjeti Mišljenje Europskog nadzornog tijela za bankarstvo kao odgovor na poziv Europske komisije za davanje savjeta o investicijskim društvima (EBA/Op/2017/11) od 29. rujna 2017. Preporuka 4. navodi da bi radi utvrđivanja društava 1. kategorije EBA trebala razviti namjenski regulatorni tehnički standard 2. razine radi provođenja takvog utvrđivanja, uzimajući u obzir posebnosti investicijskih društava.

12

(13)  Vidjeti članak 16. stavak 2. Direktive 2013/36/EU.

13

(14)  Vidjeti prijedlog izmjena članka 57. stavka 6.a (novi) Prijedloga direktive.

14

(15)  Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2013/36 u pogledu izuzetih subjekata, financijskih holdinga, mješovitih financijskih holdinga, primitaka, nadzornih mjera i ovlasti te mjera za očuvanje kapitala (COM(2016) 854 konačno).

15

(16)  Upućivanje se odnosi na prijedlog članka 21.b Direktive 2013/36/EU. Vidjeti također stavak 1.6. Mišljenja Europske središnje banke od 8. studenoga 2017. o izmjenama okvira Unije za kapitalne zahtjeve kreditnih institucija i investicijskih društava (CON/2017/46) (SL C 34, 31.1.2018., str. 5.). Sva mišljenja ESB-a objavljena su na mrežnim stranicama ESB-a www.ecb.europa.eu.

16

(17)  Vidjeti također stavak 1.6. Mišljenja CON/2017/46.

17

(18)  U tom smislu primijećeno je da članak 16. stavak 2. Direktive 2013/36/EU zahtijeva od nadležnog tijela za nadzor kreditnih institucija da se savjetuje u određenim okolnostima s nadležnim tijelima odgovornim za nadzor investicijskih društava prije davanja odobrenja za rad kreditnoj instituciji.

18

(19)  Vidjeti prijedlog izmjene članka 5. stavka 2. Prijedloga direktive.

19

(20)  U tom smislu vidjeti također uvodnu izjavu 38. Direktive 2014/65/EU koja propisuje: „Kreditnim institucijama koje imaju odobrenje za rad prema Direktivi 2013/36/EU ne bi trebalo dodatno odobrenje za pružanje investicijskih usluga ili obavljanje investicijskih aktivnosti prema ovoj Direktivi. Ako kreditna institucija odluči pružati investicijske usluge ili obavljati investicijske aktivnosti, prije izdavanja odobrenja za rad na temelju Direktive 2013/36/EU, nadležna tijela trebala bi provjeriti poštuje li ona relevantne odredbe ove Direktive”.

20

(21)  Vidjeti prijedlog izmjene članka 57. stavka 6. Prijedloga direktive.

21

(22)  Vidjeti Europska komisija, Međunarodni monetarni fond, Organizacija za ekonomsku suradnju i razvoj, Ujedinjeni narodi, Svjetska banka, Sustav nacionalnih računa 2008. (New York, 2009.), dostupno na: https://unstats.un.org/unsd/nationalaccount/docs/SNA2008.pdf.

22

(23)  ESA 2010 je Europski sustav računa uspostavljen Uredbom (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Europskoj uniji (SL L 174, 26.6.2013., str. 1.).

23

(24)  Vidjeti članak 1. točku (a) Uredbe (EU) br. 1071/2013 Europske središnje banke od 24. rujna 2013. o bilanci sektora monetarnih financijskih institucija (preinačena) (ESB/2013/33) (SL L 297, 7.11.2013., str. 1.).

24

(25)  Vidjeti stavak 6. Mišljenja Europske središnje banke od 19. svibnja 2011. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Europskoj uniji (CON/2011/44) (SL C 203, 9.7.2011., str. 3.).

25

(26)  Vidjeti na primjer Uredbu (EU) br. 1011/2012 Europske središnje banke od 17. listopada 2012. o statističkim podacima o držanju vrijednosnih papira (ESB/2012/24) (SL L 305, 1.11.2012., str. 6); Uredbu (EU) br. 1072/2013 Europske središnje banke od 24. rujna 2013. o statistici kamatnih stopa koje primjenjuju monetarne financijske institucije (ESB/2013/34) (SL L 297, 7.11.2013., str. 51.); Uredbu (EU) br. 1333/2014 Europske središnje banke od 26. studenoga 2014. o statistici tržišta novca (ESB/2014/48) (SL L 359, 16.12.2014., str. 97.).

26

(27)  Vidjeti članak 3. stavak 1. Uredbe (EU) 2016/867 Europske središnje banke od 18. svibnja 2016. o prikupljanju granularnih podataka o kreditima i kreditnom riziku (ESB/2016/13) (SL L 144, 1.6.2016., str. 44.).

27

(28)  Vidjeti Mišljenje Europskog nadzornog tijela za bankarstvo kao odgovor na poziv Europske komisije za davanje savjeta o investicijskim društvima (EBA/Op/2017/11) od 29. rujna 2017. Preporuka 60 tog Mišljenja navodi da bi novi bonitetni režim za investicijska društva trebao uključivati makrobonitetno stajalište. U tom smislu, trebala bi biti naglašena važnost smanjenja gomilanja i ostvarenja sistemskih rizika u cilju utvrđivanja treba li razviti odgovarajuće makrobonitetne instrumente radi rješavanja tih rizika. Preporuka 61 navodi da je potrebna detaljna analiza procjene mogućih sistemskih učinaka tri kategorije investicijskih društava. U tom smislu, trebalo bi razmotriti treba li makrobonitetno stajalište biti prilagođeno za posebnosti poslovnih modela investicijskih društava. Vidjeti također Dokument za raspravu EBA-e „Oblikovanje novog bonitetnog režima za investicijska društva” (EBA/DP/2016/02) od 4. studenoga 2016.

28

(29)  Vidjeti članak 58. stavak 3. Prijedloga direktive koji ima za cilj izmjenu članka 41. Direktive 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (SL L 173, 12.6.2014., str. 349.).

29

(30)  Vidjeti stranicu 2. Obrazloženja uz Prijedlog direktive i stranicu 2. Obrazloženja uz Prijedlog uredbe.

30

(31)  Uredba (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištima financijskih instrumenata i izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 173, 12.6.2014., str. 84.).

31

(32)  Vidjeti članak 13. Prijedloga direktive.

32

(33)  Vidjeti članak 53. Direktive 2013/36/EU i članak 76. Direktive 2014/65/EU.

33

---

IV Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 19.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 378/10

---

Tečajna lista eura (1)

18. listopada 2018.

(2018/C 378/05)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1505 |
| JPY | japanski jen | 129,44 |
| DKK | danska kruna | 7,4606 |
| GBP | funta sterlinga | 0,87843 |
| SEK | švedska kruna | 10,3330 |
| CHF | švicarski franak | 1,1451 |
| ISK | islandska kruna | 136,80 |
| NOK | norveška kruna | 9,4598 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 25,863 |
| HUF | mađarska forinta | 322,42 |
| PLN | poljski zlot | 4,2989 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,6683 |
| TRY | turska lira | 6,4190 |
| AUD | australski dolar | 1,6119 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5009 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,0192 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7522 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5863 |
| KRW | južnokorejski von | 1 306,55 |
| ZAR | južnoafrički rand | 16,4104 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,9835 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,4210 |
| IDR | indonezijska rupija | 17 480,12 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7821 |
| PHP | filipinski pezo | 62,137 |
| RUB | ruski rubalj | 75,5050 |
| THB | tajlandski baht | 37,512 |
| BRL | brazilski real | 4,2453 |
| MXN | meksički pezo | 21,8143 |
| INR | indijska rupija | 84,6850 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1505

JPY

japanski jen

129,44

DKK

danska kruna

7,4606

GBP

funta sterlinga

0,87843

SEK

švedska kruna

10,3330

CHF

švicarski franak

1,1451

ISK

islandska kruna

136,80

NOK

norveška kruna

9,4598

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

25,863

HUF

mađarska forinta

322,42

PLN

poljski zlot

4,2989

RON

rumunjski novi leu

4,6683

TRY

turska lira

6,4190

AUD

australski dolar

1,6119

CAD

kanadski dolar

1,5009

HKD

hongkonški dolar

9,0192

NZD

novozelandski dolar

1,7522

SGD

singapurski dolar

1,5863

KRW

južnokorejski von

1 306,55

ZAR

južnoafrički rand

16,4104

CNY

kineski renminbi-juan

7,9835

HRK

hrvatska kuna

7,4210

IDR

indonezijska rupija

17 480,12

MYR

malezijski ringit

4,7821

PHP

filipinski pezo

62,137

RUB

ruski rubalj

75,5050

THB

tajlandski baht

37,512

BRL

brazilski real

4,2453

MXN

meksički pezo

21,8143

INR

indijska rupija

84,6850

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

V Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 19.10.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 378/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.10.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 378/11

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.9144 – Michael Kors/Gianni Versace)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2018/C 378/06)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Michael Kors Holdings Limited („MKHL”, SAD), |
| --- | --- |

—

Michael Kors Holdings Limited („MKHL”, SAD),

| — | Gianni Versace SpA („Versace”, Italija). |
| --- | --- |

—

Gianni Versace SpA („Versace”, Italija).

Poguzetnik MKHL stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad cijelim poduzetnikom Versace.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

—   MKHL: dizajn, razvoj, distribucija, veleprodaja, maloprodaja i licenciranje na svjetskoj razini luksuznih proizvoda robnih marki Michael Kors i Jimmy Choo, primjerice luksuznih modnih dodataka, obuće i odjeće,

—   Versace: dizajn, razvoj, distribucija, veleprodaja, maloprodaja i licenciranje na svjetskoj razini luksuznih proizvoda robne marke Versace, primjerice luksuznih modnih dodataka, obuće i odjeće

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.9144 – Michael Kors/Gianni Versace

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

| E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faks: +32 22964301 |
| Poštanska adresa: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks: +32 22964301

Poštanska adresa:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---