# Službeni list C 346/27.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 346 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 61.27 rujna 2018. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 346

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 61.27 rujna 2018.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2017.–2018.Dnevne sjednice od 2. do 5. listopada 2017.
  Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 109, 22.3.2018.
  USVOJENI TEKSTOVIDnevne sjednice od 23. do 26. listopada 2017.
  Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 138, 19.4.2018.

  Tekst o razrješnici za financijsku godinu 2015., usvojen 25. listopada 2017., objavljen je u  SL L 318, 2.12.2017.
  USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2017.–2018.Dnevne sjednice od 2. do 5. listopada 2017.
  Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 109, 22.3.2018.
  USVOJENI TEKSTOVIDnevne sjednice od 23. do 26. listopada 2017.
  Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 138, 19.4.2018.

  Tekst o razrješnici za financijsku godinu 2015., usvojen 25. listopada 2017., objavljen je u  SL L 318, 2.12.2017.
  USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 109, 22.3.2018.

Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 138, 19.4.2018.

Tekst o razrješnici za financijsku godinu 2015., usvojen 25. listopada 2017., objavljen je u  SL L 318, 2.12.2017.

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 3. listopada 2017. |
| 2018/C 346/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 3. listopada 2017. o trenutačnom stanju pregovora s Ujedinjenom Kraljevinom (2017/2847(RSP)) | 2 |
| 2018/C 346/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 3. listopada 2017. o ekonomskom osnaživanju žena u privatnom i javnom sektoru u EU-u (2017/2008(INI)) | 6 |
| 2018/C 346/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 3. listopada 2017. o sužavanju prostora za djelovanje civilnog društva u zemljama u razvoju (2016/2324(INI)) | 20 |
| 2018/C 346/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 3. listopada 2017. o borbi protiv kiberkriminaliteta (2017/2068(INI)) | 29 |
| 2018/C 346/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od l3. listopada 2017. o političkim odnosima EU-a s ASEAN-om (2017/2026(INI)) | 44 |
| | Srijeda, 4. listopada 2017. |
| 2018/C 346/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o Nacrtu uredbe Komisije o izmjeni Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1107/2009 određivanjem znanstvenih mjerila za utvrđivanje endokrino štetnih svojstava (D048947/06 – 2017/2801(RPS)) | 52 |
| 2018/C 346/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (D051972 – 2017/2879(RSP)) | 55 |
| 2018/C 346/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-44406-6, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (D051971 – 2017/2878(RSP)) | 60 |
| 2018/C 346/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o zaustavljanju prakse dječjih brakova (2017/2663(RSP)) | 66 |
| 2018/C 346/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama koja će se održati 2017. u Bonnu u Njemačkoj (COP23) (2017/2620(RSP)) | 70 |
| | Četvrtak, 5. listopada 2017. |
| 2018/C 346/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 5. listopada 2017. o položaju osoba s albinizmom u Africi, posebno u Malaviju (2017/2868(RSP)) | 82 |
| 2018/C 346/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 5. listopada 2017. o slučajevima vođa krimskih Tatara Ahtema Čijgoza, Iljmija Umerova i novinara Mikole Semene (2017/2869(RSP)) | 86 |
| 2018/C 346/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 5. listopada 2017. o stanju na Maldivima (2017/2870(RSP)) | 90 |
| 2018/C 346/14 | Rezolucija Europskog parlamenta od 5. listopada 2017. o zatvorskim sustavima i uvjetima u zatvorima (2015/2062(INI)) | 94 |
| | Utorak, 24. listopada 2017. |
| 2018/C 346/15 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o nadzoru nad potrošnjom i praćenju isplativosti programa Garancija za mlade EU-a (2016/2242(INI)) | 105 |
| 2018/C 346/16 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene uredbe Komisije o produljenju odobrenja aktivne tvari glifosata u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 (D053565-01 – 2017/2904(RSP)) | 117 |
| 2018/C 346/17 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (D052754 – 2017/2905(RSP)) | 122 |
| 2018/C 346/18 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (D052752 – 2017/2906(RSP)) | 127 |
| 2018/C 346/19 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirane uljane repice MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8), te MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (D052753 – 2017/2907(RSP)) | 133 |
| 2018/C 346/20 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Dokumentu za razmatranje o budućnosti financija EU-a (2017/2742(RSP)) | 139 |
| 2018/C 346/21 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o legitimnim mjerama za zaštitu zviždača koji objavljivanjem povjerljivih podataka trgovačkih društava i javnih tijela djeluju u javnom interesu (2016/2224(INI)) | 143 |
| 2018/C 346/22 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o politikama minimalnog dohotka kao sredstvu za suzbijanje siromaštva (2016/2270(INI)) | 156 |
| | Srijeda, 25. listopada 2017. |
| 2018/C 346/23 | Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2017. o aspektima temeljnih prava u integraciji Roma u EU-u: borba protiv anticiganizma (2017/2038(INI)) | 171 |
| | Četvrtak, 26. listopada 2017. |
| 2018/C 346/24 | Rezolucija Europskog parlamenta od 26. listopada 2017. o primjeni Direktive 2004/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o odgovornosti za okoliš u pogledu sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu (2016/2251(INI)) | 184 |
| 2018/C 346/25 | Rezolucija Europskog parlamenta od 26. listopada 2017. o borbi protiv spolnog uznemiravanja i zlostavljanja u EU-u (2017/2897(RSP)) | 192 |
| 2018/C 346/26 | Rezolucija Europskog parlamenta od 26. listopada 2017. o ekonomskim politikama europodručja (2017/2114(INI)) | 200 |
| 2018/C 346/27 | Rezolucija Europskog parlamenta od 26. listopada 2017. s preporukom Europskog parlamenta Vijeću o predloženom pregovaračkom mandatu za trgovinske pregovore s Australijom (2017/2192(INI)) | 212 |
| 2018/C 346/28 | Rezolucija Europskog parlamenta od 26. listopada 2017. s preporukom Europskog parlamenta Vijeću o predloženom pregovaračkom mandatu za trgovinske pregovore s Novim Zelandom (2017/2193(INI)) | 219 |
| 2018/C 346/29 | Rezolucija Europskog parlamenta od 26. listopada 2017. o praćenju primjene zakonodavstva Unije 2015. (2017/2011(INI)) | 226 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 3. listopada 2017.

2018/C 346/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. listopada 2017. o trenutačnom stanju pregovora s Ujedinjenom Kraljevinom (2017/2847(RSP))

2

2018/C 346/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. listopada 2017. o ekonomskom osnaživanju žena u privatnom i javnom sektoru u EU-u (2017/2008(INI))

6

2018/C 346/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. listopada 2017. o sužavanju prostora za djelovanje civilnog društva u zemljama u razvoju (2016/2324(INI))

20

2018/C 346/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. listopada 2017. o borbi protiv kiberkriminaliteta (2017/2068(INI))

29

2018/C 346/05

Rezolucija Europskog parlamenta od l3. listopada 2017. o političkim odnosima EU-a s ASEAN-om (2017/2026(INI))

44

Srijeda, 4. listopada 2017.

2018/C 346/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o Nacrtu uredbe Komisije o izmjeni Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1107/2009 određivanjem znanstvenih mjerila za utvrđivanje endokrino štetnih svojstava (D048947/06 – 2017/2801(RPS))

52

2018/C 346/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (D051972 – 2017/2879(RSP))

55

2018/C 346/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-44406-6, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (D051971 – 2017/2878(RSP))

60

2018/C 346/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o zaustavljanju prakse dječjih brakova (2017/2663(RSP))

66

2018/C 346/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama koja će se održati 2017. u Bonnu u Njemačkoj (COP23) (2017/2620(RSP))

70

Četvrtak, 5. listopada 2017.

2018/C 346/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. listopada 2017. o položaju osoba s albinizmom u Africi, posebno u Malaviju (2017/2868(RSP))

82

2018/C 346/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. listopada 2017. o slučajevima vođa krimskih Tatara Ahtema Čijgoza, Iljmija Umerova i novinara Mikole Semene (2017/2869(RSP))

86

2018/C 346/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. listopada 2017. o stanju na Maldivima (2017/2870(RSP))

90

2018/C 346/14

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. listopada 2017. o zatvorskim sustavima i uvjetima u zatvorima (2015/2062(INI))

94

Utorak, 24. listopada 2017.

2018/C 346/15

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o nadzoru nad potrošnjom i praćenju isplativosti programa Garancija za mlade EU-a (2016/2242(INI))

105

2018/C 346/16

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene uredbe Komisije o produljenju odobrenja aktivne tvari glifosata u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 (D053565-01 – 2017/2904(RSP))

117

2018/C 346/17

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (D052754 – 2017/2905(RSP))

122

2018/C 346/18

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (D052752 – 2017/2906(RSP))

127

2018/C 346/19

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirane uljane repice MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8), te MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (D052753 – 2017/2907(RSP))

133

2018/C 346/20

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Dokumentu za razmatranje o budućnosti financija EU-a (2017/2742(RSP))

139

2018/C 346/21

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o legitimnim mjerama za zaštitu zviždača koji objavljivanjem povjerljivih podataka trgovačkih društava i javnih tijela djeluju u javnom interesu (2016/2224(INI))

143

2018/C 346/22

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o politikama minimalnog dohotka kao sredstvu za suzbijanje siromaštva (2016/2270(INI))

156

Srijeda, 25. listopada 2017.

2018/C 346/23

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2017. o aspektima temeljnih prava u integraciji Roma u EU-u: borba protiv anticiganizma (2017/2038(INI))

171

Četvrtak, 26. listopada 2017.

2018/C 346/24

Rezolucija Europskog parlamenta od 26. listopada 2017. o primjeni Direktive 2004/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o odgovornosti za okoliš u pogledu sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu (2016/2251(INI))

184

2018/C 346/25

Rezolucija Europskog parlamenta od 26. listopada 2017. o borbi protiv spolnog uznemiravanja i zlostavljanja u EU-u (2017/2897(RSP))

192

2018/C 346/26

Rezolucija Europskog parlamenta od 26. listopada 2017. o ekonomskim politikama europodručja (2017/2114(INI))

200

2018/C 346/27

Rezolucija Europskog parlamenta od 26. listopada 2017. s preporukom Europskog parlamenta Vijeću o predloženom pregovaračkom mandatu za trgovinske pregovore s Australijom (2017/2192(INI))

212

2018/C 346/28

Rezolucija Europskog parlamenta od 26. listopada 2017. s preporukom Europskog parlamenta Vijeću o predloženom pregovaračkom mandatu za trgovinske pregovore s Novim Zelandom (2017/2193(INI))

219

2018/C 346/29

Rezolucija Europskog parlamenta od 26. listopada 2017. o praćenju primjene zakonodavstva Unije 2015. (2017/2011(INI))

226

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKI PARLAMENT |
| | Utorak, 3. listopada 2017. |
| 2018/C 346/30 | P8_TA(2017)0362Ograničenje uporabe određenih opasnih tvari u električnoj i elektroničkoj opremi ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. listopada 2017. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2011/65/EU o ograničenju uporabe određenih opasnih tvari u električnoj i elektroničkoj opremi (COM(2017)0038 – C8-0021/2017 – 2017/0013(COD))P8_TC1-COD(2017)0013Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 3. listopada 2017. radi donošenja Direktive (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2011/65/EU o ograničenju uporabe određenih opasnih tvari u električnoj i elektroničkoj opremi | 234 |
| 2018/C 346/31 | P8_TA(2017)0363Mjere za upravljanje, očuvanje i kontrolu primjenjive na području primjene Konvencije ICCAT-a ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. listopada 2017. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera za upravljanje, očuvanje i kontrolu primjenjivih na području primjene Konvencije Međunarodne komisije za zaštitu atlantskih tuna (ICCAT) i o izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1936/2001, (EZ) br. 1984/2003 i (EZ) br. 520/2007 (COM(2016)0401 – C8-0224/2016 – 2016/0187(COD))P8_TC1-COD(2016)0187Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 3. listopada 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera za upravljanje, očuvanje i kontrolu primjenjivih na području primjene Konvencije Međunarodne komisije za očuvanje atlantskih tuna (ICCAT) i o izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1936/2001, (EZ) br. 1984/2003 i (EZ) br. 520/2007 | 236 |
| | Srijeda, 4. listopada 2017. |
| 2018/C 346/32 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma o osnivanju Međunarodne zaklade EU–LAC (11342/2016 – C8-0458/2016 – 2016/0217(NLE)) | 238 |
| 2018/C 346/33 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o Nacrtu odluke Vijeća o provedbi određenih odredaba schengenske pravne stečevine koje se odnose na vizni informacijski sustav u Republici Bugarskoj i Rumunjskoj (10161/2017 – C8-0224/2017 – 2017/0808(CNS)) | 239 |
| 2018/C 346/34 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o Prijedlogu provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene podataka iz registra vozila u Češkoj (09893/2017 – C8-0197/2017 – 2017/0806(CNS)) | 240 |
| 2018/C 346/35 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene daktiloskopskih podataka u Portugalu (09898/2017 – C8-0213/2017 – 2017/0807(CNS)) | 241 |
| 2018/C 346/36 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene daktiloskopskih podataka u Grčkoj (10476/2017 – C8-0230/2017 – 2017/0809(CNS)) | 242 |
| 2018/C 346/37 | P8_TA(2017)0373Sigurnosna pravila i norme za putničke brodove ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/45/EZ o sigurnosnim pravilima i normama za putničke brodove (COM(2016)0369 – C8-0208/2016 – 2016/0170(COD))P8_TC1-COD(2016)0170Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 4. listopada 2017. radi donošenja Direktive (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/45/EZ o sigurnosnim pravilima i normama za putničke brodove | 243 |
| 2018/C 346/38 | P8_TA(2017)0374Upis osoba koje putuju putničkim brodovima koji plove prema lukama ili iz luka država članica ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 98/41/EZ o upisu osoba koje putuju putničkim brodovima koji plove prema lukama ili iz luka država članica Zajednice i o izmjeni Direktive 2010/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća o službenom postupku prijave za brodove koji dolaze u luke i/ili odlaze iz luka država članica (COM(2016)0370 – C8-0209/2016 – 2016/0171(COD))P8_TC1-COD(2016)0171Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 4. listopada 2017. radi donošenja Direktive (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 98/41/EZ o upisu osoba koje putuju putničkim brodovima koji plove prema lukama ili iz luka država članica Zajednice i Direktive 2010/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća o službenom postupku prijave za brodove koji dolaze u luke i/ili odlaze iz luka država članica | 244 |
| 2018/C 346/39 | P8_TA(2017)0375Sustav inspekcijskih pregleda radi sigurnog obavljanja linijske plovidbe ro-ro putničkih brodova i brzih putničkih plovila ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o Prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o sustavu inspekcijskih pregleda radi sigurnog obavljanja linijske plovidbe ro-ro putničkih brodova i brzih putničkih plovila, o izmjeni Direktive 2009/16/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o nadzoru države luke i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 1999/35/EZ (COM(2016)0371 – C8-0210/2016 – 2016/0172(COD))P8_TC1-COD(2016)0172Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 4. listopada 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o sustavu inspekcijskih pregleda radi sigurnog obavljanja plovidbe na redovnoj liniji ro-ro putničkih brodova i brzih putničkih plovila i izmjeni Direktive 2009/16/EZ te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 1999/35/EZ | 245 |
| | Četvrtak, 5. listopada 2017. |
| 2018/C 346/40 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. listopada 2017. o Nacrtu uredbe Vijeća o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja (EPPO) (09941/2017) – C8-0229/2017 – 2013/0255(APP)) | 246 |
| | Utorak, 24. listopada 2017. |
| 2018/C 346/41 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Euro-mediteranskog sporazuma o zračnom prometu između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Kraljevine Maroka, s druge strane (15653/2016 – C8-0094/2017 – 2006/0048(NLE)) | 247 |
| 2018/C 346/42 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Prijedlogu odluke Vijeća o izmjeni Odluke Vijeća br. 189/2014/EU kojom se Francuskoj odobrava primjena snižene stope određenih neizravnih poreza na tradicionalni rum proizveden u Guadeloupeu, Francuskoj Gijani, Martiniqueu i Réunionu te o stavljanju izvan snage Odluke br. 2007/659/EZ (COM(2017)0297 – C8-0212/2017 – 2017/0127(CNS)) | 248 |
| 2018/C 346/43 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Prijedlogu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EU) br. 560/2014 od 6. svibnja 2014. o osnivanju Zajedničkog poduzeća za bioindustriju (COM(2017)0068 – C8-0118/2017 – 2017/0024(NLE)) | 249 |
| 2018/C 346/44 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Vijeća o podvrgavanju N-fenil-N-[1-(2-feniletil) piperidin-4-il] furan-2-karboksamida (furanilfentanila) kontrolnim mjerama (11212/2017 – C8-0242/2017 – 2017/0152(NLE)) | 253 |
| 2018/C 346/45 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Okvirne odluke Vijeća 2004/757/PUP kako bi se nove psihoaktivne tvari obuhvatile definicijom droge i o stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2005/387/PUP (10537/1/2017 – C8-0325/2017 – 2013/0304(COD)) | 254 |
| 2018/C 346/46 | Amandmani koje je usvojio Europski parlament 24. listopada 2017. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila o stavljanju gnojidbenih proizvoda s oznakom CE na raspolaganje na tržištu te o izmjenama uredaba (EZ) br. 1069/2009 i (EZ) br. 1107/2009 (COM(2016)0157 – C8-0123/2016 – 2016/0084(COD)) | 255 |
| 2018/C 346/47 | P8_TA(2017)0393Razmjena informacija, sustav ranog upozoravanja i postupak procjene rizika novih psihoaktivnih tvari ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1920/2006 u pogledu razmjene informacija, sustava ranog upozoravanja i postupka procjene rizika novih psihoaktivnih tvari (COM(2016)0547 – C8-0351/2016 – 2016/0261(COD))P8_TC1-COD(2016)0261Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. listopada 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1920/2006 u pogledu razmjene informacija i sustava ranog upozoravanja o novim psihoaktivnim tvarima te o postupku procjene njihovog rizika | 362 |
| 2018/C 346/48 | P8_TA(2017)0394Zajednička ribarstvena politika: provedba obveze iskrcavanja ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1380/2013 o zajedničkoj ribarstvenoj politici (COM(2017)0424 – C8-0239/2017 – 2017/0190(COD))P8_TC1-COD(2017)0190Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. listopada 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1380/2013 o zajedničkoj ribarstvenoj politici | 363 |
| 2018/C 346/49 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna Europske unije br. 5/2017 za financijsku godinu 2017. kojim se osiguravaju financijska sredstva za Europski fond za održivi razvoj (EFOR) i povećava pričuva za hitnu financijsku pomoć (EAR) nakon preispitivanja Uredbe o višegodišnjem financijskom okviru (12441/2017 – C8-0351/2017 – 2017/2135(BUD)) | 364 |
| 2018/C 346/50 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti za osiguravanje financiranja za Europski fond za održivi razvoj (COM(2017)0480 – C8-0235/2017 – 2017/2134(BUD)) | 366 |
| | Srijeda, 25. listopada 2017. |
| 2018/C 346/51 | Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 21. rujna 2017. o dopuni Direktive (EU) 2016/97 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za nadgledanje proizvoda i upravljanje njima za društva za osiguranje i distributere osiguranja (C(2017)06218 – 2017/2854(DEA)) | 369 |
| 2018/C 346/52 | Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 21. rujna 2017. o dopuni Direktive (EU) 2016/97 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu obveze informiranja i pravila poslovnog ponašanja koja se primjenjuju na distribuciju investicijskih proizvoda osiguranja (C(2017)06229 – (2017/2855(DEA)) | 370 |
| 2018/C 346/53 | Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 22. rujna 2017. o dopuni Uredbe (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda o sporazumima o neizravnom poravnanju (C(2017)06268 – (2017/2860(DEA)) | 371 |
| 2018/C 346/54 | Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 22. rujna 2017. o izmjeni Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 149/2013 u pogledu regulatornih tehničkih standarda o dogovorima o posrednom poravnanju (C(2017)06270 – 2017/2859(DEA)) | 373 |
| 2018/C 346/55 | Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2017. o stajalištu Vijeća o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2018. (11815/2017 – C8-0313/2017 – 2017/2044(BUD)) | 375 |
| 2018/C 346/56 | P8_TA(2017)0410Zaštita radnika od rizika zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2017. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2004/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti radnika od rizika zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu (COM(2016)0248 – C8-0181/2016 – 2016/0130(COD))P8_TC1-COD(2016)0130Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 25. listopada 2017. radi donošenja Direktive (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2004/37/EZ o zaštiti radnika od rizika zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu | 389 |
| 2018/C 346/57 | P8_TA(2017)0411Uspostava sustava ulaska/izlaska (EES) za registraciju podataka o ulasku i izlasku državljana trećih zemalja koji prelaze vanjske granice EU-a ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi sustava ulaska/izlaska (EES) za registraciju podataka o ulasku i izlasku te podataka o zabrani ulaska za državljane trećih zemalja koji prelaze vanjske granice država članica Europske unije i određivanju uvjeta za pristup EES-u za potrebe kaznenog progona te o izmjeni Uredbe (EZ) br. 767/2008 i Uredbe (EU) br. 1077/2011 (COM(2016)0194 – C8-0135/2016 – 2016/0106(COD))P8_TC1-COD(2016)0106Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 25. listopada 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi sustava ulaska/izlaska (EES) za registraciju podataka o ulasku i izlasku te podataka o odbijanju ulaska za državljane trećih zemalja koji prelaze vanjske granice država članica i određivanju uvjeta za pristup EES-u za potrebe izvršavanja zakonodavstva te o izmjeni Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma i uredbi (EZ) br. 767/2008 i (EU) br. 1077/2011 | 390 |
| 2018/C 346/58 | P8_TA(2017)0412Izmjena Zakonika o Schengenskim granicama u pogledu primjene sustava ulaska/izlaska ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2017. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/399 u pogledu primjene sustava ulaska/izlaska (COM(2016)0196 – C8-0134/2016 – 2016/0105(COD))P8_TC1-COD(2016)0105Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 25. listopada 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/399 u pogledu korištenja sustavom ulaska/izlaska | 391 |
| | Četvrtak, 26. listopada 2017. |
| 2018/C 346/59 | P8_TA(2017)0415Okvir za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 26. listopada 2017. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih pravila o sekuritizaciji i uspostavi europskog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju i izmjeni direktiva 2009/65/EZ, 2009/138/EZ, 2011/61/EU i uredaba (EZ) br. 1060/2009 i (EU) br. 648/2012 (COM(2015)0472 – C8-0288/2015 – 2015/0226(COD))P8_TC1-COD(2015)0226Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 26. listopada 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju općeg okvira za sekuritizaciju i o uspostavi specifičnog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju te o izmjeni direktiva 2009/65/EZ, 2009/138/EZ i 2011/61/EU te uredaba (EZ) br. 1060/2009 i (EU) br. 648/2012 | 392 |
| 2018/C 346/60 | P8_TA(2017)0416Bonitetni zahtjevi za kreditne institucije i investicijska društva ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 26. listopada 2017. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva (COM(2015)0473 – C8-0289/2015 – 2015/0225(COD))P8_TC1-COD(2015)0225Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 26. listopada 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva | 393 |

III   Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 3. listopada 2017.

2018/C 346/30

P8_TA(2017)0362Ograničenje uporabe određenih opasnih tvari u električnoj i elektroničkoj opremi ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. listopada 2017. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2011/65/EU o ograničenju uporabe određenih opasnih tvari u električnoj i elektroničkoj opremi (COM(2017)0038 – C8-0021/2017 – 2017/0013(COD))P8_TC1-COD(2017)0013Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 3. listopada 2017. radi donošenja Direktive (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2011/65/EU o ograničenju uporabe određenih opasnih tvari u električnoj i elektroničkoj opremi

234

2018/C 346/31

P8_TA(2017)0363Mjere za upravljanje, očuvanje i kontrolu primjenjive na području primjene Konvencije ICCAT-a ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. listopada 2017. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera za upravljanje, očuvanje i kontrolu primjenjivih na području primjene Konvencije Međunarodne komisije za zaštitu atlantskih tuna (ICCAT) i o izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1936/2001, (EZ) br. 1984/2003 i (EZ) br. 520/2007 (COM(2016)0401 – C8-0224/2016 – 2016/0187(COD))P8_TC1-COD(2016)0187Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 3. listopada 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera za upravljanje, očuvanje i kontrolu primjenjivih na području primjene Konvencije Međunarodne komisije za očuvanje atlantskih tuna (ICCAT) i o izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1936/2001, (EZ) br. 1984/2003 i (EZ) br. 520/2007

236

Srijeda, 4. listopada 2017.

2018/C 346/32

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma o osnivanju Međunarodne zaklade EU–LAC (11342/2016 – C8-0458/2016 – 2016/0217(NLE))

238

2018/C 346/33

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o Nacrtu odluke Vijeća o provedbi određenih odredaba schengenske pravne stečevine koje se odnose na vizni informacijski sustav u Republici Bugarskoj i Rumunjskoj (10161/2017 – C8-0224/2017 – 2017/0808(CNS))

239

2018/C 346/34

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o Prijedlogu provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene podataka iz registra vozila u Češkoj (09893/2017 – C8-0197/2017 – 2017/0806(CNS))

240

2018/C 346/35

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene daktiloskopskih podataka u Portugalu (09898/2017 – C8-0213/2017 – 2017/0807(CNS))

241

2018/C 346/36

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene daktiloskopskih podataka u Grčkoj (10476/2017 – C8-0230/2017 – 2017/0809(CNS))

242

2018/C 346/37

P8_TA(2017)0373Sigurnosna pravila i norme za putničke brodove ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/45/EZ o sigurnosnim pravilima i normama za putničke brodove (COM(2016)0369 – C8-0208/2016 – 2016/0170(COD))P8_TC1-COD(2016)0170Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 4. listopada 2017. radi donošenja Direktive (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/45/EZ o sigurnosnim pravilima i normama za putničke brodove

243

2018/C 346/38

P8_TA(2017)0374Upis osoba koje putuju putničkim brodovima koji plove prema lukama ili iz luka država članica ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 98/41/EZ o upisu osoba koje putuju putničkim brodovima koji plove prema lukama ili iz luka država članica Zajednice i o izmjeni Direktive 2010/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća o službenom postupku prijave za brodove koji dolaze u luke i/ili odlaze iz luka država članica (COM(2016)0370 – C8-0209/2016 – 2016/0171(COD))P8_TC1-COD(2016)0171Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 4. listopada 2017. radi donošenja Direktive (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 98/41/EZ o upisu osoba koje putuju putničkim brodovima koji plove prema lukama ili iz luka država članica Zajednice i Direktive 2010/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća o službenom postupku prijave za brodove koji dolaze u luke i/ili odlaze iz luka država članica

244

2018/C 346/39

P8_TA(2017)0375Sustav inspekcijskih pregleda radi sigurnog obavljanja linijske plovidbe ro-ro putničkih brodova i brzih putničkih plovila ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o Prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o sustavu inspekcijskih pregleda radi sigurnog obavljanja linijske plovidbe ro-ro putničkih brodova i brzih putničkih plovila, o izmjeni Direktive 2009/16/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o nadzoru države luke i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 1999/35/EZ (COM(2016)0371 – C8-0210/2016 – 2016/0172(COD))P8_TC1-COD(2016)0172Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 4. listopada 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o sustavu inspekcijskih pregleda radi sigurnog obavljanja plovidbe na redovnoj liniji ro-ro putničkih brodova i brzih putničkih plovila i izmjeni Direktive 2009/16/EZ te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 1999/35/EZ

245

Četvrtak, 5. listopada 2017.

2018/C 346/40

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. listopada 2017. o Nacrtu uredbe Vijeća o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja (EPPO) (09941/2017) – C8-0229/2017 – 2013/0255(APP))

246

Utorak, 24. listopada 2017.

2018/C 346/41

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Euro-mediteranskog sporazuma o zračnom prometu između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Kraljevine Maroka, s druge strane (15653/2016 – C8-0094/2017 – 2006/0048(NLE))

247

2018/C 346/42

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Prijedlogu odluke Vijeća o izmjeni Odluke Vijeća br. 189/2014/EU kojom se Francuskoj odobrava primjena snižene stope određenih neizravnih poreza na tradicionalni rum proizveden u Guadeloupeu, Francuskoj Gijani, Martiniqueu i Réunionu te o stavljanju izvan snage Odluke br. 2007/659/EZ (COM(2017)0297 – C8-0212/2017 – 2017/0127(CNS))

248

2018/C 346/43

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Prijedlogu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EU) br. 560/2014 od 6. svibnja 2014. o osnivanju Zajedničkog poduzeća za bioindustriju (COM(2017)0068 – C8-0118/2017 – 2017/0024(NLE))

249

2018/C 346/44

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Vijeća o podvrgavanju N-fenil-N-[1-(2-feniletil) piperidin-4-il] furan-2-karboksamida (furanilfentanila) kontrolnim mjerama (11212/2017 – C8-0242/2017 – 2017/0152(NLE))

N

N

253

2018/C 346/45

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Okvirne odluke Vijeća 2004/757/PUP kako bi se nove psihoaktivne tvari obuhvatile definicijom droge i o stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2005/387/PUP (10537/1/2017 – C8-0325/2017 – 2013/0304(COD))

254

2018/C 346/46

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 24. listopada 2017. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila o stavljanju gnojidbenih proizvoda s oznakom CE na raspolaganje na tržištu te o izmjenama uredaba (EZ) br. 1069/2009 i (EZ) br. 1107/2009 (COM(2016)0157 – C8-0123/2016 – 2016/0084(COD))

255

2018/C 346/47

P8_TA(2017)0393Razmjena informacija, sustav ranog upozoravanja i postupak procjene rizika novih psihoaktivnih tvari ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1920/2006 u pogledu razmjene informacija, sustava ranog upozoravanja i postupka procjene rizika novih psihoaktivnih tvari (COM(2016)0547 – C8-0351/2016 – 2016/0261(COD))P8_TC1-COD(2016)0261Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. listopada 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1920/2006 u pogledu razmjene informacija i sustava ranog upozoravanja o novim psihoaktivnim tvarima te o postupku procjene njihovog rizika

362

2018/C 346/48

P8_TA(2017)0394Zajednička ribarstvena politika: provedba obveze iskrcavanja ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1380/2013 o zajedničkoj ribarstvenoj politici (COM(2017)0424 – C8-0239/2017 – 2017/0190(COD))P8_TC1-COD(2017)0190Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. listopada 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1380/2013 o zajedničkoj ribarstvenoj politici

363

2018/C 346/49

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna Europske unije br. 5/2017 za financijsku godinu 2017. kojim se osiguravaju financijska sredstva za Europski fond za održivi razvoj (EFOR) i povećava pričuva za hitnu financijsku pomoć (EAR) nakon preispitivanja Uredbe o višegodišnjem financijskom okviru (12441/2017 – C8-0351/2017 – 2017/2135(BUD))

364

2018/C 346/50

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti za osiguravanje financiranja za Europski fond za održivi razvoj (COM(2017)0480 – C8-0235/2017 – 2017/2134(BUD))

366

Srijeda, 25. listopada 2017.

2018/C 346/51

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 21. rujna 2017. o dopuni Direktive (EU) 2016/97 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za nadgledanje proizvoda i upravljanje njima za društva za osiguranje i distributere osiguranja (C(2017)06218 – 2017/2854(DEA))

369

2018/C 346/52

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 21. rujna 2017. o dopuni Direktive (EU) 2016/97 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu obveze informiranja i pravila poslovnog ponašanja koja se primjenjuju na distribuciju investicijskih proizvoda osiguranja (C(2017)06229 – (2017/2855(DEA))

370

2018/C 346/53

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 22. rujna 2017. o dopuni Uredbe (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda o sporazumima o neizravnom poravnanju (C(2017)06268 – (2017/2860(DEA))

371

2018/C 346/54

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 22. rujna 2017. o izmjeni Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 149/2013 u pogledu regulatornih tehničkih standarda o dogovorima o posrednom poravnanju (C(2017)06270 – 2017/2859(DEA))

373

2018/C 346/55

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2017. o stajalištu Vijeća o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2018. (11815/2017 – C8-0313/2017 – 2017/2044(BUD))

375

2018/C 346/56

P8_TA(2017)0410Zaštita radnika od rizika zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2017. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2004/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti radnika od rizika zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu (COM(2016)0248 – C8-0181/2016 – 2016/0130(COD))P8_TC1-COD(2016)0130Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 25. listopada 2017. radi donošenja Direktive (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2004/37/EZ o zaštiti radnika od rizika zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu

389

2018/C 346/57

P8_TA(2017)0411Uspostava sustava ulaska/izlaska (EES) za registraciju podataka o ulasku i izlasku državljana trećih zemalja koji prelaze vanjske granice EU-a ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi sustava ulaska/izlaska (EES) za registraciju podataka o ulasku i izlasku te podataka o zabrani ulaska za državljane trećih zemalja koji prelaze vanjske granice država članica Europske unije i određivanju uvjeta za pristup EES-u za potrebe kaznenog progona te o izmjeni Uredbe (EZ) br. 767/2008 i Uredbe (EU) br. 1077/2011 (COM(2016)0194 – C8-0135/2016 – 2016/0106(COD))P8_TC1-COD(2016)0106Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 25. listopada 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi sustava ulaska/izlaska (EES) za registraciju podataka o ulasku i izlasku te podataka o odbijanju ulaska za državljane trećih zemalja koji prelaze vanjske granice država članica i određivanju uvjeta za pristup EES-u za potrebe izvršavanja zakonodavstva te o izmjeni Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma i uredbi (EZ) br. 767/2008 i (EU) br. 1077/2011

390

2018/C 346/58

P8_TA(2017)0412Izmjena Zakonika o Schengenskim granicama u pogledu primjene sustava ulaska/izlaska ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2017. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/399 u pogledu primjene sustava ulaska/izlaska (COM(2016)0196 – C8-0134/2016 – 2016/0105(COD))P8_TC1-COD(2016)0105Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 25. listopada 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/399 u pogledu korištenja sustavom ulaska/izlaska

391

Četvrtak, 26. listopada 2017.

2018/C 346/59

P8_TA(2017)0415Okvir za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 26. listopada 2017. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih pravila o sekuritizaciji i uspostavi europskog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju i izmjeni direktiva 2009/65/EZ, 2009/138/EZ, 2011/61/EU i uredaba (EZ) br. 1060/2009 i (EU) br. 648/2012 (COM(2015)0472 – C8-0288/2015 – 2015/0226(COD))P8_TC1-COD(2015)0226Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 26. listopada 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju općeg okvira za sekuritizaciju i o uspostavi specifičnog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju te o izmjeni direktiva 2009/65/EZ, 2009/138/EZ i 2011/61/EU te uredaba (EZ) br. 1060/2009 i (EU) br. 648/2012

392

2018/C 346/60

P8_TA(2017)0416Bonitetni zahtjevi za kreditne institucije i investicijska društva ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 26. listopada 2017. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva (COM(2015)0473 – C8-0289/2015 – 2015/0225(COD))P8_TC1-COD(2015)0225Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 26. listopada 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva

393

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

27.9.2018

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 346/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2017.–2018.

Dnevne sjednice od 2. do 5. listopada 2017.

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 109, 22.3.2018.

USVOJENI TEKSTOVI

Dnevne sjednice od 23. do 26. listopada 2017.

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 138, 19.4.2018.

Tekst o razrješnici za financijsku godinu 2015., usvojen 25. listopada 2017., objavljen je u SL L 318, 2.12.2017.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 3. listopada 2017.

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/2

---

P8_TA(2017)0361

Stanje pregovora s Ujedinjenom Kraljevinom

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. listopada 2017. o trenutačnom stanju pregovora s Ujedinjenom Kraljevinom (2017/2847(RSP))

(2018/C 346/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 5. travnja 2017. o pregovorima s Ujedinjenom Kraljevinom slijedom njezine obavijesti o namjeri povlačenja iz Europske unije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 5. travnja 2017. o pregovorima s Ujedinjenom Kraljevinom slijedom njezine obavijesti o namjeri povlačenja iz Europske unije (1),

| — | uzimajući u obzir Smjernice Vijeća (čl. 50.) od 29. travnja 2017. slijedom obavijesti Ujedinjene Kraljevine na temelju članka 50. UEU-a i Prilog Odluci Vijeća od 22. svibnja 2017. kojim se utvrđuju pregovaračke smjernice o sporazumu s Ujedinjenom Kraljevinom Velike Britanije i Sjeverne Irske kojim se utvrđuju aranžmani njezina povlačenja iz Europske Unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice Vijeća (čl. 50.) od 29. travnja 2017. slijedom obavijesti Ujedinjene Kraljevine na temelju članka 50. UEU-a i Prilog Odluci Vijeća od 22. svibnja 2017. kojim se utvrđuju pregovaračke smjernice o sporazumu s Ujedinjenom Kraljevinom Velike Britanije i Sjeverne Irske kojim se utvrđuju aranžmani njezina povlačenja iz Europske Unije,

| — | uzimajući u obzir dokumente o stajalištu Komisije od 12. lipnja 2017. naslovljene „Osnovna načela o pravima građana” i „Osnovna načela o financijskom poravnanju” te dokument naslovljen „Vodeća načela za dijalog o Irskoj/Sjevernoj Irskoj” od 20. rujna 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokumente o stajalištu Komisije od 12. lipnja 2017. naslovljene „Osnovna načela o pravima građana” i „Osnovna načela o financijskom poravnanju” te dokument naslovljen „Vodeća načela za dijalog o Irskoj/Sjevernoj Irskoj” od 20. rujna 2017.,

| — | uzimajući u obzir dokumente o stajalištu vlade Ujedinjenog Kraljevstva o pitanjima koja se odnose na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije, a posebice dokument „Očuvanje položaja građana EU-a u Ujedinjenoj Kraljevini i građana Ujedinjene Kraljevine u EU-u” od 26. lipnja 2017. te „Sjevernoj Irskoj i Irskoj” od 16. kolovoza 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokumente o stajalištu vlade Ujedinjenog Kraljevstva o pitanjima koja se odnose na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije, a posebice dokument „Očuvanje položaja građana EU-a u Ujedinjenoj Kraljevini i građana Ujedinjene Kraljevine u EU-u” od 26. lipnja 2017. te „Sjevernoj Irskoj i Irskoj” od 16. kolovoza 2017.,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da trenutačno 3,2 milijuna građana preostalih 27 država članica ima prebivalište u Ujedinjenoj Kraljevini, a 1,2 milijuna građana Ujedinjene Kraljevine ima prebivalište u preostalih 27 država članica; |
| --- | --- |

A.

budući da trenutačno 3,2 milijuna građana preostalih 27 država članica ima prebivalište u Ujedinjenoj Kraljevini, a 1,2 milijuna građana Ujedinjene Kraljevine ima prebivalište u preostalih 27 država članica;

| B. | budući da su građani EU-a koji su se preselili u drugu državu članicu to učinili na temelju prava koja uživaju u skladu sa zakonodavstvom Europske unije i misleći da će nastaviti uživati ta prava do kraja života; |
| --- | --- |

B.

budući da su građani EU-a koji su se preselili u drugu državu članicu to učinili na temelju prava koja uživaju u skladu sa zakonodavstvom Europske unije i misleći da će nastaviti uživati ta prava do kraja života;

| C. | budući da Europski parlament predstavlja sve građane EU-a, uključujući građane Ujedinjene Kraljevine, te će tijekom cijelog postupka koji vodi povlačenju Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije raditi kako bi zaštitio njihove interese; |
| --- | --- |

C.

budući da Europski parlament predstavlja sve građane EU-a, uključujući građane Ujedinjene Kraljevine, te će tijekom cijelog postupka koji vodi povlačenju Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije raditi kako bi zaštitio njihove interese;

| D. | budući da su u Ujedinjenoj Kraljevini i nekim drugim državama članicama nedavni administrativni incidenti pokazali da već dolazi do diskriminacije građana 27 država članica u Ujedinjenoj Kraljevini i građana Ujedinjene Kraljevine u 27 država članica te da to utječe na svakodnevicu dotičnih građana i ograničava ih u praktičnom ostvarivanju njihovih prava; |
| --- | --- |

D.

budući da su u Ujedinjenoj Kraljevini i nekim drugim državama članicama nedavni administrativni incidenti pokazali da već dolazi do diskriminacije građana 27 država članica u Ujedinjenoj Kraljevini i građana Ujedinjene Kraljevine u 27 država članica te da to utječe na svakodnevicu dotičnih građana i ograničava ih u praktičnom ostvarivanju njihovih prava;

| E. | budući da je za uredno povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije potrebno riješiti pitanje jedinstvenog položaja i posebnih okolnosti s kojima se suočava irski otok, osigurati očuvanje svih dijelova Sporazuma na Veliki petak od 10. travnja 1998. i izbjeći uspostavu „čvršće” granice; |
| --- | --- |

E.

budući da je za uredno povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije potrebno riješiti pitanje jedinstvenog položaja i posebnih okolnosti s kojima se suočava irski otok, osigurati očuvanje svih dijelova Sporazuma na Veliki petak od 10. travnja 1998. i izbjeći uspostavu „čvršće” granice;

| F. | budući da će pripadnici naroda Sjeverne Irske koji su iskoristili, ili će možda iskoristiti, pravo na irsko državljanstvo uživati prava na temelju statusa građana EU-a te se ne bi trebale uvoditi nikakve prepreke ili zapreke koje bi ih spriječile da se u potpunosti koriste svojim pravima u skladu s Ugovorima; |
| --- | --- |

F.

budući da će pripadnici naroda Sjeverne Irske koji su iskoristili, ili će možda iskoristiti, pravo na irsko državljanstvo uživati prava na temelju statusa građana EU-a te se ne bi trebale uvoditi nikakve prepreke ili zapreke koje bi ih spriječile da se u potpunosti koriste svojim pravima u skladu s Ugovorima;

| G. | budući da bi i Europska unija i Ujedinjena Kraljevina trebale u potpunosti poštovati financijske obveze koje proizlaze iz cjelokupnog trajanja članstva Ujedinjene Kraljevine u Europskoj uniji; |
| --- | --- |

G.

budući da bi i Europska unija i Ujedinjena Kraljevina trebale u potpunosti poštovati financijske obveze koje proizlaze iz cjelokupnog trajanja članstva Ujedinjene Kraljevine u Europskoj uniji;

| H. | budući da je predsjednica vlade Ujedinjene Kraljevine u Firenci 22. rujna 2017. u svojem govoru donekle razjasnila pitanja prava građana, Irske i Sjeverne Irske, financijskog poravnanja, potrebe za prijelaznim razdobljem te mogućnosti za buduće odnose između Europske unije i Ujedinjene Kraljevine; |
| --- | --- |

H.

budući da je predsjednica vlade Ujedinjene Kraljevine u Firenci 22. rujna 2017. u svojem govoru donekle razjasnila pitanja prava građana, Irske i Sjeverne Irske, financijskog poravnanja, potrebe za prijelaznim razdobljem te mogućnosti za buduće odnose između Europske unije i Ujedinjene Kraljevine;

| 1. | ponavlja sve elemente izložene u svojoj rezoluciji od 5. travnja 2017. o pregovorima s Ujedinjenom Kraljevinom slijedom obavijesti te zemlje o namjeri da se povuče iz Europske unije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da su smjernice koje je 29. travnja 2017. odobrilo Europsko vijeće te naknadne pregovaračke smjernice koje je Vijeće usvojilo 22. svibnja 2017. u skladu s rezolucijom Europskog parlamenta od 5. travnja 2017.; pozdravlja činjenicu da se pregovarač Europske unije u svom radu potpuno pridržava tog mandata; |
| --- | --- |

2.

| 3. | u skladu sa svojom rezolucijom od 5. travnja 2017. primjećuje da je predsjednica vlade Ujedinjene Kraljevine u svojem govoru od 22. rujna 2017. predložila prijelazno razdoblje s vremenskim ograničenjem; ističe da se takav prijelaz može dogoditi samo na temelju postojećih regulatornih, proračunskih, nadzornih, sudskih i provedbenih instrumenata i struktura Europske unije; ističe da takvo prijelazno razdoblje, u kojem Ujedinjena Kraljevina više neće biti država članica, može biti samo nastavak primjene cjelokupne pravne stečevine Unije, što uključuje punu primjenu četiri slobode kretanja (građana, kapitala, usluga i robe) te da se ono mora odvijati bez ograničenja slobodnog kretanja osoba nametanjem bilo kakvih novih uvjeta; ističe da je takvo prijelazno razdoblje moguće urediti samo pod punom jurisdikcijom Suda Europske unije; ustraje u tome da se takvo prijelazno razdoblje može dogovoriti samo pod uvjetom sklapanja punog ugovora o povlačenju kojim bi bila obuhvaćena sva pitanja povezana s povlačenjem Ujedinjene Kraljevine; |
| --- | --- |

3.

Prava građana

| 4. | naglašava da ugovor o povlačenju mora uključivati sva prava koja građani trenutačno uživaju tako da ne bude bitne promjene njihovog položaja te da se njime moraju osigurati reciprocitet, pravičnost, simetrija i nediskriminacija za sve građane EU-a u Ujedinjenoj Kraljevini i građane Ujedinjene Kraljevine u Europskoj uniji; posebice ističe da bi građani država članica EU-a koji ispunjavaju uvjete i djeca rođena nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine trebali biti obuhvaćeni područjem primjene ugovora o povlačenju jer članovi obitelji nisu samostalni nositelji prava, da bi budući članovi obitelji i dalje trebali moći koristiti pravo na prebivalište pod istim uvjetima kao trenutačni članovi obitelji, da bi dokumenti trebali biti deklaratorni i u skladu s pravom EU-a, da bi se trebali izbjegavati svi opterećujući administrativni postupci te da bi sva prava definirana u zakonodavstvu EU-a trebala biti prenosiva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe u tom pogledu da bi se u ugovoru o povlačenju Ujedinjene Kraljevine iz EU-a trebao zadržati cijeli niz pravila EU-a o pravima građana kako su definirana relevantnim zakonodavstvom EU-a, ali smatra da se prijedlozima koje je Ujedinjena Kraljevina iznijela u dokumentu o stajalištu od 26. lipnja 2017. ne ispunjavaju očekivanja u tom području, a posebno kad je riječ o prijedlogu da se u okviru britanskog imigracijskog prava stvori nova kategorija „uređenog statusa”; izražava zabrinutost da ti prijedlozi, sporo odvijanje pregovora i obznanjene političke opcije o budućem statusu građana EU-a izazivaju nepotrebnu tešku situaciju i zabrinutost za građane 27 država članica koji žive u Ujedinjenoj Kraljevini; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izražava zabrinutost zbog administrativnih praksi protiv građana EU-a koji žive u Ujedinjenoj Kraljevini koje su za osudu; osim toga, podsjeća Ujedinjenu Kraljevinu da za vrijeme trajanja članstva u Europskoj uniji mora poštovati i provoditi zakone Europske unije te se mora suzdržavati od svake administrativne prakse ili drugih praksi koje stvaraju prepreke za građane 27 država članica koji imaju boravak u Ujedinjenoj Kraljevini te ih diskriminiraju, uključujući na radnom mjestu; očekuje da sve ostale države članice zajamče da će se s građanima Ujedinjene Kraljevine koji imaju boravak u Europskoj uniji postupati u skladu s pravom Europske unije s obzirom na to da su oni i dalje građani EU-a sve do trenutka kad Ujedinjena Kraljevina ne istupi iz Europske unije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uviđa da se predsjednica vlade Ujedinjene Kraljevine u svojem govoru od 22. rujna 2017. obvezala da će zajamčiti izravan učinak prava građana 27 država članica koji borave u Ujedinjenoj Kraljevini tako što će ugovor o povlačenju učiniti dijelom zakonodavstva Ujedinjene Kraljevine; naglašava da bi se to trebalo učiniti tako da se spriječi mogućnost jednostranih promjena, omogući građanima EU-a da se pozivaju na prava iz ugovora o povlačenju pred britanskim sudovima i javnim upravama te da ugovor ima prednost pred pravom Ujedinjene Kraljevine; ističe da, kako bi se jamčila dosljednost i integritet pravnog poretka EU-a, Sud Europske unije mora ostati jedino nadležno tijelo za tumačenje i provođenje prava Europske unije i ugovora o povlačenju; u tom pogledu od Ujedinjene Kraljevine iščekuje konkretne prijedloge; |
| --- | --- |

7.

Irska i Sjeverna Irska

| 8. | naglašava da se pitanjem jedinstvenog položaja i posebnih okolnosti s kojima se suočava irski otok treba pozabaviti u ugovoru o povlačenju, pri čemu treba u potpunosti poštovati sve dijelove Sporazuma na Veliki petak, dogovorena područja suradnje i pravo Europske unije kako bi se zajamčili kontinuitet i stabilnost mirovnog procesa u Sjevernoj Irskoj; |
| --- | --- |

8.

| 9. | čvrsto vjeruje da je odgovornost vlade Ujedinjene Kraljevine da pruži jedinstveno, učinkovito i izvedivo rješenje kojim će se spriječiti uspostava čvršće granice, osigurati potpuno pridržavanje svih dijelova Sporazuma na Veliki petak i usklađenost s pravom Europske unije te u potpunosti zajamčiti cjelovitost unutarnjeg tržišta i carinske unije; usto vjeruje da Ujedinjena Kraljevina mora i dalje ispunjavati svoje obveze u pogledu financijske pomoći za Sjevernu Irsku/Irsku; žali što prijedlozima Ujedinjene Kraljevine, iznesenima u dokumentu o stajalištu o Sjevernoj Irskoj i Irskoj, nisu ispunjena očekivanja u tom pogledu; s druge strane primjećuje da je predsjednica vlade Ujedinjene Kraljevine u svojem govoru od 22. rujna 2017. isključila bilo kakvu fizičku infrastrukturu na granici, što podrazumijeva da će Ujedinjena Kraljevina ostati dio unutarnjeg tržišta i carinske unije ili da će Sjeverna Irska ostati u nekom obliku dio unutarnjeg tržišta ili carinske unije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponovno ističe da rješenje koje se pronađe za irski otok nije moguće unaprijed primijeniti u kontekstu pregovora o budućem odnosu Europske unije i Ujedinjene Kraljevine; |
| --- | --- |

10.

Podmirivanje financijskih obveza

| 11. | prima na znanje izjavu predsjednice vlade Ujedinjene Kraljevine iz njezina govora održanog 22. rujna 2017. u vezi s podmirivanjem financijskih obveza, ali iščekuje konkretne prijedloge britanske vlade u tom pogledu; naglašava da je nedostatak jasnih prijedloga dosad predstavljao ozbiljnu smetnju za pregovore te da je u tom području potreban znatan napredak prije nego se započne s pregovorima o drugim pitanjima, uključujući okvir za budući odnos Europske unije i Ujedinjene Kraljevine; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponovno ističe da Ujedinjena Kraljevina, u skladu s Komisijinim dokumentom o stajalištu o osnovnim načelima o financijskom poravnanju od 12. lipnja 2017., mora u potpunosti poštovati financijske obveze koje je preuzela kao država članica Europske unije te inzistira na tome da se to pitanje u cijelosti riješi u ugovoru o povlačenju; posebno naglašava financijske obveze koje proizlaze iz višegodišnjeg financijskog okvira i Odluke o vlastitim sredstvima iz 2014. (2) koje, neovisno o bilo kojem prijelaznom razdoblju, obuhvaćaju nepodmirene obveze Europske unije, kao i njezin dio obveza koje uključuju i nepredviđene obveze, te troškove povlačenja iz Europske unije, s obzirom na to da nema govora o tome da će obveze koje je preuzelo 28 država članica ispuniti preostalih 27 država članica; |
| --- | --- |

12.

Napredak u pregovorima

| 13. | podsjeća da je, u skladu s postupnim pristupom pregovorima koji je ključan za uredno povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije, potreban znatan napredak u pogledu prava građana, Irske i Sjeverne Irske te poravnanja financijskih obveza Ujedinjene Kraljevine kako bi započeli pregovori o okviru za budući odnos Europske unije i Ujedinjene Kraljevine te o prijelaznom razdoblju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe da je ključno da se obveze koje je predsjednica vlade Ujedinjene Kraljevine preuzela u svojem govoru od 22. rujna 2017. pretoče u opipljive promjene u stajalištu Ujedinjene Kraljevine i konkretne prijedloge kako bi se ubrzao posao tijekom prve faze pregovora te omogućilo da u drugoj fazi, na temelju uzajamnog povjerenja i iskrene suradnje, započnu pregovori o novom i bliskom partnerstvu u okviru približavanja Ujedinjene Kraljevine Europskoj uniji; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da u četvrtom krugu pregovora nije postignut dovoljan napredak u pogledu prava građana, Irske i Sjeverne Irske te podmirivanja financijskih obveza Ujedinjene Kraljevine; poziva Europsko vijeće da na svojem sastanku u listopadu 2017. odgodi ocjenu o tome je li postignut napredak u pregovorima osim ako tijekom petog kruga pregovora ne dođe do znatnog napretka u sva tri područja u skladu s ovom rezolucijom; |
| --- | --- |

15.

o

o o

| 16. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Europskom vijeću, Vijeću Europske unije, Europskoj komisiji, nacionalnim parlamentima i vladi Ujedinjene Kraljevine. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0102.

(2)  Odluka Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (SL L 168, 7.6.2014., str. 105.).

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/6

---

P8_TA(2017)0364

Ekonomsko osnaživanje žena u privatnom i javnom sektoru u EU-u

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. listopada 2017. o ekonomskom osnaživanju žena u privatnom i javnom sektoru u EU-u (2017/2008(INI))

(2018/C 346/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir članke 8. i 10., članak 153. stavak 1., članak 153. stavak 2. i članak 157. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 8. i 10., članak 153. stavak 1., članak 153. stavak 2. i članak 157. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 23. i 33. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 23. i 33. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2010/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2010. o primjeni načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama koji su samozaposleni i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 86/613/EEZ (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2010/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2010. o primjeni načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama koji su samozaposleni i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 86/613/EEZ (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 92/85/EEZ od 19. listopada 1992. o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja na radu trudnih radnica te radnica koje su nedavno rodile ili doje (3) (Direktiva o rodiljnom dopustu), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 92/85/EEZ od 19. listopada 1992. o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja na radu trudnih radnica te radnica koje su nedavno rodile ili doje (3) (Direktiva o rodiljnom dopustu),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog direktive Vijeća od 2. srpnja 2008., koji je podnijela Komisija, o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovu vjeroispovijest ili uvjerenje, invaliditet, dob ili seksualnu orijentaciju (COM(2008)0426), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog direktive Vijeća od 2. srpnja 2008., koji je podnijela Komisija, o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovu vjeroispovijest ili uvjerenje, invaliditet, dob ili seksualnu orijentaciju (COM(2008)0426),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište od 2. travnja 2009. o Prijedlogu direktive Vijeća o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovu vjeroispovijest ili uvjerenje, invaliditet, dob ili seksualnu orijentaciju (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište od 2. travnja 2009. o Prijedlogu direktive Vijeća o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovu vjeroispovijest ili uvjerenje, invaliditet, dob ili seksualnu orijentaciju (4),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća od 3. listopada 2008., koji je podnijela Komisija, o izmjeni Direktive o rodiljnom dopustu (COM(2008)0637), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća od 3. listopada 2008., koji je podnijela Komisija, o izmjeni Direktive o rodiljnom dopustu (COM(2008)0637),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište usvojeno u prvom čitanju 20. listopada 2010. radi donošenja Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 92/85/EEZ o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja na radu trudnih radnica te radnica koje su nedavno rodile ili doje i o uvođenju mjera za pomoć radnicima pri postizanju ravnoteže između poslovnog i obiteljskog života (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište usvojeno u prvom čitanju 20. listopada 2010. radi donošenja Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 92/85/EEZ o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja na radu trudnih radnica te radnica koje su nedavno rodile ili doje i o uvođenju mjera za pomoć radnicima pri postizanju ravnoteže između poslovnog i obiteljskog života (5),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2013/62/EU od 17. prosinca 2013. o izmjeni Direktive 2010/18/EU o provedbi revidiranog Okvirnog sporazuma o roditeljskom dopustu koji su sklopili BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP i ETUC zbog izmjene statusa Mayottea u odnosu na Europsku uniju (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2013/62/EU od 17. prosinca 2013. o izmjeni Direktive 2010/18/EU o provedbi revidiranog Okvirnog sporazuma o roditeljskom dopustu koji su sklopili BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP i ETUC zbog izmjene statusa Mayottea u odnosu na Europsku uniju (6),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2012., koji je podnijela Komisija, o povećanju ravnoteže spolova među savjetodavnim članovima uprava trgovačkih društava uvrštenih na burzama te o drugim povezanim mjerama (Direktiva o ženama u upravnim odborima) (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2012., koji je podnijela Komisija, o povećanju ravnoteže spolova među savjetodavnim članovima uprava trgovačkih društava uvrštenih na burzama te o drugim povezanim mjerama (Direktiva o ženama u upravnim odborima) (COM(2012)0614),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja direktive Europskog parlamenta i Vijeća o povećanju ravnoteže spolova među savjetodavnim članovima uprava trgovačkih društava uvrštenih na burzama te o povezanim mjerama (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište usvojeno u prvom čitanju 20. studenoga 2013. radi donošenja direktive Europskog parlamenta i Vijeća o povećanju ravnoteže spolova među savjetodavnim članovima uprava trgovačkih društava uvrštenih na burzama te o povezanim mjerama (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2013. o iskorjenjivanju rodnih stereotipa u EU-u (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2013. o iskorjenjivanju rodnih stereotipa u EU-u (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2013. o primjeni načela o jednakim plaćama radnika i radnica za jednak rad ili rad jednake vrijednosti (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2013. o primjeni načela o jednakim plaćama radnika i radnica za jednak rad ili rad jednake vrijednosti (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2015. o rodiljnom dopustu (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2015. o rodiljnom dopustu (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. travnja 2016. o radnicama i njegovateljicama u kućanstvu u EU-u (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. travnja 2016. o radnicama i njegovateljicama u kućanstvu u EU-u (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. svibnja 2016. o primjeni Direktive Vijeća 2010/18/EU od 8. ožujka 2010. o provedbi revidiranog Okvirnog sporazuma o roditeljskom dopustu koji su sklopili BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP i ETUC te o stavljanju izvan snage Direktive 96/34/EZ (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. svibnja 2016. o primjeni Direktive Vijeća 2010/18/EU od 8. ožujka 2010. o provedbi revidiranog Okvirnog sporazuma o roditeljskom dopustu koji su sklopili BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP i ETUC te o stavljanju izvan snage Direktive 96/34/EZ (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. svibnja 2016. o siromaštvu: rodna perspektiva (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. svibnja 2016. o siromaštvu: rodna perspektiva (13),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2016. o stvaranju povoljnih uvjeta na tržištu rada za ostvarivanje ravnoteže između privatnog i poslovnog života (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2016. o stvaranju povoljnih uvjeta na tržištu rada za ostvarivanje ravnoteže između privatnog i poslovnog života (14),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. rujna 2016. o primjeni Direktive Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja („Direktiva o jednakosti pri zapošljavanju”) (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. rujna 2016. o primjeni Direktive Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja („Direktiva o jednakosti pri zapošljavanju”) (15),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2015. o primjeni Direktive 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2015. o primjeni Direktive 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (16),

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 14. veljače 2017. o prioritetima EU-a za 61. sjednicu Komisije UN-a o statusu žena (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 14. veljače 2017. o prioritetima EU-a za 61. sjednicu Komisije UN-a o statusu žena (17),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2017. o nejednakosti muškaraca i žena u Europskoj uniji 2014.– 2015. (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2017. o nejednakosti muškaraca i žena u Europskoj uniji 2014.– 2015. (18),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. travnja 2017. o ženama i njihovoj ulozi u ruralnim područjima (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. travnja 2017. o ženama i njihovoj ulozi u ruralnim područjima (19),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 19. lipnja 2015. pod naslovom „Mogućnosti za ostvarivanje jednakih prihoda za žene i muškarce: uklanjanje rodnog jaza u mirovinama”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 19. lipnja 2015. pod naslovom „Mogućnosti za ostvarivanje jednakih prihoda za žene i muškarce: uklanjanje rodnog jaza u mirovinama”,

| — | uzimajući u obzir Europski pakt za ravnopravnost spolova za razdoblje 2011. – 2020. koji je Vijeće usvojilo u zaključcima od 7. ožujka 2011. (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski pakt za ravnopravnost spolova za razdoblje 2011. – 2020. koji je Vijeće usvojilo u zaključcima od 7. ožujka 2011. (20),

| — | uzimajući u obzir preporuku Komisije od 7. ožujka 2014. o jačanju načela jednake plaće za muškarce i žene transparentnim putem (2014/124/EU) (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Komisije od 7. ožujka 2014. o jačanju načela jednake plaće za muškarce i žene transparentnim putem (2014/124/EU) (21),

| — | uzimajući u obzir inicijativu Komisije iz prosinca 2015. naslovljenu „Plan za novi početak u cilju suočavanja s izazovima u postizanju ravnoteže između poslovnog i privatnog života u zaposlenim obiteljima” te savjetovanja s javnošću i s dionicima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir inicijativu Komisije iz prosinca 2015. naslovljenu „Plan za novi početak u cilju suočavanja s izazovima u postizanju ravnoteže između poslovnog i privatnog života u zaposlenim obiteljima” te savjetovanja s javnošću i s dionicima,

| — | uzimajući u obzir Vodeća načela Ujedinjenih naroda o poslovanju i ljudskim pravima ujedno prvi globalni niz smjernica o poslovanju i ljudskim pravima i koja su nedvosmisleno podržale sve države članice UN-a na Vijeću UN-a za ljudska prava 2011. održanom 16. lipnja 2011., uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije o društveno odgovornom poslovanju od 25. listopada 2011. (COM(2011)0681) kojim se države članice EU-a potiču na prilagodbu Vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima svojem nacionalnom kontekstu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Vodeća načela Ujedinjenih naroda o poslovanju i ljudskim pravima ujedno prvi globalni niz smjernica o poslovanju i ljudskim pravima i koja su nedvosmisleno podržale sve države članice UN-a na Vijeću UN-a za ljudska prava 2011. održanom 16. lipnja 2011., uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije o društveno odgovornom poslovanju od 25. listopada 2011. (COM(2011)0681) kojim se države članice EU-a potiču na prilagodbu Vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima svojem nacionalnom kontekstu,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 26. travnja 2017. o uspostavi europskog stupa socijalnih prava (COM(2017)0250), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 26. travnja 2017. o uspostavi europskog stupa socijalnih prava (COM(2017)0250),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 26. travnja 2017. o inicijativi za potporu ravnoteži između poslovnog i privatnog života zaposlenih roditelja i skrbnika (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 26. travnja 2017. o inicijativi za potporu ravnoteži između poslovnog i privatnog života zaposlenih roditelja i skrbnika (COM(2017)0252),

| — | uzimajući u obzir strategiju Grupe Europske investicijske banke za ravnopravnost spolova i ekonomsko osnaživanje žena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strategiju Grupe Europske investicijske banke za ravnopravnost spolova i ekonomsko osnaživanje žena,

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 3. prosinca 2015. naslovljen „Strateško djelovanje za ravnopravnost spolova 2016. – 2019.” (SWD(2015)0278), a posebno njegovo poglavlje 3.1. o povećanju sudjelovanja žena na tržištu rada i jednakoj ekonomskoj neovisnosti žena i muškaraca, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 3. prosinca 2015. naslovljen „Strateško djelovanje za ravnopravnost spolova 2016. – 2019.” (SWD(2015)0278), a posebno njegovo poglavlje 3.1. o povećanju sudjelovanja žena na tržištu rada i jednakoj ekonomskoj neovisnosti žena i muškaraca,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije iz 2017. o ravnopravnosti žena i muškaraca u Europskoj uniji, a posebno njegovo poglavlje 1. o povećanju sudjelovanja žena na tržištu rada i jednakoj ekonomskoj neovisnosti te poglavlje 2. o smanjenju razlike u plaćama, prihodima i mirovinama muškaraca i žena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije iz 2017. o ravnopravnosti žena i muškaraca u Europskoj uniji, a posebno njegovo poglavlje 1. o povećanju sudjelovanja žena na tržištu rada i jednakoj ekonomskoj neovisnosti te poglavlje 2. o smanjenju razlike u plaćama, prihodima i mirovinama muškaraca i žena,

| — | uzimajući u obzir izvješća Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) naslovljena „Razlika u zaposlenosti muškaraca i žena: izazovi i rješenja” (2016.), „Ravnoteža između poslovnog i privatnog života: pronalaženje rješenja za sve” (2016.), „Socijalni partneri i rodna ravnopravnost u Europi” (2014.) i „Razvoj radnog života u Europi: godišnji pregled EurWORK-a” (2014. i 2015.) te šesto Europsko istraživanje o radnim uvjetima (2016.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) naslovljena „Razlika u zaposlenosti muškaraca i žena: izazovi i rješenja” (2016.), „Ravnoteža između poslovnog i privatnog života: pronalaženje rješenja za sve” (2016.), „Socijalni partneri i rodna ravnopravnost u Europi” (2014.) i „Razvoj radnog života u Europi: godišnji pregled EurWORK-a” (2014. i 2015.) te šesto Europsko istraživanje o radnim uvjetima (2016.),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada (MOR) o jednakosti plaća iz 1951., Konvenciju MOR-a o radu na nepuno radno vrijeme iz 1994., Konvenciju MOR-a o radu kod kuće iz 1996., Konvenciju MOR-a o zaštiti majčinstva iz 2000. i Konvenciju MOR-a o radnicima u kućanstvu iz 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada (MOR) o jednakosti plaća iz 1951., Konvenciju MOR-a o radu na nepuno radno vrijeme iz 1994., Konvenciju MOR-a o radu kod kuće iz 1996., Konvenciju MOR-a o zaštiti majčinstva iz 2000. i Konvenciju MOR-a o radnicima u kućanstvu iz 2011.,

| — | uzimajući u obzir dogovorene zaključke od 24. ožujka 2017. donesene na 61. zasjedanju Komisije Ujedinjenih naroda za status žena naslovljene „Ekonomsko osnaživanje žena u svijetu rada koji se mijenja”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dogovorene zaključke od 24. ožujka 2017. donesene na 61. zasjedanju Komisije Ujedinjenih naroda za status žena naslovljene „Ekonomsko osnaživanje žena u svijetu rada koji se mijenja”,

| — | uzimajući u obzir izvješće skupine na visokoj razini glavnog tajnika UN-a o ekonomskom osnaživanju žena iz rujna 2016. naslovljeno „Nitko ne smije biti zapostavljen: Poziv na djelovanje za rodnu ravnopravnost i ekonomsko osnaživanje žena”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće skupine na visokoj razini glavnog tajnika UN-a o ekonomskom osnaživanju žena iz rujna 2016. naslovljeno „Nitko ne smije biti zapostavljen: Poziv na djelovanje za rodnu ravnopravnost i ekonomsko osnaživanje žena”,

| — | uzimajući u obzir Pekinšku platformu za djelovanje i Konvenciju UN-a o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pekinšku platformu za djelovanje i Konvenciju UN-a o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i jednakost spolova i mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0271/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i jednakost spolova i mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0271/2017),

| A. | budući da se EU ustrajno zalaže za promicanje rodne ravnopravnosti i provedbu rodno osviještene politike u svim svojim djelovanjima; |
| --- | --- |

A.

budući da se EU ustrajno zalaže za promicanje rodne ravnopravnosti i provedbu rodno osviještene politike u svim svojim djelovanjima;

| B. | budući da su jednako sudjelovanje žena na tržištu rada i u donošenju odluka u gospodarstvu preduvjeti za osnaživanje žena i ono što iz toga proizlazi; |
| --- | --- |

B.

budući da su jednako sudjelovanje žena na tržištu rada i u donošenju odluka u gospodarstvu preduvjeti za osnaživanje žena i ono što iz toga proizlazi;

| C. | budući da su diljem EU-a žene i dalje u velikoj mjeri nedovoljno zastupljene na tržištu rada i na rukovodećim razinama te da je ukupna stopa zaposlenosti žena još uvijek gotovo 12 % niža od stope zaposlenosti muškaraca; |
| --- | --- |

C.

budući da su diljem EU-a žene i dalje u velikoj mjeri nedovoljno zastupljene na tržištu rada i na rukovodećim razinama te da je ukupna stopa zaposlenosti žena još uvijek gotovo 12 % niža od stope zaposlenosti muškaraca;

| D. | budući da glavne prepreke ekonomskom osnaživanju žena podrazumijevaju štetne društvene norme, diskriminatorne zakone ili nedostatak pravne zaštite, nemogućnost ravnomjerne podjele neplaćenih kućanskih poslova i skrbi između muškaraca i žena, te nepostojanje pristupa financijskim i digitalnim sredstvima te imovini; budući da te prepreke mogu biti dodatno pogoršane isprepletenim oblicima diskriminacije (22) kao što su diskriminacija na osnovi rase, etničke pripadnosti, vjeroispovijesti, invaliditeta, zdravlja, rodnog identiteta, seksualne orijentacije i/ili socijalno-ekonomskih uvjeta; |
| --- | --- |

D.

budući da glavne prepreke ekonomskom osnaživanju žena podrazumijevaju štetne društvene norme, diskriminatorne zakone ili nedostatak pravne zaštite, nemogućnost ravnomjerne podjele neplaćenih kućanskih poslova i skrbi između muškaraca i žena, te nepostojanje pristupa financijskim i digitalnim sredstvima te imovini; budući da te prepreke mogu biti dodatno pogoršane isprepletenim oblicima diskriminacije (22) kao što su diskriminacija na osnovi rase, etničke pripadnosti, vjeroispovijesti, invaliditeta, zdravlja, rodnog identiteta, seksualne orijentacije i/ili socijalno-ekonomskih uvjeta;

| E. | budući da su strukturne prepreke ekonomskom osnaživanju žena rezultat višestrukih i međusobno povezanih oblika nejednakosti, stereotipa i diskriminacije u privatnoj i javnoj sferi; |
| --- | --- |

E.

budući da su strukturne prepreke ekonomskom osnaživanju žena rezultat višestrukih i međusobno povezanih oblika nejednakosti, stereotipa i diskriminacije u privatnoj i javnoj sferi;

| F. | budući da je ekonomsko osnaživanje žena istovremeno i „ispravno i pametno”, ponajprije jer je riječ o temeljnoj dimenziji rodne jednakosti i stoga se ubraja u temeljna ljudska prava, ali i jer veće sudjelovanje žena na tržištu rada doprinosi održivom gospodarskom razvoju svih razina društva; budući da su poduzeća koja cijene žene i omogućuju im da u potpunosti sudjeluju na tržištu rada i u donošenju odluka uspješnija te da time pomažu u povećanju produktivnosti i gospodarskog rasta; budući da podaci Europskog instituta za ravnopravnost spolova (EIGE) upućuju na to da bi poboljšanja u pogledu rodne jednakosti mogla doprinijeti stvaranju gotovo 10,5 milijuna novih radnih mjesta do 2050. u EU-u, da bi stopa zaposlenosti u EU-u mogla doseći gotovo 80 % te da bi se do 2050. BDP u EU-u po stanovniku mogao povećati između 6,1 % i 9,6 %, a gospodarski rast u državama članicama između 15 % i 45 %; |
| --- | --- |

F.

budući da je ekonomsko osnaživanje žena istovremeno i „ispravno i pametno”, ponajprije jer je riječ o temeljnoj dimenziji rodne jednakosti i stoga se ubraja u temeljna ljudska prava, ali i jer veće sudjelovanje žena na tržištu rada doprinosi održivom gospodarskom razvoju svih razina društva; budući da su poduzeća koja cijene žene i omogućuju im da u potpunosti sudjeluju na tržištu rada i u donošenju odluka uspješnija te da time pomažu u povećanju produktivnosti i gospodarskog rasta; budući da podaci Europskog instituta za ravnopravnost spolova (EIGE) upućuju na to da bi poboljšanja u pogledu rodne jednakosti mogla doprinijeti stvaranju gotovo 10,5 milijuna novih radnih mjesta do 2050. u EU-u, da bi stopa zaposlenosti u EU-u mogla doseći gotovo 80 % te da bi se do 2050. BDP u EU-u po stanovniku mogao povećati između 6,1 % i 9,6 %, a gospodarski rast u državama članicama između 15 % i 45 %;

| G. | budući da je u strategiji Europa 2020. utvrđen cilj od 75 % zaposlenih muškaraca i žena u Europskoj uniji do 2020. te posebice cilj uklanjanja rodne razlike u zapošljavanju; budući da je za poticanje sudjelovanja žena na tržištu rada potrebno uskladiti napore; |
| --- | --- |

G.

budući da je u strategiji Europa 2020. utvrđen cilj od 75 % zaposlenih muškaraca i žena u Europskoj uniji do 2020. te posebice cilj uklanjanja rodne razlike u zapošljavanju; budući da je za poticanje sudjelovanja žena na tržištu rada potrebno uskladiti napore;

| H. | budući da je krajem 2015. Komisija objavila Akcijski plan za ravnopravnost spolova 2016. – 2020. u kojem se ekonomska prava i osnaživanje žena navode kao jedno od četiri ključna područja djelovanja; |
| --- | --- |

H.

budući da je krajem 2015. Komisija objavila Akcijski plan za ravnopravnost spolova 2016. – 2020. u kojem se ekonomska prava i osnaživanje žena navode kao jedno od četiri ključna područja djelovanja;

| I. | budući da je smanjenje razlike u plaćama, prihodima i mirovinama među spolovima, a time i borba protiv siromaštva žena, jedno od prioritetnih područja koje je Komisija utvrdila u svojem dokumentu naslovljenom „Strateško djelovanje za ravnopravnost spolova 2016. – 2019.”; |
| --- | --- |

I.

budući da je smanjenje razlike u plaćama, prihodima i mirovinama među spolovima, a time i borba protiv siromaštva žena, jedno od prioritetnih područja koje je Komisija utvrdila u svojem dokumentu naslovljenom „Strateško djelovanje za ravnopravnost spolova 2016. – 2019.”;

| J. | budući da su utvrđeni ciljevi za ekonomsko osnaživanje žena u svih 17 ciljeva održivog razvoja (SDG); |
| --- | --- |

J.

budući da su utvrđeni ciljevi za ekonomsko osnaživanje žena u svih 17 ciljeva održivog razvoja (SDG);

| K. | budući da stvarna ravnoteža između poslovnog i privatnog života ima pozitivan učinak na približavanje modelu prema kojem su privređivanje i skrb podjednako raspodijeljeni između žena i muškaraca kao i na zdravlje i potiče uključivo gospodarsko okružje, rast, konkurentnost, ukupno sudjelovanje na tržištu rada, rodnu ravnopravnost, smanjenje rizika od siromaštva, međugeneracijsku solidarnost te istovremeno doprinosi rješavanju izazova sve starijeg društva; |
| --- | --- |

K.

budući da stvarna ravnoteža između poslovnog i privatnog života ima pozitivan učinak na približavanje modelu prema kojem su privređivanje i skrb podjednako raspodijeljeni između žena i muškaraca kao i na zdravlje i potiče uključivo gospodarsko okružje, rast, konkurentnost, ukupno sudjelovanje na tržištu rada, rodnu ravnopravnost, smanjenje rizika od siromaštva, međugeneracijsku solidarnost te istovremeno doprinosi rješavanju izazova sve starijeg društva;

| L. | budući da prema podacima Eurostata u EU-u 31,5 % zaposlenih žena radi na nepuno radno vrijeme u odnosu na 8,2 % zaposlenih muškaraca te budući da tek nešto više od 50 % žena radi na puno radno vrijeme u usporedbi sa 71,2 % muškaraca, što je razlika u stopi zapošljavanja na puno radno vrijeme od 25,5 %; budući da gotovo 20 % žena nije ekonomski aktivno zbog obveza u vezi sa skrbi, a to je slučaj samo za manje od 2 % ekonomski neaktivnih muškaraca; budući da odgovornosti u pogledu pružanja skrbi i poteškoće koje proizlaze iz usklađivanja poslovnog i privatnog života dovode do toga da žene mnogo češće od muškaraca rade na nepuno radno vrijeme ili su ekonomski manje aktivne nego muškarci, što negativno utječe na njihove plaće i mirovine; |
| --- | --- |

L.

budući da prema podacima Eurostata u EU-u 31,5 % zaposlenih žena radi na nepuno radno vrijeme u odnosu na 8,2 % zaposlenih muškaraca te budući da tek nešto više od 50 % žena radi na puno radno vrijeme u usporedbi sa 71,2 % muškaraca, što je razlika u stopi zapošljavanja na puno radno vrijeme od 25,5 %; budući da gotovo 20 % žena nije ekonomski aktivno zbog obveza u vezi sa skrbi, a to je slučaj samo za manje od 2 % ekonomski neaktivnih muškaraca; budući da odgovornosti u pogledu pružanja skrbi i poteškoće koje proizlaze iz usklađivanja poslovnog i privatnog života dovode do toga da žene mnogo češće od muškaraca rade na nepuno radno vrijeme ili su ekonomski manje aktivne nego muškarci, što negativno utječe na njihove plaće i mirovine;

| M. | budući da neplaćeni članovi obitelji u većini slučajeva obično skrbe za djecu, starije osobe i članove obitelji s invaliditetom; |
| --- | --- |

M.

budući da neplaćeni članovi obitelji u većini slučajeva obično skrbe za djecu, starije osobe i članove obitelji s invaliditetom;

| N. | budući da žene obavljaju najmanje dva i pol puta više neplaćenih kućanskih poslova i skrbi u kućanstvu nego muškarci; |
| --- | --- |

N.

budući da žene obavljaju najmanje dva i pol puta više neplaćenih kućanskih poslova i skrbi u kućanstvu nego muškarci;

| O. | budući da rodiljni dopust ne bi trebalo smatrati preprekom profesionalnom razvoju žena te posljedično njihovoj emancipaciji; |
| --- | --- |

O.

budući da rodiljni dopust ne bi trebalo smatrati preprekom profesionalnom razvoju žena te posljedično njihovoj emancipaciji;

| P. | budući da žene i muškarci imaju jednaka prava i obveze u pogledu roditeljstva (izuzev oporavka nakon poroda), ali i da bi odgoj djece trebao biti zajednički i dakle ne bi trebalo isključivo biti zadaća majke; |
| --- | --- |

P.

budući da žene i muškarci imaju jednaka prava i obveze u pogledu roditeljstva (izuzev oporavka nakon poroda), ali i da bi odgoj djece trebao biti zajednički i dakle ne bi trebalo isključivo biti zadaća majke;

| Q. | budući da je 2015. prosječna stopa zaposlenosti žena s jednim djetetom ispod 6 godina bila gotovo 9 % niža od stope zaposlenosti žena bez male djece te budući da u nekim zemljama ta razlika premašuje 30 %; |
| --- | --- |

Q.

budući da je 2015. prosječna stopa zaposlenosti žena s jednim djetetom ispod 6 godina bila gotovo 9 % niža od stope zaposlenosti žena bez male djece te budući da u nekim zemljama ta razlika premašuje 30 %;

| R. | budući da su majčinstvo i roditeljstvo neprihvatljivi razlozi za diskriminaciju žena u pogledu pristupa tržištu rada i ostajanja na njemu; |
| --- | --- |

R.

budući da su majčinstvo i roditeljstvo neprihvatljivi razlozi za diskriminaciju žena u pogledu pristupa tržištu rada i ostajanja na njemu;

| S. | budući da bi se trebao uspostaviti javno dostupan sustav vođenja statistika o plaćama, uključujući prikupljanje podataka, radi uklanjanja razlika u plaći između muškaraca i žena tako što će se izvršiti pritisak na privatni i javni sektor da ocijene svoje strukture plaćanja i rješavanja svih rodno uvjetovanih razlika koje se utvrde, što bi moglo dovesti do stvaranja „kulture osviještenosti” u kojoj je razlika u plaći međi spolovima u nekom sektoru ili poduzeću društveno neprihvatljiva; |
| --- | --- |

S.

budući da bi se trebao uspostaviti javno dostupan sustav vođenja statistika o plaćama, uključujući prikupljanje podataka, radi uklanjanja razlika u plaći između muškaraca i žena tako što će se izvršiti pritisak na privatni i javni sektor da ocijene svoje strukture plaćanja i rješavanja svih rodno uvjetovanih razlika koje se utvrde, što bi moglo dovesti do stvaranja „kulture osviještenosti” u kojoj je razlika u plaći međi spolovima u nekom sektoru ili poduzeću društveno neprihvatljiva;

| T. | budući da kvote dokazano poboljšavaju uspješnost privatnih poduzeća i stimuliraju veći gospodarski rast, te također dovode do boljeg korištenja ljudskog potencijala u radnoj snazi; |
| --- | --- |

T.

budući da kvote dokazano poboljšavaju uspješnost privatnih poduzeća i stimuliraju veći gospodarski rast, te također dovode do boljeg korištenja ljudskog potencijala u radnoj snazi;

| U. | budući da je rodna ravnopravnost i raznolikost u pogledu zastupanja radnika na upravljačkoj razini poduzeća ključno demokratsko načelo s pozitivnim gospodarskim učincima, kao što je uključivo donošenje strateških odluka i smanjenje razlike u plaćama između muškaraca i žena; |
| --- | --- |

U.

budući da je rodna ravnopravnost i raznolikost u pogledu zastupanja radnika na upravljačkoj razini poduzeća ključno demokratsko načelo s pozitivnim gospodarskim učincima, kao što je uključivo donošenje strateških odluka i smanjenje razlike u plaćama između muškaraca i žena;

| V. | budući da su studije OECD-a pokazale da su poduzeća u čijim je upravnim odborima više žena profitabilnija u odnosu na ona u čijim su upravnim odborima samo muškarci; |
| --- | --- |

V.

budući da su studije OECD-a pokazale da su poduzeća u čijim je upravnim odborima više žena profitabilnija u odnosu na ona u čijim su upravnim odborima samo muškarci;

| W. | budući da su plaće u sektorima ili za uloge u kojima su žene obično najzastupljenije niže nego u usporedivim sektorima ili za uloge u kojima prevladavaju muškarci, čime se doprinosi rodno uvjetovanoj razlici u plaćama od 16 % i mirovinama od 40 %; |
| --- | --- |

W.

budući da su plaće u sektorima ili za uloge u kojima su žene obično najzastupljenije niže nego u usporedivim sektorima ili za uloge u kojima prevladavaju muškarci, čime se doprinosi rodno uvjetovanoj razlici u plaćama od 16 % i mirovinama od 40 %;

| X. | budući da je MOR izradio okvir na temelju kojeg se poslovi ocjenjuju prema četiri faktora: kvalifikacijama, naporima, odgovornosti i radnim uvjetima, te se vrednuju prema njihovoj važnosti za konkretno poduzeće ili organizaciju; |
| --- | --- |

X.

budući da je MOR izradio okvir na temelju kojeg se poslovi ocjenjuju prema četiri faktora: kvalifikacijama, naporima, odgovornosti i radnim uvjetima, te se vrednuju prema njihovoj važnosti za konkretno poduzeće ili organizaciju;

| Y. | budući da socijalni partneri imaju potencijal za jačanje ekonomskog osnaživanja žena u okviru kolektivnog pregovaranja promicanjem jednakih plaća između muškaraca i žena, ulaganjem u ravnotežu između profesionalnog i privatnog života te poticanjem razvoja karijera žena u poduzećima i pružanjem informacija i obrazovanjem u području prava radnika; |
| --- | --- |

Y.

budući da socijalni partneri imaju potencijal za jačanje ekonomskog osnaživanja žena u okviru kolektivnog pregovaranja promicanjem jednakih plaća između muškaraca i žena, ulaganjem u ravnotežu između profesionalnog i privatnog života te poticanjem razvoja karijera žena u poduzećima i pružanjem informacija i obrazovanjem u području prava radnika;

| Z. | budući da je dokazano da su nejednakosti u plaćama manje kada postoji snažno kolektivno pregovaranje (23); |
| --- | --- |

Z.

budući da je dokazano da su nejednakosti u plaćama manje kada postoji snažno kolektivno pregovaranje (23);

| AA. | budući da prema podacima Eurostata 24,4 % žena u EU-u prijeti siromaštvo ili socijalna isključenost, pri čemu su samohrane majke, žene starije od 55 godina i žene s invaliditetom posebno u opasnosti od nezaposlenosti i neaktivnosti na tržištu rada; |
| --- | --- |

AA.

budući da prema podacima Eurostata 24,4 % žena u EU-u prijeti siromaštvo ili socijalna isključenost, pri čemu su samohrane majke, žene starije od 55 godina i žene s invaliditetom posebno u opasnosti od nezaposlenosti i neaktivnosti na tržištu rada;

| AB. | budući da je primjena Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama (Istanbulska konvencija) preduvjet za ekonomsko osnaživanje žena te stoga i za rodnu jednakost; budući da je rodno uvjetovano nasilje neprihvatljiv oblik diskriminacije i kršenje temeljnih prava i da ne utječe samo na zdravlje i dobrobit žena već i na pristup žena zapošljavanju i financijsku neovisnost; budući da je nasilje nad ženama jedna od glavnih prepreka rodnoj jednakosti, te da obrazovanje ima potencijal za smanjenje rizika od rodno uvjetovanog nasilja; budući da socijalno i ekonomsko osnaživanje ženama može pomoći da izbjegnu nasilje; budući da nasilje i uznemiravanje na radnom mjestu, uključujući seksizam i seksualno uznemiravanje, ima ozbiljne negativne posljedice za sve pogođene radnike, suradnike i njihove obitelji kao i na organizacije u kojima rade i na društvo u cjelini i mogu biti djelomično odgovorni za činjenicu da žene same napuštaju tržište rada; |
| --- | --- |

AB.

budući da je primjena Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama (Istanbulska konvencija) preduvjet za ekonomsko osnaživanje žena te stoga i za rodnu jednakost; budući da je rodno uvjetovano nasilje neprihvatljiv oblik diskriminacije i kršenje temeljnih prava i da ne utječe samo na zdravlje i dobrobit žena već i na pristup žena zapošljavanju i financijsku neovisnost; budući da je nasilje nad ženama jedna od glavnih prepreka rodnoj jednakosti, te da obrazovanje ima potencijal za smanjenje rizika od rodno uvjetovanog nasilja; budući da socijalno i ekonomsko osnaživanje ženama može pomoći da izbjegnu nasilje; budući da nasilje i uznemiravanje na radnom mjestu, uključujući seksizam i seksualno uznemiravanje, ima ozbiljne negativne posljedice za sve pogođene radnike, suradnike i njihove obitelji kao i na organizacije u kojima rade i na društvo u cjelini i mogu biti djelomično odgovorni za činjenicu da žene same napuštaju tržište rada;

| AC. | budući da je ekonomsko nasilje oblik rodno uvjetovanog nasilja do kojeg dolazi u svakodnevnom životu žena te im otežava ostvarivanje prava na slobodu, odražava rodnu nejednakost i njime se uvelike zanemaruje uloga žene u društvu; |
| --- | --- |

AC.

budući da je ekonomsko nasilje oblik rodno uvjetovanog nasilja do kojeg dolazi u svakodnevnom životu žena te im otežava ostvarivanje prava na slobodu, odražava rodnu nejednakost i njime se uvelike zanemaruje uloga žene u društvu;

| AD. | budući da su mnoge studije jasno pokazale da rezovi u javnom sektoru u velikoj mjeri negativno utječu na žene, njihovo ekonomsko osnaživanje i rodnu ravnopravnost; |
| --- | --- |

AD.

budući da su mnoge studije jasno pokazale da rezovi u javnom sektoru u velikoj mjeri negativno utječu na žene, njihovo ekonomsko osnaživanje i rodnu ravnopravnost;

| AE. | budući da su obrazovanje, kvalifikacije i stjecanje vještina ključni za društveno, kulturno i ekonomsko osnaživanje žena te da su mogućnosti obrazovanja priznate kao ključni element u borbi protiv nejednakosti, kao što su nedovoljna zastupljenost u postupcima donošenja odluka i na rukovodećim položajima, u inženjerstvu i znanosti, čime se jača ekonomsko osnaživanje žena i djevojčica; |
| --- | --- |

AE.

budući da su obrazovanje, kvalifikacije i stjecanje vještina ključni za društveno, kulturno i ekonomsko osnaživanje žena te da su mogućnosti obrazovanja priznate kao ključni element u borbi protiv nejednakosti, kao što su nedovoljna zastupljenost u postupcima donošenja odluka i na rukovodećim položajima, u inženjerstvu i znanosti, čime se jača ekonomsko osnaživanje žena i djevojčica;

| AF. | budući da digitalizacija ima pozitivne učinke na oblikovanje novih mogućnosti za zapošljavanje i stimuliranje konstruktivnog pomaka prema fleksibilnijim modelima rada, posebno za žene koje ulaze ili se vraćaju na tržište rada te također na to da žene i muškarci bolje usklade pružanje skrbi i poslovni život; |
| --- | --- |

AF.

budući da digitalizacija ima pozitivne učinke na oblikovanje novih mogućnosti za zapošljavanje i stimuliranje konstruktivnog pomaka prema fleksibilnijim modelima rada, posebno za žene koje ulaze ili se vraćaju na tržište rada te također na to da žene i muškarci bolje usklade pružanje skrbi i poslovni život;

I.   
  Opće napomene

| 1. | smatra da su ekonomska participacija i osnaživanje ključ za jačanje temeljnih prava žena, te im omogućuju da postignu gospodarsku neovisnost, izvrše utjecaj u društvu i imaju kontrolu nad svojim životima, i da probiju „stakleni strop” koji sprečava da se u poslovnom životu s njima jednako postupa kao i s muškarcima; stoga potiče ekonomsko osnaživanje žena s pomoću političkih i financijskih sredstava; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da je za jačanje prava žena i njihovo ekonomsko osnaživanje potrebno hvatanje u koštac s duboko ukorijenjenim nejednakim odnosima moći među spolovima koji dovode do diskriminacije i nasilja nad ženama, djevojčicama, ali i osobama LGBTI, te ističe da su rodne strukture moći povezane s drugim oblicima diskriminacije i nejednakosti poput onih na osnovi rase, invaliditeta, dobi i rodnog identiteta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju i države članice da zajamče jednakost i nediskriminaciju na radnom mjestu za sve; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva države članice da u potpunosti provedu i Direktivu o jednakom postupanju pri zapošljavanju i Direktivu 2010/41/EU o primjeni načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama koji su samozaposleni; traži od Komisije da osigura bolju primjenu tih direktiva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da niske stope zaposlenosti žena i isključenost žena u pogledu zapošljavanja nepovoljno utječu na ekonomsko osnaživanje žena; ističe da ukupni godišnji ekonomski troškovi niže stope zaposlenosti žena, uzimajući u obzir propuštene prihode, neuplaćene doprinose za socijalno osiguranje i dodatne javne izdatke, odgovaraju, prema procjenama Eurofounda 2,8 % BDP-a EU-a odnosno 370 milijardi EUR 2013. godine, dok trošak isključenosti žena u pogledu zapošljavanja EIGE procjenjuje na između 1,2 i 2 milijuna EUR, ovisno o njihovoj razini obrazovanja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da su ekonomsko osnaživanje žena i jednake mogućnosti na tržištu rada prvenstveno od presudne važnosti za svaku pojedinu ženu, ali su također ključne za gospodarski rast EU-a s pozitivnim učinkom na BDP, uključivost i konkurentnost poduzeća, doprinoseći pritom rješavanju izazova povezanih sa starenjem stanovništva u EU-u; ističe da bi se prema studiji iz 2009. BDP EU-a mogao teoretski povećati za gotovo 27 % uz pretpostavku potpune ravnoteže spolova na tržištu rada; |
| --- | --- |

6.

II.   
  Mjere i instrumenti za poboljšanje ekonomskog osnaživanja žena

Poboljšana ravnoteža između poslovnog i privatnog života

| 7. | napominje da je Komisija, kao odgovor na poziv Parlamenta na poboljšanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života, podnijela nezakonodavne prijedloge i jedan zakonodavni prijedlog za stvaranje nekoliko vrsta dopusta radi suočavanja s izazovima 21. stoljeća; naglašava da su prijedlozi Komisije dobar prvi korak prema ispunjenju očekivanja europskih građana jer će ženama i muškarcima omogućiti podjelu profesionalnih, obiteljskih i društvenih odgovornosti, posebno kada je riječi o skrbi za uzdržavane članove obitelji i skrb o djeci; poziva sve institucije da što je prije moguće djeluju u vezi s tim paketom mjera; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva države članice da povećaju zaštitu protiv diskriminacije i nezakonitog otpuštanja povezanog s usklađivanjem poslovnog i privatnog života te da zajamče pristup pravdi i pravnim sredstvima; poziva Komisiju da pojača praćenje, prijenos i provedbu zakonodavstva EU-a u području borbe protiv diskriminacije, da po potrebi pokrene postupke zbog povrede prava i potiče usklađenost, među ostalim informativnim kampanjama za razvijanje svijesti o zakonskim pravima na jednako postupanje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da bi se isplata plaća i doprinosa za socijalno osiguranje trebala nastaviti tijekom dopusta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva države članice da roditeljima djece s invaliditetom omoguće dopust, vodeći posebno računa o samohranim majkama i to na temelju analize najboljih praksi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | apelira na države članice da ulažu u neformalne ustanove za učenje kroz igru nakon škole, koje bi primale djecu nakon što završi nastava ili se zatvore jaslice i vrtići, i omogućile da se ispuni vrijeme između završetka nastave i kraja radnog vremena; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ustraje u tome da je postizanje ciljeva iz Barcelone i uvođenje ciljeva koji se odnose na skrb za uzdržavane i sve starije članove društva, uključujući dostupnu, pristupačnu i kvalitetnu skrb za djecu te objekte za skrb i usluge skrbi općenito i politike za neovisan život za osobe s invaliditetom, nužno kako bi države članice mogle ostvariti ciljeve strategije Europa 2020.; podsjeća na to da ulaganje u socijalnu infrastrukturu, na primjer u skrb o djeci, ne utječe samo u velikoj mjeri na zaposlenost, već se njime ostvaruje znatan dodatni prihod za javni sektor u vidu poreza na dohodak i uštede u pogledu osiguranja u slučaju nezaposlenosti; u tom pogledu naglašava potrebu za pristupačnim objektima za skrb o djeci u ruralnim područjima te potiče države članice da promiču ulaganja u pružanje cjeloživotnih dostupnih i cijenom prihvatljivih kvalitetnih usluga skrbi, uključujući skrb za djecu, uzdržavane osobe i starije osobe; smatra da bi primjerena briga o djeci trebala biti dostupna i pristupačna kako bi se roditeljima omogućio pristup prilikama za cjeloživotno učenje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe ključnu ulogu visokokvalitetnih javnih usluga, posebno za žene; ističe važnost univerzalnog pristupa visokokvalitetnim, povoljnim, prikladno smještenim javnim uslugama koje se temelje na potražnji kao instrumenta za jačanje ekonomskog položaja žena; |
| --- | --- |

13.

| 14. | napominje da trenutačno postoji nedosljednost između postignuća država članica i ciljeva utvrđenih u okviru ciljeva iz Barcelone te apelira na Komisiju da pomno prati mjere koje poduzimaju države članice kako bi bila sigurna da su ispunile svoje obveze; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uvjeren je da je sudjelovanje muškaraca u odgovornostima u pogledu skrbi preduvjet za promjenu tradicionalnih stereotipa povezanih s rodnim ulogama; nadalje smatra da će oba spola i cijelo društvo imati koristi od pravednije podjele neplaćenog rada i ravnomjernijeg uzimanja dopusta povezanog sa skrbi; uvjeren je da je model prema kojem su privređivanje i skrb podjednako raspoređeni najučinkovitiji za postizanje veće rodne ravnopravnosti u svim područjima života; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva države članice da nastave s posebnim i aktivnim politikama zapošljavanja i osposobljavanja kako bi se podržao povratak na posao žena koje su prekinule svoju karijeru da bi se brinule o članovima obitelji koje uzdržavaju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da su bolja ravnoteža između poslovnog i privatnog života i veća jednakost između žena i muškaraca ključne za postizanje ciljeva u pogledu osnaživanja žena; ističe da će se boljom ravnotežom između poslovnog i privatnog života osigurati pravednija raspodjela plaćenog i neplaćenog rada u obiteljima, povećati sudjelovanje žena na tržištu rada i stoga smanjiti razlika u plaćama i mirovinama žena i muškaraca; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da su za usklađivanje poslovnog i privatnog života važni dobri i sigurni radni uvjeti za žene i muškarce te poziva Komisiju i države članice da potiču jačanje radničkih prava, kolektivnog pregovaranja i veće rodne ravnopravnosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | snažno se zalaže za poticanje individualiziranih prava na dopust, neprenosivost prava na roditeljski dopust između roditelja te na jednaku podjelu zadaća povezanih s pružanjem skrbi na oba roditelja kako bi se postigla usklađenost poslovnog i privatnog života žena i muškaraca; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju da financira studije za analizu razmjera i vrijednosti neplaćenog rada žena i muškaraca kada je riječ o skrbi u obitelji, kao i prosječnog broja sati provedenih na plaćenom i neplaćenom radu, posebno u pogledu skrbi za starije osobe, djecu i osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva na izradu okvira za fleksibilne modele zapošljavanja muškaraca i žena u čijem su središtu zaposlenici, zajedno s odgovarajućom socijalnom zaštitom, kako bi bilo jednostavnije uskladiti privatne i poslovne odgovornosti; u isto vrijeme smatra da prava radnika i pravo na sigurno radno mjesto moraju imati prednost pred svakim povećanjem fleksibilnosti na tržištu rada kako bi se zajamčilo da se fleksibilnošću ne povećavaju prekarni, nepoželjni i nesigurni oblici rada i zapošljavanja i ne ugrožavaju standardi zapošljavanja koji se trenutačno odnose na žene više nego na muškarce, pri čemu se podrazumijeva da su nesigurna radna mjesta ona koja nisu u skladu s međunarodnim, nacionalnim ili europskim standardima i propisima i/ili se njima ne mogu steći dovoljna sredstva za pristojan život ili prikladna socijalna zaštita, kao što su nekontinuirano zapošljavanje, većina ugovora na određeno vrijeme, ugovori bez zajamčenog minimalnog broja radnih sati ili nesvojevoljan rad na nepuno radno vrijeme; također naglašava da je potrebno stvoriti uvjete kako bi se zajamčilo pravo na povratak iz dobrovoljnog rada u nepunom radnom vremenu na puno radno vrijeme; |
| --- | --- |

21.

Jednaka plaća za jednaki rad jednake vrijednosti i vođenje statistike o plaćama

| 22. | podsjeća da je načelo jednake plaće muškaraca i žena za jednaki rad ili rad jednake vrijednosti sadržano i definirano u članku 157. UFEU-a i da ga države članice trebaju učinkovito primjenjivati; u tom kontekstu inzistira na tome da se preporuka Komisije o jačanju načela jednake plaće za muškarce i žene putem transparentnosti koristi za pomno praćenje stanja u državama članicama i sastavljanje izvješća o napretku, također uz potporu socijalnih partnera, i potiče države članice i Komisiju da utvrde i provode odgovarajuće politike u skladu s tom preporukom u cilju uklanjanja trajne razlike u plaćama između muškaraca i žena; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva države članice i poduzeća da poštuju ravnopravnost plaća i uvedu obvezujuće mjere u pogledu transparentnosti plaća radi kreiranja novih metoda kojima bi poduzeća mogla riješiti pitanje rodno uvjetovanih razlika u plaćama, pa i preko revizija plaća i uključivanja mjera jednake plaće u kolektivno pregovaranje; ističe da je važno zaposlenicima nacionalnih, regionalnih i lokalnih tijela, tijelima odgovornim za provođenje zakona i inspektorima rada pružiti odgovarajuće osposobljavanje u području zakonodavstva i sudske prakse o suzbijanju diskriminacije u zapošljavanju; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava potrebu da se prepoznaju i preispitaju poslovi u kojima tipično prevladavaju žene, kao što su zdravstveni, socijalni i obrazovni sektor, u usporedbi s poslovima u kojima tipično prevladavaju muškarci; |
| --- | --- |

24.

| 25. | izražava svoje uvjerenje da postizanje jednake plaće za muške i ženske radnike za jednak rad jednake vrijednosti iziskuje izradu jasnog okvira konkretnih instrumenata za vrednovanje poslova s usporedivim pokazateljima kako bi se procijenila „vrijednost” poslova ili sektora; |
| --- | --- |

25.

| 26. | podsjeća da bi se vrijednost rada, u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije, trebala procjenjivati i uspoređivati na temelju objektivnih kriterija, kao što su zahtjevi u pogledu obrazovanja, stručnosti i osposobljavanja, vještina, napora i odgovornosti, obavljenog posla i naravi zadaća koje su uključene; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava važnost načela rodne neutralnosti u sustavima vrednovanja rada i klasifikacije djelatnosti i u javnom i u privatnom sektoru; pozdravlja napore država članica u promicanju politika kojima se sprječava diskriminacija pri zapošljavanju i stimulira ih da potiču korištenje formata životopisa u kojem se ne navodi spol kako bi se u postupcima zapošljavanja uklonila rodna pristranost poduzeća i javne uprave; poziva Komisiju da istraži mogućnost izrade anonimnog životopisa u obliku Europass; predlaže državama članicama da pripreme programe za borbu protiv društvenih i rodnih stereotipa, posebno među mlađim skupinama, kao načina da se spriječi profesionalna kategorizacija radnih mjesta kojima se ženama često ograničava pristup najbolje plaćenim pozicijama i poslovima; |
| --- | --- |

27.

Rodna ravnoteža u javnom i privatnom sektoru

| 28. | smatra da kvote u javnom sektoru mogu biti potrebne ako javne institucije ne ispunjavaju svoju odgovornost za osiguravanje pravedne zastupljenosti te da bi se stoga njima moglo poboljšati demokratski legitimitet institucija koje donose odluke; |
| --- | --- |

28.

| 29. | napominje da se korištenje rodnih kvota i tzv. zaključanih popisa u donošenju političkih odluka pokazalo najučinkovitijim alatom za rješavanje diskriminacije i neravnoteže moći među spolovima te u poboljšanju demokratske zastupljenosti u tijelima koja donose političke odluke, |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisiju da poboljša prikupljanje, analizu i prosljeđivanje sveobuhvatnih, usporedivih, pouzdanih i redovito ažuriranih podataka o zastupljenosti žena u postupcima odlučivanja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva institucije EU-a da potiču sudjelovanje žena u europskim izbornim postupcima na način da uvrste rodno uravnotežene liste u sljedeću reviziju europskog izbornog zakona; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ponavlja poziv Vijeću da brzo donese direktivu o rodnoj ravnopravnosti među savjetodavnim članovima uprava trgovačkih društava uvrštenih na burzu, što je važan prvi korak za jednaku zastupljenost u javnom i privatnom sektoru te napominje da se pokazalo da upravni odbori u kojima je zastupljen veći broj žena poboljšavaju rezultate privatnih poduzeća; primjećuje da je napredak najočitiji (od 11,9 % 2010. do 22,7 % 2015.) u državama članicama u kojima je doneseno obvezujuće zakonodavstvo o kvotama za odbore (24); apelira na Komisiju da nastavi vršiti pritisak na države članice kako bi se postigao dogovor; |
| --- | --- |

32.

Planovi za rodnu ravnopravnost

| 33. | uviđa da Komisija podupire donošenje planova za rodnu ravnopravnost od strane istraživačkih organizacija i organizacija koje financiraju istraživanja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | napominje da planovi za rodnu ravnopravnost na razini poduzeća ili na sektorskoj razini mogu sadržavati višestruke mjere u pogledu ljudskih resursa usmjerene na zapošljavanje, plaće, napredovanje, osposobljavanje i ravnotežu između poslovnog i privatnog života; napominje da ti planovi često sadrže konkretne mjere kao što su uporaba rodno neutralnog jezika, sprečavanje spolnog uznemiravanja, imenovanje podzastupljenog spola na rukovodeće položaje, rad na nepuno radno vrijeme i sudjelovanje očeva u skrbi za djecu, te da države članice primjenjuju raznovrsne pristupe u pogledu obveznog uvođenja takvih mjera; |
| --- | --- |

34.

| 35. | prima na znanje da se usvajanjem planova za rodnu ravnopravnost i revizija rodne ravnopravnosti u privatnom sektoru može potaknuti pozitivna slika poduzeća u pogledu uravnoteženosti između poslovnog i privatnog života te doprinijeti povećanju motiviranosti zaposlenika i smanjenju fluktuacija u broju zaposlenika; stoga poziva Komisiju da potakne poduzeća s više od 50 zaposlenika da pregovaraju o planovima za rodnu ravnopravnost sa socijalnim partnerima u cilju poboljšanja rodne ravnopravnosti i suzbijanja diskriminacije na radnom mjestu; poziva na to da se u planove za rodnu ravnopravnost uvrsti strategija za rješavanje, sprečavanje i suzbijanje seksualnog uznemiravanja na radnom mjestu; |
| --- | --- |

35.

Kolektivno pregovaranje i socijalni partneri

| 36. | izražava uvjerenje da socijalni partneri i kolektivni sporazumi imaju potencijal za promicanje rodne ravnopravnosti, osnaživanje žena putem jedinstva te suzbijanje rodne nejednakosti u plaćama; naglašava da je jamčenje jednake i odgovarajuće zastupljenosti muškaraca i žena u timovima za kolektivno pregovaranje ključno za promicanje ekonomskog osnaživanja žena te stoga smatra da bi socijalni partneri trebali ojačati položaj žena u strukturama socijalnog partnerstva na vodećim položajima na kojima se donose odluke te dogovoriti planove za rodnu ravnopravnost na razini poduzeća i na sektorskoj razini; |
| --- | --- |

36.

| 37. | potiče Komisiju da surađuje sa socijalnim partnerima kako bi ih se osnažilo u njihovoj ključnoj ulozi otkrivanja diskriminatorne rodne pristranosti u određivanju plaća i u provedbi evaluacija poslova koje nisu rodno pristrane; |
| --- | --- |

37.

III.   
  Preporuke o jačanju ekonomskog osnaživanja žena

| 38. | smatra da bi gospodarski modeli i prakse, porezne politike i prioriteti potrošnje, posebno tijekom krize, trebali uključivati rodnu perspektivu, uzimati u obzir žene kao gospodarske aktere i nastojati ukloniti rodno uvjetovane razlike u korist građana, poduzeća i društva u cjelini, te u tom kontekstu ponavlja da gospodarska kriza žene stavlja u posebno nepovoljan položaj; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva na provođenje reformi kako bi se povećala rodna ravnopravnost i u sklopu obiteljskog života i na tržištu rada; |
| --- | --- |

39.

| 40. | primjećuje da žene općenito imaju karijere bez znatnog napredovanja; poziva države članice da ohrabruju i potiču žene kako bi mogle ostvariti uspješne karijere, pa i pozitivnim djelovanjem poput programa umrežavanja i mentorstva, kao i stvaranjem jednakih uvjeta i osiguravanjem jednakih mogućnosti koje su pružene muškarcima u svakoj životnoj dobi za izobrazbu, napredovanje, prekvalifikacije i stjecanje novih sposobnosti, te jednakih mirovinskih prava i naknada za nezaposlenost; |
| --- | --- |

40.

| 41. | potiče države članice da na temelju odredbi Direktive Europskog parlamenta i Vijeća 2014/24/EU od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi (25) promiču primjenu socijalnih klauzula u okviru javne nabave kao sredstva za poboljšanje ravnopravnosti između muškaraca i žena u slučajevima kada postoji relevantno zakonodavstvo i koje može biti temelj za socijalne klauzule; |
| --- | --- |

41.

| 42. | naglašava da se potrebno boriti protiv svih oblika rodno uvjetovanog nasilja, uključujući obiteljsko nasilje, kao što su silovanje, sakaćenje ženskih spolnih organa, seksualno zlostavljanje, seksualno iskorištavanje, seksualno uznemiravanje te prisilni rani/dječji brak, kao i fenomena ekonomskog nasilja; skreće pozornost na vrlo zabrinjavajuće visoke razine seksualnog uznemiravanja na radnom mjestu (26), te ističe da za uspješno osnaživanje žena radno mjesto mora biti slobodno od svih oblika diskriminacije i nasilja; poziva EU i države članice da bez zadrške ratificiraju Istanbulsku konvenciju i da organiziraju kampanje za razvijanje svijesti i informativne kampanje o nasilju nad ženama i da potiču razmjenu dobrih praksi; primjećuje da je ekonomska neovisnost žena ključna kako bi mogle izbjeći nasilje; stoga poziva države članice da pruže sustave socijalne zaštite za potporu ženama u takvim situacijama; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ponavlja da su individualno, socijalno i ekonomsko osnaživanje i neovisnost žena povezani s pravom na odlučivanje o vlastitom tijelu i seksualnosti; podsjeća da je univerzalan pristup cijelom nizu usluga seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava ključna pokretačka snaga za poticanje ravnopravnosti svih; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja zaključke 61. sjednice Komisije za položaj žena (CSW) o ekonomskom osnaživanju u svijetu rada koji se mijenja te kojima se prvi put izravno i izrijekom ekonomsko osnaživanje žena dovodi u vezu s njihovim seksualnim i reproduktivnim zdravljem i reproduktivnim pravima; no žali zbog toga što je sveobuhvatan spolni odgoj potpuno izostavljen iz sporazuma; |
| --- | --- |

44.

| 45. | konstatira da žene čine 52 % ukupnog stanovništva Europe, ali samo jednu trećinu samozaposlenih ili svih osoba koje započinju poslovanje u EU-u; također konstatira da se žene suočavaju s više poteškoća nego muškarci u pristupu financiranju, osposobljavanju, umrežavanju te u očuvanju ravnoteže između profesionalnog i privatnog života; potiče države članice da promiču mjere i djelovanja za pružanje pomoći i savjeta ženama koje odluče postati poduzetnice, naglašavajući da je financijska neovisnost ključna za postizanje ravnopravnosti; poziva države članice da olakšaju pristup kreditima, smanje birokraciju i uklone druge prepreke ženskim novoosnovanim poduzećima (engl. start up); poziva Komisiju da ojača suradnju s državama članicama kako bi se utvrdile i uklonile prepreke za poduzetništvo žena i potaknuo veći broj žena da pokrene vlastita poduzeća među ostalim poboljšanjem pristupa financiranju, istraživanju tržišta, izobrazbi i poduzetničkim mrežama, kao što su platforma „WE Gate” za poduzetnice i druge europske mreže; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ističe da bi poboljšanje digitalnih vještina i informatičke pismenosti žena i djevojčica te poticanje njihova uključivanja u sektor informacijskih i telekomunikacijskih tehnologija moglo pridonijeti njihovom ekonomskom osnaživanju i neovisnosti te pritom dovesti do smanjenja ukupne razlike u plaćama među spolovima; poziva države članice i Komisiju da povećaju napore u pogledu uklanjanja digitalnog jaza između muškaraca i žena kako je navedeno u Digitalnom programu Europa 2020. poboljšanjem pristupa žena informatičkom društvu, uz posebnu pozornost na povećanju vidljivosti žena u digitalnom sektoru; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ističe da žene čine gotovo 60 % diplomiranih osoba u Europskoj uniji, ali da su one još uvijek nedovoljno zastupljene u znanosti, matematici, IT-u, inženjerstvu i povezanim strukama zbog još uvijek prisutnih otežavajućih čimbenika; poziva države članice i Komisiju da promiču, s pomoću informativnih kampanja i kampanja razvijanja svijesti, sudjelovanje žena u sektorima koji se tradicionalno smatraju „muškim”, posebice u sektoru znanosti i novih tehnologija, između ostalog, uključivanjem načela rodne ravnopravnosti u digitalni program za naredne godine, kao i promicanjem sudjelovanja muškaraca u sektorima koji se tradicionalno smatraju „ženskim”, posebice zdravstvenoj skrbi i obrazovanju; naglašava važnost širenja socijalne zaštite u sektorima u kojima žene čine većinu radne snage, kao što je slučaj s osobnim njegovateljicama, čistačicama i pomoćnicama, ugostiteljskim osobljem i pomoćnim zdravstvenim osobljem; ističe važnost strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u obogaćivanju karijernih mogućnosti i upoznavanju žena i muškaraca s netradicionalnim mogućnostima za razvoj karijere kako bi se prevladala horizontalna i vertikalna isključenost i povećao broj žena u tijelima odlučivanja u političkim i poslovnim područjima; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva države članice na uvođenje zakonodavnih i nezakonodavnih mjera kojima bi se zajamčila ekonomska i socijalna prava radnika u sektorima u kojima su zaposlene pretežito žene; ističe da je važno spriječiti prekomjernu zastupljenost žena na nesigurnim radnim mjestima i podsjeća da je potrebno boriti se protiv nesigurnosti rada u tim sektorima, kao što je rad u kućanstvu ili njega; uviđa da se rad u kućanstvu i pružanje usluga u kućanstvu, u kojima su više zastupljene žene, često obavljaju kao neprijavljeni rad; poziva Komisiju i države članice da promiču i dodatno razviju službeni sektor usluga u kućanstvu, među ostalim putem Europske platforme za borbu protiv neprijavljenog rada, da usluge u kućanstvu, rad u obitelji i kućnu njegu prepoznaju kao vrijedan gospodarski sektor u kojem postoji potencijal za otvaranje radnih mjesta i koji je u državama članicama potrebno bolje regulirati kako bi se stvorila sigurna radna mjesta za radnike u kućanstvu i obiteljima omogućilo da preuzmu ulogu poslodavca, a zaposlenim obiteljima omogućilo usklađivanje privatnog i profesionalnog života; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ističe važnost obrazovanja u suzbijanju rodnih stereotipa; stoga poziva Komisiju da promiče inicijative za razvoj programa osposobljavanja za obrazovne stručnjake u području rodne ravnopravnosti i za sprečavanje prenošenja stereotipa u okviru nastavnih programa i pedagoških materijala; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ističe važnost rodno osviještene politike kao temeljnog instrumenta za izradu rodno osjetljivih politika i zakonodavstva, uključujući u području zapošljavanja i socijalnih pitanja, čime se jamči ekonomsko osnaživanje žena; poziva Komisiju da uvede sustavne procjene utjecaja na spolove; ponavlja svoj poziv Komisiji da poboljša status svojeg Strateškog djelovanja za ravnopravnost spolova 2016. – 2019. tako što će ga usvojiti kao komunikaciju; poziva Komisiju da u sljedeći višegodišnji financijski okvir uvrsti rodno osjetljivo izradu proračuna i da rigoroznije nadzire postupak izrade proračuna EU-a i njegove troškove, ali i da poduzme mjere za poboljšanje transparentnosti i izvještavanje o načinima na koje se sredstva troše; poziva Europsku investicijsku banku da provodi rodno osviještenu politiku i promiče ekonomsko osnaživanje žena u okviru svojih aktivnosti u EU-u i izvan njega; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva države članice da u skladu sa smjernicama za zapošljavanje uključe rodnu perspektivu u svoje nacionalne politike o vještinama i tržištu rada te da takve mjere uvrste u nacionalne akcijske planove i u europski semestar; |
| --- | --- |

51.

| 52. | naglašava važnost pružanja cjeloživotnog učenja za žene u ruralnim područjima, na primjer u sklopu međustrukovnog osposobljavanja koja nude poduzeća; naglašava visok udio samozaposlenih radnika u ruralnim područjima koji nisu u dovoljnoj mjeri socijalno zaštićeni i visok udio „nevidljivog” rada koji posebno utječe na žene; stoga poziva države članice i regije sa zakonodavnim ovlastima da zajamče socijalnu sigurnost za muškarce i žene koji rade u ruralnim područjima; poziva države članice da također olakšaju pravičan pristup zemljištu, osiguraju prava vlasništva i prava nasljeđivanja, te olakšaju pristup kreditima za žene; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ističe da su stope osoba koje se suočavaju s rizikom od siromaštva ili socijalne isključenosti više među ženama nego muškarcima te stoga ističe da mjere za borbu protiv siromaštva i socijalne isključenosti imaju poseban učinak na ekonomsko osnaživanje žena; ističe da sprečavanje i ukidanje razlika u mirovinama među spolovima te smanjenje siromaštva žena u starijoj dobi prije svega ovise o stvaranju uvjeta za žene da mogu jednako doprinositi mirovinskim fondovima poboljšanjem njihove uključenosti na tržište rada i jamčenjem njihovih jednakih prilika u pogledu plaća, napredovanja u karijeri i prilika za rad na puno radno vrijeme; poziva Komisiju i države članice da zajamče da se europskim strukturnim i investicijskim fondovima te Europskim fondom za strateška ulaganja doprinosi smanjenju siromaštva među ženama u cilju postizanja sveukupnog cilja smanjenja siromaštva u okviru programa Europa 2020.; poziva države članice da osiguraju da se 20 % sredstava iz Europskog socijalnog fonda namijenjenih mjerama socijalne uključenosti koristi i za povećanje potpore malim lokalnim projektima kojima je cilj ojačati položaj žena koje se suočavaju sa siromaštvom i socijalnom isključenosti; |
| --- | --- |

53.

| 54. | napominje da se siromaštvo i dalje mjeri zbirnim dohotkom kućanstva, pri čijem se izračunu pretpostavlja da svi članovi kućanstva jednako zarađuju i raspoređuju sredstva; poziva na uvođenje individualiziranih prava i izračuna na osnovi individualnih prihoda kako bi se razotkrio istinski razmjer siromaštva žena; |
| --- | --- |

54.

| 55. | napominje da su žene najviše pogođene mjerama štednje i rezovima u javnom sektoru (rjeđe i skuplje usluge skrbi za djecu, smanjene usluge za starije osobe i osobe s invaliditetom, privatizacija i zatvaranje bolnica), posebno u područjima kao što su obrazovanje, zdravlje i socijalni rad s obzirom na to da žene čine 70 % radne snage u tim sektorima; |
| --- | --- |

55.

| 56. | naglašava važnost posvećivanja pozornosti specifičnim potrebama i višestrukim izazovima određenih ugroženih skupina suočenih s velikim preprekama za ulazak na tržište rada; poziva države članice da tim osobama osiguraju rani i jednostavan pristup kvalitetnom osposobljavanju, uključujući stažiranje, kako bi se omogućila njihova potpuna integracija u naša društva i na tržište rada, uzimajući pritom u obzir neformalne i formalne vještine i kompetencije, talente i stručna znanja kojima trenutačno raspolažu; poziva države članice da poduzmu mjere za sprečavanje višedimenzionalne diskriminacije koja posebno utječe na žene u osjetljivom položaju; naglašava važnost ispravne provedbe Direktive 2000/78/EZ o jednakom postupanju pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja i Direktive 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. (27) o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva države članice i Komisiju na provedbu i poboljšanje praktične primjene postojećih zakona i radnih politika te da te zakone i politike po potrebi poboljšaju kako bi se žene zaštitilo od izravne i neizravne diskriminacije, posebice prilikom odabira, zapošljavanja, zadržavanja, stručnog osposobljavanja i napredovanja žena zaposlenih i u javnom i u privatnom sektoru te kako bi se ženama pružile jednake mogućnosti u pogledu plaća i napredovanja u karijeri; |
| --- | --- |

57.

| 58. | izražava duboko žaljenje zbog činjenice da Vijeće još nije usvojilo prijedlog direktive iz 2008. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na vjeroispovijest ili uvjerenje, invaliditet, dob ili seksualnu orijentaciju; pozdravlja to što je Komisija tu direktivu postavila kao jedan od prioriteta; ponovno poziva Vijeće da što prije usvoji taj prijedlog; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva Komisiju da poboljša prikupljanje posebnih rodnih pokazatelja i podataka iskazanih po spolu kako bi se procijenio učinak politika država članica i EU-a na rodnu ravnopravnost; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ističe nerazmjeran udio žena koje su često protiv svoje volje zaposlene na nesigurnim radnim mjestima; apelira na države članice da primjenjuju preporuke MOR-a kojima je svrha smanjiti broj nesigurnih radnih mjesta, kao što je ograničavanje slučajeva u kojima se mogu koristiti ugovori za nesigurna radna mjesta i razdoblja na koje radnici mogu biti zaposleni na takvom ugovoru; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva EIGE da nastavi sa svojim radom u prikupljanju podataka iskazanih po spolu i izradi tablica pokazatelja u svim relevantnim područjima politike; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  SL L 204, 26.7.2006., str. 23.

(2)  SL L 180, 15.7.2010., str. 1.

(3)  SL L 348, 28.11.1992., str. 1.

(4)  SL C 137 E, 27.5.2010., str. 68.

(5)  SL C 70 E, 8.3.2012., str. 163.

(6)  SL L 353, 28.12.2013., str. 7.

(7)  SL C 436, 24.11.2016., str. 225.

(8)  SL C 36, 29.1.2016., str. 18.

(9)  SL C 93, 9.3.2016., str. 110.

(10)  SL C 353, 27.9.2016., str. 39.

(11)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0203.

(12)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0226.

(13)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0235.

(14)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0338.

(15)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0360.

(16)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0351.

(17)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0029.

(18)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0073.

(19)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0099.

(20)  3073. sastanak Vijeća za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravstvo i pitanja potrošača u Bruxellesu, 7. ožujka 2011.

(21)  SL L 69, 8.3.2014., str. 112.

(22)  UN-ova skupina na visokoj razini o ekonomskom osnaživanju žena: „Nitko ne smije biti zapostavljen: Poziv na djelovanje za rodnu ravnopravnost i ekonomsko osnaživanje žena” (rujan 2016.).

(23)  Vidi: „Europska konfederacija sindikata”, „Kolektivno pregovaranje: naš moćan alat za premošćivanje rodnog jaza” (2015).

(24)  Vidi: Informativni članak Europske komisije „Rodna ravnoteža u upravnim odborima – Europa probija stakleni strop”, listopad 2015.; Europska komisija, DG JUST, „Žene i donošenje gospodarskih odluka u EU-u: Izvješće o napretku: Inicijativa Europa 2020.”, 2012.; Aagoth Storvik i Mari Teigen, „Žene u upravnim odborima: norveško iskustvo”, lipanj 2010.

(25)  SL L 94, 28.3.2014., str. 65.

(26)  Istraživanje Agencije za temeljna prava o nasilju nad ženama.

(27)  SL L 180, 19.7.2000., str. 22.

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/20

---

P8_TA(2017)0365

Sužavanje prostora za djelovanje civilnog društva u zemljama u razvoju

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. listopada 2017. o sužavanju prostora za djelovanje civilnog društva u zemljama u razvoju (2016/2324(INI))

(2018/C 346/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir članak 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članak 7. UFEU-a kojim se potvrđuje da EU „osigurava dosljednost svojih politika i aktivnosti, uzimajući pritom u obzir sve svoje ciljeve”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 7. UFEU-a kojim se potvrđuje da EU „osigurava dosljednost svojih politika i aktivnosti, uzimajući pritom u obzir sve svoje ciljeve”,

| — | uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima i ostale ugovore o ljudskim pravima i instrumente usvojene na razini UN-a, posebice Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima te Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima koji su usvojeni u New Yorku 16. prosinca 1966. i Konvenciju Ujedinjenih naroda o ukidanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) iz 1979., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima i ostale ugovore o ljudskim pravima i instrumente usvojene na razini UN-a, posebice Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima te Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima koji su usvojeni u New Yorku 16. prosinca 1966. i Konvenciju Ujedinjenih naroda o ukidanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) iz 1979.,

| — | uzimajući u obzir sastanak na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju i zaključni dokument koji je Opća skupština UN-a donijela 25. rujna 2015. pod nazivom „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.” (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanak na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju i zaključni dokument koji je Opća skupština UN-a donijela 25. rujna 2015. pod nazivom „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.” (1),

| — | uzimajući u obzir Europski konsenzus o razvoju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski konsenzus o razvoju,

| — | uzimajući u obzir dokument naslovljen „Globalna strategija Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku – zajednička vizija, zajedničko djelovanje: jača Europa” koju je u lipnju 2016. predstavila Potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument naslovljen „Globalna strategija Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku – zajednička vizija, zajedničko djelovanje: jača Europa” koju je u lipnju 2016. predstavila Potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (2),

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan za ljudska prava i demokraciju za razdoblje od 2015. do 2019. koji je Vijeće usvojilo 20. srpnja 2015. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan za ljudska prava i demokraciju za razdoblje od 2015. do 2019. koji je Vijeće usvojilo 20. srpnja 2015. (3),

| — | uzimajući u obzir plan djelovanja EU-a za suradnju s civilnim društvom u pojedinim zemljama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir plan djelovanja EU-a za suradnju s civilnim društvom u pojedinim zemljama,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane, potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. („Sporazum iz Cotonoua”) te njegove izmjene iz 2005. i 2010., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane, potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. („Sporazum iz Cotonoua”) te njegove izmjene iz 2005. i 2010.,

| — | uzimajući u obzir Kodeks dobre prakse za sudjelovanje civilnog društva u postupku donošenja odluka koji je Konferencija međunarodnih nevladinih organizacija usvojila 1. listopada 2009., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Kodeks dobre prakse za sudjelovanje civilnog društva u postupku donošenja odluka koji je Konferencija međunarodnih nevladinih organizacija usvojila 1. listopada 2009.,

| — | uzimajući u obzir Berlinsku deklaraciju usvojenu na godišnjoj sjednici uže skupine Platforme civilnog društva za izgradnju mira i država održanoj od 6. do 9. srpnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Berlinsku deklaraciju usvojenu na godišnjoj sjednici uže skupine Platforme civilnog društva za izgradnju mira i država održanoj od 6. do 9. srpnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 233/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi Instrumenta financiranja za razvojnu suradnju za razdoblje 2014.-2020. (4) i Uredbu (EU) br. 230/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 233/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi Instrumenta financiranja za razvojnu suradnju za razdoblje 2014.-2020. (4) i Uredbu (EU) br. 230/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2015/323 od 2. ožujka 2015. o financijskoj uredbi koja se primjenjuje na 11. europski razvojni fond (ERF) (6) i Izjavu I. Sporazuma iz Cotonoua („Zajednička izjava o sudionicima u partnerstvu”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2015/323 od 2. ožujka 2015. o financijskoj uredbi koja se primjenjuje na 11. europski razvojni fond (ERF) (6) i Izjavu I. Sporazuma iz Cotonoua („Zajednička izjava o sudionicima u partnerstvu”),

| — | uzimajući u obzir članak 187. stavak 2. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (7) („Financijska uredba”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 187. stavak 2. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (7) („Financijska uredba”),

| — | uzimajući u obzir višegodišnji okvirni program Instrumenta za razvojnu suradnju za razdoblje 2014. – 2020. za organizacije civilnog društva i lokalne vlasti (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir višegodišnji okvirni program Instrumenta za razvojnu suradnju za razdoblje 2014. – 2020. za organizacije civilnog društva i lokalne vlasti (8),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. rujna 2012. naslovljenu „Temelji demokracije i održivog razvoja: suradnja Europske unije s civilnim društvom u vanjskim odnosima” (COM(2012)0492), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. rujna 2012. naslovljenu „Temelji demokracije i održivog razvoja: suradnja Europske unije s civilnim društvom u vanjskim odnosima” (COM(2012)0492),

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava od 27. lipnja 2016. o prostoru za djelovanje civilnog društva (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava od 27. lipnja 2016. o prostoru za djelovanje civilnog društva (9),

| — | uzimajući u obzir Godišnje izvješće o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2015. godinu i politici Europske unije u tom području, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Godišnje izvješće o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2015. godinu i politici Europske unije u tom području,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2016. o korporativnoj odgovornosti za ozbiljne povrede ljudskih prava u trećim zemljama (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2016. o korporativnoj odgovornosti za ozbiljne povrede ljudskih prava u trećim zemljama (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. listopada 2016. o budućnosti odnosa između AKP-a i EU-a nakon 2020. (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. listopada 2016. o budućnosti odnosa između AKP-a i EU-a nakon 2020. (11),

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o ljudskim pravima, uključujući Smjernice Europske unije o borcima za ljudska prava te smjernice EU-a o promicanju i zaštiti slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja, koje je Vijeće donijelo 24. lipnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o ljudskim pravima, uključujući Smjernice Europske unije o borcima za ljudska prava te smjernice EU-a o promicanju i zaštiti slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja, koje je Vijeće donijelo 24. lipnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir Smjernice za međuparlamentarna izaslanstva EP-a o promicanju ljudskih prava i demokracije tijekom posjeta zemljama koje nisu članice EU-a (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice za međuparlamentarna izaslanstva EP-a o promicanju ljudskih prava i demokracije tijekom posjeta zemljama koje nisu članice EU-a (12),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 9. listopada 2013. naslovljeno „Osnaživanje lokalnih vlasti u partnerskim zemljama radi unaprijeđenog upravljanja i učinkovitijih razvojnih rezultata”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 9. listopada 2013. naslovljeno „Osnaživanje lokalnih vlasti u partnerskim zemljama radi unaprijeđenog upravljanja i učinkovitijih razvojnih rezultata”,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 24. veljače 2015. naslovljeno „Dostojan život za sve: od vizije do zajedničkog djelovanja”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 24. veljače 2015. naslovljeno „Dostojan život za sve: od vizije do zajedničkog djelovanja”,

| — | uzimajući u obzir izvješće visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 11. travnja 2016. s praktičnim preporukama za izgradnju i održavanje sigurnog i poticajnog okruženja za civilno društvo, na temelju dobre prakse i stečenih iskustava (13) i izvješća posebnog izvjestitelja Ujedinjenih naroda o pravu na mirno okupljanje i pravo na udruživanje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 11. travnja 2016. s praktičnim preporukama za izgradnju i održavanje sigurnog i poticajnog okruženja za civilno društvo, na temelju dobre prakse i stečenih iskustava (13) i izvješća posebnog izvjestitelja Ujedinjenih naroda o pravu na mirno okupljanje i pravo na udruživanje,

| — | uzimajući u obzir izvješće Svjetskog gospodarskog foruma o globalnim rizicima u 2017. (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Svjetskog gospodarskog foruma o globalnim rizicima u 2017. (14),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. veljače 2017. o pregledu Europskog konsenzusa o razvoju (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. veljače 2017. o pregledu Europskog konsenzusa o razvoju (15),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. studenog 2016. o povećanju učinkovitosti razvojne suradnje (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. studenog 2016. o povećanju učinkovitosti razvojne suradnje (16),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. lipnja 2016. o izvješću EU-a za 2015. o usklađenosti politika u interesu razvoja (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. lipnja 2016. o izvješću EU-a za 2015. o usklađenosti politika u interesu razvoja (17),

| — | uzimajući u obzir Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. svibnja 2016. o praćenju i ocjenjivanju Programa održivog razvoja do 2030. (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. svibnja 2016. o praćenju i ocjenjivanju Programa održivog razvoja do 2030. (18),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. listopada 2013. o lokalnim vlastima i civilnom društvu: Europski angažman za potporu održivom razvoju (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. listopada 2013. o lokalnim vlastima i civilnom društvu: Europski angažman za potporu održivom razvoju (19),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj i mišljenje Odbora za vanjske poslove (A8-0283/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj i mišljenje Odbora za vanjske poslove (A8-0283/2017),

| A. | budući da se u članku 21. UEU-a navodi da se djelovanje Unije na međunarodnoj sceni, što uključuje i djelovanje u području razvojne suradnje, mora voditi načelima demokracije, vladavine prava, univerzalnosti i nedjeljivosti ljudskih prava i temeljnih sloboda; |
| --- | --- |

A.

budući da se u članku 21. UEU-a navodi da se djelovanje Unije na međunarodnoj sceni, što uključuje i djelovanje u području razvojne suradnje, mora voditi načelima demokracije, vladavine prava, univerzalnosti i nedjeljivosti ljudskih prava i temeljnih sloboda;

| B. | budući da civilno društvo predstavlja treći sektor zdravog i uređenog društva, uz javni i privatni sektor; budući da civilno društvo obuhvaća nevladine i neprofitne organizacije koje su aktivne u javnom životu i zastupaju etičke, kulturne, političke, znanstvene, vjerske ili filantropske interese i vrijednosti svojih članova, ali i drugih osoba; |
| --- | --- |

B.

budući da civilno društvo predstavlja treći sektor zdravog i uređenog društva, uz javni i privatni sektor; budući da civilno društvo obuhvaća nevladine i neprofitne organizacije koje su aktivne u javnom životu i zastupaju etičke, kulturne, političke, znanstvene, vjerske ili filantropske interese i vrijednosti svojih članova, ali i drugih osoba;

| C. | budući da civilno društvo ima središnju ulogu u izgradnji i jačanju demokracije, nadzoru ovlasti države i promicanju dobrog upravljanja, transparentnosti i odgovornosti; budući da je postojanje organizacija civilnog društva, kao vitalne snage u društvu, od temeljne važnosti te da one, u svojoj ulozi posrednika između stanovništva i države te kao čuvar demokracije, jamče postojanje protuteže vlastima; budući da brojne skupine civilnog društva žele sudjelovati u procesu ustavnih reformi radi zaštite demokratskih načela i institucija; |
| --- | --- |

C.

budući da civilno društvo ima središnju ulogu u izgradnji i jačanju demokracije, nadzoru ovlasti države i promicanju dobrog upravljanja, transparentnosti i odgovornosti; budući da je postojanje organizacija civilnog društva, kao vitalne snage u društvu, od temeljne važnosti te da one, u svojoj ulozi posrednika između stanovništva i države te kao čuvar demokracije, jamče postojanje protuteže vlastima; budući da brojne skupine civilnog društva žele sudjelovati u procesu ustavnih reformi radi zaštite demokratskih načela i institucija;

| D. | budući da se organizacije civilnog društva bave širokom lepezom ljudskih prava, koja uključuju i pravo na razvoj, obrazovanje i rodnu ravnopravnost, i provode aktivnosti u socijalnom području i u području okoliša; budući da je pojmom civilnog društva obuhvaćen širok i heterogen raspon skupina i ciljeva koji uključuje ne samo organizacije civilnog društva nego i nevladine organizacije, skupine aktivne u području ljudskih prava i lokalnih zajednica, dijaspore, crkve, vjerske organizacije i zajednice, organizacije koje štite interese osoba s invaliditetom, društvene pokrete i sindikate, autohtone narode i zaklade i zastupanje interesa ranjivih, diskriminiranih i marginaliziranih osoba; |
| --- | --- |

D.

budući da se organizacije civilnog društva bave širokom lepezom ljudskih prava, koja uključuju i pravo na razvoj, obrazovanje i rodnu ravnopravnost, i provode aktivnosti u socijalnom području i u području okoliša; budući da je pojmom civilnog društva obuhvaćen širok i heterogen raspon skupina i ciljeva koji uključuje ne samo organizacije civilnog društva nego i nevladine organizacije, skupine aktivne u području ljudskih prava i lokalnih zajednica, dijaspore, crkve, vjerske organizacije i zajednice, organizacije koje štite interese osoba s invaliditetom, društvene pokrete i sindikate, autohtone narode i zaklade i zastupanje interesa ranjivih, diskriminiranih i marginaliziranih osoba;

| E. | budući da je u Sporazumu iz Cotonoua civilno društvo priznato kao ključan akter u suradnji EU-a i AKP-a; budući da istek Sporazuma iz Cotonoua 2020. godine predstavlja priliku za preispitivanje toga partnerstva i daljnje povećanje sudjelovanja organizacija civilnog društva; |
| --- | --- |

E.

budući da je u Sporazumu iz Cotonoua civilno društvo priznato kao ključan akter u suradnji EU-a i AKP-a; budući da istek Sporazuma iz Cotonoua 2020. godine predstavlja priliku za preispitivanje toga partnerstva i daljnje povećanje sudjelovanja organizacija civilnog društva;

| F. | budući da su organizacije civilnog društva postale važni akteri u razvojnoj pomoći na globalnoj razini, osobito u pogledu pružanja osnovnih socijalnih usluga, osvještavanja javnosti, promicanja demokracije, ljudskih prava i dobrog upravljanja, miroljubivih i uključivih društava, poticanja otpornosti pojedinaca, obitelji i lokalnih zajednica, suzbijanja nasilnog ekstremizma, te pružanja odgovora na humanitarne krize; |
| --- | --- |

F.

budući da su organizacije civilnog društva postale važni akteri u razvojnoj pomoći na globalnoj razini, osobito u pogledu pružanja osnovnih socijalnih usluga, osvještavanja javnosti, promicanja demokracije, ljudskih prava i dobrog upravljanja, miroljubivih i uključivih društava, poticanja otpornosti pojedinaca, obitelji i lokalnih zajednica, suzbijanja nasilnog ekstremizma, te pružanja odgovora na humanitarne krize;

| G. | budući da, kako su to priznale međunarodne organizacije u svojim protokolima i praksama, crkve, vjerske zajednice i udruženja te druge vjerske ili svjetonazorske organizacije imaju dugu tradiciju operativnog djelovanja na prvoj liniji pružanja razvojne i humanitarne pomoći; |
| --- | --- |

G.

budući da, kako su to priznale međunarodne organizacije u svojim protokolima i praksama, crkve, vjerske zajednice i udruženja te druge vjerske ili svjetonazorske organizacije imaju dugu tradiciju operativnog djelovanja na prvoj liniji pružanja razvojne i humanitarne pomoći;

| H. | budući da višegodišnji okvirni program Instrumenta za razvojnu suradnju za razdoblje 2014. – 2020. za tematski program „organizacije civilnog društva i lokalne vlasti” kao jedan od horizontalnih elemenata sadrži i promicanje pozitivnog okruženja za organizacije civilnog društva i lokalne vlasti; budući da se programom želi omogućiti da se u razvojnom procesu partnerskih zemalja snažnije čuje glas organizacija civilnog društva i pojača njihovo sudjelovanje te unaprijediti politički, socijalni i gospodarski dijalog; |
| --- | --- |

H.

budući da višegodišnji okvirni program Instrumenta za razvojnu suradnju za razdoblje 2014. – 2020. za tematski program „organizacije civilnog društva i lokalne vlasti” kao jedan od horizontalnih elemenata sadrži i promicanje pozitivnog okruženja za organizacije civilnog društva i lokalne vlasti; budući da se programom želi omogućiti da se u razvojnom procesu partnerskih zemalja snažnije čuje glas organizacija civilnog društva i pojača njihovo sudjelovanje te unaprijediti politički, socijalni i gospodarski dijalog;

| I. | budući da je EU najveći donator za lokalne organizacije civilnog društva u zemljama u razvoju te da, s obzirom na cijeli niz instrumenata i politika koje primjenjuje, među kojima su i Europski instrument za demokraciju i ljudska prava (EIDHR), tematski program Instrumenta financiranja za razvojnu suradnju za organizacije civilnog društva i lokalne vlasti, Europska zaklada za demokraciju, planovi djelovanja za civilno društvo koji se provode u 105 zemalja te strateški dokumenti za pojedine zemlje, ima vodeću ulogu u zaštiti predstavnika civilnog društva i boraca za ljudska prava; |
| --- | --- |

I.

budući da je EU najveći donator za lokalne organizacije civilnog društva u zemljama u razvoju te da, s obzirom na cijeli niz instrumenata i politika koje primjenjuje, među kojima su i Europski instrument za demokraciju i ljudska prava (EIDHR), tematski program Instrumenta financiranja za razvojnu suradnju za organizacije civilnog društva i lokalne vlasti, Europska zaklada za demokraciju, planovi djelovanja za civilno društvo koji se provode u 105 zemalja te strateški dokumenti za pojedine zemlje, ima vodeću ulogu u zaštiti predstavnika civilnog društva i boraca za ljudska prava;

| J. | budući da se u proteklom desetljeću civilno društvo diljem svijeta snažno razvilo, ne samo u smislu veličine, nego i u pogledu područja djelovanja, sastava i utjecaja; budući da su, istovremeno, u sve većem broju zemalja diljem svijeta, i onima u razvoju i razvijenima, ograničenja koja se odnose na aktere civilnog društva i njihove aktivnosti postala sve represivnija i oštrija; |
| --- | --- |

J.

budući da se u proteklom desetljeću civilno društvo diljem svijeta snažno razvilo, ne samo u smislu veličine, nego i u pogledu područja djelovanja, sastava i utjecaja; budući da su, istovremeno, u sve većem broju zemalja diljem svijeta, i onima u razvoju i razvijenima, ograničenja koja se odnose na aktere civilnog društva i njihove aktivnosti postala sve represivnija i oštrija;

| K. | budući da, nadalje, planovi institucionalnih donatora u nekim slučajevima ne daju prioritet stvarnim potrebama aktera civilnog društva koji djeluju na terenu; |
| --- | --- |

K.

budući da, nadalje, planovi institucionalnih donatora u nekim slučajevima ne daju prioritet stvarnim potrebama aktera civilnog društva koji djeluju na terenu;

| L. | budući da je u 2016. objavljenom Izvješću o stanju civilnog društva navedeno da je 2015. bila tragična godina za civilno društvo, s obzirom na to da su građanska prava bila ugrožena u više od stotinu zemalja; budući da je u tom izvješću poseban naglasak stavljen na supsaharsku i sjevernu Afriku te na Bliski istok, zbog toga što su te regije posebno izložene političkim napetostima, sukobima i nestabilnosti; |
| --- | --- |

L.

budući da je u 2016. objavljenom Izvješću o stanju civilnog društva navedeno da je 2015. bila tragična godina za civilno društvo, s obzirom na to da su građanska prava bila ugrožena u više od stotinu zemalja; budući da je u tom izvješću poseban naglasak stavljen na supsaharsku i sjevernu Afriku te na Bliski istok, zbog toga što su te regije posebno izložene političkim napetostima, sukobima i nestabilnosti;

| M. | budući da sve veći broj vlada koristi pravna ili administrativna sredstva kako bi izvršile pritisak na organizacije civilnog društva, među ostalim i donošenjem restriktivnih zakona, ograničenjima u pogledu financiranja te uvođenjem strogih postupaka izdavanja dozvola i represivnih poreza; |
| --- | --- |

M.

budući da sve veći broj vlada koristi pravna ili administrativna sredstva kako bi izvršile pritisak na organizacije civilnog društva, među ostalim i donošenjem restriktivnih zakona, ograničenjima u pogledu financiranja te uvođenjem strogih postupaka izdavanja dozvola i represivnih poreza;

| N. | budući da je posljednjih nekoliko godina u zemljama u razvoju zabilježen zabrinjavajući porast broja izvješća o slučajevima progona, uznemiravanja, stigmatiziranja kao „stranih agenata”, proizvoljnih uhićenja ili pritvaranja aktivista, osoblja organizacija civilnog društva, boraca za ljudska prava, sindikalista, odvjetnika, intelektualaca, novinara i vjerskih vođa, kao i broja žrtava zlostavljanja i nasilja; budući da u nizu zemalja ta djela prolaze potpuno nekažnjeno, a ponekad i uz potporu ili odobravanje vlasti; |
| --- | --- |

N.

budući da je posljednjih nekoliko godina u zemljama u razvoju zabilježen zabrinjavajući porast broja izvješća o slučajevima progona, uznemiravanja, stigmatiziranja kao „stranih agenata”, proizvoljnih uhićenja ili pritvaranja aktivista, osoblja organizacija civilnog društva, boraca za ljudska prava, sindikalista, odvjetnika, intelektualaca, novinara i vjerskih vođa, kao i broja žrtava zlostavljanja i nasilja; budući da u nizu zemalja ta djela prolaze potpuno nekažnjeno, a ponekad i uz potporu ili odobravanje vlasti;

| O. | budući da su ljudska prava univerzalna, neotuđiva, nedjeljiva i međuovisna i međusobno povezana; budući da se mogućnost djelovanja civilnog društva temelji na temeljnim slobodama, među kojima su i prava na slobodu udruživanja i mirnog okupljanja, slobodu izražavanja, mišljenja, savjesti, vjeroispovijedi ili uvjerenja te na slobodnom pristupu informacijama; |
| --- | --- |

O.

budući da su ljudska prava univerzalna, neotuđiva, nedjeljiva i međuovisna i međusobno povezana; budući da se mogućnost djelovanja civilnog društva temelji na temeljnim slobodama, među kojima su i prava na slobodu udruživanja i mirnog okupljanja, slobodu izražavanja, mišljenja, savjesti, vjeroispovijedi ili uvjerenja te na slobodnom pristupu informacijama;

| P. | budući da postoji veza između oslabljenog civilnog društva, suženog prostora za političko i građansko djelovanje, jačanja korupcije, društvene i rodne neravnopravnosti i niske razine ljudskog i socioekonomskog razvoja te nestabilnosti i sukoba; |
| --- | --- |

P.

budući da postoji veza između oslabljenog civilnog društva, suženog prostora za političko i građansko djelovanje, jačanja korupcije, društvene i rodne neravnopravnosti i niske razine ljudskog i socioekonomskog razvoja te nestabilnosti i sukoba;

| Q. | budući da vjerodostojan i djelotvoran odgovor EU-a na problem sužavanja prostora za građansko djelovanje iziskuje točnu i pravovremenu procjenu i bolje razumijevanje prijetnji i čimbenika koji potiču ograničenja; budući da takav odgovor EU-a na iziskuje koordiniran pristup razvojnoj i političkoj suradnji, kako bi se zajamčila dosljednost među svim vanjskim i unutarnjim instrumentima EU-a slanjem zajedničke poruke o važnosti slobodnog djelovanja civilnog društva, te zajamčila suradnja na lokalnim, regionalnim i međunarodnim razinama; |
| --- | --- |

Q.

budući da vjerodostojan i djelotvoran odgovor EU-a na problem sužavanja prostora za građansko djelovanje iziskuje točnu i pravovremenu procjenu i bolje razumijevanje prijetnji i čimbenika koji potiču ograničenja; budući da takav odgovor EU-a na iziskuje koordiniran pristup razvojnoj i političkoj suradnji, kako bi se zajamčila dosljednost među svim vanjskim i unutarnjim instrumentima EU-a slanjem zajedničke poruke o važnosti slobodnog djelovanja civilnog društva, te zajamčila suradnja na lokalnim, regionalnim i međunarodnim razinama;

| R. | budući da Program održivog razvoja do 2030., a posebno 16. i 17. cilj održivog razvoja, ističu jačanje suradnje s civilnim društvom kao ključnim partnerom i pokretačem u pogledu promicanja, provedbe, praćenja i preispitivanja ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

R.

budući da Program održivog razvoja do 2030., a posebno 16. i 17. cilj održivog razvoja, ističu jačanje suradnje s civilnim društvom kao ključnim partnerom i pokretačem u pogledu promicanja, provedbe, praćenja i preispitivanja ciljeva održivog razvoja;

| 1. | smatra da je istinski neovisno, raznoliko, pluralističko i aktivno civilno društvo ključno za razvoj i stabilnost pojedinačnih zemalja, jamčenje demokratske konsolidacije, socijalnu pravdu, poštovanje ljudskih prava i izgradnju uključivih društava u kojima nitko ne bi bio zapostavljen; podsjeća, nadalje, da civilno društvo ima ključnu ulogu u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe središnju ulogu koju civilno društvo diljem svijeta ima u pružanju potpore demokraciji, jamčenju diobe vlasti te u promicanju transparentnosti, odgovornosti i dobrog upravljanja, posebno u smislu borbe protiv korupcije i nasilnog ekstremizma, kao i njegov izravan doprinos gospodarskom i ljudskom razvoju država te ekološkoj održivosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | duboko je zabrinut zbog činjenice da se sužavanje prostora za djelovanje civilnog društva u zemljama u razvoju provodi na sve kompleksnije i sofisticiranije načine kojima se teže suprotstavite te da se ono provodi zakonodavstvom, porezima, ograničenjima u pogledu financiranja, pojačanom birokracijom, postavljanjem zahtjeva u pogledu izvješćivanja i bankarskog poslovanja, kriminalizacijom i stigmatizacijom predstavnika organizacija civilnog društva, klevetama, svim oblicima uznemiravanja, represivnim djelovanjem na internetu i ograničavanjem pristupa mreži, cenzurom, proizvoljnim pritvaranjima, rodno uvjetovanim nasiljem te, posebno u područjima zahvaćenima sukobima, mučenjima i ubojstvima; naglašava da je nužno suprotstaviti se taktikama marginalizacije kritičnih glasova koje provode i državni i nedržavni akteri; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izražava zabrinutost zbog činjenice da organizacije civilnog društva kojima je pravno dozvoljeno primati inozemna financijska sredstva mogu biti okvalificirane kao „strani agenti”, zbog čega su stigmatizirane i samim tim izložene još većim rizicima; poziva EU da osnaži svoje instrumente i politike za izgradnju institucija i vladavinu prava te da u njih uključi jasne referentne kriterije koji se odnose na odgovornost i borbu protiv nekažnjivosti za proizvoljna uhićenja, policijskog nasilja, mučenja i drugih oblika zlostavljanja branitelja ljudskih prava, vodeći pritom računa o tome da muškarci i žene takvo postupanje različito doživljavaju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da je sužavanje prostora za djelovanje civilnog društva globalan fenomen koji nije ograničen samo na zemlje u razvoju nego je, u sve većoj mjeri, prisutan i u razvijenim demokracijama i zemljama srednjeg i visokog dohotka, među kojima su i neke države članice Europske unije i neke od bliskih saveznica Unije; poziva Europsku uniju i države članice da budu primjer drugima i strogo poštuju temeljna prava civilnoga društva te da se suprotstave svim negativnim trendovima na tom području; |
| --- | --- |

5.

| 6. | inzistira na tome da je prvenstvena odgovornost i obveza država štititi sva ljudska prava i temeljne slobode svih osoba te da je njihova dužnost pružiti političko, pravno i administrativno okruženje za slobodno i funkcionirajuće civilno društvo unutar kojeg je zajamčeno slobodno i sigurno djelovanje i pristup financijskim sredstvima, pa i onima iz stranih izvora; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva EU da naglasi nužnost pružanja smjernica vladama, političkim strankama, parlamentima i tijelima javne uprave u državama korisnicama u pogledu definiranja strategija za uspostavu odgovarajućeg pravnog, administrativnog i političkog okruženja potrebnog za učinkovito djelovanje organizacija civilnog društva; |
| --- | --- |

7.

| 8. | duboko je zabrinut zbog povećanog broja napada na branitelje ljudskih prava diljem svijeta; poziva EU, a posebno potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, da sustavno i nedvosmisleno osuđuju ubojstva branitelja ljudskih prava i sve pokušaje da ih se podvrgne bilo kojem obliku nasilja, progona, prijetnji, uznemiravanja, prisilnog nestanka, zatočenja ili proizvoljnog uhićenja kao i sve one koji izvršavaju ili toleriraju ta zlodjela te da se pojačaju aktivnosti javne diplomacije kako bi se otvoreno i jasno pružila potpora braniteljima ljudskih prava; potiče delegacije EU-a i diplomatska predstavništva država članica da nastave aktivno podupirati branitelje ljudskih prava, posebno sustavnim praćenjem sudskih postupaka, posjećivanjem branitelja ljudskih prava u zatvorima i, po potrebi, javnim izjavama o pojedinačnim slučajevima; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da bi države članice EU-a u slučaju naglog i dramatičnog sužavanja prostora za djelovanje civilnog društva trebale javno i na najvišoj razini skrenuti pozornost na postignuća ugroženih nevladinih organizacija za ljudska prava i pojedinačnih branitelja tih prava, primjerice tako što će se susresti s njima tijekom službenih posjeta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | potiče EU da razvije smjernice u pogledu slobode mirnog okupljanja i slobode udruživanja; poziva EU da u potpunosti iskoristi mogućnosti koje pružaju strategije EU-a o ljudskim pravima i demokraciji za pojedine zemlje, da uspostavi mehanizme za praćenje učinkovitosti zajedničke provedbe smjernica EU-a o borcima za ljudska prava te da zajamči da nema nedostataka u zaštiti i da se teška kršenja ljudskih prava sankcioniraju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podsjeća da civilno društvo ima važnu ulogu u promicanju slobode mišljenja, savjesti, vjeroispovijesti i uvjerenja te ponovno izražava svoju potporu provedbi smjernica EU-a o promicanju i zaštiti slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da je ključno ojačati odnos organizacija civilnog društva s građanima i s državom, kako bi zajednice i ciljane skupine, uključujući ženske organizacije i organizacije za prava žena i sve ugrožene skupine, bile istinski zastupljene te kako bi se državama pomoglo da budu učinkovitije i odgovornije u razvoju i zaštiti svih ljudskih prava; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja dugotrajnu predanost i potporu EU-a civilnom društvu u zemljama u razvoju te ponovno nedvosmisleno poziva da se potpora i financiranje iz EU-a za stvaranje slobodnog i poticajnog okruženja za civilno društvo na nacionalnim i lokalnim razinama nastave i pojačaju, između ostalog i godišnjim programima; poziva EU da diversificira i maksimalno poveća modalitete i mehanizme za financiranje aktera civilnog društva tako da vodi računa o njihovim posebnostima i zajamči da se ne ograničava područje djelovanja ili broj potencijalnih sugovornika; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva EU da osigura da se financiranje EU-a upotrebljava za financiranje i dugoročne potpore i hitnih intervencija, posebno kada je riječ o pružanju pomoći ugroženim aktivistima civilnog društva; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podsjeća da se sudjelovanje građana i snaga civilnog društva trebaju uzimati u obzir kao jedan od pokazatelja razvoja demokracije; snažno se zalaže da članovi organizacija civilnog društva budu uključeni u sve međuparlamentarne rasprave i da civilno društvo sudjeluje u savjetodavnim postupcima o zakonodavstvu koje bi na njega moglo utjecati; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva EU da nastavi raditi na jačanju autonomije prostora za građansko djelovanje, ne samo politikama EU-a u području razvoja i ljudskih prava, nego i integriranjem svih drugih unutarnjih i vanjskih politika EU-a, uključujući pravosuđe i unutarnje poslove, trgovinsku i sigurnosnu politiku, na temelju načela usklađenosti politika u interesu razvoja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | upozorava EU i njegove države članice da ne budu blage kada je riječ o sužavanju prostora za djelovanje civilnog društva i drugim pitanjima u vezi s ljudskim pravima u zemljama s kojima EU surađuje u pitanju migracija; naglašava činjenicu da sužavanje prostora za djelovanje civilnog društva i kršenja ljudskih prava mogu doprinijeti prisilnim migracijama; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da rješavanje problema sužavanja prostora za djelovanje civilnog društva zahtijeva ujedinjen i dosljedan pristup u odnosima EU-a sa trećim zemljama; poziva EU i države članice da se proaktivno uhvate u koštac s temeljnim uzrocima sužavanja prostora za djelovanje civilnog društva, osobito sustavnim promicanjem slobodnog i odgovornog angažmana i sudjelovanja organizacija civilnog društva u bilateralnoj i multilateralnoj suradnji, kao partnera u političkom, gospodarskom i društvenom dijalogu; u tom smislu poziva EU da vodi računa o razlikama u pogledu veličine, kapaciteta i stručnosti organizacija civilnog društva; |
| --- | --- |

18.

| 19. | potiče EU da u tom smislu preuzme ulogu aktivnog posrednika i da među vladama, organizacijama civilnog društva, lokalnim vlastima i u privatnom sektoru zemalja u razvoju promiče institucionalne mehanizme i inicijative među svim dionicima za pojačani dijalog te razvija snažne i sveobuhvatne koalicije i partnerstva kojima će se stvoriti poticajno okruženje za civilno društvo; naglašava važnost sigurnog prostora za te dijaloge; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva EU da prati protuterorističke mjere i aspekte zakonodavstva za borbu protiv pranja novca i transparentnost te da poduzme korake kako bi se zajamčilo da se njima ne postavljaju nelegitimna ograničenja za financiranje i djelovanje organizacija civilnog društva; u tom smislu ponavlja da se preporuke Radne skupine za financijsko djelovanje (FATF) ne bi smjele tumačiti i primjenjivati na način kojim bi se neopravdano ograničavao prostor za djelovanje civilnog društva; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podsjeća na to da je privatni sektor ključan partner u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja te da ima važnu ulogu u razvoju prostora za civilno društvo i promicanju pozitivnog okruženja za organizacije civilnog društva i sindikate, posebno jačanjem društveno odgovornog poslovanja i provedbom dužne pažnje u lancima opskrbe te putem javno-privatnih partnerstava; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ponavlja da je privatni sektor obvezan poštovati i ljudska prava i najviše društvene i ekološke norme; poziva EU i države članice da i dalje aktivno sudjeluju u radu unutar UN-a u cilju donošenja međunarodnog sporazuma prema kojem bi se korporacije smatrale odgovornima za sudjelovanje u kršenjima ljudskih prava te uvele procjene rizika za ljudska prava u javnoj nabavi i ulaganjima; |
| --- | --- |

22.

| 23. | smatra da se sporazumima o trgovini i ulaganju koje sklapaju EU i države članice ne smije podrivati, bilo izravno bilo neizravno, promicanje i zaštita ljudskih prava i prostora za građansko djelovanje u zemljama u razvoju; smatra da obvezujuće odredbe o ljudskim pravima u trgovinskim sporazumima mogu pozitivno utjecati na otvaranje prostora za djelovanje civilnog društva; poziva Komisiju da ojača ulogu aktera civilnog društva u institucijama obuhvaćenima trgovinskim sporazumima, uključujući domaće savjetodavne skupine i savjetodavne odbore predviđene sporazumima o gospodarskom partnerstvu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisiju da izradi okvir za praćenje instrumenata EU-a za vanjsko financiranje, s posebnim naglaskom na ljudskim pravima; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju i ESVD da utvrde najbolje prakse te da razviju jasna mjerila i pokazatelje u vezi sa sužavanjem prostora za djelovanje civilnog društva u kontekstu preispitivanja Akcijskog plana EU-a za ljudska prava i demokraciju i EIDHR-a u sredini programskog razdoblja kako bi se izmjerio konkretan napredak. |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva sve aktere iz EU-a da se na multilateralnim forumima djelotvornije založe za jačanje međunarodnog pravnog okvira kojim se podupiru demokracija i ljudska prava, među ostalim suradnjom s multilateralnim organizacijama kao što je UN i mehanizmima kao što su Posebni postupci UN-a i Univerzalni periodični pregledi Vijeća UN-a za ljudska prava, te s regionalnim organizacijama kao što su Organizacija američkih država (OAS), Afrička unija (AU), Zajednica naroda jugoistočne Azije (ASEAN), Arapska liga (AL) i radna skupina Zajednice demokracija za omogućavanje djelovanja i zaštitu civilnog društva; podsjeća da je važno da Unija sa svim partnerskim zemljama pokrene uključiv dijalog o ljudskim pravima te da u njemu sudjeluju i organizacije civilnog društva; poziva Uniju i države članice da pojačaju svoje programe za dobro upravljanje s trećim zemljama te da promiču razmjenu dobrih praksi u pogledu uključivanja i sudjelovanja organizacija civilnog društva u postupcima donošenja odluka; smatra da je potrebno poticati tripartitne dijaloge vlada, EU-a i organizacija civilnog društva, među ostalim i o ozbiljnim problemima kao što su sigurnost i migracije; |
| --- | --- |

26.

| 27. | traži da se uspostavi mehanizam za praćenje i rano upozorenje o sužavanju prostora za djelovanje civilnog društva u koji bi bile uključene relevantne institucije EU-a koje su u stanju pratiti prijetnje civilnom društvu i braniteljima ljudskih prava te izdavati upozorenja u slučaju da određena zemlja u razvoju priprema ozbiljna nova ograničenja za djelovanje civilnog društva ili ako osniva tzv. vladine nevladine organizacije kojima simulira postojanje neovisnog civilnog društva, kako bi EU na njih mogao odgovoriti pravovremeno te na koordiniran i konkretan način; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva EU da pojača svoju potporu punom sudjelovanju i jačanju uloge manjina i drugih ugroženih skupina, primjerice osoba s invaliditetom, pripadnika autohtonih naroda i izoliranih skupina, u kulturnim, društvenim, gospodarskim i političkim procesima; u tom smislu poziva države da zajamče da se njihovim zakonodavstvom i politikama ne ugrožava mogućnost da te osobe uživaju svoja ljudska prava ili da civilno društvo provodi aktivnosti u obranu njihovih prava; |
| --- | --- |

28.

| 29. | žali zbog nedostatka organizacija koje pomažu žrtvama terorizma u trećim zemljama u doba kada je globalni terorizam u porastu; stoga naglašava hitnu potrebu da se uspostavi sigurno okruženje za takve organizacije radi zaštite žrtava terorizma; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava presudnu ulogu žena i organizacija za ženska prava u društvenom napretku, uključujući pokrete pod vodstvom mladih; poziva EU da ustraje u tome da je nužno pružiti potporu osnaživanju žena, uspostavi sigurnog i poticajnog okruženja za ženske organizacije civilnog društva i boraca za prava žena te uhvatiti se u koštac s rodnom uvjetovanim oblicima represije, posebno u regijama pogođenima sukobom; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naglašava važnost davanja aktivnog doprinosa potpori za politike i djelovanja povezane s pravima žena, uključujući spolno i reproduktivno zdravlje i prava; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ponovno ističe važnost uključivanja pristupa temeljenog na pravima u razvojnu politiku EU-a u svrhu integracije načela ljudskih prava i vladavine prava u razvojne aktivnosti EU-a te usklađivanja aktivnosti u području ljudskih prava i razvoja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | podsjeća na važnost regionalne suradnje za jačanje poticajnih okruženja za civilno društvo; potiče zemlje u razvoju da promiču dijalog i najbolje prakse zaštite i suradnje s civilnim društvom; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja planove djelovanja EU-a za suradnju s civilnim društvom u pojedinim zemljama i smatra ih djelotvornim instrumentom koji može poslužiti kao eventualni novi okvir EU-a za suradnju s civilnim društvom; smatra da je od ključne važnosti da organizacije civilnog društva budu uključene ne samo u savjetodavni postupak koji prethodi izradi tih planova, nego i u faze njihove provedbe, praćenja i preispitivanja; |
| --- | --- |

34.

| 35. | obvezuje se da će putem detaljnog savjetovanja s odgovarajućim institucijama i nevladinim udrugama svake godine napraviti popis zemalja u kojima je prostor za djelovanje civilnoga društva ugrožen; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu da na dnevnom redu Vijeća za vanjske poslove redovito budu rasprave povezane s naporima koje EU ulaže kako bi se oslobodili branitelji ljudska prava, humanitarni radnici, novinari, politički aktivisti, osobe pritvorene zbog svojih vjerskih ili moralnih uvjerenja i drugi čije je zatvaranje rezultat sve suženijeg prostora za civilno društvo te da se rezultati tih napora prate; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pozdravlja uspostavu kontaktnih točaka za ljudska prava i civilno društvo u delegacijama EU-a koje su namijenjene za poboljšanje suradnje s lokalnim civilnim društvom, a posebno za pružanje pomoći ugroženim i marginaliziranim skupinama i pojedincima; poziva delegacije EU-a da među parlamentarnim zastupnicima te dužnosnicima vlada i lokalnih tijela sustavno podižu razinu svijesti o sužavanju prostora za djelovanje civilnog društva i potrebi zaštite aktivista te da s organizacijama civilnog društva i dalje surađuju u programskom ciklusu fondova EU-a i njihovom kasnijem praćenju, čak i kada se bilateralna suradnja postupno ukida; nadalje poziva delegacije EU-a da civilnom društvu redovito pružaju transparentne informacije o financijskim sredstvima i mogućnostima financiranja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva EU i njegove države članice da sustavno uključuju pitanje sužavanje prostora za građansko djelovanje u svoje bilateralne odnose i da se koriste svim dostupnim instrumentima i alatima, uključujući razvoj i trgovinu, kako bi se zajamčilo da partnerske zemlje ispunjavaju svoje obveze u pogledu zaštite i jamčenja ljudskih prava; poziva EU da pažljivo prati sudjelovanje aktera civilnog društva u partnerskim zemljama i da potakne države da one izvan snage stave sve zakone kojima se krše prava na slobodu okupljanja i udruživanja; u tom smislu smatra da bi EU u proračunsku potporu trebao uvesti pozitivne uvjete u pogledu ograničenja djelovanja civilnog društva; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naglašava da bi civilno društvo sa zapada trebalo pružiti potporu stvaranju i jačanju nevladinih organizacija prijenosom vještina i znanja kako bi se tim organizacijama pomoglo doprinijeti razvoju njihovih zemalja; |
| --- | --- |

39.

| 40. | snažno potiče ostvarivanje sinergije među instrumentima za vanjsko financiranje EU-a namijenjenima potpori civilnog društva i poziva da se, kako bi se izbjeglo udvostručivanje i preklapanje te utvrdile financijske potrebe i eventualno potfinancirana područja, za svaku zemlju zasebno izvrši sveobuhvatan pregled trošenja financijskih sredstava EU-a namijenjenih za civilno društvo; |
| --- | --- |

40.

| 41. | potiče EU da na temelju postojećih iskustava međunarodnih organizacija i programa (kao što su UNICEF, Svjetska banka, Svjetska zdravstvena organizacija ili UNDP) i dobre prakse u državama članicama EU-a i u inozemstvu donese smjernice o partnerstvu i suradnji u pitanjima razvoja s crkvama, vjerskim organizacijama i vjerskim vođama; |
| --- | --- |

41.

| 42. | snažno preporučuje da se predstavnicima organizacija civilnog društva u trećim zemljama pruži bolja zaštita kako bi se spriječili eventualni izljevi neprijateljstva prema njima; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja povećanu fleksibilnost koju omogućuje niz instrumenata za financiranje EU-a u području razvojne suradnje, čime se, među ostalim, olakšava registracija podnositelja zahtjeva za bespovratna sredstva i tajnost podataka primatelja; smatra, međutim, da se može učiniti više kako bi se pružio prikladniji i prilagođeniji odgovor s obzirom na konkretno stanje u pojedinačnim zemljama, među ostalim boljim protokom informacija o predstojećim pozivima na podnošenje prijedloga, većim brojem prilika za financiranje, redovitijim ažuriranjem planova, javnom dostupnošću tih planova, usklađivanjem i pojednostavljivanjem modaliteta financiranja te pružanjem potpore organizacijama civilnog društva u njihovim administrativnim postupcima; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisiju da u višegodišnji okvirni program instrumenta za razvojnu suradnju za razdoblje 2018. – 2020. unese i globalni tematski poziv za podnošenje prijedloga koji bi se posebno odnosio na pitanje sve suženijeg prostora za djelovanje civilnog društva; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisiju da poveća sredstva Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava (EIDHR) kako bi se riješio problem sužavanja prostora za djelovanje civilnog društva i branitelja ljudskih prava; žali zbog činjenice da su godišnji iznosi u nekim zemljama na iznimno niskoj razini; poziva Komisiju da utvrdi nove oblike aktivizma koji se trebaju financirati iz EIDHR-a sveobuhvatnim pristupom organizacijama civilnoga društva te da se i dalje trudi uspostaviti fleksibilniji i pojednostavljeni postupak za pristup sredstvima iz EIDHR-a, posebno za mlade, što se odnosi i na mogućnost značajnijih iznimki za organizacije civilnog društva koje su osobito ugrožene te na pružanje potpore neregistriranim skupinama koje bi nadležni organi u dogledno vrijeme trebali priznati; smatra da bi se veći naglasak trebao staviti na potporu lokalnim skupinama i akterima s obzirom na to da pitanja ljudskih prava često predstavljaju stvarniji i akutniji problem na lokalnoj razini; ponovno ističe važnost uloge EIDHR-a u pružanju hitne izravne financijske i materijalne pomoći ugroženim braniteljima ljudskih prava te kriznog fonda koji je na raspolaganju delegacijama EU-a za dodjelu izravnih ad hoc bespovratnih sredstava; prepoznaje važnost koalicija ili konzorcija međunarodnih i nacionalnih aktera civilnoga društva za lakši i sigurniji rad lokalnih nevladinih organizacija suočenih s represivnim mjerama; poziva Komisiju, ESVD i države članice da u svim trećim zemljama u kojima je civilno društvo ugroženo promiču djelotvornu zajedničku provedbu smjernica EU-a o braniteljima ljudskih prava razvijanjem lokalnih strategija za njihovu punu provedbu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

(2)  Dokument Vijeća 10715/16.

(3)  Dokument Vijeća 10897/15.

(4)  SL L 77, 15.3.2014., str. 44.

(5)  SL L 77, 15.3.2014., str. 1.

(6)  SL L 58, 3.3.2015., str. 17.

(7)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

(8)  C(2014)4865 final.

(9)  A/HRC/32/L.29.

(10)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0405.

(11)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0371.

(12)  http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont /201203/20120329ATT42170/20120329ATT42170EN.pdf

(13)  A/HRC/32/20.

(14)  http://www3.weforum.org/docs/GRR17_Report_web.pdf

(15)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0026.

(16)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0437.

(17)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0246.

(18)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0224.

(19)  SL C 208, 10.6.2016., str. 25.

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/29 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/29

---

P8_TA(2017)0366

Borba protiv kiberkriminala

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. listopada 2017. o borbi protiv kiberkriminaliteta (2017/2068(INI))

(2018/C 346/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 2., 3. i 6. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2., 3. i 6. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir članke 16., 67., 70., 72., 73., 75., 82., 83., 84., 85., 87. i 88. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 16., 67., 70., 72., 73., 75., 82., 83., 84., 85., 87. i 88. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članke 1., 7., 8., 11., 16., 17., 21., 24., 41., 47., 48., 49., 50. i 52. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 1., 7., 8., 11., 16., 17., 21., 24., 41., 47., 48., 49., 50. i 52. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta od 20. studenoga 1989., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta od 20. studenoga 1989.,

| — | uzimajući u obzir Fakultativni protokol uz Konvenciju o pravima djeteta o prodaji djece, dječjoj prostituciji i dječjoj pornografiji od 25. svibnja 2000., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Fakultativni protokol uz Konvenciju o pravima djeteta o prodaji djece, dječjoj prostituciji i dječjoj pornografiji od 25. svibnja 2000.,

| — | uzimajući u obzir Stockholmsku deklaraciju i Program djelovanja donesene na Prvom svjetskom kongresu protiv komercijalnog seksualnog iskorištavanja djece, Globalnu obvezu iz Yokohame donesenu na Drugom svjetskom kongresu protiv komercijalnog seksualnog iskorištavanja djece, Obvezu iz Budimpešte i Plan djelovanja donesene na pripremnoj Konferenciji za Drugi svjetski kongres protiv komercijalnog seksualnog iskorištavanja djece, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Stockholmsku deklaraciju i Program djelovanja donesene na Prvom svjetskom kongresu protiv komercijalnog seksualnog iskorištavanja djece, Globalnu obvezu iz Yokohame donesenu na Drugom svjetskom kongresu protiv komercijalnog seksualnog iskorištavanja djece, Obvezu iz Budimpešte i Plan djelovanja donesene na pripremnoj Konferenciji za Drugi svjetski kongres protiv komercijalnog seksualnog iskorištavanja djece,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o zaštiti djece od seksualnog iskorištavanja i seksualnog zlostavljanja od 25. listopada 2007., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o zaštiti djece od seksualnog iskorištavanja i seksualnog zlostavljanja od 25. listopada 2007.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. studenoga 2012. o zaštiti djece u digitalnom svijetu (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. studenoga 2012. o zaštiti djece u digitalnom svijetu (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2015. o seksualnom zlostavljanju djece na internetu (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2015. o seksualnom zlostavljanju djece na internetu (2),

| — | uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2001/413/JAI od 28. svibnja 2001. o borbi protiv prijevara i krivotvorenja bezgotovinskih sredstava plaćanja (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2001/413/JAI od 28. svibnja 2001. o borbi protiv prijevara i krivotvorenja bezgotovinskih sredstava plaćanja (3),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o kibernetičkom kriminalu od 23. studenoga 2001. (4), i njezin dodatni protokol, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o kibernetičkom kriminalu od 23. studenoga 2001. (4), i njezin dodatni protokol,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 460/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o osnivanju Agencije Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 460/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o osnivanju Agencije Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost (5),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2008/114/EZ od 8. prosinca 2008. o utvrđivanju i označivanju europske kritične infrastrukture i procjeni potrebe poboljšanja njezine zaštite (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2008/114/EZ od 8. prosinca 2008. o utvrđivanju i označivanju europske kritične infrastrukture i procjeni potrebe poboljšanja njezine zaštite (6),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u sektoru elektroničkih komunikacija (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u sektoru elektroničkih komunikacija (7),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/93/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o borbi protiv seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece te dječje pornografije, koja zamjenjuje Okvirnu odluku Vijeća 2004/68/PUP (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/93/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o borbi protiv seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece te dječje pornografije, koja zamjenjuje Okvirnu odluku Vijeća 2004/68/PUP (8),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 7. veljače 2013. naslovljenu „Strategija kibernetičke sigurnosti Europske unije: otvoren, siguran i zaštićen kibernetički prostor” (JOIN(2013)0001), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 7. veljače 2013. naslovljenu „Strategija kibernetičke sigurnosti Europske unije: otvoren, siguran i zaštićen kibernetički prostor” (JOIN(2013)0001),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2013/40/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 12. kolovoza 2013. o napadima na informacijske sustave i o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2005/222/PUP (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2013/40/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 12. kolovoza 2013. o napadima na informacijske sustave i o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2005/222/PUP (9),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o Europskom istražnom nalogu u kaznenim stvarima (10) (Direktiva o EIN-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o Europskom istražnom nalogu u kaznenim stvarima (10) (Direktiva o EIN-u),

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 8. travnja 2014. (11) kojom se poništava Direktiva o zadržavanju podataka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 8. travnja 2014. (11) kojom se poništava Direktiva o zadržavanju podataka,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2013. o Strategiji kibernetičke sigurnosti Europske unije: otvoren, siguran i zaštićen kibernetički prostor (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2013. o Strategiji kibernetičke sigurnosti Europske unije: otvoren, siguran i zaštićen kibernetički prostor (12),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. svibnja 2015. naslovljenu „Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu” (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. svibnja 2015. naslovljenu „Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu” (COM(2015)0192),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 28. travnja 2015. naslovljenu „Europski program sigurnosti” (COM(2015)0185) i izvješća o napretku koja se nadovezuju na tu komunikaciju pod naslovom „Prema učinkovitoj i istinskoj sigurnosnoj Uniji”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 28. travnja 2015. naslovljenu „Europski program sigurnosti” (COM(2015)0185) i izvješća o napretku koja se nadovezuju na tu komunikaciju pod naslovom „Prema učinkovitoj i istinskoj sigurnosnoj Uniji”,

| — | uzimajući u obzir izvješće o konferenciji o nadležnosti u kiberprostoru održanoj 7. i 8. ožujka 2016. u Amsterdamu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o konferenciji o nadležnosti u kiberprostoru održanoj 7. i 8. ožujka 2016. u Amsterdamu,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (13),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (14),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) (15),

| — | uzimajući u obzir odluku Komisije od 5. srpnja 2016. o potpisivanju ugovornog javno-privatnog partnerstva za industrijska istraživanja i inovacije u području kibersigurnosti između Europske unije, koju predstavlja Komisija, i organizacije dionika (C(2016)4400), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Komisije od 5. srpnja 2016. o potpisivanju ugovornog javno-privatnog partnerstva za industrijska istraživanja i inovacije u području kibersigurnosti između Europske unije, koju predstavlja Komisija, i organizacije dionika (C(2016)4400),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu i Vijeću od 6. travnja 2016. naslovljenu „Zajednički okvir za suzbijanje hibridnih prijetnji – odgovor Europske unije” (JOIN(2016)0018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu i Vijeću od 6. travnja 2016. naslovljenu „Zajednički okvir za suzbijanje hibridnih prijetnji – odgovor Europske unije” (JOIN(2016)0018),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Europska strategija za bolji internet za djecu” (COM(2012)0196) te Izvješće Komisije od 6. lipnja 2016. naslovljeno „Konačna ocjena višegodišnjeg programa EU-a o zaštiti djece koja se koriste internetom i drugim komunikacijskim tehnologijama (Sigurniji internet)” (COM(2016)0364), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Europska strategija za bolji internet za djecu” (COM(2012)0196) te Izvješće Komisije od 6. lipnja 2016. naslovljeno „Konačna ocjena višegodišnjeg programa EU-a o zaštiti djece koja se koriste internetom i drugim komunikacijskim tehnologijama (Sigurniji internet)” (COM(2016)0364),

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu Europola i Agencije Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost (ENISA) od 20. svibnja 2016. o zakonitoj kaznenoj istrazi kojom se poštuju pravila o zaštiti podataka u 21. stoljeću, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu Europola i Agencije Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost (ENISA) od 20. svibnja 2016. o zakonitoj kaznenoj istrazi kojom se poštuju pravila o zaštiti podataka u 21. stoljeću,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 9. lipnja 2016. o europskoj pravosudnoj mreži za kiberkriminalitet, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 9. lipnja 2016. o europskoj pravosudnoj mreži za kiberkriminalitet,

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/1148 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2016. o mjerama za visoku zajedničku razinu sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava širom Unije (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/1148 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2016. o mjerama za visoku zajedničku razinu sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava širom Unije (16),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Agencije Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost (ENISA) o šifriranju iz prosinca 2016. naslovljeno „Snažno šifriranje štiti naš digitalni identitet”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Agencije Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost (ENISA) o šifriranju iz prosinca 2016. naslovljeno „Snažno šifriranje štiti naš digitalni identitet”,

| — | uzimajući u obzir konačno izvješće Radne skupine za pristup dokazima koji se nalaze u oblaku koju je osnovao Odbor Vijeća Europe za Konvenciju o kibernetičkom kriminalu (T-CY) pod naslovom: „Pristup elektroničkim dokazima u oblaku u okviru kaznenog pravosuđa: preporuke T-CY-a za razmatranje od 16. rujna 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konačno izvješće Radne skupine za pristup dokazima koji se nalaze u oblaku koju je osnovao Odbor Vijeća Europe za Konvenciju o kibernetičkom kriminalu (T-CY) pod naslovom: „Pristup elektroničkim dokazima u oblaku u okviru kaznenog pravosuđa: preporuke T-CY-a za razmatranje od 16. rujna 2016.,

| — | uzimajući u obzir aktivnosti Zajedničke radne skupine za djelovanje protiv kibernetičkog kriminala (J-CAT), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir aktivnosti Zajedničke radne skupine za djelovanje protiv kibernetičkog kriminala (J-CAT),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europola o procjeni prijetnje teškog i organiziranog kriminala (SOCTA) od 28. veljače 2017. i njegovo izvješće o procjeni prijetnje organiziranog kriminala na internetu (IOCTA) od 28. rujna 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europola o procjeni prijetnje teškog i organiziranog kriminala (SOCTA) od 28. veljače 2017. i njegovo izvješće o procjeni prijetnje organiziranog kriminala na internetu (IOCTA) od 28. rujna 2016.,

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije u predmetu C-203/15 (presuda u vezi s Tele2) od 21. prosinca 2016. (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije u predmetu C-203/15 (presuda u vezi s Tele2) od 21. prosinca 2016. (17),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2017/541 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2017. o suzbijanju terorizma i zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/475/PUP i o izmjeni Odluke Vijeća 2005/671/PUP (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2017/541 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2017. o suzbijanju terorizma i zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/475/PUP i o izmjeni Odluke Vijeća 2005/671/PUP (18),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0272/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0272/2017),

| A. | budući da kiberkriminalitet prouzročuje sve veću socijalnu i gospodarsku štetu kojom se utječe na temeljna prava pojedinaca, što predstavlja prijetnju vladavini prava u kiberprostoru i ugrožava stabilnost demokratskih društava; |
| --- | --- |

A.

budući da kiberkriminalitet prouzročuje sve veću socijalnu i gospodarsku štetu kojom se utječe na temeljna prava pojedinaca, što predstavlja prijetnju vladavini prava u kiberprostoru i ugrožava stabilnost demokratskih društava;

| B. | budući da je kiberkriminalitet sve veći problem u državama članicama; |
| --- | --- |

B.

budući da je kiberkriminalitet sve veći problem u državama članicama;

| C. | budući da je procjenom prijetnje organiziranog kriminala na internetu 2016. otkriveno da kiberkriminalitet postaje sve intenzivniji, složeniji i širi u opsegu, da prijavljeni kiberkriminalitet u nekim zemljama EU-a nadmašuje tradicionalni kriminalitet, da se širi u ostala područja kriminaliteta kao što je trgovina ljudima, da je došlo do porasta zlouporabe alata za šifriranje i anonimizaciju u kriminalne svrhe i da su napadi programom ransomware brojniji od prijetnji tradicionalnim zlonamjernim programima, npr. trojanima; |
| --- | --- |

C.

budući da je procjenom prijetnje organiziranog kriminala na internetu 2016. otkriveno da kiberkriminalitet postaje sve intenzivniji, složeniji i širi u opsegu, da prijavljeni kiberkriminalitet u nekim zemljama EU-a nadmašuje tradicionalni kriminalitet, da se širi u ostala područja kriminaliteta kao što je trgovina ljudima, da je došlo do porasta zlouporabe alata za šifriranje i anonimizaciju u kriminalne svrhe i da su napadi programom ransomware brojniji od prijetnji tradicionalnim zlonamjernim programima, npr. trojanima;

| D. | budući da su se 2016. napadi na poslužitelje Komisije povećali za 20 % u usporedbi s 2015.; |
| --- | --- |

D.

budući da su se 2016. napadi na poslužitelje Komisije povećali za 20 % u usporedbi s 2015.;

| E. | budući da osjetljivost računala na napade proizlazi iz jedinstvenog načina na koji se informacijska tehnologija razvijala tijekom godina, brzine kojom se razvija poslovanje na internetu i nedostatka mjera na razini vlade; |
| --- | --- |

E.

budući da osjetljivost računala na napade proizlazi iz jedinstvenog načina na koji se informacijska tehnologija razvijala tijekom godina, brzine kojom se razvija poslovanje na internetu i nedostatka mjera na razini vlade;

| F. | budući da je prisutno sve veće crno tržište u području računalne iznude, uporabe unajmljenih botneta i hakiranja te ukradene digitalne robe; |
| --- | --- |

F.

budući da je prisutno sve veće crno tržište u području računalne iznude, uporabe unajmljenih botneta i hakiranja te ukradene digitalne robe;

| G. | budući da je glavni naglasak kibernapada i dalje na zlonamjernim programima, kao što su bankarski trojani, no broj napada na industrijske kontrolne sustave i mreže čiji je cilj uništiti ključnu infrastrukturu i gospodarske strukture te destabilizirati društvo, kao što je bio slučaj napada programom ransomware„WannaCry” iz svibnja 2017., također raste i povećava svoj učinak i time predstavlja sve veću prijetnju za sigurnost, obranu i druge važne sektore; budući da se većina međunarodnih zahtjeva tijela kaznenog progona za podatke odnosi na prijevaru i financijski kriminalitet, nakon čega slijede teška kaznena djela povezana s nasiljem; |
| --- | --- |

G.

budući da je glavni naglasak kibernapada i dalje na zlonamjernim programima, kao što su bankarski trojani, no broj napada na industrijske kontrolne sustave i mreže čiji je cilj uništiti ključnu infrastrukturu i gospodarske strukture te destabilizirati društvo, kao što je bio slučaj napada programom ransomware„WannaCry” iz svibnja 2017., također raste i povećava svoj učinak i time predstavlja sve veću prijetnju za sigurnost, obranu i druge važne sektore; budući da se većina međunarodnih zahtjeva tijela kaznenog progona za podatke odnosi na prijevaru i financijski kriminalitet, nakon čega slijede teška kaznena djela povezana s nasiljem;

| H. | budući da sve veća međusobna povezanost ljudi, mjesta i stvari donosi mnoge koristi, ali povećava i rizik od kiberkriminaliteta; budući da uređaji povezani s internetom stvari, koji uključuju pametne mreže, povezane hladnjake, automobile, medicinske instrumente ili pomagala, često nisu dobro zaštićeni kao uobičajeni uređaji povezani s internetom te su stoga idealan cilj za kiberkriminalce, posebno s obzirom na to da je sustav sigurnosnih ažuriranja povezanih uređaja često neujednačen ili uopće ne postoji; budući da hakirani uređaji povezani s internetom stvari koji imaju fizičke pokretače ili ih mogu nadzirati mogu biti konkretna prijetnja ljudskom životu; |
| --- | --- |

H.

budući da sve veća međusobna povezanost ljudi, mjesta i stvari donosi mnoge koristi, ali povećava i rizik od kiberkriminaliteta; budući da uređaji povezani s internetom stvari, koji uključuju pametne mreže, povezane hladnjake, automobile, medicinske instrumente ili pomagala, često nisu dobro zaštićeni kao uobičajeni uređaji povezani s internetom te su stoga idealan cilj za kiberkriminalce, posebno s obzirom na to da je sustav sigurnosnih ažuriranja povezanih uređaja često neujednačen ili uopće ne postoji; budući da hakirani uređaji povezani s internetom stvari koji imaju fizičke pokretače ili ih mogu nadzirati mogu biti konkretna prijetnja ljudskom životu;

| I. | budući da je učinkovit pravni okvir za zaštitu podataka presudan za izgradnju povjerenja u internetski svijet, čime se potrošačima i poduzećima omogućuje da u potpunosti iskoriste prednosti jedinstvenog digitalnog tržišta i rješavaju problem kiberkriminaliteta; |
| --- | --- |

I.

budući da je učinkovit pravni okvir za zaštitu podataka presudan za izgradnju povjerenja u internetski svijet, čime se potrošačima i poduzećima omogućuje da u potpunosti iskoriste prednosti jedinstvenog digitalnog tržišta i rješavaju problem kiberkriminaliteta;

| J. | budući da poduzeća ne mogu sama rješavati izazove povezane s omogućivanjem veće sigurnosti povezanog svijeta i da vladajuće strukture trebaju pridonijeti kibersigurnosti donošenjem propisa i pružanjem mjera kojima se potiče sigurnije ponašanje korisnika; |
| --- | --- |

J.

budući da poduzeća ne mogu sama rješavati izazove povezane s omogućivanjem veće sigurnosti povezanog svijeta i da vladajuće strukture trebaju pridonijeti kibersigurnosti donošenjem propisa i pružanjem mjera kojima se potiče sigurnije ponašanje korisnika;

| K. | budući da granice između kiberkriminaliteta, kiberšpijunaže, kiberratovanja, kibersabotaže i kiberterorizma postaju sve nejasnije; budući da kiberkriminalitet može biti usmjeren protiv pojedinaca, javnih ili privatnih subjekata te obuhvaćati širok raspon kaznenih djela, uključujući kršenja zaštite privatnosti, seksualno zlostavljanje djece na internetu, javno poticanje na nasilje i mržnju, sabotažu, špijunažu, financijski kriminal i prijevaru, na primjer prijevaru pri plaćanju, krađu i krađu identiteta kao i nezakonito ometanje sustava; |
| --- | --- |

K.

budući da granice između kiberkriminaliteta, kiberšpijunaže, kiberratovanja, kibersabotaže i kiberterorizma postaju sve nejasnije; budući da kiberkriminalitet može biti usmjeren protiv pojedinaca, javnih ili privatnih subjekata te obuhvaćati širok raspon kaznenih djela, uključujući kršenja zaštite privatnosti, seksualno zlostavljanje djece na internetu, javno poticanje na nasilje i mržnju, sabotažu, špijunažu, financijski kriminal i prijevaru, na primjer prijevaru pri plaćanju, krađu i krađu identiteta kao i nezakonito ometanje sustava;

| L. | budući da se u izvješću Svjetskog gospodarskog foruma o globalnim rizicima iz 2017. kao jedan od pet velikih vjerojatnih globalnih rizika navode brojni slučajevi prijevara povezanih s podacima ili krađom podataka; |
| --- | --- |

L.

budući da se u izvješću Svjetskog gospodarskog foruma o globalnim rizicima iz 2017. kao jedan od pet velikih vjerojatnih globalnih rizika navode brojni slučajevi prijevara povezanih s podacima ili krađom podataka;

| M. | budući da znatan broj slučajeva kiberkriminaliteta i dalje nije procesuiran i kažnjen; budući da su i dalje prisutni znatan broj neprijavljenih slučajeva, duga razdoblja istrage koja omogućuju kiberkriminalcima da razviju više ulazaka/izlazaka ili „stražnjih vrata”, otežan pristup elektroničkim dokazima, poteškoće u dobivanju tih dokaza i s njihovom prihvatljivosti na sudu, kao i složeni postupci i izazovi u pravosuđu koji se odnose na prekograničnu prirodu kiberkriminaliteta; |
| --- | --- |

M.

budući da znatan broj slučajeva kiberkriminaliteta i dalje nije procesuiran i kažnjen; budući da su i dalje prisutni znatan broj neprijavljenih slučajeva, duga razdoblja istrage koja omogućuju kiberkriminalcima da razviju više ulazaka/izlazaka ili „stražnjih vrata”, otežan pristup elektroničkim dokazima, poteškoće u dobivanju tih dokaza i s njihovom prihvatljivosti na sudu, kao i složeni postupci i izazovi u pravosuđu koji se odnose na prekograničnu prirodu kiberkriminaliteta;

| N. | budući da je Vijeće u svojim zaključcima iz lipnja 2016. naglasilo da su, s obzirom na prekograničnu prirodu kiberkriminaliteta i zajedničke prijetnje kibersigurnosti s kojima se EU suočava, povećana suradnja i razmjena informacija između policijskih i pravosudnih tijela te stručnjaka za kiberkriminalitet od presudne važnosti za provedbu učinkovitih istraga u kiberprostoru i pribavljanje elektroničkih dokaza; |
| --- | --- |

N.

budući da je Vijeće u svojim zaključcima iz lipnja 2016. naglasilo da su, s obzirom na prekograničnu prirodu kiberkriminaliteta i zajedničke prijetnje kibersigurnosti s kojima se EU suočava, povećana suradnja i razmjena informacija između policijskih i pravosudnih tijela te stručnjaka za kiberkriminalitet od presudne važnosti za provedbu učinkovitih istraga u kiberprostoru i pribavljanje elektroničkih dokaza;

| O. | budući da se poništenjem Direktive o zadržavanju podataka koje je donio Sud Europske unije u svojoj presudi od 8. travnja 2014. i zabranom općeg, neselektivnog i neciljanog zadržavanja podataka koju je Sud Europske unije potvrdio u svojoj presudi u predmetu „Tele2” od 21. prosinca 2016. nameću stroga ograničenja u vezi s obradom velike količine telekomunikacijskih podataka i pristupom nadležnih tijela tim podacima; |
| --- | --- |

O.

budući da se poništenjem Direktive o zadržavanju podataka koje je donio Sud Europske unije u svojoj presudi od 8. travnja 2014. i zabranom općeg, neselektivnog i neciljanog zadržavanja podataka koju je Sud Europske unije potvrdio u svojoj presudi u predmetu „Tele2” od 21. prosinca 2016. nameću stroga ograničenja u vezi s obradom velike količine telekomunikacijskih podataka i pristupom nadležnih tijela tim podacima;

| P. | budući da se u presudi Suda Europske unije u predmetu Maximillian Schrems (19) naglašava da je masovni nadzor kršenje temeljnih prava; |
| --- | --- |

P.

budući da se u presudi Suda Europske unije u predmetu Maximillian Schrems (19) naglašava da je masovni nadzor kršenje temeljnih prava;

| Q. | budući da se u borbi protiv kiberkriminaliteta moraju poštovati jednaka postupovna i materijalna jamstva i temeljna prava, u pogledu zaštite podataka i slobode govora, kao u borbi protiv ostalih područja kriminaliteta; |
| --- | --- |

Q.

budući da se u borbi protiv kiberkriminaliteta moraju poštovati jednaka postupovna i materijalna jamstva i temeljna prava, u pogledu zaštite podataka i slobode govora, kao u borbi protiv ostalih područja kriminaliteta;

| R. | budući da se djeca u sve ranijoj dobi služe internetom i da su posebno osjetljiva na mamljenje preko interneta i ostale oblike seksualnog iskorištavanja na internetu (zlostavljanje na internetu, seksualno zlostavljanje, seksualna prisila i iznuda), na zloupotrebu osobnih podataka te opasne kampanje čiji je cilj promicanje raznih oblika samoozljeđivanja, kao što je slučaj „blue whale”, te stoga zahtijevaju posebnu zaštitu; budući da počinitelji na internetu mogu brže pronaći i namamiti žrtve koristeći se sobama za razgovor na internetu, elektroničkom poštom, igrama na internetu i društvenim mrežama, a skrivene mreže ravnopravnih članova (P2P) ostaju središnje platforme počinitelja seksualnih kaznenih djela protiv djece za pristup i komunikaciju te pohranjivanje i razmjenu materijala o seksualnom iskorištavanju djece i traženje novih žrtava bez rizika da budu otkriveni; |
| --- | --- |

R.

budući da se djeca u sve ranijoj dobi služe internetom i da su posebno osjetljiva na mamljenje preko interneta i ostale oblike seksualnog iskorištavanja na internetu (zlostavljanje na internetu, seksualno zlostavljanje, seksualna prisila i iznuda), na zloupotrebu osobnih podataka te opasne kampanje čiji je cilj promicanje raznih oblika samoozljeđivanja, kao što je slučaj „blue whale”, te stoga zahtijevaju posebnu zaštitu; budući da počinitelji na internetu mogu brže pronaći i namamiti žrtve koristeći se sobama za razgovor na internetu, elektroničkom poštom, igrama na internetu i društvenim mrežama, a skrivene mreže ravnopravnih članova (P2P) ostaju središnje platforme počinitelja seksualnih kaznenih djela protiv djece za pristup i komunikaciju te pohranjivanje i razmjenu materijala o seksualnom iskorištavanju djece i traženje novih žrtava bez rizika da budu otkriveni;

| S. | budući da je pitanje rastućeg trenda seksualne prisile i iznude i dalje u velikoj mjeri neistraženo ili se ne prijavljuje, uglavnom zbog prirode zločina, uključujući sram i krivnju koju osjećaju žrtve; |
| --- | --- |

S.

budući da je pitanje rastućeg trenda seksualne prisile i iznude i dalje u velikoj mjeri neistraženo ili se ne prijavljuje, uglavnom zbog prirode zločina, uključujući sram i krivnju koju osjećaju žrtve;

| T. | budući da se zlostavljanje djece na daljinu koje se odvija uživo i dalje prijavljuje kao sve veća prijetnja; budući da je zlostavljanje djece na daljinu koje se odvija uživo najočitije povezano s komercijalnom distribucijom materijala o seksualnom iskorištavanju djece; |
| --- | --- |

T.

budući da se zlostavljanje djece na daljinu koje se odvija uživo i dalje prijavljuje kao sve veća prijetnja; budući da je zlostavljanje djece na daljinu koje se odvija uživo najočitije povezano s komercijalnom distribucijom materijala o seksualnom iskorištavanju djece;

| U. | budući da je u nedavnoj studiji Nacionalne agencije za kriminalitet u Ujedinjenoj Kraljevini zaključeno da mlade osobe koje se bave hakerskim aktivnostima manje motivira novac te da često napadaju računalne mreže kako bi zadivili prijatelje ili izazvali politički sustav; |
| --- | --- |

U.

budući da je u nedavnoj studiji Nacionalne agencije za kriminalitet u Ujedinjenoj Kraljevini zaključeno da mlade osobe koje se bave hakerskim aktivnostima manje motivira novac te da često napadaju računalne mreže kako bi zadivili prijatelje ili izazvali politički sustav;

| V. | budući da se povećala osviještenost o rizicima povezanima s kiberkriminalitetom, ali su mjere predostrožnosti koje poduzimaju pojedinačni korisnici, javne ustanove i poduzeća i dalje potpuno neprimjerene, i to zbog manjka znanja i resursa; |
| --- | --- |

V.

budući da se povećala osviještenost o rizicima povezanima s kiberkriminalitetom, ali su mjere predostrožnosti koje poduzimaju pojedinačni korisnici, javne ustanove i poduzeća i dalje potpuno neprimjerene, i to zbog manjka znanja i resursa;

| W. | budući da borba protiv kiberkriminaliteta i nezakonitih radnji na internetu ne bi trebala ometati pozitivne aspekte koje omogućuje slobodan i otvoren kiberprostor u kojemu se nude nove mogućnosti za razmjenu znanja i promicanje političke i socijalne uključenosti u cijelom svijetu; |
| --- | --- |

W.

budući da borba protiv kiberkriminaliteta i nezakonitih radnji na internetu ne bi trebala ometati pozitivne aspekte koje omogućuje slobodan i otvoren kiberprostor u kojemu se nude nove mogućnosti za razmjenu znanja i promicanje političke i socijalne uključenosti u cijelom svijetu;

Opće napomene

| 1. | naglašava da se naglim porastom programa ransomware, botneta i neovlaštenih pristupa radi nanošenja štete računalnim sustavima utječe na sigurnost pojedinaca, na dostupnost i integritet njihovih osobnih podataka i zaštitu privatnosti i temeljnih sloboda te na integritet ključne infrastrukture, uključujući opskrbu energijom i električnom energijom te financijske strukture poput je burze, ali ne ograničavajući se na njih; u tom kontekstu podsjeća da je borba protiv kiberkriminaliteta prioritet priznat u okviru Europskog programa za sigurnost od 28. travnja 2015.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava potrebu za poboljšanjem zajedničkih definicija kiberkriminaliteta, kiberratovanja, kibersigurnosti, uznemiravanja na internetu i kibernapada kako bi se zajamčila zajednička pravna definicija na razini institucija EU-a i država članica EU-a; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da bi borba protiv kiberkriminaliteta ponajprije trebala biti usmjerena na zaštitu i jačanje ključnih infrastruktura i ostalih umreženih uređaja, a ne samo na provođenje represivnih mjera; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponovno naglašava važnost pravnih mjera koje se primjenjuju na europskoj razini kako bi se uskladile definicije kaznenih djela povezanih s napadima na informacijske sustave i seksualnim zlostavljanjem i iskorištavanjem djece na internetu te kako bi se države članice obvezale na uspostavu sustava za bilježenje, izradu i pružanje statističkih podataka o tim kaznenim djelima, radi učinkovitije borbe protiv tih oblika kriminala; |
| --- | --- |

4.

| 5. | snažno potiče države članice koje još nisu prenijele u svoje zakonodavstvo Direktivu 2011/93/EU o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije, da to učine brzo i na odgovarajući način te da započnu s njezinom provedbom; poziva Komisiju da pomno prati i osigura njezinu potpunu i učinkovitu provedbu, koja istodobno zamjenjuje Okvirnu odluku Vijeća 2004/68/PUP, te da o svojim saznanjima pravovremeno izvijesti Parlament i njegov nadležni odbor; naglašava da se Eurojustu i Europolu moraju namijeniti odgovarajuća sredstva za poboljšanje utvrđivanja identiteta žrtava, za borbu protiv organiziranih mreža seksualnih zlostavljača i za brže otkrivanje, analizu i prijavu materijala o zlostavljanju djece na internetu i izvan njega; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izražava žaljenje što se 80 % poduzeća u Europi suočilo s najmanje jednim incidentom povezanim s kibersigurnošću i što kibernapadi na poduzeća često ostaju neotkriveni ili neprijavljeni; podsjeća da procjene raznih studija upućuju na to da će kibernapadi uzrokovati znatan godišnji trošak za svjetsko gospodarstvo; smatra da će obveza objavljivanja informacija o povredi sigurnosti i razmjene informacija o rizicima, koja je uvedena Uredbom (EU) 2016/679 o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka (Opća uredba o zaštiti podataka) i Direktivom (EU) 2016/1148 o mjerama za visoku zajedničku razinu sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava širom Unije (Direktiva o sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava (NIS Direktiva)), pomoći riješiti navedeni problem pružanjem potpore poduzećima, posebice MSP-ovima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da promjenjiva priroda kiberprijetnji stavlja sve dionike pred ozbiljne pravne i tehnološke izazove; smatra da nove tehnologije ne bi trebalo smatrati prijetnjom i priznaje da će tehnološki napredak u području šifriranja poboljšati cjelokupnu sigurnost naših informacijskih sustava, uključujući time što će omogućiti krajnjim korisnicima bolju zaštitu vlastitih podataka i komunikacije; međutim, ističe da i dalje postoje znatni nedostaci u osiguravanju komunikacije i da tehnike kao što su onion-routing i skrivene mreže mogu upotrebljavati zlonamjerni korisnici, uključujući teroriste i počinitelje seksualnih kaznenih djela protiv djece, hakeri koje sponzoriraju neprijateljske strane države ili ekstremističke političke ili vjerske organizacije u kriminalne svrhe, posebice kako bi prikrili svoje kriminalne aktivnosti ili identitete, što uzrokuje ozbiljne izazove u postupcima istrage; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izrazito je zabrinut zbog nedavnog globalnog napada programom ransomware, koji je, kako se čini, pogodio desetke tisuća računala u gotovo sto zemalja i brojne organizacije, među ostalim sustav javnog zdravstva National Health Service (NHS) u Ujedinjenoj Kraljevini, koji je najistaknutija žrtva tog opsežnog napada zlonamjernim programom; u tom kontekstu priznaje važno djelovanje inicijative za suzbijanje iznude „No More Ransom” (NMR), koja pruža više od 40 besplatnih alata za dešifriranje s pomoću kojih žrtve programa ransomware po cijelom svijetu mogu dešifrirati svoje uređaje koji su njime pogođeni; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da skrivene mreže i onion-routing također omogućuju slobodan prostor novinarima, političkim aktivistima i braniteljima ljudskih prava u određenim zemljama kako bi izbjegli da ih otkriju represivna državna tijela; |
| --- | --- |

9.

| 10. | napominje da je usmjeravanje kriminalnih i terorističkih mreža prema alatima i uslugama povezanima s kiberkriminalitetom i dalje ograničeno; naglašava, međutim, da će se u svjetlu sve veće povezanosti terorizma, organiziranog kriminala i široke dostupnosti vatrenog oružja i prekursora eksploziva na skrivenim mrežama to vrlo vjerojatno promijeniti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | snažno osuđuje svako ometanje sustava koje provodi ili kojim upravlja strana država ili njezini agenti u cilju ometanja demokratskog procesa u drugoj zemlji; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da su prekogranični zahtjevi za oduzimanje prava na korištenje domena, uklanjanje sadržaja i pristup korisničkim podacima ozbiljni izazovi koji zahtijevaju hitno djelovanje s obzirom na to da su u pitanju visoki ulozi; u tom kontekstu naglašava da su međunarodni okviri ljudskih prava, koji se primjenjuju na internetu i izvan njega, bitno mjerilo na globalnoj razini; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države članice da žrtvama kibernapada zajamče potpuno iskorištavanje svih prava utvrđenih Direktivom 2012/29/EU i da povećaju svoje napore u pogledu utvrđivanja identiteta žrtava i usluga za pomoć žrtvama, uključujući kroz nastavak pružanja potpore radnoj skupini Europola za identifikaciju žrtava; poziva države članice da u suradnji s Europolom hitno uspostave povezane platforme kako bi se zajamčilo da svi korisnici interneta znaju kako mogu potražiti pomoć ako postanu žrtve nezakonitih radnji na internetu; poziva Komisiju da objavi studiju o posljedicama prekograničnog kiberkriminaliteta u skladu s Direktivom 2012/29/EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava da se u izvješću Europola o procjeni prijetnje organiziranog kriminala na internetu iz 2014. opisuje potreba za djelotvornijim i učinkovitijim pravnim alatima, uzimajući u obzir trenutačna ograničenja procesa ugovora o uzajamnoj pravnoj pomoći i zalaže se za daljnje usklađivanje zakonodavstva u EU-u, gdje je primjenjivo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da kiberkriminalitet znatno narušava funkcioniranje jedinstvenog digitalnog tržišta jer slabi povjerenje u pružatelje digitalnih usluga, ugrožava prekogranične transakcije i ozbiljno šteti interesima potrošača digitalnih usluga; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava da strategije i mjere kibersigurnosti mogu biti pouzdane i učinkovite samo ako počivaju na temeljnim pravima i slobodama sadržanima u Povelji Europske unije o temeljnim pravima i na temeljnim vrijednostima EU-a; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da postoji opravdana i snažna potreba za zaštitom komunikacije među pojedincima te između pojedinaca i javih i privatnih organizacija u cilju sprečavanja kiberkriminaliteta; naglašava da se ta potreba može riješiti snažnom kriptografijom; nadalje, naglašava da će ograničavanje uporabe alata za kriptografiju ili njihovo slabljenje prouzročiti slabosti koje se mogu iskoristiti u kriminalne svrhe i umanjiti povjerenje u elektroničke uređaje, što će pak nanijeti jednaku štetu civilnom društvu i industriji; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva na usvajanje akcijskog plana u pogledu zaštite prava djece u mrežnom i izvanmrežnom kiberprostoru te podsjeća da u borbi protiv kaznenih djela na internetu tijela kaznenog progona trebaju posebnu pozornost usmjeriti na kaznena djela protiv djece; u tom pogledu naglašava važnost međusobne pravosudne i policijske suradnje država članica i njihove suradnje s Europolom i njegovim Europskim centrom za kibernetički kriminal (EC3) u cilju sprečavanja i suzbijanja kiberkriminaliteta, posebice seksualnog iskorištavanja djece na internetu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | potiče Komisiju i države članice da uspostave sve pravne mjere za borbu protiv pojave nasilja nad ženama preko interneta i virtualnog zlostavljanja; posebice traži da se EU i države članice udruže kako bi stvorili okvir za kaznena djela kojim se internetska poduzeća obvezuje da obrišu ili prestanu širiti ponižavajuće, uvredljive i omalovažavajuće sadržaje; također zahtijeva pružanje psihološke potpore za žene koje su žrtve nasilja preko interneta i djevojke koje trpe virtualno zlostavljanje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava da bi nezakonit internetski sadržaj trebalo smjesta uklanjati na temelju propisnog pravnog postupka; naglašava ulogu informacijske i komunikacijske tehnologije, pružatelja internetskih usluga i usluga smještaja internetskog sadržaja na poslužitelju u jamčenju brzog i učinkovitog uklanjanja nezakonitog internetskog sadržaja na zahtjev nadležnog tijela kaznenog progona; |
| --- | --- |

20.

Prevencija

| 21. | poziva Komisiju da u kontekstu preispitivanja europske strategije za kibersigurnost i dalje utvrđuje slabosti u pogledu mrežne i informacijske sigurnosti ključne europske infrastrukture, da potiče razvoj otpornih sustava te preispita situaciju u pogledu borbe protiv kiberkriminaliteta u EU-u i državama članicama kako bi se postiglo bolje razumijevanje trendova i promjena koji se odnose na kaznena djela u kiberprostoru; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da je kiberotpornost ključna u sprječavanju kiberkriminaliteta i stoga bi trebala biti prioritet; poziva države članice da donesu proaktivne politike i mjere za obranu mreža i ključne infrastrukture, poziva na sveobuhvatan europski pristup borbi protiv kiberkriminaliteta koji je u skladu s temeljnim pravima, zaštitom podataka, kibersigurnosti, zaštitom potrošača i e-trgovinom; |
| --- | --- |

22.

| 23. | u tom pogledu pozdravlja ulaganje sredstava EU-a u istraživačke projekte kao što su javno-privatna partnerstva (JPP) u području kibersigurnosti, a u cilju poticanja europske kiberotpornosti s pomoću inovacija i izgradnje kapaciteta; osobito priznaje napore javno-privatnih partnerstava u području kibersigurnosti u cilju razvoja odgovarajućih rješenja za slabosti nultog dana; |
| --- | --- |

23.

| 24. | u tom pogledu naglašava važnost besplatnog softvera otvorenog koda; poziva na to da se omogući više sredstava EU-a koja su posebno namijenjena za istraživanje besplatnog softvera otvorenog koda u pogledu sigurnosti informacijske tehnologije; |
| --- | --- |

24.

| 25. | sa zabrinutošću primjećuje manjak kvalificiranih stručnjaka u području informacijske tehnologije koji se bave kibersigurnošću; potiče države članice da ulažu u obrazovanje; |
| --- | --- |

25.

| 26. | smatra da bi propisi trebali imati veću ulogu u upravljanju rizicima u području kibersigurnosti s pomoću poboljšanih normi za oblikovanje proizvoda i softvera te naknadna ažuriranja, kao i minimalnih normi za zadana korisnička imena i lozinke; |
| --- | --- |

26.

| 27. | potiče države članice da pojačaju razmjenu informacija posredstvom Eurojusta, Europola i Agencije Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost (ENISA) kao i razmjenu najboljih praksi posredstvom europske mreže timova za odgovor na računalne sigurnosne incidente (CSIRT) i timova za hitne računalne intervencije (CERT) o izazovima s kojima se suočavaju u borbi protiv kiberkriminaliteta te o konkretnim zakonskim i tehničkim rješenjima tih izazova i povećanja kiberotpornosti; u tom pogledu poziva Komisiju da promiče djelotvornu suradnju i olakša razmjenu informacija u cilju predviđanja mogućih rizika i upravljanja njima, kako je predviđeno Direktivom o mjerama za visoku zajedničku razinu sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava širom Unije; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zabrinut je zbog informacije iz Europola na temelju koje se većina uspješnih napada na pojedince može pripisati nedostatku „digitalne higijene” i osviještenosti korisnika ili nedovoljnoj posvećenosti tehničkim mjerama sigurnosti kao što je integrirana sigurnost; naglašava da su korisnici prve žrtve loše osiguranog hardvera i softvera; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisiju i države članice da pokrenu kampanju podizanja razine osviještenosti javnosti u koju će biti uključeni svi relevantni akteri i dionici i kojom bi se djecu osnažilo, a roditelje, skrbnike i odgojitelje podržalo u razumijevanju i rješavanju rizičnih situacija na internetu i zaštiti sigurnosti djece na internetu te podržalo države članice u uspostavi programa za prevenciju seksualnog zlostavljanja na internetu, da promiču kampanje podizanja razine osviještenosti javnosti u vezi s odgovornim ponašanjem u društvenim medijima i potiču glavne internetske pretraživače i društvene mreže da pristupe proaktivno zaštiti sigurnosti djece na internetu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisiju i države članice da pokrenu informativne i preventivne kampanje za podizanje razine osviještenosti i promiču dobre prakse kako bi se osiguralo da su građani, posebice djeca i drugi ranjivi korisnici, ali i središnje i lokalne vlasti, operatori od ključne važnosti i dionici privatnog sektora, posebice MSP-ovi, svjesni opasnosti kiberkriminaliteta, da znaju kako biti sigurni na internetu i kako da zaštite svoje uređaje; nadalje poziva Komisiju i države članice da promiču korištenje praktičnih mjera sigurnosti, kao što su šifriranje ili druge tehnologije kojima se povećavaju razina privatnosti i sigurnost te alati za anonimizaciju; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naglašava da bi kampanje za podizanje razine osviještenosti trebale biti popraćene obrazovnim programima o „informiranoj uporabi” instrumenata informacijske tehnologije; potiče države članice da uključe kibersigurnost kao i rizike i posljedice uporabe osobnih podataka na internetu u nastavne planove računalstva u školama; u tom kontekstu naglašava napore u okviru Europske strategije za bolji internet za djecu (Strategija za bolji internet za djecu (BIK) iz 2012.); |
| --- | --- |

31.

| 32. | naglašava hitnu potrebu da se u borbu protiv kiberkriminaliteta ulože veći napori u pogledu obrazovanja i osposobljavanja u području sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava, obrazovanja i osposobljavanja, i to uvođenjem osposobljavanja u području tih sustava, u području sigurnog razvoja softvera i zaštite osobnih podataka u programima za studente informacijskih znanosti te osnovnog osposobljavanja u pogledu sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava za osoblje zaposleno u javnoj upravi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | smatra da bi osiguranje od kibernetičkog hakiranja moglo biti jedno od sredstava s pomoću kojih će se poduzeća koja su odgovorna za dizajn softvera i korisnike koji se žele ispravno koristiti softverom navesti na poticanje mjera u vezi sa sigurnošću; |
| --- | --- |

33.

| 34. | naglašava da poduzeća trebaju utvrditi slabosti i opasnosti provođenjem redovitih procjena, štititi svoje proizvode i usluge žurnim uklanjanjem slabosti, uključujući politikama upravljanja sigurnosnim zakrpama (engl. patch), ublažiti učinak napada programima ransomware uspostavom snažnih rezervnih sustava te kontinuirano prijavljivati kibernapade; |
| --- | --- |

34.

| 35. | potiče države članice da sastave timove za hitne računalne intervencije (CERT-ove) kojima bi poduzeća i potrošači mogli prijaviti zlonamjernu elektroničku poštu i internetske stranice kako je predviđeno Direktivom o mjerama za visoku zajedničku razinu sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava širom Unije, kako bi se države članice redovito informiralo o sigurnosnim incidentima i mjerama koje mogu poduzeti u cilju suzbijanja i ublažavanja opasnosti za vlastite sustave; potiče države članice da razmotre izradu baze podataka u koju bi se bilježili svi oblici kiberkriminaliteta i s pomoću koje bi se pratio razvoj relevantnih pojava; |
| --- | --- |

35.

| 36. | potiče države članice da ulažu u veću sigurnost svoje ključne infrastrukture i povezanih podataka kako bi se oduprijeli kibernapadima; |
| --- | --- |

36.

Povećanje odgovornosti i odgovornosti pružatelja usluga

| 37. | smatra da je pojačana suradnja nadležnih tijela i pružatelja usluga ključna u ubrzanju i pojednostavnjenju uzajamne pravne pomoći i postupaka uzajamnog priznavanja u nadležnosti utvrđenoj europskim pravnim okvirom; poziva pružatelje usluga elektroničke komunikacije koji nemaju poslovni nastan u Uniji da u pisanom obliku imenuju predstavnike u Uniji; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ponavlja da su u pogledu interneta stvari proizvođači ključna polazišna točka za jačanje sustava odgovornosti, što će dovesti do bolje kvalitete proizvoda i sigurnijeg okruženja u pogledu vanjskog pristupa i evidentirane mogućnosti ažuriranja; |
| --- | --- |

38.

| 39. | smatra da se s obzirom na inovacije i sve veću dostupnost interneta stvari posebna pozornost treba usmjeriti na sigurnost svih uređaja, čak i onih najjednostavnijih; smatra da je ulaganje u rješenja za sprečavanje kiberkriminaliteta i razmjenu informacija o prijetnjama kibersigurnosti u interesu proizvođača hardvera i programskih inženjera koji razvijaju inovativni softver; potiče Komisiju i države članice da promiču pristup integrirane sigurnosti te potiče industriju da u sve te uređaje uključi rješenja integrirane sigurnosti; u tom kontekstu potiče privatni sektor da provodi dobrovoljne mjere razvijene u skladu s odgovarajućim zakonodavstvom EU-a, kao što je Direktiva NIS, i usklađene s međunarodno priznatim normama čiji je cilj jačanje povjerenja u sigurnost programske opreme i uređaja, kao što su oznake povjerenja interneta stvari; |
| --- | --- |

39.

| 40. | potiče pružatelje usluga da prihvate Kodeks postupanja pri suzbijanju nezakonitoga govora mržnje na internetu te poziva Komisiju i poduzeća koja u tome sudjeluju da nastave suradnju u tom području; |
| --- | --- |

40.

| 41. | podsjeća da su prema Direktivi 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2000. o određenim pravnim aspektima usluga informacijskog društva na unutarnjem tržištu, posebno elektroničke trgovine (20) (Direktiva o elektroničkoj trgovini) posrednici izuzeti od odgovornosti za sadržaj samo ako je njihova uloga u odnosu na preneseni sadržaj i/ili sadržaj smješten na poslužitelju neutralna i pasivna, ali da su i obvezni na brzu reakciju kako bi se uklonio sadržaj ili onemogućio pristup ako posrednik dozna za kršenje ili postojanje nezakonitih aktivnosti ili informacija; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ističe apsolutnu potrebu da se baze podataka tijela kaznenog progona zaštite od narušavanja sigurnosti i nezakonitog pristupa jer to je razlog za zabrinutost pojedinaca; izražava zabrinutost u odnosu na izvanteritorijalni doseg tijela kaznenog progona u pogledu pristupa podacima o kaznenim istragama te naglašava da je u vezi s tim pitanjem potrebno provesti snažna pravila; |
| --- | --- |

42.

| 43. | smatra da se pitanja povezana s nezakonitim aktivnostima na internetu moraju riješiti na brz i učinkovit način, uključujući postupcima uklanjanja ako sadržaj nije potreban ili više nije potreban za otkrivanje, istragu i progon; podsjeća da države članice smiju, kad uklanjanje nije izvedivo, poduzeti potrebne i razmjerne mjere radi zabrane pristupa takvim sadržajima s teritorija Unije; naglašava da takve mjere moraju biti sukladne s postojećim zakonodavnim i sudskim postupcima i Poveljom te da moraju biti predmet odgovarajućih zaštitnih mjera, uključujući mogućnost sudske zaštite; |
| --- | --- |

43.

| 44. | naglašava ulogu pružatelja digitalnih usluga informacijskog društva u jamčenju brzog i učinkovitog uklanjanja nezakonitog internetskog sadržaja na zahtjev nadležnog tijela kaznenog progona, i pozdravlja napredak ostvaren u tom pogledu, uključujući kroz doprinos Internetskog foruma EU-a; naglašava potrebu za većom predanošću i suradnjom nadležnih tijela i pružatelja usluga informacijskog društva kako bi industrija brzo i učinkovito uklonila sadržaje i kako bi se izbjeglo blokiranje nezakonitog sadržaja kroz mjere koje provodi vlada; poziva države članice da platforme koje nisu u skladu s navedenim drže pravno odgovornima; ponavlja da mjere uklanjanja nezakonitog internetskog sadržaja kojim se predviđaju uvjeti i odredbe trebaju biti dopuštene samo ako nacionalna postupovna pravila korisnicima pružaju mogućnost da zatraže ostvarivanje svojih prava pred sudom nakon što doznaju za takve mjere; |
| --- | --- |

44.

| 45. | naglašava da je, sukladno Rezoluciji Parlamenta od 19. siječnja 2016. naslovljenoj „Prema aktu o jedinstvenom digitalnom tržištu” (21), ograničena odgovornost posrednika ključna za zaštitu otvorenosti interneta, temeljnih prava, pravne sigurnosti i inovacija; pozdravlja namjeru Komisije da pruži smjernice za postupke prijavljivanja i uklanjanja, da pomogne internetskim platformama da se pridržavaju svojih obveza i pravila o odgovornosti definiranih u Direktivi o elektroničkoj trgovini (2000/31/EZ), da unaprijede pravnu sigurnost i povećaju povjerenje korisnika; potiče Komisiju da predstavi zakonodavni prijedlog o tom pitanju; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva na primjenu pristupa „slijedi novac” utvrđenog u Rezoluciji Parlamenta od 9. lipnja 2015. naslovljenoj „Prema novom konsenzusu o zaštiti prava intelektualnog vlasništva: Akcijski plan EU-a” (22), na temelju regulatornog okvira Direktive o elektroničkoj trgovini i Direktive o provedbi prava intelektualnog vlasništva; |
| --- | --- |

46.

| 47. | naglašava ključnu važnost stalnog i užeg osposobljavanja i psihološke potpore moderatorima sadržaja u privatnim i javnim subjektima koji su odgovorni za procjenu nepoželjnog ili nezakonitog sadržaja na internetu s obzirom na to da bi oni prvi trebali odgovarati na prijave u tom području; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva pružatelje usluga da predvide jasne vrste prijava te dobro utvrđenu infrastrukturu logističkih odjela koja će moći osigurati brzo i odgovarajuće praćenje prijava; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva pružatelje usluga da rade na jačanju aktivnosti podizanja razine osviještenosti o opasnostima na internetu, posebice za djecu, i to razvojem interaktivnih alata i informativnih materijala; |
| --- | --- |

49.

Jačanje policijske i pravosudne suradnje

| 50. | zabrinut je zbog činjenice da znatan broj slučajeva kiberkriminaliteta ostaje nekažnjen; izražava žaljenje što pružatelji internetskih usluga usvajaju tehnologije kao što je NAT CGN, što ozbiljno šteti istragama jer tehnički onemogućuje jasno utvrđivanje identiteta korisnika IP adrese te stoga i identifikaciju počinitelja zločina na internetu; naglašava potrebu da se tijelima kaznenog progona omogući zakonit pristup relevantnim informacijama u ograničenim okolnostima kad je to nužno i razmjerno zbog sigurnosnih i pravosudnih razloga; naglašava da pravosudna tijela i tijela kaznenog progona moraju biti opremljena dostatnim kapacitetima kako bi vodila legitimne istrage; |
| --- | --- |

50.

| 51. | potiče države članice da ne uvode obveze za pružatelje usluga šifriranja koje bi mogle dovesti do slabljenja ili ugrožavanja sigurnosti njihovih mreža ili usluga, kao što je uspostava ili olakšavanje „stražnjih vrata”; naglašava da se trebaju ponuditi izvediva rješenja, na zakonodavnoj razini i kroz stalan tehnički razvoj, te da je njihov pronalazak od ključne važnosti za pravosuđe i sigurnost; potiče države članice da surađuju u dogovoru s pravosuđem i Eurojustom radi usklađivanja uvjeta za zakonitu uporabu istražnih alata na internetu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | naglašava da zakonito presretanje može biti izrazito učinkovita mjera za suzbijanje nezakonitog hakiranja, pod uvjetom da je nužna, proporcionalna, temeljena na propisanom pravnom postupku i potpuno u skladu s temeljnim pravima i zakonodavstvom o zaštiti podataka i sudskom praksom EU-a; poziva sve države članice da iskoriste mogućnosti zakonitog presretanja osumnjičenih pojedinaca, da uspostave jasna pravila za postupak prethodnog sudskog odobrenja aktivnosti zakonitog presretanja, uključujući ograničenja uporabe i trajanja zakonitih alata za hakiranje, da uspostave mehanizam nadzora te da metama tih hakerskih aktivnosti pruže učinkovite pravne lijekove; |
| --- | --- |

52.

| 53. | potiče države članice da surađuju sa zajednicom koja djeluje na području sigurnosti IKT-a i da je potiču da preuzme aktivniju ulogu u „etičkom” hakiranju i prijavljivanju nezakonitog sadržaja, kao što su materijali o seksualnom zlostavljanju djece; |
| --- | --- |

53.

| 54. | potiče Europol da uspostavi anoniman sustav prijavljivanja iz skrivenih mreža, kojim bi se pojedincima omogućilo prijavljivanje nezakonitog sadržaja nadležnim tijelima, kao što su materijali o seksualnom zlostavljanju djece, s pomoću tehničkih zaštitnih mjera koje su slične onima koje primjenjuju mnoge medijske organizacije, koje upotrebljavaju slične sustave za olakšavanje razmjene osjetljivih podataka s novinarima na način koji omogućuje veći stupanj anonimnosti i sigurnosti od onog koji se nudi kod uobičajene elektroničke pošte; |
| --- | --- |

54.

| 55. | naglašava potrebu da se minimiziraju rizici za privatnost internetskih korisnika koji nastaju zbog curenja informacija ili alata koje koriste tijela kaznenog progona u svojim legitimnim istragama; |
| --- | --- |

55.

| 56. | naglašava da pravosudna tijela i tijela kaznenog progona moraju biti opremljena dostatnim kapacitetima i financijskim sredstvima kako bi mogla učinkovito odgovoriti na kiberkriminalitet; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ističe da mnoštvo odvojenih i teritorijalno definiranih nacionalnih jurisdikcija uzrokuje poteškoće u utvrđivanju mjerodavnog prava u transnacionalnim interakcijama i dovodi do pravne nesigurnosti, čime se sprječava prekogranična suradnja koja je potrebna kako bi se učinkovito riješila pitanja kiberkriminaliteta; |
| --- | --- |

57.

| 58. | naglašava potrebu da se razviju konkretni elementi za zajednički pristup EU-a u području jurisdikcije u kiberprostoru, kako je izneseno na neformalnom sastanku ministara pravosuđa i unutarnjih poslova 26. siječnja 2016.; |
| --- | --- |

58.

| 59. | u tom pogledu naglašava da je potrebno razviti zajedničke postupovne norme kojima se određuju teritorijalni čimbenici na kojima se temelji primjenjivo pravo u kiberprostoru i utvrditi istražne mjere koje se mogu primjenjivati neovisno o zemljopisnim granicama; |
| --- | --- |

59.

| 60. | priznaje da će se takvim zajedničkim europskim pristupom, kojim se trebaju poštovati temeljna prava i privatnost, izgraditi povjerenje među dionicima, smanjiti kašnjenja u obradi prekograničnih zahtjeva, uspostaviti interoperabilnost među heterogenim dionicima i pružiti mogućnost uključivanja zahtjeva propisanih postupaka u operativne okvire; |
| --- | --- |

60.

| 61. | smatra da bi u dugoročnom pogledu zajedničke postupovne norme o jurisdikcijama izvršavanja u kiberprostoru također trebalo razviti na svjetskoj razini; u tom pogledu pozdravlja djelovanje Radne skupine Vijeća Europe za pristup dokazima koji se nalaze u oblaku; |
| --- | --- |

61.

Elektronički dokazi

| 62. | ističe da je zajednički europski pristup kaznenom pravosuđu u kiberprostoru prioritet jer će se njime poboljšati provedba vladavine prava u kiberprostoru i olakšati pribavljanje elektroničkih dokaza u kaznenim postupcima te pridonijeti bržem zaključivanju predmeta nego što je to danas slučaj; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ističe potrebu za pronalaskom bržeg načina osiguravanja i pribavljanja elektroničkih dokaza, kao i važnost bliske suradnje tijela kaznenog progona, uključujući kroz povećanu primjenu zajedničkih istražnih timova, trećih zemalja i pružatelja usluga koji djeluju na europskom teritoriju, u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka ((EU) 2016/679), Direktivom (EU) 2016/680 (Direktiva o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka) i postojećim ugovorima o uzajamnoj pravnoj pomoći; naglašava potrebu za uspostavom jedinstvenih kontaktnih točaka unutar svih država članica i optimizacijom uporabe postojećih kontaktnih točaka jer će to olakšati pristup elektroničkim dokazima i razmjeni informacija, unaprijediti suradnju s pružateljima usluga i ubrzati postupke u vezi s uzajamnom pravnom pomoći; |
| --- | --- |

63.

| 64. | priznaje da trenutačni rascjepkani pravni okvir može prouzročiti izazove za pružatelje usluga koji žele poštovati zahtjeve tijela kaznenog progona; poziva Komisiju da predloži europski pravni okvir za elektroničke dokaze, uključujući usklađena pravila za utvrđivanje statusa domaćih ili stranih pružatelja, te da pružateljima usluga nametne obvezu odgovaranja na zahtjeve iz drugih država članica koji se temelje na propisanom pravnom postupku i koji su u skladu s Europskim istražnim nalogom (EIN), pritom uzimajući u obzir načelo proporcionalnosti kako bi se izbjegli nepovoljni učinci na ostvarivanje slobode poslovnog nastana i slobode pružanja usluga te osiguravajući primjerene zaštitne mjere, kako bi se osigurala pravna sigurnost i unaprijedila sposobnost pružatelja usluga i posrednika da odgovore na zahtjeve tijela kaznenog progona; |
| --- | --- |

64.

| 65. | naglašava potrebu za time da se svakim okvirom za elektroničke dokaze obuhvate dostatne zaštitne mjere u pogledu prava i sloboda svih uključenih dionika; naglašava da bi to trebalo uključivati zahtjev da se zahtjevi za elektroničke dokaze u prvoj fazi usmjeravaju na službe koje nadziru podatke ili vlasnike podataka kako bi se zajamčilo poštovanje njihovih prava i prava dionika na koje se ti podaci odnose (na primjer, njihovo pravo na obvezu čuvanja povjerljivosti i traženje pravne zaštite u slučaju nerazmjernog ili nezakonitog pristupa); također naglašava da je potrebno zajamčiti da se svakim pravnim okvirom pružatelji i sve ostale stranke štite od zahtjeva koji bi mogli prouzročiti sukob zakona ili na drugi način ugroziti suverenitet ostalih država; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva države članice da u potpunosti provedu Direktivu 2014/41/EU o Europskom istražnom nalogu u kaznenim stvarima (Direktiva o EIN-u) u cilju učinkovitog osiguravanja i pribavljanja elektroničkih dokaza u EU-u, da u svoje nacionalne kaznene zakone uvrste posebne odredbe koje se odnose na kiberprostor kako bi se olakšala dopuštenost elektroničkih dokaza na sudu te da pružaju sucima jasnije smjernice o kažnjavanju kiberkriminaliteta; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pozdravlja trenutačni rad Komisije u pogledu platforme za suradnju sa sigurnim komunikacijskim kanalom za digitalnu razmjenu Europskih istražnih naloga (EIN) za elektroničke dokaze i odgovore pravosudnih tijela EU-a; poziva Komisiju da zajedno s državama članicama, Eurojustom i pružateljima usluga provjeri i uskladi obrasce, alate i postupke kojima se traži da se osiguraju i pribave elektronički dokazi kako bi se olakšala autentifikacija, zajamčili brzi postupci i povećala transparentnost i odgovornost postupka osiguravanja i pribavljanja elektroničkih dokaza; poziva Agenciju Europske unije za osposobljavanje u području izvršavanja zakonodavstva (CEPOL) da razvije module osposobljavanja o učinkovitoj uporabi trenutačnih okvira za osiguravanje i pribavljanje elektroničkih dokaza; u tom kontekstu naglašava da će pojednostavnjenje politika pružatelja usluga pomoći u smanjenju heterogenosti pristupa, posebice u pogledu postupaka i uvjeta za odobravanje pristupa zatraženim podacima; |
| --- | --- |

67.

Izgradnja kapaciteta na europskoj razini

| 68. | ističe da su nedavni događaji jasno pokazali veliku ranjivost EU-a, posebno institucija EU-a, nacionalnih vlada i parlamenata, velikih europskih poduzeća, europskih IT infrastruktura i mreža, na sofisticirane napade uz pomoć složenog softvera i zlonamjernih programa; poziva Agenciju Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost (ENISA) da redovito ocjenjuje razinu prijetnje i poziva Komisiju da ulaže u IT kapacitete kao i obranu i otpornost ključne infrastrukture institucija EU-a kako bi se smanjila ranjivost institucija EU-a na ozbiljne kibernapade za koje su odgovorne velike zločinačke organizacije ili terorističke skupine ili koji proizlaze iz napada koje sponzorira država; |
| --- | --- |

68.

| 69. | priznaje važan doprinos Europskog centra za kibernetički kriminal (EC3) Europola i Eurojusta, kao i Agencije Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost (ENISA) u borbi protiv kiberkriminaliteta; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva Europol da pruža potporu nacionalnim tijelima kaznenog progona u uspostavi sigurnih i primjerenih prijenosnih kanala; |
| --- | --- |

70.

| 71. | žali zbog činjenice što trenutačno ne postoje norme na razini EU-a za osposobljavanje i certificiranje; priznaje da budući trendovi u području kiberkriminaliteta zahtijevaju sve veću razinu stručnosti uključenih dionika; pozdravlja činjenicu da se postojećim inicijativama kao što su Europska skupina za osposobljavanje i obrazovanje u području kiberkriminaliteta (ECTEG), projektom obuke predavača i aktivnostima osposobljavanja u sklopu okvira ciklusa politika EU-a već otvara put rješavanju jaza u pogledu stručnosti na razini EU-a; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poziva CEPOL i Europsku mrežu za pravosudno osposobljavanje da prošire svoju ponudu tečajeva osposobljavanja posvećenih temama povezanih s kiberkriminalitetom za nadležna tijela kaznenog progona i pravosudna tijela diljem Unije; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ističe da se broj kaznenih djela u području kiberkriminaliteta prijavljenih Eurojustu povećao za 30 %; poziva na raspodjelu sredstava tako da se Europskom uredu za pravosudnu suradnju (Eurojust) omoguće dostatna financijska sredstva i otvaranje dodatnih radnih mjesta, ako je to potrebno, kako bi mogao savladati sve veće radno opterećenje u pogledu kiberkriminaliteta te razvijati i dodatno jačati svoju potporu nacionalnim tužiteljima u prekograničnim predmetima koji se odnose na kiberkriminalitet, među ostalim i s pomoću novoosnovane Europske pravosudne mreže za kiberkriminalitet; |
| --- | --- |

73.

| 74. | zahtijeva reviziju mandata ENISA-e i osnaživanje nacionalnih agencija za kibersigurnost; poziva na jačanje ENISA-e u pogledu njezinih zadaća, osoblja i resursa; naglašava da bi novi mandat također trebao uključivati bolju povezanost s Europolom i dionicima u industriji kako bi se Agenciji omogućilo da pruži bolju potporu nadležnim tijelima u borbi protiv kiberkriminaliteta; |
| --- | --- |

74.

| 75. | zahtijeva da Agencija Europske unije za temeljna prava (FRA) izradi praktičan i detaljan priručnik koji sadržava smjernice o nadzornim i kontrolnim sustavima za države članice; |
| --- | --- |

75.

Poboljšana suradnja s trećim zemljama

| 76. | naglašava važnost bliske suradnje s trećim zemljama u globalnoj borbi protiv kiberkriminaliteta, među ostalim, razmjenom najbolje prakse, zajedničkim istragama, izgradnjom kapaciteta, kao i uzajamnom pravnom pomoći; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva države članice koje to još nisu učinile da ratificiraju i u cijelosti provedu Konvenciju Vijeća Europe o kibernetičkom kriminalu od 23. studenoga 2001. (Konvencija iz Budimpešte) i njezine dodatne protokole, te da je u suradnji s Komisijom promiču na odgovarajućim međunarodnim forumima; |
| --- | --- |

77.

| 78. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog rada u Odboru Vijeća Europe za Konvenciju o kibernetičkom kriminalu u pogledu tumačenja članka 32. Konvencije iz Budimpešte o prekograničnom pristupanju pohranjenim računalnim podacima („dokazi koji se nalaze u oblaku”) te se protivi donošenju bilo kakvog dodatnog protokola ili smjernica o proširivanju područja primjene te odredbe izvan trenutačnog režima uspostavljenog Konvencijom, koji je već velika iznimka u odnosu na načelo teritorijalnosti jer bi mogao dovesti do neometanog daljinskog pristupa tijela kaznenog progona poslužiteljima i računalima u ostalim jurisdikcijama bez obveze primjene ugovora o uzajamnoj pravnoj pomoći ili drugih instrumenata pravosudne suradnje kojima bi se zajamčila temeljna prava pojedinca, uključujući zaštitu podataka i propisani postupak te osobito Konvenciju Vijeća Europe br. 108; |
| --- | --- |

78.

| 79. | žali zbog činjenice da ne postoji obvezujuće međunarodno pravo u području kiberkriminaliteta te potiče države članice i europske institucije da djeluju u cilju postizanja takve konvencije; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poziva Komisiju da predloži inicijative za poboljšanje učinkovitosti i promiče ugovore o uzajamnoj pravnoj pomoći kako bi se zaustavilo preuzimanje izvanteritorijalne jurisdikcije trećih zemalja; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poziva države članice da osiguraju dostatne kapacitete za obradu zahtjeva za uzajamnu pravnu pomoć povezanih s istragama u kiberprostoru i da razviju odgovarajuće programe osposobljavanja za osoblje koje se bavi tim zahtjevima; |
| --- | --- |

81.

| 82. | naglašava da sporazumi o strateškoj i operativnoj suradnji između Europola i trećih zemalja olakšavaju razmjenu informacija i praktičnu suradnju; |
| --- | --- |

82.

| 83. | prima na znanje činjenicu da se najveći broj zahtjeva tijela kaznenog progona šalje SAD-u i Kanadi; zabrinut je zbog činjenice da je stopa objavljivanja kod velikih pružatelja usluga u SAD-u kao odgovor na zahtjeve tijela europskog kaznenog prava manja od 60 %, i podsjeća da se u skladu s Poglavljem V. Opće uredbe o zaštiti podataka prednost daje mehanizmima kao što su ugovori o uzajamnoj pravnoj pomoći i drugi međunarodni sporazumi kako bi se omogućio pristup osobnim podacima u inozemstvu; |
| --- | --- |

83.

| 84. | poziva Komisiju da predloži konkretne mjere za zaštitu temeljnih prava osumnjičenih ili optuženih osoba prilikom razmjene informacija između europskih tijela kaznenog progona i trećih zemalja, posebice zaštitne mjere u pogledu brzog dobivanja relevantnih dokaza na temelju sudske odluke, informacija o pretplatnicima ili detaljnih metapodataka i podataka o sadržaju (ako nisu šifrirani) od tijela kaznenog progona i/ili pružatelja usluga u cilju poboljšanja uzajamne pravne pomoći; |
| --- | --- |

84.

| 85. | poziva Komisiju da u suradnji s državama članicama, povezanim europskim tijelima i, gdje je potrebno, trećim zemljama razmotri nove načine učinkovitog osiguravanja i pribavljanja elektroničkih dokaza iz trećih zemalja potpuno u skladu s temeljnim pravima i zakonodavstvom o zaštiti podataka EU-a ubrzavanjem i pojednostavljivanjem postupaka uzajamne pravne pomoći i uzajamnog priznavanja gdje je primjenjivo; |
| --- | --- |

85.

| 86. | naglašava važnost Centra za odgovor na kibernetičke incidente NATO-a; |
| --- | --- |

86.

| 87. | poziva sve države članice da sudjeluju na Globalnom forumu o kibernetičkoj stručnosti kako bi se olakšala uspostava partnerstava u izgradnji kapaciteta; |
| --- | --- |

87.

| 88. | podržava pomoć koju EU pruža zemljama istočnog susjedstva u izgradnji kapaciteta, s obzirom na to da veliki broj kibernapada potječe iz tih zemalja; |
| --- | --- |

88.

o

o o

| 89. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

89.

---

(1)  SL C 419, 16.12.2015., str. 33.

(2)  SL C 316, 30.8.2016., str. 109.

(3)  SL L 149, 2.6.2001., str. 1.

(4)  Vijeće Europe, Zbornik ugovora, br. 185, 23.11.2001.

(5)  SL L 77, 13.3.2004., str. 1.

(6)  SL L 345, 23.12.2008., str. 75.

(7)  SL L 201, 31.7.2002., str. 37.

(8)  SL L 335, 17.12.2011., str. 1.

(9)  SL L 218, 14.8.2013., str. 8.

(10)  SL L 130, 1.5.2014., str. 1.

(11)  ECLI:EU:C:2014:238.

(12)  SL C 93, 9.3.2016., str. 112.

(13)  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

(14)  SL L 119, 4.5.2016., str. 89.

(15)  SL L 135, 24.5.2016., str. 53.

(16)  SL L 194, 19.7.2016., str. 1.

(17)  Presuda Suda Europske unije od 21. prosinca 2016., Tele2 Sverige AB protiv Post- och telestyrelsen i Secretary of State for the Home Department protiv Toma Watsona i ostalih, C-203/15, ECLI:EU:C:2016:970.

(18)  SL L 88, 31.3.2017., str. 6.

(19)  ECLI:EU:C:2015:650.

(20)  SL L 178, 17.7.2000., str. 1.

(21)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0009.

(22)  SL C 407, 4.11.2016., str. 25.

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/44

---

P8_TA(2017)0367

Politički odnosi EU-a s ASEAN-om

Rezolucija Europskog parlamenta od l3. listopada 2017. o političkim odnosima EU-a s ASEAN-om (2017/2026(INI))

(2018/C 346/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir osnivanje Zajednice naroda jugoistočne Azije (ASEAN) 8. kolovoza 1967., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir osnivanje Zajednice naroda jugoistočne Azije (ASEAN) 8. kolovoza 1967.,

| — | uzimajući u obzir glavni pravni okvir za odnose EU-a s ASEAN-om, to jest Sporazum o suradnji između ASEAN-a i EEZ-a potpisan u ožujku 1980. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glavni pravni okvir za odnose EU-a s ASEAN-om, to jest Sporazum o suradnji između ASEAN-a i EEZ-a potpisan u ožujku 1980. (1),

| — | uzimajući u obzir Povelju ASEAN-a potpisanu u studenom 2007., kojom je ustanovljen status pravne osobe te pravni i institucionalni okvir ASEAN-a, uključujući osnivanje Odbora stalnih predstavnika (CPR) čija je svrha podupiranje i koordinacija rada ASEAN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju ASEAN-a potpisanu u studenom 2007., kojom je ustanovljen status pravne osobe te pravni i institucionalni okvir ASEAN-a, uključujući osnivanje Odbora stalnih predstavnika (CPR) čija je svrha podupiranje i koordinacija rada ASEAN-a,

| — | uzimajući u obzir Regionalni forum ASEAN-a (ARF), osnovan 1993. radi poticanja dijaloga i savjetovanja o političkim i sigurnosnim pitanjima te doprinošenja izgradnji povjerenja i preventivnoj diplomaciji u azijsko-pacifičkoj regiji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Regionalni forum ASEAN-a (ARF), osnovan 1993. radi poticanja dijaloga i savjetovanja o političkim i sigurnosnim pitanjima te doprinošenja izgradnji povjerenja i preventivnoj diplomaciji u azijsko-pacifičkoj regiji,

| — | uzimajući u obzir razne okvire ASEAN-a za izgradnju povjerenja u regiji: Regionalni forum ASEAN-a (ARF), Sastanak ministara obrane ASEAN-a (ADMM-Plus), Sastanak na vrhu istočne Azije (EAS), ASEAN plus tri zemlje (ASEAN plus Kina, Japan i Južna Koreja) i ASEAN plus šest zemalja (ASEAN plus Kina, Japan, Južna Koreja, Indija, Australija i Novi Zeland), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir razne okvire ASEAN-a za izgradnju povjerenja u regiji: Regionalni forum ASEAN-a (ARF), Sastanak ministara obrane ASEAN-a (ADMM-Plus), Sastanak na vrhu istočne Azije (EAS), ASEAN plus tri zemlje (ASEAN plus Kina, Japan i Južna Koreja) i ASEAN plus šest zemalja (ASEAN plus Kina, Japan, Južna Koreja, Indija, Australija i Novi Zeland),

| — | uzimajući u obzir postojeće trgovinske sporazume ASEAN-a s Japanom, Kinom, Južnom Korejom, Indijom, Australijom i Novim Zelandom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postojeće trgovinske sporazume ASEAN-a s Japanom, Kinom, Južnom Korejom, Indijom, Australijom i Novim Zelandom,

| — | uzimajući u obzir tekuće pregovore i/ili sklapanje sedam sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske unije i određenih država članica ASEAN-a, točnije, Bruneja Darussalama, Indonezije, Malezije, Filipina, Singapura, Tajlanda i Vijetnama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tekuće pregovore i/ili sklapanje sedam sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske unije i određenih država članica ASEAN-a, točnije, Bruneja Darussalama, Indonezije, Malezije, Filipina, Singapura, Tajlanda i Vijetnama,

| — | uzimajući u obzir tekuće pregovore o sporazumima o slobodnoj trgovini s Indonezijom i Filipinima, pregovore o sporazumima o slobodnoj trgovini s Malezijom i Tajlandom, koji su trenutačno na čekanju, očekivano sklapanje sporazumâ o slobodnoj trgovini sa Singapurom i Vijetnamom tijekom sljedećih mjeseci i pregovore o sporazumu o ulaganju s Mjanmarom / Burmom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tekuće pregovore o sporazumima o slobodnoj trgovini s Indonezijom i Filipinima, pregovore o sporazumima o slobodnoj trgovini s Malezijom i Tajlandom, koji su trenutačno na čekanju, očekivano sklapanje sporazumâ o slobodnoj trgovini sa Singapurom i Vijetnamom tijekom sljedećih mjeseci i pregovore o sporazumu o ulaganju s Mjanmarom / Burmom,

| — | uzimajući u obzir sastanak povjerenice za trgovinu Cecilije Malmström i ministara financija ASEAN-a održan u Manili 10. ožujka 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanak povjerenice za trgovinu Cecilije Malmström i ministara financija ASEAN-a održan u Manili 10. ožujka 2017.,

| — | uzimajući u obzir 9. sastanak parlamentarnog partnerstva Azije i Europe (ASEP9) održan 21. i 22. travnja 2016. u Ulan Batoru, u Mongoliji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 9. sastanak parlamentarnog partnerstva Azije i Europe (ASEP9) održan 21. i 22. travnja 2016. u Ulan Batoru, u Mongoliji,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Nürnberga o poboljšanom partnerstvu EU-a i ASEAN-a iz ožujka 2007. i akcijski plan iz studenog 2007., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Nürnberga o poboljšanom partnerstvu EU-a i ASEAN-a iz ožujka 2007. i akcijski plan iz studenog 2007.,

| — | uzimajući u obzir akcijski plan jačanja partnerstva ASEAN-a i EU-a (2013. – 2017.) iz Bandar Seri Begawana, donesen u Bruneju Darussalamu 27. travnja 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir akcijski plan jačanja partnerstva ASEAN-a i EU-a (2013. – 2017.) iz Bandar Seri Begawana, donesen u Bruneju Darussalamu 27. travnja 2012.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu i Vijeću od 18. svibnja 2015., naslovljenu „EU i ASEAN: partnerstvo sa strateškom svrhom” (JOIN(2015)0022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu i Vijeću od 18. svibnja 2015., naslovljenu „EU i ASEAN: partnerstvo sa strateškom svrhom” (JOIN(2015)0022),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove o odnosima EU-a i ASEAN-a od 22. lipnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove o odnosima EU-a i ASEAN-a od 22. lipnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Bangkoka o promicanju globalnog partnerstva ASEAN-a i EU-a radi ostvarenja zajedničkih strateških ciljeva od 14. listopada 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Bangkoka o promicanju globalnog partnerstva ASEAN-a i EU-a radi ostvarenja zajedničkih strateških ciljeva od 14. listopada 2016.,

| — | uzimajući u obzir pristupanje Europske unije Ugovoru o prijateljstvu i suradnji u jugoistočnoj Aziji (TAC) u Phnom Penhu 12. srpnja 2012. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pristupanje Europske unije Ugovoru o prijateljstvu i suradnji u jugoistočnoj Aziji (TAC) u Phnom Penhu 12. srpnja 2012. (2),

| — | uzimajući u obzir 11. azijsko-europski sastanak na vrhu (ASEM11), održan 15. i 16. srpnja 2016. u Ulan Batoru, u Mongoliji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 11. azijsko-europski sastanak na vrhu (ASEM11), održan 15. i 16. srpnja 2016. u Ulan Batoru, u Mongoliji,

| — | uzimajući u obzir Azijsko-europsku zakladu (ASEF), osnovanu u veljači 1997. radi pružanja prostora za nevladin dijalog, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Azijsko-europsku zakladu (ASEF), osnovanu u veljači 1997. radi pružanja prostora za nevladin dijalog,

| — | uzimajući u obzir program podrške regionalnoj integraciji ASEAN-a i EU-a (APRIS), program podrške regionalnoj integraciji ASEAN-a (ARISE) i instrument regionalnog dijaloga EU-a i ASEAN-a (READI) kao potporu usklađivanju politika i propisa u sektorima koji nisu povezani s trgovinom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir program podrške regionalnoj integraciji ASEAN-a i EU-a (APRIS), program podrške regionalnoj integraciji ASEAN-a (ARISE) i instrument regionalnog dijaloga EU-a i ASEAN-a (READI) kao potporu usklađivanju politika i propisa u sektorima koji nisu povezani s trgovinom,

| — | uzimajući u obzir Plan ekonomske zajednice ASEAN-a dogovoren 2007., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Plan ekonomske zajednice ASEAN-a dogovoren 2007.,

| — | uzimajući u obzir 14. sastanak na vrhu ASEAN-a, održan 2009., i donošenje plana za stvaranje jedinstvenog tržišta ASEAN-a (gospodarske zajednice ASEAN-a (AEC)), političko-sigurnosne zajednice ASEAN-a (APSC) i društveno kulturne zajednice ASEAN-a (ASCC), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 14. sastanak na vrhu ASEAN-a, održan 2009., i donošenje plana za stvaranje jedinstvenog tržišta ASEAN-a (gospodarske zajednice ASEAN-a (AEC)), političko-sigurnosne zajednice ASEAN-a (APSC) i društveno kulturne zajednice ASEAN-a (ASCC),

| — | uzimajući u obzir 28. i 29. sastanak na vrhu ASEAN-a održan 6. i 7. rujna 2016. u Vientianeu, u Laosu, i 30. sastanak na vrhu ASEAN-a održan od 26. do 29. travnja 2017. u Manili, na Filipinima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 28. i 29. sastanak na vrhu ASEAN-a održan 6. i 7. rujna 2016. u Vientianeu, u Laosu, i 30. sastanak na vrhu ASEAN-a održan od 26. do 29. travnja 2017. u Manili, na Filipinima,

| — | uzimajući u obzir 24. sastanak Zajedničkog odbora za suradnju ASEAN-a i EU-a, koji je održan u Jakarti, u Indoneziji, 2. ožujka 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 24. sastanak Zajedničkog odbora za suradnju ASEAN-a i EU-a, koji je održan u Jakarti, u Indoneziji, 2. ožujka 2017.,

| — | uzimajući u obzir viziju zajednice ASEAN za 2025., usvojenu na 27. sastanku na vrhu ASEAN-a koji je održan u Kuala Lumpuru, u Maleziji, od 18. do 22. studenog 2015., i najavu od 31. prosinca 2015. o osnivanju gospodarske zajednice ASEAN radi stvaranja unutarnjeg tržišta za više od 600 milijuna ljudi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir viziju zajednice ASEAN za 2025., usvojenu na 27. sastanku na vrhu ASEAN-a koji je održan u Kuala Lumpuru, u Maleziji, od 18. do 22. studenog 2015., i najavu od 31. prosinca 2015. o osnivanju gospodarske zajednice ASEAN radi stvaranja unutarnjeg tržišta za više od 600 milijuna ljudi,

| — | uzimajući u obzir 11. sastanak na vrhu istočne Azije (EAS), koji su u Vientianeu u Laosu 8. rujna 2016. održali čelnici 18 zemalja, odnosno država članica ASEAN-a, Kine, Japana i Južne Koreje (ASEAN+3), Indije, Australije i Novog Zelanda (ASEAN+6), Rusije i Sjedinjenih Američkih Država, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 11. sastanak na vrhu istočne Azije (EAS), koji su u Vientianeu u Laosu 8. rujna 2016. održali čelnici 18 zemalja, odnosno država članica ASEAN-a, Kine, Japana i Južne Koreje (ASEAN+3), Indije, Australije i Novog Zelanda (ASEAN+6), Rusije i Sjedinjenih Američkih Država,

| — | uzimajući u obzir prvu Deklaraciju ASEAN-a o ljudskim pravima od 18. studenog 2012. i osnivanje Međuvladine komisije ASEAN-a za ljudska prava (AICHR) 2009., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prvu Deklaraciju ASEAN-a o ljudskim pravima od 18. studenog 2012. i osnivanje Međuvladine komisije ASEAN-a za ljudska prava (AICHR) 2009.,

| — | uzimajući u obzir tijelo Zastupnici ASEAN-a za ljudska prava (APHR), koje je osnovano 2013. godine u cilju promicanja demokracije i ljudskih prava u svim državama članicama ASEAN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tijelo Zastupnici ASEAN-a za ljudska prava (APHR), koje je osnovano 2013. godine u cilju promicanja demokracije i ljudskih prava u svim državama članicama ASEAN-a,

| — | uzimajući u obzir Institut ASEAN-a za mir i pomirenje (AIPR), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Institut ASEAN-a za mir i pomirenje (AIPR),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena, Konvenciju o pravima djeteta i Konvenciju o pravima osoba s invaliditetom, koje su ratificirale sve države članice ASEAN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena, Konvenciju o pravima djeteta i Konvenciju o pravima osoba s invaliditetom, koje su ratificirale sve države članice ASEAN-a,

| — | uzimajući u obzir Vodeća načela o poduzetništvu i ljudskim pravima: provedba okvira Ujedinjenih naroda „Zaštita, poštovanje i pomoć”, usvojena na Vijeću za ljudska prava UN-a 16. lipnja 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Vodeća načela o poduzetništvu i ljudskim pravima: provedba okvira Ujedinjenih naroda „Zaštita, poštovanje i pomoć”, usvojena na Vijeću za ljudska prava UN-a 16. lipnja 2011.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju ASEAN-a protiv trgovine ljudima, a posebno ženama i djecom, koju su potpisale sve države članice ASEAN-a u studenome 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju ASEAN-a protiv trgovine ljudima, a posebno ženama i djecom, koju su potpisale sve države članice ASEAN-a u studenome 2015.,

| — | uzimajući u obzir univerzalne periodične preglede Vijeća UN-a za ljudska prava, u kojima su sudjelovale sve države članice ASEAN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir univerzalne periodične preglede Vijeća UN-a za ljudska prava, u kojima su sudjelovale sve države članice ASEAN-a,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o ASEAN-u, posebno Rezoluciju od 15. siječnja 2014. o budućim odnosima EU-a i ASEAN-a (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o ASEAN-u, posebno Rezoluciju od 15. siječnja 2014. o budućim odnosima EU-a i ASEAN-a (3),

| — | uzimajući u obzir svoje nedavne rezolucije o državama članicama ASEAN-a, posebno rezolucije od 9. lipnja 2016. o Vijetnamu (4), od 17. prosinca 2015. o Okvirnom sporazumu o sveobuhvatnom partnerstvu i suradnji između EU-a i Vijetnama (rezolucija) (5), od 17. prosinca 2015. o Okvirnom sporazumu o sveobuhvatnom partnerstvu i suradnji između EU-a i Vijetnama (suglasnost) (6), od 8. lipnja 2016. o Okvirnom sporazumu o partnerstvu i suradnji između EU-a i Filipina (suglasnost) (7) i od 8. lipnja 2016. o Okvirnom sporazumu o partnerstvu i suradnji između EU-a i Filipina (rezolucija) (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje nedavne rezolucije o državama članicama ASEAN-a, posebno rezolucije od 9. lipnja 2016. o Vijetnamu (4), od 17. prosinca 2015. o Okvirnom sporazumu o sveobuhvatnom partnerstvu i suradnji između EU-a i Vijetnama (rezolucija) (5), od 17. prosinca 2015. o Okvirnom sporazumu o sveobuhvatnom partnerstvu i suradnji između EU-a i Vijetnama (suglasnost) (6), od 8. lipnja 2016. o Okvirnom sporazumu o partnerstvu i suradnji između EU-a i Filipina (suglasnost) (7) i od 8. lipnja 2016. o Okvirnom sporazumu o partnerstvu i suradnji između EU-a i Filipina (rezolucija) (8),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne hitne rezolucije o ljudskim pravima o državama članicama ASEAN-a, posebno rezolucije od 14. rujna 2017. o Mjanmaru/Burmi, posebno o stanju etničke skupine Rohingya (9), od 21. svibnja 2015. o teškom položaju izbjeglica iz etničke skupine Rohingya, uključujući masovne grobnice na Tajlandu (10), od 15. prosinca 2016. o položaju manjinske zajednice Rohingya u Mjanmaru / Burmi (11), od 7. srpnja 2016. o Mjanmaru, posebno položaj etničke skupine Rohingya (12), od 14. rujna 2017. o Kambodži, a posebno o slučaju Kema Sokhe (13), od 9. lipnja 2016. o Kambodži (14), od 26. studenoga 2015. o političkoj situaciji u Kambodži (15), od 9. srpnja 2015. o nacrtima zakona o nevladinim organizacijama i sindikatima u Kambodži (16), od 6. listopada 2016. o Tajlandu, posebice o slučaju Andyja Halla (17), od 8. listopada 2015. o stanju u Tajlandu (18), od 17. prosinca 2015. o Maleziji (19), od 19. siječnja 2017. o Indoneziji (20), od 15. lipnja 2017. o Indoneziji (21), od 15. rujna 2016. (22) i od 16. ožujka 2017. (23) o Filipinima te od 14. rujna 2017. o Laosu, osobito o slučajevima Somphonea Phimmasonea, Lod Thammavong i Soukanea Chaithada (24) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne hitne rezolucije o ljudskim pravima o državama članicama ASEAN-a, posebno rezolucije od 14. rujna 2017. o Mjanmaru/Burmi, posebno o stanju etničke skupine Rohingya (9), od 21. svibnja 2015. o teškom položaju izbjeglica iz etničke skupine Rohingya, uključujući masovne grobnice na Tajlandu (10), od 15. prosinca 2016. o položaju manjinske zajednice Rohingya u Mjanmaru / Burmi (11), od 7. srpnja 2016. o Mjanmaru, posebno položaj etničke skupine Rohingya (12), od 14. rujna 2017. o Kambodži, a posebno o slučaju Kema Sokhe (13), od 9. lipnja 2016. o Kambodži (14), od 26. studenoga 2015. o političkoj situaciji u Kambodži (15), od 9. srpnja 2015. o nacrtima zakona o nevladinim organizacijama i sindikatima u Kambodži (16), od 6. listopada 2016. o Tajlandu, posebice o slučaju Andyja Halla (17), od 8. listopada 2015. o stanju u Tajlandu (18), od 17. prosinca 2015. o Maleziji (19), od 19. siječnja 2017. o Indoneziji (20), od 15. lipnja 2017. o Indoneziji (21), od 15. rujna 2016. (22) i od 16. ožujka 2017. (23) o Filipinima te od 14. rujna 2017. o Laosu, osobito o slučajevima Somphonea Phimmasonea, Lod Thammavong i Soukanea Chaithada (24)

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0243/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0243/2017),

| A. | budući da ove godine slavimo 50. obljetnicu ASEAN-a, 60. obljetnicu Ugovorâ iz Rima i 40. obljetnicu službenih odnosa EU-a i ASEAN-a; |
| --- | --- |

A.

budući da ove godine slavimo 50. obljetnicu ASEAN-a, 60. obljetnicu Ugovorâ iz Rima i 40. obljetnicu službenih odnosa EU-a i ASEAN-a;

| B. | budući da se regija ASEAN-a istaknula kao jedna od najdinamičnijih i najbrže rastućih regija na svijetu, posebice u pogledu gospodarstva, tehnologije i istraživanja i da ima strateški geopolitički i geoekonomski položaj i obilje prirodnih resursa, da želi ostvariti cilj povećanja gospodarske integracije i ambicioznih aktivnosti u sklopu ciljeva održivog razvoja, posebno u području obrazovanja, te snažno zagovara multilateralizam; budući da će zatvaranje razvojnog jaza unutar ASEAN-a biti ključno za daljnju integraciju i jamčenje sigurnosti, stabilnosti i zaštite socijalnih, ekonomskih i političkih prava; |
| --- | --- |

B.

budući da se regija ASEAN-a istaknula kao jedna od najdinamičnijih i najbrže rastućih regija na svijetu, posebice u pogledu gospodarstva, tehnologije i istraživanja i da ima strateški geopolitički i geoekonomski položaj i obilje prirodnih resursa, da želi ostvariti cilj povećanja gospodarske integracije i ambicioznih aktivnosti u sklopu ciljeva održivog razvoja, posebno u području obrazovanja, te snažno zagovara multilateralizam; budući da će zatvaranje razvojnog jaza unutar ASEAN-a biti ključno za daljnju integraciju i jamčenje sigurnosti, stabilnosti i zaštite socijalnih, ekonomskih i političkih prava;

| C. | budući da se procesi integracije EU-a i ASEAN-a razlikuju zbog različitog konteksta te različitih vizija i misija; budući da svaka organizacija slijedi svoju logiku, no mogu se usporediti jer obje organizacije temeljene na pravilima potiču miran suživot, regionalnu integraciju te međunarodnu suradnju i razvoj, te im je već desetljećima u cilju izgradnja povjerenja između svojih članica; stoga je EU jedinstveni partner ASEAN-u; |
| --- | --- |

C.

budući da se procesi integracije EU-a i ASEAN-a razlikuju zbog različitog konteksta te različitih vizija i misija; budući da svaka organizacija slijedi svoju logiku, no mogu se usporediti jer obje organizacije temeljene na pravilima potiču miran suživot, regionalnu integraciju te međunarodnu suradnju i razvoj, te im je već desetljećima u cilju izgradnja povjerenja između svojih članica; stoga je EU jedinstveni partner ASEAN-u;

| D. | budući da su te dvije regije dosegnule visoku razinu interakcije te da su odnosi EU-a i ASEAN-a sveobuhvatni i uključuju širok raspon sektora, među ostalim, trgovinu i ulaganja, razvoj, ekonomska i politička pitanja; budući da je ASEAN treći trgovinski partner EU-a, a EU drugi trgovinski partner ASEAN-a uz bilateralnu trgovinu robom u vrijednosti od preko 200 milijardi EUR godišnje, te da je EU glavni pružatelj izravnih stranih ulaganja u regiji ASEAN-a; budući da ASEAN europskim poduzećima predstavlja put za pristup široj regiji; budući da su u razdoblju od 2014. do 2020. EU i njegove države članice glavni pružatelj razvojne pomoći u toj regiji i da se EU obvezao na doprinos od više od 3 milijarde EUR kako bi se smanjilo siromaštvo i kako bi se riješio problem razvojnog jaza u zemljama ASEAN-a s niskim dohotkom; |
| --- | --- |

D.

budući da su te dvije regije dosegnule visoku razinu interakcije te da su odnosi EU-a i ASEAN-a sveobuhvatni i uključuju širok raspon sektora, među ostalim, trgovinu i ulaganja, razvoj, ekonomska i politička pitanja; budući da je ASEAN treći trgovinski partner EU-a, a EU drugi trgovinski partner ASEAN-a uz bilateralnu trgovinu robom u vrijednosti od preko 200 milijardi EUR godišnje, te da je EU glavni pružatelj izravnih stranih ulaganja u regiji ASEAN-a; budući da ASEAN europskim poduzećima predstavlja put za pristup široj regiji; budući da su u razdoblju od 2014. do 2020. EU i njegove države članice glavni pružatelj razvojne pomoći u toj regiji i da se EU obvezao na doprinos od više od 3 milijarde EUR kako bi se smanjilo siromaštvo i kako bi se riješio problem razvojnog jaza u zemljama ASEAN-a s niskim dohotkom;

| E. | budući da je iskustvo EU-a u prošlosti predstavljalo izvor inspiracije za druge procese regionalne integracije; |
| --- | --- |

E.

budući da je iskustvo EU-a u prošlosti predstavljalo izvor inspiracije za druge procese regionalne integracije;

| F. | budući da EU dosljedno podupire rad ASEAN-a i posebice Tajništva ASEAN-a te je, u znak priznanja važnosti ASEAN-a, imenovao posebnog voditelja Delegacije EU-a u ASEAN-u koji je stupio na dužnost 2015.; |
| --- | --- |

F.

budući da EU dosljedno podupire rad ASEAN-a i posebice Tajništva ASEAN-a te je, u znak priznanja važnosti ASEAN-a, imenovao posebnog voditelja Delegacije EU-a u ASEAN-u koji je stupio na dužnost 2015.;

| G. | budući da su trenutačno integracijski procesi u objema regijama suočeni s izazovima, no istovremeno otvaraju nove mogućnosti; budući da je EU suočen s nekoliko kriza; budući da je ASEAN 2016. godine, unatoč cilju poticanja svoje središnje uloge, doživio pad trgovine na svojem unutarnjem tržištu i suočava se s problemima, uključujući različita usmjerenja u vanjskoj politici i učinke prelijevanja proizašle iz domaćih problema koji se odnose na prijetnje demokraciji i vladavini prava, međuvjerske odnose, etničke manjine, društvene nejednakosti i kršenja ljudskih prava, uz prekogranične učinke; |
| --- | --- |

G.

budući da su trenutačno integracijski procesi u objema regijama suočeni s izazovima, no istovremeno otvaraju nove mogućnosti; budući da je EU suočen s nekoliko kriza; budući da je ASEAN 2016. godine, unatoč cilju poticanja svoje središnje uloge, doživio pad trgovine na svojem unutarnjem tržištu i suočava se s problemima, uključujući različita usmjerenja u vanjskoj politici i učinke prelijevanja proizašle iz domaćih problema koji se odnose na prijetnje demokraciji i vladavini prava, međuvjerske odnose, etničke manjine, društvene nejednakosti i kršenja ljudskih prava, uz prekogranične učinke;

| H. | budući da je EU utvrdio da će ljudska prava biti u središtu njegovih odnosa s trećim zemljama; |
| --- | --- |

H.

budući da je EU utvrdio da će ljudska prava biti u središtu njegovih odnosa s trećim zemljama;

| I. | budući da je u prosincu 2014. EU Filipinima dodijelio status OSP+ (opći sustav povlastica) te da je to prva članica ASEAN-a koja uživa takve trgovinske povlastice; budući da to omogućuje Filipinima izvoz 66 % svojih proizvoda u EU bez carina; |
| --- | --- |

I.

budući da je u prosincu 2014. EU Filipinima dodijelio status OSP+ (opći sustav povlastica) te da je to prva članica ASEAN-a koja uživa takve trgovinske povlastice; budući da to omogućuje Filipinima izvoz 66 % svojih proizvoda u EU bez carina;

| J. | budući da bi povlačenje SAD-a iz Transpacifičkog partnerstva (TPP) moglo dati novi poticaj pregovorima o Regionalnom sveobuhvatnom gospodarskom partnerstvu (RCEP); budući da sve odlučnija Kina pokreće inicijative kao što je „Jedan pojas, jedna cesta” koje stavljaju izazove pred sve zemlje u susjedstvu i izvan njega; |
| --- | --- |

J.

budući da bi povlačenje SAD-a iz Transpacifičkog partnerstva (TPP) moglo dati novi poticaj pregovorima o Regionalnom sveobuhvatnom gospodarskom partnerstvu (RCEP); budući da sve odlučnija Kina pokreće inicijative kao što je „Jedan pojas, jedna cesta” koje stavljaju izazove pred sve zemlje u susjedstvu i izvan njega;

| K. | budući da napetosti u Južnom kineskom moru predstavljaju prijetnju i rizik za sigurnost i stabilnost u toj regiji; budući da je militarizacija Južnog kineskog mora trend koji najviše zabrinjava; budući da je dijalog između ASEAN-a i Kine o kodeksu ponašanja i dalje primarni mehanizam ASEAN-a za razmjenu mišljenja s Kinom o Južnom kineskom moru; budući da aktivnosti Kine – od vojnih patrola i vježbi do građevinskih aktivnosti, kojima se zanemaruju načela utvrđena Deklaracijom o ponašanju sudionika u Južnom kineskom moru iz 2002. – i dalje predstavljaju razlog za zabrinutost; |
| --- | --- |

K.

budući da napetosti u Južnom kineskom moru predstavljaju prijetnju i rizik za sigurnost i stabilnost u toj regiji; budući da je militarizacija Južnog kineskog mora trend koji najviše zabrinjava; budući da je dijalog između ASEAN-a i Kine o kodeksu ponašanja i dalje primarni mehanizam ASEAN-a za razmjenu mišljenja s Kinom o Južnom kineskom moru; budući da aktivnosti Kine – od vojnih patrola i vježbi do građevinskih aktivnosti, kojima se zanemaruju načela utvrđena Deklaracijom o ponašanju sudionika u Južnom kineskom moru iz 2002. – i dalje predstavljaju razlog za zabrinutost;

| 1. | čestita državama članicama ASEAN-a na 50. obljetnici ASEAN-a i u potpunosti podupire sva nastojanja u pogledu regionalne integracije; isto tako cijeni 40 godina odnosa EU-a i ASEAN-a i ponavlja svoju preporuku da se odnosi unaprijede u strateško partnerstvo utemeljeno na konkretnim mjerama, materijalnim rezultatima i jačoj materijalnoj suradnji; ističe da EU ima interes u pogledu jačanja suradnje s tim ključnim akterom u regiji od strateške važnosti; naglašava da će strateško partnerstvo pružiti priliku EU-u da poveća svoj doprinos provedbi zajedničkih ciljeva u indopacifičkoj sferi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe političku vrijednost snažnih trgovinskih i ulagačkih odnosa između ASEAN-a i EU-a i potiče oba partnera na daljnje jačanje gospodarskih i političkih odnosa; naglašava da trgovinski odnosi EU-a i ASEANA-a imaju znatan potencijal za rast; ističe da je EU najveći strani ulagač u ASEAN; također ističe prilike za suradnju u provedbi ciljeva održivog razvoja; poziva na pojačanu suradnju kako bi se zatvorio razvojni jaz unutar ASEAN-a; smatra da bi se suradnja mogla ojačati i da bi se dobre prakse mogle razmjenjivati u raznim područjima, kao što su rješavanje globalnih izazova, uključujući klimatske promjene, transnacionalni organizirani kriminal i terorizam, upravljanje granicama, pomorsku sigurnost, razvoj financijskog sektora, transparentnost i makroekonomske politike; ističe nastojanje da se suradnja EU-a i ASEAN-a održava na visokoj razini u okviru multilateralnih institucija kao što je UN, ali i u okviru WTO-a, i to u pogledu održavanja, jačanja i daljnjeg razvoja multilateralne međunarodne trgovinske strukture i pravednih trgovinskih odnosa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pohvaljuje potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisiju zbog donošenja zajedničke komunikacije, koju su podržale države članice, a u kojoj je utvrđen plan za produbljivanje partnerstva u političkim, sigurnosnim i gospodarskim pitanjima te u područjima povezivosti, okoliša, prirodnih resursa i drugim područjima, kao što su promicanje i zaštita ljudskih prava; naglašava važnost jačanja političkog dijaloga između EU-a i ASEAN-a; podsjeća na to da aktivna potpora EU-a produbljivanju integracije ASEAN-a pridonosi njegovoj otpornosti i stabilnosti regije; ističe da EU pruža tehničku pomoć i jačanje kapaciteta u stvaranju unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja imenovanje voditelja delegacije EU-a u ASEAN-u i pokretanje misije EU-a u ASEAN-u 2015., čime je priznata važnost odnosa između EU-a i ASEAN-a; |
| --- | --- |

4.

| 5. | napominje da će, s obzirom na to da je Ujedinjena Kraljevina godinama imala važnu i vrijednu ulogu u poticanju veza između EU-a i ASEAN-a, EU i njegove države članice moći i trebati aktivno jačati odnose s ASEAN-om u svjetlu novih okolnosti nakon Brexita; poziva UK da nastavi blisko surađivati s partnerstvom EU-a i ASEAN-a; poziva na pojačano sudjelovanje EU-a u postojećim forumima pod vodstvom ASEAN-a; smatra da bi EU trebao unaprijediti i ojačati svoja diplomatska nastojanja s ASEAN-om kako bi pridonio većoj stabilnosti i sigurnosti u područjima sukoba u kojima su ponovno izbile napetosti, pritom usko surađujući s regionalnim partnerima i pridržavajući se međunarodnog prava; |
| --- | --- |

5.

| 6. | žali zbog kasne i suzdržane reakcije EU-a na presudu u sporu o Južnom kineskom moru na temelju Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora (UNCLOS) te poziva EU da promiče poštovanje i pridržavanje odredbi Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora (UNCLOS); ponovno naglašava da EU podupire mirna rješenja međunarodnih sporova temeljena na pregovorima; inzistira na slobodi plovidbe; poziva Kinu da prizna sudsku presudu; potiče stranke na mirno rješavanje sporova na temelju načelâ međunarodnog prava utvrđenih u Konvenciji Ujedinjenih naroda o pravu mora (UNCLOS); podupire napore država članica ASEAN-a da djeluju u cilju ranog zaključivanja učinkovitog kodeksa ponašanja u Južnom kineskom moru; |
| --- | --- |

6.

| 7. | žali zbog mjera kao što su ekstenzivno pridobivanje zemljišta i postavljanje vojnih instalacija i oružja na pridobivenom zemljištu, čime se riskira vojni sukob; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog povećane potrošnje za obranu u toj regiji i njezinom susjedstvu te sve veće militarizacije sukoba, posebice u Južnom kineskom moru i Istočnom kineskom moru; napominje da EU treba nastaviti s podupiranjem razvoja miroljubivih odnosa između Kine i njezinih susjeda uz Južno kinesko more preko uključivih multilateralnih mehanizama; podupire sve mjere kojima će se omogućiti da Južno kinesko more postane „more mira i suradnje”; poziva države članice da se strogo pridržavaju Kodeksa ponašanja EU-a pri izvozu oružja; inzistira na važnosti neširenja oružja za masovno uništenje, posebice u svjetlu najnovijih događaja u Demokratskoj Narodnoj Republici Koreji; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podupire sigurnosno partnerstvo EU-a i ASEAN-a i dijeljenje iskustava i najboljih praksi o nizu nekonvencionalnih sigurnosnih pitanja u cilju jačanja regionalnih kapaciteta, uz osobitu pozornost posvećenu pojačanom dijalogu i suradnji u području pomorske sigurnosti, piratstva, borbe protiv organiziranog kriminala te potpore suradnji Europola i Aseanapola, borbe protiv terorizma, kibersigurnosti, klimatske sigurnosti, mjera za izgradnju povjerenja, preventivne diplomacije i medijacije, upravljanja kriznim situacijama, pripravnosti za katastrofe te pomoći u slučaju katastrofe i humanitarne pomoći; podupire veći doprinos i angažman EU-a u Regionalnom forumu ASEAN-a; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja održavanje 3. dijaloga ASEAN-a i EU-a na visokoj razini o suradnji u području pomorske sigurnosti u Tajlandu 15. i 16. rujna 2016., kojim su utvrđena i predložena buduća područja za konkretnu suradnju ASEAN-a i EU-a u području pomorske sigurnosti i preventivne diplomacije; s nestrpljenjem iščekuje sazivanje 4. dijaloga ASEAN-a i EU-a na visokoj razini o suradnji u području pomorske sigurnosti, koji će se održati 2017. godine na Filipinima; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponovno ističe potporu EU-a središnjoj ulozi ASEAN-a i njegovoj važnoj ulozi u promicanju dijaloga i suradnji za mir, sigurnost, stabilnost i blagostanje u azijsko-pacifičkoj regiji i šire; poziva na uspostavu operativnih i učinkovitih mehanizama za rješavanje sporova predviđenih u Poglavlju 8. Povelje ASEAN-a i Protokolu o Povelji iz 2010., uključujući pravno obvezujuće mjere i propise; skreće pozornost na iskustvo koje je tijekom 40 godina stečeno na europskom kontinentu i obuhvaća pristup sigurnosti koji, osim političke i vojne dimenzije, također uzima u obzir gospodarsku, ekološku i ljudsku dimenziju; uvjeren je da se to iskustvo može iskoristiti u nastojanjima ASEAN-a za miran razvoj te regije; ističe interes EU-a za daljnju suradnju s tom regijom u svim procesima pod vodstvom ASEAN-a; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe posebno iskustvo EU-a u području izgradnje institucija, jedinstvenog tržišta, regulatornog približavanja, upravljanja konfliktima i krizama, pomorske sigurnosti, medijacije, humanitarne pomoći i intervencija u slučaju katastrofa, kao i njegov nedavno postignut napredak u integraciji u području obrane i uspješno iskustvo u određivanju normi u regiji i snažnoj regionalnoj arhitekturi za ljudska prava i demokraciju, zajedno s njegovom spremnošću da podijeli takva iskustva ondje gdje mogu biti korisna; ističe pregovore EU-a i ASEAN-a o Sveobuhvatnom sporazumu o zračnom prometu (CATA) i širi plan povezivosti; napominje da je u razdoblju od 2014. do 2020. polovina financijske pomoći EU-a ASEAN-u namijenjena za potporu povezivosti ASEAN-a; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe potrebu za djelovanjem na multilateralnoj razini s drugim jurisdikcijama u regiji, kao što su promatrači ASEAN-a, Papua Nova Gvineja i Istočni Timor te Kina, Japan i Tajvan; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vjeruje da s geopolitičkog stajališta postoji vrlo dobar razlog za zagovaranje ponovnog pokretanja pregovora o regionalnom sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i ASEAN-a te pozdravlja zaključke nedavnog sastanka povjerenice EU-a za trgovinu Cecilije Malmström i ministara gospodarstva ASEAN-a u vezi s pripremnim radnjama u tom pogledu, kao i korake poduzete u pogledu ostvarivanja konačnog cilja sporazuma među regijama; iz strateške perspektive potiče sve napore za istraživanje mogućnosti sklapanja sporazuma o slobodnoj trgovini sa svim zemljama ASEAN-a; podsjeća na to da je ASEAN treći po redu trgovinski partner EU-a izvan Europe te da je EU drugi po redu najveći trgovinski partner ASEAN-a; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe da se državna i inozemna poduzeća koja posluju u zemljama ASEAN-a moraju pridržavati načela društveno odgovornog poslovanja; poziva zemlje ASEAN-a da osiguraju potpuno poštovanje socijalnih i radničkih prava te prava u području zaštite okoliša; poziva na potpunu i učinkovitu provedbu konvencija Međunarodne organizacije rada i poštovanje temeljnih standarda rada; poziva ASEAN i njegove države članice da učinkovito provode Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, da promiču odgovarajuću zaštitu radnih mjesta i dostojanstvene radne uvjete te da uspostave povoljnije okruženje za razvoj sindikata; poziva Komisiju i ESVD da upotrijebe sve raspoložive instrumente kako bi povećali usklađenost sa spomenutim načelima; nadalje, ističe potrebu da se osigura uklanjanje svih oblika prisilnog ili obveznog rada i dječjeg rada; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva europska poduzeća koja ulažu u regiju ASEAN-a da se pridržavaju društveno odgovornog poslovanja i da poštuju europske norme u području prava potrošača, radnika i zaštite okoliša, kao i da poštuju prava autohtonog stanovništva; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisiju i države članice da omoguće institucionalizirani socijalni dijalog između Narodnog foruma Azije i Europe (AEPF) i odgovarajućih struktura civilnog društva u EU-u; |
| --- | --- |

16.

| 17. | napominje da je ASEAN izjavio da je usmjeren prema ljudima i da su mu u središtu ljudi te da legitimnost i relevantnost procesa regionalne integracije i u EU-u i ASEAN-u ovise o povezivanju što većeg broja dionika u taj proces i izvješćivanju o njegovim postignućima; smatra da su kontakti među narodima, posebice za mlade ljude, veoma važan instrument kulturne razmjene i poziva na znatno proširenje programa Erasmus+ za ASEAN; ističe da u zemljama ASEAN-a postoji velik prostor za strukovno osposobljavanje te ističe mogućnosti suradnje u području sustava dvostrukog obrazovanja koji se primjenjuje u određenim državama članicama EU-a; također potiče na razvoj aktivnosti kulturne diplomacije u skladu s komunikacijom o strategiji EU-a za međunarodne kulturne odnose iz 8. lipnja 2016. i nedavnim izvješćem Parlamenta o istoj temi; ističe važnu ulogu Zaklade Azije i Europe i vjeruje da je potrebno povećati podršku njezinu radu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe činjenicu da strukturirane razmjene i suradnja na razini regija i lokaliteta (povezivanje gradova) pružaju zanimljiv instrument za unapređenje zajedničkog praktičnog iskustva te skreće pozornost na konkretne inicijative koje je potrebno aktivno promicati, kao što su Sporazum gradonačelnika i Memorandum o razumijevanju „Under2”; |
| --- | --- |

18.

| 19. | predlaže da se ovogodišnja obljetnica odnosa ASEAN-a i EU-a obilježi inicijativom EU-a za Program razmjene mladih lidera EU-a i ASEAN-a, koja će se realizirati 2018., kada Singapur preuzme predsjedanje ASEAN-om; ako se ta inicijativa pokaže uspješnom, predlaže pokretanje godišnjeg foruma koji bi mladim liderima iz EU-a i ASEAN-a omogućio da razmjenjuju ideje i grade odnose kako bi u budućnosti podupirali odnose EU-a i ASEAN-a; nadalje, predlaže da se s partnerima iz ASEAN-a razmotre praktične mogućnosti za uzajamno financiranje istraživačkih instituta ili akademskih programa čija bi svrha bila proučavanje procesa integracije i iskustava iz tih procesa u partnerskim regijama; |
| --- | --- |

19.

| 20. | također ističe potrebu promicanja ravnopravnosti spolova, kao i osnaživanja žena i poboljšanja života djevojaka i žena; ističe da je pristup obrazovanju stoga od ključne važnosti i može voditi prema društvenoj i gospodarskoj preobrazbi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe da bi EU trebao također pojačati politički dijalog i suradnju u vezi s pitanjima poput temeljnih prava, uključujući prava etničkih i vjerskih manjina te pitanjima od zajedničkog interesa koja, među ostalim, obuhvaćaju vladavinu prava i sigurnost, zaštitu slobode izražavanja i slobodni protok informacija, borbu protiv transnacionalnog kriminala, korupcije, utaje poreza, pranja novca i trgovine ljudima i drogom, borbu protiv terorizma, neširenje nuklearnog oružja, razoružanje, pomorsku i kibernetičku sigurnost; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja održavanje prvog političkog dijaloga EU-a i ASEAN-a o ljudskim pravima u listopadu 2015. te s nestrpljenjem iščekuje daljnje dijaloge te vrste; izražava duboku zabrinutost zbog slabljenja demokracije i kršenja ljudskih i manjinskih prava te kontinuirane represije i diskriminacije u zemljama te regije te nesposobnosti da se osigura dostatan prostor za izbjeglice i osobe bez državljanstva te za civilno društvo, posebice za aktiviste za zaštitu okoliša, zemljišna prava i prava radnika, branitelje ljudskih prava te medijske djelatnike; upozorava da bi neuspjeh u suočavanju s problemima marginalizacije manjina ugrozio održivost i dugoročni uspjeh ASEAN-a; žali zbog činjenice da je represivan stav prema korisnicima droga rezultirao visokom ljudskom cijenom i izvansudskim pogubljenjima; ističe potrebu za jačanjem civilnog društva u ASEAN-u tako da se osigura sadržajno savjetovanje s nevladinim organizacijama i lokalnim pokretima u kontekstu donošenja regionalnih politika; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zabrinut je zbog neuspjeha u pogledu ukidanja smrtne kazne u toj regiji i poziva sve zemlje ASEAN-a da se suzdrže od ponovnog uvođenja smrtne kazne te da se pridržavaju međunarodnih obveza; pozdravlja napore koji se poduzimaju u borbi protiv trgovine ljudima i prisilnog rada te poziva sve vlade da dodatno jačaju zaštitu žrtava i suradnju među zemljama; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva ASEAN da dodijeli odgovarajuća sredstva Međuvladinoj komisiji za ljudska prava (AICHR); nada se da će specifični i provjerljivi ciljevi i mjere biti uključeni u petogodišnji plan rada AICHR-a te da će se njegov mandat jačati kako bi se slučajevi kršenja ljudskih prava mogli aktivno pratiti, istraživati, kazneno goniti i sprečavati; potiče AICHR da razmotri i raspravi uspostavu dopunskog suda ASEAN-a za ljudska prava po uzoru na takve postojeće sudove u drugim regijama svijeta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | potiče EU i njegove države članice da istraže sve mogućnosti za suradnju sa zemljama ASEAN-a u pogledu jačanja demokracije; podupire rad ureda za ljudska prava u sklopu regionalnog instrumenta za dijalog EU-a i ASEAN-a, čiji je cilj promicati pitanja i djelovanja u vezi s ljudskim pravima i podizati razinu osviještenosti o ljudskim pravima; poziva sve države članice ASEAN-a da ratificiraju ostale konvencije UN-a o ljudskim pravima, njihove fakultativne protokole i Statut Međunarodnoga kaznenog suda te da podupiru inicijative prijelaznog pravosuđa, pomirenje i borbu protiv nekažnjivosti diljem regije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zabrinut je zbog toga što u državama članicama ASEAN-a živi milijun osoba bez državljanstva; napominje da je mjanmarska zajednica Rohingya najveća pojedinačna apatridna skupina u svijetu s više od milijun osoba obuhvaćenih mandatom apatridnosti UNHCR-a, no velike zajednice apatrida nalaze se i u Bruneju, Vijetnamu, Filipinima, Tajlandu, Maleziji i drugdje; potiče države članice ASEAN-a na zajedničko djelovanje i razmjenu dobrih primjera i napora u cilju okončanja apatridnosti u cijeloj regiji; |
| --- | --- |

26.

| 27. | prepoznaje važnu ulogu EU-a u napretku koji su dosad ostvarile zemlje ASEAN-a te poziva EU da stalno održava otvoreni dijalog u cilju potpore toj regiji na putu prema demokratizaciji, razvoju i integraciji; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zabrinut je da će klimatske promjene znatno utjecati na ASEAN; podsjeća na to da je regija ASEAN-a i dalje jedno od područja koja su najizloženija toj pojavi; apelira na države članice ASEAN-a da ubrzaju prelazak na gospodarstvo s niskim emisijama ugljika i da brzo smanje krčenje šuma, učinkovito suzbiju šumske požare i koriste ekološki prihvatljivije tehnologije u prometu i izgradnji zgrada; pozdravlja inicijativu EU-a o novom posebnom dijalogu između EU-a i ASEAN-a o održivom razvoju; u tom kontekstu prima na znanje potporu EU-a u pogledu razminiranja neeksplodiranih eksplozivnih sredstava u nekim zemljama regije; apelira na suradnju EU-a i ASEAN-a u području održivog turizma, sigurnosti opskrbe hranom i zaštite biološke raznolikosti, posebice koraljnih grebena i mangrovih šuma te na djelovanje u smislu učinkovitog rješavanja problema prekomjernog izlova ribe u regiji; ističe potrebu za pružanjem pomoći zemljama ASEAN-a radi poboljšanja zaštite i održive uporabe biološke raznolikosti i sustavne obnove šumskih ekosustava; apelira na države članice ASEAN-a da poduzmu napore kako bi poboljšale svoje sposobnosti brzog odgovora na prirodne katastrofe u okviru Sporazuma ASEAN-a o upravljanju katastrofama i izvanrednim situacijama (AADMER); |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva institucije i države članice EU-a da daju odgovarajući prioritet čestim političkim kontaktima, posebice na ministarskoj razini, te da u potpunosti iskoriste državu članicu ASEAN-a odgovornu za koordinaciju dijaloga ASEAN-a i EU-a te predsjedanje ASEAN-om; podsjeća na zahtjeve za međuregionalnu parlamentarnu skupštinu EU-a i ASEAN-a i poziva na veću uporabu javne parlamentarne diplomacije u raznim političkim područjima; u međuvremenu inzistira na jačanju suradnje s međuparlamentarnom skupštinom ASEAN-a (AIPA) preko redovitih i strukturiranih razmjena; poziva institucije i države članice EU-a da također iskoriste mogućnosti intenzivne razmjene mišljenja u pogledu regionalnih pitanja predstavljenih na godišnjem Forumu za dijalog u Shangri-Lau; |
| --- | --- |

29.

| 30. | nalaže svojem predsjedniku da proslijedi ovu rezoluciju Vijeću, Komisiji, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, međuparlamentarnoj skupštini ASEAN-a (AIPA), Tajništvu ASEAN-a te vladama i parlamentima država članica ASEAN-a. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  SL C 85, 8.4.1980., str. 83.

(2)  SL L 154, 15.6.2012., str. 1.

(3)  SL C 482, 23.12.2016., str. 75.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0276.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0468.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0467.

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0262.

(8)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0263.

(9)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0351

(10)  SL C 353, 27.9.2016., str. 52.

(11)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0506.

(12)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0316.

(13)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0348.

(14)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0274.

(15)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0413.

(16)  SL C 265, 11.8.2017., str. 144.

(17)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0380.

(18)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0343.

(19)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0465.

(20)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0002.

(21)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0269.

(22)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0349.

(23)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0088.

(24)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0350.

---

Srijeda, 4. listopada 2017.

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/52

---

P8_TA(2017)0376

Prigovor provedbenom aktu: Znanstvena mjerila za utvrđivanje endokrino štetnih svojstava

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o Nacrtu uredbe Komisije o izmjeni Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1107/2009 određivanjem znanstvenih mjerila za utvrđivanje endokrino štetnih svojstava (D048947/06 – 2017/2801(RPS))

(2018/C 346/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt uredbe Komisije o izmjeni Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1107/2009 određivanjem znanstvenih mjerila za utvrđivanje endokrino štetnih svojstava (D048947/06 („Nacrt uredbe”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt uredbe Komisije o izmjeni Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1107/2009 određivanjem znanstvenih mjerila za utvrđivanje endokrino štetnih svojstava (D048947/06 („Nacrt uredbe”),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište proizvoda za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (1), a posebno njezin članak 4. stavak 1. i članak 78. stavak 1. točku (a) te drugi te drugi stavak točke 3.6.5. i točku 3.8.2. Priloga II., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište proizvoda za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (1), a posebno njezin članak 4. stavak 1. i članak 78. stavak 1. točku (a) te drugi te drugi stavak točke 3.6.5. i točku 3.8.2. Priloga II.,

| — | uzimajući u obzir presudu Općeg suda Suda Europske unije od 16. prosinca 2015. (2), a posebno njezine stavke 71. i 72., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Općeg suda Suda Europske unije od 16. prosinca 2015. (2), a posebno njezine stavke 71. i 72.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. lipnja 2016. o endokrinim disruptorima: stanje nakon presude Općeg suda Europske unije od 16. prosinca 2015. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. lipnja 2016. o endokrinim disruptorima: stanje nakon presude Općeg suda Europske unije od 16. prosinca 2015. (3),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 15. lipnja 2016. o endokrinim disruptorima i nacrtu Komisijinih akata o utvrđivanju znanstvenih kriterija za njihovo određivanje u kontekstu zakonodavstva EU-a o sredstvima za zaštitu bilja i biocidnim proizvodima (COM(2016)0350), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 15. lipnja 2016. o endokrinim disruptorima i nacrtu Komisijinih akata o utvrđivanju znanstvenih kriterija za njihovo određivanje u kontekstu zakonodavstva EU-a o sredstvima za zaštitu bilja i biocidnim proizvodima (COM(2016)0350),

| — | uzimajući u obzir sažeto izvješće Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje sa sjednice održane u Bruxellesu 28. veljače 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sažeto izvješće Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje sa sjednice održane u Bruxellesu 28. veljače 2017.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2013. o zaštiti javnog zdravlja od endokrinih disruptora (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2013. o zaštiti javnog zdravlja od endokrinih disruptora (4),

| — | uzimajući u obzir članak 5.a stavak 3. točku (b) Odluke Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5.a stavak 3. točku (b) Odluke Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (5),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| — | uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. te stavak 4. točku (c) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. te stavak 4. točku (c) Poslovnika,

| A. | budući da se u skladu s točkom 3.8.2. Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1107/2009 aktivna tvar odobrava samo ako se ne smatra da posjeduje endokrino štetna svojstva koja bi mogla imati štetno djelovanje na neciljane organizme, osim ako je izlaganje neciljanih organizama toj aktivnoj tvari pod realno pretpostavljenim uvjetima uporabe zanemarivo (granični kriterij za okoliš); |
| --- | --- |

A.

budući da se u skladu s točkom 3.8.2. Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1107/2009 aktivna tvar odobrava samo ako se ne smatra da posjeduje endokrino štetna svojstva koja bi mogla imati štetno djelovanje na neciljane organizme, osim ako je izlaganje neciljanih organizama toj aktivnoj tvari pod realno pretpostavljenim uvjetima uporabe zanemarivo (granični kriterij za okoliš);

| B. | budući da u skladu s točkom 3.6.5. Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1107/2009 Komisija do 14. prosinca 2013. Stalnom odboru za lanac prehrane i zdravlje životinja mora podnijeti nacrt mjera o konkretnim znanstvenim kriterijima za utvrđivanje endokrino štetnih svojstava; |
| --- | --- |

B.

budući da u skladu s točkom 3.6.5. Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1107/2009 Komisija do 14. prosinca 2013. Stalnom odboru za lanac prehrane i zdravlje životinja mora podnijeti nacrt mjera o konkretnim znanstvenim kriterijima za utvrđivanje endokrino štetnih svojstava;

| C. | budući da je Stalni odbor za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje 4. srpnja 2017. donio pozitivno mišljenje o Nacrtu uredbe, pri čemu su tri države članice glasovale protiv, a četiri su bile suzdržane; |
| --- | --- |

C.

budući da je Stalni odbor za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje 4. srpnja 2017. donio pozitivno mišljenje o Nacrtu uredbe, pri čemu su tri države članice glasovale protiv, a četiri su bile suzdržane;

| D. | budući da se u zadnjem stavku Nacrta uredbe predviđa da „ako predviđeni način djelovanja aktivne tvari koja se ocjenjuje u sredstvu za zaštitu bilja obuhvaća suzbijanje ciljanih organizama koji nisu kralježnjaci putem njihovih endokrinih sustava, učinci na organizme koji pripadaju istom taksonomskom koljenu kao ciljani organizam ne uzimaju se u obzir prilikom utvrđivanja tvari kao tvari s endokrino štetnim svojstvima u odnosu na neciljane organizme”; |
| --- | --- |

D.

budući da se u zadnjem stavku Nacrta uredbe predviđa da „ako predviđeni način djelovanja aktivne tvari koja se ocjenjuje u sredstvu za zaštitu bilja obuhvaća suzbijanje ciljanih organizama koji nisu kralježnjaci putem njihovih endokrinih sustava, učinci na organizme koji pripadaju istom taksonomskom koljenu kao ciljani organizam ne uzimaju se u obzir prilikom utvrđivanja tvari kao tvari s endokrino štetnim svojstvima u odnosu na neciljane organizme”;

| E. | budući da se u presudi Općeg suda u predmetu T-521/14 jasno navodi da „la spécification des critères scientifiques pour la détermination des propriétés perturbant le système endocrinien ne peut se faire que de manière objective, au regard de données scientifiques relatives audit système, indépendamment de toute autre considération, en particulier économique” (6) (stavak 71.); |
| --- | --- |

E.

budući da se u presudi Općeg suda u predmetu T-521/14 jasno navodi da „la spécification des critères scientifiques pour la détermination des propriétés perturbant le système endocrinien ne peut se faire que de manière objective, au regard de données scientifiques relatives audit système, indépendamment de toute autre considération, en particulier économique” (6) (stavak 71.);

| F. | budući da nije znanstveno tvar s predviđenim endokrinim načinom djelovanja ne identificirati kao endokrini disruptor za neciljane organizme; |
| --- | --- |

F.

budući da nije znanstveno tvar s predviđenim endokrinim načinom djelovanja ne identificirati kao endokrini disruptor za neciljane organizme;

| G. | budući da se stoga ne može smatrati da se Nacrt uredbe temelji na objektivnim znanstvenim spoznajama u vezi s endokrinim sustavom, kako Sud zahtijeva; budući da Komisija time prekoračuje svoje provedbene ovlasti; |
| --- | --- |

G.

budući da se stoga ne može smatrati da se Nacrt uredbe temelji na objektivnim znanstvenim spoznajama u vezi s endokrinim sustavom, kako Sud zahtijeva; budući da Komisija time prekoračuje svoje provedbene ovlasti;

| H. | budući da je stvarna namjera tog zadnjeg stavka jasno iznesena u sažetom izvješću Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje sa sjednice održane 28. veljače 2017. u Bruxellesu, u kojem se navodi da je „nadalje, objašnjena motivacija za odredbu o aktivnim tvarima s predviđenim endokrinim načinom djelovanja (dalje u tekstu: regulatori rasta). [...] Odredba o regulatorima rasta omogućuje da se granični kriterij ne primjenjuju na tvari s predviđenim endokrinim načinom djelovanja[...]”; |
| --- | --- |

H.

budući da je stvarna namjera tog zadnjeg stavka jasno iznesena u sažetom izvješću Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje sa sjednice održane 28. veljače 2017. u Bruxellesu, u kojem se navodi da je „nadalje, objašnjena motivacija za odredbu o aktivnim tvarima s predviđenim endokrinim načinom djelovanja (dalje u tekstu: regulatori rasta). [...] Odredba o regulatorima rasta omogućuje da se granični kriterij ne primjenjuju na tvari s predviđenim endokrinim načinom djelovanja[...]”;

| I. | budući da se tim zadnjim stavkom zapravo uvodi odstupanje od graničnog kriterija iz točke 3.8.2. Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1107/2009; |
| --- | --- |

I.

budući da se tim zadnjim stavkom zapravo uvodi odstupanje od graničnog kriterija iz točke 3.8.2. Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1107/2009;

| J. | budući da je iz uvodnih izjava od (6) do (10) i iz članka 1. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 očito da je zakonodavac prilikom rješavanja složenog pitanja donošenja pravila za odobravanje aktivnih tvari morao pronaći osjetljivu ravnotežu između različitih i potencijalno proturječnih ciljeva, konkretno poljoprivredne proizvodnje i unutarnjeg tržišta s jedne strane te zaštite zdravlja i okoliša s druge strane; |
| --- | --- |

J.

budući da je iz uvodnih izjava od (6) do (10) i iz članka 1. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 očito da je zakonodavac prilikom rješavanja složenog pitanja donošenja pravila za odobravanje aktivnih tvari morao pronaći osjetljivu ravnotežu između različitih i potencijalno proturječnih ciljeva, konkretno poljoprivredne proizvodnje i unutarnjeg tržišta s jedne strane te zaštite zdravlja i okoliša s druge strane;

| K. | budući da je Opći sud u gore navedenoj presudi naveo sljedeće: „dans ce contexte, il importe de relever que, en adoptant le règlement no 528/2012, le législateur a procédé à une mise en balance de l’objectif d’amélioration du marché intérieur et de celui de la préservation de la santé humaine, de la santé animale et de l’environnement, que la Commission se doit de respecter et ne saurait remettre en cause [...]. Or, dans le cadre de la mise en œuvre des pouvoirs qui lui sont délégués par le législateur, la Commission ne saurait remettre en cause cet équilibre, ce que cette institution a d’ailleurs en substance admis lors de l’audience” (7) (stavak 72.); |
| --- | --- |

K.

budući da je Opći sud u gore navedenoj presudi naveo sljedeće: „dans ce contexte, il importe de relever que, en adoptant le règlement no 528/2012, le législateur a procédé à une mise en balance de l’objectif d’amélioration du marché intérieur et de celui de la préservation de la santé humaine, de la santé animale et de l’environnement, que la Commission se doit de respecter et ne saurait remettre en cause [...]. Or, dans le cadre de la mise en œuvre des pouvoirs qui lui sont délégués par le législateur, la Commission ne saurait remettre en cause cet équilibre, ce que cette institution a d’ailleurs en substance admis lors de l’audience” (7) (stavak 72.);

| L. | budući da je Parlament to ponovio u svojoj Rezoluciji od 8. lipnja 2016., u kojoj ističe da je „Opći sud presudio da se utvrđivanje znanstvenih kriterija može objektivno provesti jedino na temelju znanstvenih podataka povezanih s endokrinim sustavom, neovisno o svim drugim razmatranjima, posebno o gospodarskim, te da Komisija ne može mijenjati regulatornu ravnotežu utvrđenu temeljnim aktom primjenjivanjem ovlasti koje su joj dodijeljene u skladu s člankom 290. [Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU)]”; |
| --- | --- |

L.

budući da je Parlament to ponovio u svojoj Rezoluciji od 8. lipnja 2016., u kojoj ističe da je „Opći sud presudio da se utvrđivanje znanstvenih kriterija može objektivno provesti jedino na temelju znanstvenih podataka povezanih s endokrinim sustavom, neovisno o svim drugim razmatranjima, posebno o gospodarskim, te da Komisija ne može mijenjati regulatornu ravnotežu utvrđenu temeljnim aktom primjenjivanjem ovlasti koje su joj dodijeljene u skladu s člankom 290. [Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU)]”;

| M. | budući da se na Komisiju primjenjuju ista ograničenja ovlasti u kontekstu provedbenog akta u okviru regulatornog postupka s kontrolom; |
| --- | --- |

M.

budući da se na Komisiju primjenjuju ista ograničenja ovlasti u kontekstu provedbenog akta u okviru regulatornog postupka s kontrolom;

| N. | budući da, kako se navodi u komunikaciji Komisije od 15. lipnja 2016.„izazov s kojim je Komisija suočena u ovom postupku utvrđivanje je kriterija za određivanje što jest, a što nije endokrini disruptor u svrhu sredstava za zaštitu bilja i biocidnih proizvoda, a ne odlučivanje o načinu reguliranja tih tvari. Regulatorne posljedice zakonodavac je već utvrdio u aktu o sredstvima za zaštitu bilja (2009.) i biocidnim proizvodima (2012.)”; |
| --- | --- |

N.

budući da, kako se navodi u komunikaciji Komisije od 15. lipnja 2016.„izazov s kojim je Komisija suočena u ovom postupku utvrđivanje je kriterija za određivanje što jest, a što nije endokrini disruptor u svrhu sredstava za zaštitu bilja i biocidnih proizvoda, a ne odlučivanje o načinu reguliranja tih tvari. Regulatorne posljedice zakonodavac je već utvrdio u aktu o sredstvima za zaštitu bilja (2009.) i biocidnim proizvodima (2012.)”;

| O. | budući da granični kriterij utvrđen u točki 3.8.2. Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1107/2009 predstavlja ključni element Uredbe; |
| --- | --- |

O.

budući da granični kriterij utvrđen u točki 3.8.2. Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1107/2009 predstavlja ključni element Uredbe;

| P. | budući da prema ustaljenoj sudskoj praksi samo zakonodavac EU-a može donositi regulatorne elemente koji su ključni za određeno pitanje i da se to ne može delegirati Komisiji; |
| --- | --- |

P.

budući da prema ustaljenoj sudskoj praksi samo zakonodavac EU-a može donositi regulatorne elemente koji su ključni za određeno pitanje i da se to ne može delegirati Komisiji;

| Q. | budući da je Komisija prekoračila svoje provedbene ovlasti izmijenivši ključan regulatorni element Uredbe (EZ) br. 1107/2009, suprotno priznanju ograničenja svojih ovlasti na sudskom saslušanju u predmetu T-521-14, suprotno svojim tvrdnjama iz komunikacije od 15. lipnja 2016. i suprotno temeljnom Unijinu načelu vladavine prava; |
| --- | --- |

Q.

budući da je Komisija prekoračila svoje provedbene ovlasti izmijenivši ključan regulatorni element Uredbe (EZ) br. 1107/2009, suprotno priznanju ograničenja svojih ovlasti na sudskom saslušanju u predmetu T-521-14, suprotno svojim tvrdnjama iz komunikacije od 15. lipnja 2016. i suprotno temeljnom Unijinu načelu vladavine prava;

| R. | budući da, čak i kada bi nove znanstvene i tehničke spoznaje pružile valjanu osnovu za uvođenje odstupanja u pogledu uvjeta za odobravanje tvari s predviđenim endokrinim načinom djelovanja, to bi se odstupanje moglo uvesti samo u okviru zakonodavnog postupka izmjene Uredbe (EZ) br. 1107/2009 u skladu s člankom 294. UFEU-a; |
| --- | --- |

R.

budući da, čak i kada bi nove znanstvene i tehničke spoznaje pružile valjanu osnovu za uvođenje odstupanja u pogledu uvjeta za odobravanje tvari s predviđenim endokrinim načinom djelovanja, to bi se odstupanje moglo uvesti samo u okviru zakonodavnog postupka izmjene Uredbe (EZ) br. 1107/2009 u skladu s člankom 294. UFEU-a;

| 1. | protivi se prihvaćanju Nacrta uredbe Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da se Nacrtom uredbe Komisije prekoračuju provedbene ovlasti predviđene Uredbom (EZ) br. 1107/2009; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Komisije da povuče Nacrt uredbe i bez odgode Odboru podnese novi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | traži od Komisije da izmijeni Nacrt uredbe tako da izbriše zadnji stavak; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  SL L 309, 24.11.2009., str. 1.

(2)  Presuda Suda od 16. prosinca 2015., Švedska protiv Komisije, T-521/14, ECLI:EU:T:2015:976.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0270.

(4)  SL C 36, 29.1.2016., str. 85.

(5)  SL L 184, 17.7.1999., str. 23.

(6)  Budući da je presuda u predmetu T-521/14 dostupna samo na francuskom i švedskom, hrvatsku verziju teksta osigurala je prevoditeljska služba Parlamenta: „određivanje znanstvenih kriterija za utvrđivanje endokrino štetnih svojstava može se provoditi samo na objektivan način, na temelju znanstvenih podataka u vezi s endokrinim sustavom, neovisno o svim drugim razmatranjima, posebno o gospodarskim”.

(7)  Budući da je presuda u predmetu T-521/14 dostupna samo na francuskom i švedskom, hrvatsku verziju teksta osigurala je prevoditeljska služba Parlamenta: „U ovom je kontekstu važno napomenuti da je pri donošenju Uredbe (EU) br. 528/2012 zakonodavac odvagnuo cilj poboljšanja unutarnjeg tržišta i cilj zaštite ljudskog zdravlja, zdravlja životinja i okoliša, došavši do zaključaka koje Komisije mora poštovati i ne smije dovoditi u pitanje [...]. U kontekstu izvršavanja ovlasti koje joj je dodijelio zakonodavac Komisija ne smije dovoditi u pitanje tu ravnotežu, što je, povrh toga, ta institucija i prihvatila tijekom saslušanja.”

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/55 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/55

---

P8_TA(2017)0377

Genetski modificirana soja FG72 × A5547-127

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (D051972 – 2017/2879(RSP))

(2018/C 346/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (D051972), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (D051972),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3., članak 9. stavak 2., članak 19. stavak 3. i članak 21. stavak 2., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3., članak 9. stavak 2., članak 19. stavak 3. i članak 21. stavak 2.,

| — | uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 17. srpnja 2017. na kojem nije usvojeno nikakvo mišljenje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 17. srpnja 2017. na kojem nije usvojeno nikakvo mišljenje,

| — | uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 1. ožujka 2017. i objavljeno 6. travnja 2017. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 1. ožujka 2017. i objavljeno 6. travnja 2017. (3),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (4),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| — | uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika,

| A. | budući da su 10. prosinca 2013. poduzeća Bayer Crop Science LP i M.S. Technologies LLC nacionalnom nadležnom tijelu u Nizozemskoj podnijela zahtjev u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 kojim traže odobrenje za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje; budući da je taj zahtjev obuhvaćao i stavljanje na tržište genetski modificirane soje FG72 × A5547-127 u proizvodima koji se sastoje od nje ili ju sadržavaju, a čija je namjena, koja ne obuhvaća hranu i hranu za životinje, ista kao i za svaku drugu soju, no ne obuhvaća uzgoj; |
| --- | --- |

A.

budući da su 10. prosinca 2013. poduzeća Bayer Crop Science LP i M.S. Technologies LLC nacionalnom nadležnom tijelu u Nizozemskoj podnijela zahtjev u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 kojim traže odobrenje za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje; budući da je taj zahtjev obuhvaćao i stavljanje na tržište genetski modificirane soje FG72 × A5547-127 u proizvodima koji se sastoje od nje ili ju sadržavaju, a čija je namjena, koja ne obuhvaća hranu i hranu za životinje, ista kao i za svaku drugu soju, no ne obuhvaća uzgoj;

| B. | budući da je 1. ožujka 2017. Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) usvojila pozitivno mišljenje u skladu s člancima 6. i 18. uredbe (EZ) br. 1829/2003 koja je objavljena 6. travnja 2017. (5); |
| --- | --- |

B.

budući da je 1. ožujka 2017. Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) usvojila pozitivno mišljenje u skladu s člancima 6. i 18. uredbe (EZ) br. 1829/2003 koja je objavljena 6. travnja 2017. (5);

| C. | budući da se u Uredbi (EZ) br. 1829/2003 navodi da genetski modificirana hrana ili hrana za životinje ne smije imati nepovoljne učinke na zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš te da Komisija pri sastavljanju svojih odluka uzima u obzir sve relevantne odredbe prava Unije i druge legitimne čimbenike važne za predmet koji se razmatra; |
| --- | --- |

C.

budući da se u Uredbi (EZ) br. 1829/2003 navodi da genetski modificirana hrana ili hrana za životinje ne smije imati nepovoljne učinke na zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš te da Komisija pri sastavljanju svojih odluka uzima u obzir sve relevantne odredbe prava Unije i druge legitimne čimbenike važne za predmet koji se razmatra;

| D. | budući da je soja FG72 × A5547-127 razvijena kako bi omogućavala toleranciju na herbicide temeljene na izoksaflutolu (5-ciklopropiloksazol-4-il 2-mesil-4-trifluorometilfenil keton), glifosatu (N-(fosfonometil) glicin) i glufosinat (l-fosfinotricin) amoniju; budući da se tolerancija na te herbicide dobiva proteinima HPPD W336 (4-hidroksi fenil-piruvat-dioksigenaza), odnosno 2mEPSPS (5-enolpiruvilšikimat-3-fosfat sintaza), odnosno PAT (fosfinotricin acetil-transferaza); |
| --- | --- |

D.

budući da je soja FG72 × A5547-127 razvijena kako bi omogućavala toleranciju na herbicide temeljene na izoksaflutolu (5-ciklopropiloksazol-4-il 2-mesil-4-trifluorometilfenil keton), glifosatu (N-(fosfonometil) glicin) i glufosinat (l-fosfinotricin) amoniju; budući da se tolerancija na te herbicide dobiva proteinima HPPD W336 (4-hidroksi fenil-piruvat-dioksigenaza), odnosno 2mEPSPS (5-enolpiruvilšikimat-3-fosfat sintaza), odnosno PAT (fosfinotricin acetil-transferaza);

| E. | budući da su države članice tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja podnijele brojne kritike (6); budući da najveće kritike uključuju primjedbu da se bez 90-dnevnog ispitivanja subkronične toksičnosti ne može doći do zaključka u pogledu rizika povezanih s upotrebom tog genetski modificiranog organizama u hrani i hrani za životinje, da pružene informacije o sastavu, fenotipskoj evaluaciji i toksikologiji nisu dovoljne i da su zaključci o ekvivalentnosti između genetski modificirane soje i konvencionalne soje, kao i o sigurnosti hrane i hrane za životinje, temeljeni na tim informacijama preuranjeni te da ta genetski modificirana soja nije prošla kroz ispitivanja koju su dovoljno znanstveno pouzdana da bi zajamčila njezinu sigurnost; |
| --- | --- |

E.

budući da su države članice tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja podnijele brojne kritike (6); budući da najveće kritike uključuju primjedbu da se bez 90-dnevnog ispitivanja subkronične toksičnosti ne može doći do zaključka u pogledu rizika povezanih s upotrebom tog genetski modificiranog organizama u hrani i hrani za životinje, da pružene informacije o sastavu, fenotipskoj evaluaciji i toksikologiji nisu dovoljne i da su zaključci o ekvivalentnosti između genetski modificirane soje i konvencionalne soje, kao i o sigurnosti hrane i hrane za životinje, temeljeni na tim informacijama preuranjeni te da ta genetski modificirana soja nije prošla kroz ispitivanja koju su dovoljno znanstveno pouzdana da bi zajamčila njezinu sigurnost;

| F. | budući da je neovisna studija došla da zaključka da procjena rizika koju je provela EFSA nije prihvatljiva u njezinom sadašnjem obliku jer ne utvrđuje postojeće praznine u znanju i nesigurnosti te ne procjenjuje toksičnost ili učinak na imunološki sustav i na reproduktivni sustav (7); |
| --- | --- |

F.

budući da je neovisna studija došla da zaključka da procjena rizika koju je provela EFSA nije prihvatljiva u njezinom sadašnjem obliku jer ne utvrđuje postojeće praznine u znanju i nesigurnosti te ne procjenjuje toksičnost ili učinak na imunološki sustav i na reproduktivni sustav (7);

| G. | budući da trenutno odobrenje glifosata istječe najkasnije 31. prosinca 2017.; budući da su i dalje otvorena pitanja o karcinogenosti glifosata; budući da je EFSA u studenom 2015. zaključila da glifosat vjerojatno nije karcinogen, a Europska agencija za kemikalije (ECHA) zaključila je u ožujku 2017. da nije potrebna nikakva klasifikacija; budući da je, s druge strane, Međunarodna agencija Svjetske zdravstvene organizacije za istraživanje raka (IARC) 2015. klasificirala glifosat kao vjerojatno karcinogen za ljude; |
| --- | --- |

G.

budući da trenutno odobrenje glifosata istječe najkasnije 31. prosinca 2017.; budući da su i dalje otvorena pitanja o karcinogenosti glifosata; budući da je EFSA u studenom 2015. zaključila da glifosat vjerojatno nije karcinogen, a Europska agencija za kemikalije (ECHA) zaključila je u ožujku 2017. da nije potrebna nikakva klasifikacija; budući da je, s druge strane, Međunarodna agencija Svjetske zdravstvene organizacije za istraživanje raka (IARC) 2015. klasificirala glifosat kao vjerojatno karcinogen za ljude;

| H. | budući da je glufosinat klasificiran kao toksičan za reproduktivno zdravlje i da stoga spada pod kriterije za isključivanje navedene u Uredbi (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja (8); budući da odobrenje za glufosinat istječe 31. srpnja 2018. (9); |
| --- | --- |

H.

budući da je glufosinat klasificiran kao toksičan za reproduktivno zdravlje i da stoga spada pod kriterije za isključivanje navedene u Uredbi (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja (8); budući da odobrenje za glufosinat istječe 31. srpnja 2018. (9);

| I. | budući da je izoksaflutol vjerojatno kancerogen za ljude (10), da je toksičan za neke vodene organizme i neciljane biljke te da njegovi produkti razgradnje i metaboliti lagano kontaminiraju vodu; budući da su ti problemi doveli do ograničenja u pogledu njegove uporabe (11); |
| --- | --- |

I.

budući da je izoksaflutol vjerojatno kancerogen za ljude (10), da je toksičan za neke vodene organizme i neciljane biljke te da njegovi produkti razgradnje i metaboliti lagano kontaminiraju vodu; budući da su ti problemi doveli do ograničenja u pogledu njegove uporabe (11);

| J. | budući da je primjena komplementarnih herbicida dio redovite poljoprivredne prakse u uzgajanju biljaka otpornih na herbicide te se stoga može očekivati da će ostaci prskanja uvijek biti prisutni u berbi i da su neizbježni sastojci; budući da se pokazalo da genetski modificirani usjevi tolerantni na herbicide rezultiraju većom upotrebom komplementarnih herbicida u odnosu na konvencionalne usjeve (12); |
| --- | --- |

J.

budući da je primjena komplementarnih herbicida dio redovite poljoprivredne prakse u uzgajanju biljaka otpornih na herbicide te se stoga može očekivati da će ostaci prskanja uvijek biti prisutni u berbi i da su neizbježni sastojci; budući da se pokazalo da genetski modificirani usjevi tolerantni na herbicide rezultiraju većom upotrebom komplementarnih herbicida u odnosu na konvencionalne usjeve (12);

| K. | budući da EFSA nije procijenila ostatke prskanja komplementarnim herbicidima; budući da se stoga ne može zaključiti da je genetski modificirana soja prskana izoksaflutolom, glifosatom i glufosinatom sigurna za uporabu u hrani i hrani za životinje; |
| --- | --- |

K.

budući da EFSA nije procijenila ostatke prskanja komplementarnim herbicidima; budući da se stoga ne može zaključiti da je genetski modificirana soja prskana izoksaflutolom, glifosatom i glufosinatom sigurna za uporabu u hrani i hrani za životinje;

| L. | budući da se razvoj genetski modificiranih usjeva koji toleriraju nekoliko selektivnih herbicida može uglavnom pripisati brzom razvoju otpornosti korova na glifosat u zemljama koje se uvelike oslanjaju na genetski modificirane usjeve; budući da je u znanstvenim publikacijama zabilježeno više od 20 različitih vrsta korova otpornih na glifosat (13); budući da su korovi otporni na glufosinat prvi put primijećeni 2009.; |
| --- | --- |

L.

budući da se razvoj genetski modificiranih usjeva koji toleriraju nekoliko selektivnih herbicida može uglavnom pripisati brzom razvoju otpornosti korova na glifosat u zemljama koje se uvelike oslanjaju na genetski modificirane usjeve; budući da je u znanstvenim publikacijama zabilježeno više od 20 različitih vrsta korova otpornih na glifosat (13); budući da su korovi otporni na glufosinat prvi put primijećeni 2009.;

| M. | budući da na glasovanju Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, održanom 17. srpnja 2017., nije usvojeno nikakvo mišljenje; budući da je 15 država članica glasovalo protiv, a samo 10 država članica koje predstavljaju tek 38,43 % stanovništva Unije glasovalo je za, uz tri države članice koje su bile suzdržane; |
| --- | --- |

M.

budući da na glasovanju Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, održanom 17. srpnja 2017., nije usvojeno nikakvo mišljenje; budući da je 15 država članica glasovalo protiv, a samo 10 država članica koje predstavljaju tek 38,43 % stanovništva Unije glasovalo je za, uz tri države članice koje su bile suzdržane;

| N. | budući da na glasovanju žalbenog odbora 14. rujna 2017. nije dano mišljenje; budući da je 15 država članica glasovalo protiv, a samo 11 država članica koje predstavljaju tek 38,69 % stanovništva Unije glasovalo je za, uz dvije države članice koje su bile suzdržane; |
| --- | --- |

N.

budući da na glasovanju žalbenog odbora 14. rujna 2017. nije dano mišljenje; budući da je 15 država članica glasovalo protiv, a samo 11 država članica koje predstavljaju tek 38,69 % stanovništva Unije glasovalo je za, uz dvije države članice koje su bile suzdržane;

| O. | budući da je Komisija u nekoliko navrata izrazila žaljenje zbog činjenice da je od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Komisija donosila odluke o odobrenju bez potpore Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja, i da je vraćanje predmeta Komisiji radi konačne odluke, što je inače iznimka za postupak u cjelini, postalo uobičajeno pri odlučivanju o odobrenjima za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; budući da je i predsjednik Komisije Jean-Claude Juncker izrazio žaljenje zbog te nedemokratske prakse (14); |
| --- | --- |

O.

budući da je Komisija u nekoliko navrata izrazila žaljenje zbog činjenice da je od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Komisija donosila odluke o odobrenju bez potpore Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja, i da je vraćanje predmeta Komisiji radi konačne odluke, što je inače iznimka za postupak u cjelini, postalo uobičajeno pri odlučivanju o odobrenjima za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; budući da je i predsjednik Komisije Jean-Claude Juncker izrazio žaljenje zbog te nedemokratske prakse (14);

| P. | budući da je Parlament 28. listopada 2015. u prvom čitanju odbio zakonodavni prijedlog od 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 (15) te je pozvao Komisiju da ga povuče i da podnese novi prijedlog; |
| --- | --- |

P.

budući da je Parlament 28. listopada 2015. u prvom čitanju odbio zakonodavni prijedlog od 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 (15) te je pozvao Komisiju da ga povuče i da podnese novi prijedlog;

| Q. | budući da se u uvodnoj izjavi 14. Uredbe (EU) br. 182/2011 navodi da će Komisija u najvećoj mogućoj mjeri djelovati na takav način da izbjegne suprotstavljanje bilo kojem prevladavajućem stajalištu koje može nastati u okviru žalbenog odbora protiv primjerenosti provedbenog akta, osobito kada je riječ o osjetljivim pitanjima kao što su zdravlje potrošača, sigurnost hrane i zaštita okoliša; |
| --- | --- |

Q.

budući da se u uvodnoj izjavi 14. Uredbe (EU) br. 182/2011 navodi da će Komisija u najvećoj mogućoj mjeri djelovati na takav način da izbjegne suprotstavljanje bilo kojem prevladavajućem stajalištu koje može nastati u okviru žalbenog odbora protiv primjerenosti provedbenog akta, osobito kada je riječ o osjetljivim pitanjima kao što su zdravlje potrošača, sigurnost hrane i zaštita okoliša;

| 1. | smatra da nacrt provedbene odluke Komisije prekoračuje provedbene ovlasti predviđene Uredbom (EZ) No 1829/2003;; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da provedbena odluka Komisije nije u skladu s pravom Unije jer nije spojiva s ciljem Uredbe (EZ) br. 1829/2003, a on je, u skladu s općim načelima utvrđenim u Uredbi (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (16), predvidjeti osnovu za visoku razinu zaštite zdravlja i života ljudi, zdravlja i dobrobiti životinja, okoliša i interesa potrošača u pogledu genetski modificirane hrane i hrane za životinje te pritom zajamčiti učinkovito funkcioniranje unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Komisije da povuče svoj nacrt provedbene odluke; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da suspendira sve provedbene odluke o zahtjevima za odobrenje genetski modificiranih organizama dok se postupak za odobrenje ne revidira tako da se riješe nedostaci trenutačnog postupka, koji se pokazao neadekvatnim; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da ne odobri nikakve genetski modificirane biljke koje su tolerantne na herbicide bez potpune procjene ostataka prskanja komplementarnim herbicidima i njihovim komercijalnim pripravcima koji se primjenjuju u zemljama u kojima se takve biljke uzgajaju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da ne odobri nikakve genetski modificirane biljke koje su učinjene otpornima na kombinaciju herbicida, kao što je slučaj sa sojom FG72 × A5547-127, bez potpune procjene specifičnih kumulativnih učinaka ostataka prskanja kombinacijom komplementarnih herbicida i njihovim komercijalnim pripravcima koji se primjenjuju u zemljama u kojima se takve biljke uzgajaju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju da zatraži puno detaljnije ispitivanje zdravstvenih rizika povezanih s višestrukim genetskim promjenama, poput soje FG72 × A5547-127; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da razvije strategije za procjenu zdravstvenih rizika i za toksikologiju, kao i praćenje nakon stavljanja na tržište, koje će biti usmjerene na cijeli lanac hrane i hrane za životinje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju da u potpunosti integrira procjenu rizika primjene komplementarnih herbicida i njihovih ostataka u procjenu rizika genetski modificiranih biljaka otpornih na herbicide, bez obzira na to jesu li genetski modificirane biljke namijenjene za uzgoj u Uniji ili uvoz kao hrana i hrana za životinje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  SL L 268, 18.10.2003., str. 1.

(2)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4744

(4)

| — | Rezolucija od 16. siječnja 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o stavljanju na tržište, u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kukuruza za uzgoj (Zea mays L., linije 1507), genetski modificiranog kako bi bio otporan na određene leptire nametnike (SL C 482, 23.12.2016., str. 110.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 16. siječnja 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o stavljanju na tržište, u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kukuruza za uzgoj (Zea mays L., linije 1507), genetski modificiranog kako bi bio otporan na određene leptire nametnike (SL C 482, 23.12.2016., str. 110.).

| — | Rezolucija od 16. prosinca 2015. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2015/2279 od 4. prosinca 2015. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25, sastoje se ili su proizvedeni od njega (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0456). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 16. prosinca 2015. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2015/2279 od 4. prosinca 2015. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25, sastoje se ili su proizvedeni od njega (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0456).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87705 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87705 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0040).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0039). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0039).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 (MST-FGØ72-2), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 (MST-FGØ72-2), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0038).

| — | Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju ili triju tih promjena (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju ili triju tih promjena (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0271).

| — | Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište genetski modificiranog karanfila (Dianthus caryophyllus L., linije SHD-27531-4) (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0272). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište genetski modificiranog karanfila (Dianthus caryophyllus L., linije SHD-27531-4) (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0272).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza MON 810 za uzgoj (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza MON 810 za uzgoj (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0388).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda od genetski modificiranog kukuruza MON 810 (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda od genetski modificiranog kukuruza MON 810 (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0389).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza Bt11 za uzgoj (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza Bt11 za uzgoj (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0386).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza linije 1507 za uzgoj (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza linije 1507 za uzgoj (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0387).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastoje se ili su proizvedeni od njega (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastoje se ili su proizvedeni od njega (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0390).

| — | Rezolucija od 5. travnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju, triju ili četiriju promjena Bt11, 59122, MIR604, 1507 i GA21 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 5. travnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju, triju ili četiriju promjena Bt11, 59122, MIR604, 1507 i GA21 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0123).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz DAS-40278-9, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz DAS-40278-9, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0215).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0214).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-68416-4, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0341). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-68416-4, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0341).

(5)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4744

(6)  Prilog G – primjedbe država članica i odgovori Povjerenstva za GMO http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2013-01032

(7)  http://www.testbiotech.org/en/node/1975

(8)  SL L 309, 24.11.2009., str. 1.

(9)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/404 оd 11. ožujka 2015. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja rokova valjanosti odobrenja aktivnih tvari beflubutamida, kaptana, dimetoata, dimetomorfa, etoprofosa, fipronila, folpeta, formetanata, glufosinata, metiokarba, metribuzina, fosmeta, pirimifos-metila i propamokarba (SL L 67, 12.3.2015., str. 6).

(10)  https://a816-healthpsi.nyc.gov/ll37/pdf/carcclassJuly2004_1.pdf

(11)  Prilog G – primjedbe država članica i odgovori Povjerenstva za GMO, str. 27. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2013-01032

(12)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7

(13)  https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-7796-5_12

(14)  Primjerice, u uvodnoj izjavi na plenarnoj sjednici Parlamenta uključenoj u političke smjernice za sljedeći saziv Komisije (Strasbourg, 15. srpnja 2014.) ili u govoru o stanju Unije 2016. (Strasbourg, 14. rujna 2016.).

(15)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0379.

(16)  SL L 31, 1.2.2002., str. 1.

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/60 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/60

---

P8_TA(2017)0378

Genetski modificirana soja DAS-44406-6

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-44406-6, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (D051971 – 2017/2878(RSP))

(2018/C 346/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-44406-6, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (D051971), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-44406-6, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (D051971),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3., članak 9. stavak 2., članak 19. stavak 3. i članak 21. stavak 2., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3., članak 9. stavak 2., članak 19. stavak 3. i članak 21. stavak 2.,

| — | uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 17. srpnja 2017. na kojem nije usvojeno mišljenje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 17. srpnja 2017. na kojem nije usvojeno mišljenje,

| — | uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 17. veljače 2017. i objavljeno 21. ožujka 2017. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 17. veljače 2017. i objavljeno 21. ožujka 2017. (3),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (4),

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| — | uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika,

| A. | budući da su 16. veljače 2012. poduzeća Dow Agrosciences LLC i MS Technologies LLC nacionalnom nadležnom tijelu u Nizozemskoj podnijela zahtjev u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 kojim traže odobrenje za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-44406-6, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje; budući da je taj zahtjev obuhvaćao i stavljanje na tržište genetski modificirane soje DAS-44406-6 u proizvodima koji se sastoje od nje ili ju sadržavaju, a čija je namjena, koja ne obuhvaća hranu i hranu za životinje, ista kao i za svaku drugu soju, no ne obuhvaća uzgoj; |
| --- | --- |

A.

budući da su 16. veljače 2012. poduzeća Dow Agrosciences LLC i MS Technologies LLC nacionalnom nadležnom tijelu u Nizozemskoj podnijela zahtjev u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 kojim traže odobrenje za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-44406-6, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje; budući da je taj zahtjev obuhvaćao i stavljanje na tržište genetski modificirane soje DAS-44406-6 u proizvodima koji se sastoje od nje ili ju sadržavaju, a čija je namjena, koja ne obuhvaća hranu i hranu za životinje, ista kao i za svaku drugu soju, no ne obuhvaća uzgoj;

| B. | budući da je 17. veljače 2017. Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) usvojila pozitivno mišljenje u skladu s člancima 6. i 18. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, koje je objavljeno 21. ožujka 2017. (5); |
| --- | --- |

B.

budući da je 17. veljače 2017. Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) usvojila pozitivno mišljenje u skladu s člancima 6. i 18. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, koje je objavljeno 21. ožujka 2017. (5);

| C. | budući da se u Uredbi (EZ) br. 1829/2003 navodi da genetski modificirana hrana ili hrana za životinje ne smije imati nepovoljne učinke na zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš te da Komisija pri sastavljanju svojih odluka uzima u obzir sve relevantne odredbe prava Unije i druge legitimne čimbenike važne za predmet koji se razmatra; |
| --- | --- |

C.

budući da se u Uredbi (EZ) br. 1829/2003 navodi da genetski modificirana hrana ili hrana za životinje ne smije imati nepovoljne učinke na zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš te da Komisija pri sastavljanju svojih odluka uzima u obzir sve relevantne odredbe prava Unije i druge legitimne čimbenike važne za predmet koji se razmatra;

| D. | budući da su države članice tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja iznijele brojne kritike (6); budući da se najviše kritiziraju činjenice da „sadašnji zahtjev i predstavljeni podaci o procjeni rizika ne pružaju dovoljno informacija da bi se nedvojbeno isključilo nepovoljne učinke na zdravlje ljudi i životinja” (7), da „pružene informacije o fenotipskoj evaluaciji, sastavu i toksikologiji nisu dovoljne” (8) i da nadležno tijelo smatra da su „potrebne daljnje analize koncentracije glifosata, tvari 2,4-D, glufosinata i produkata nastalih njihovom razgradnjom u sjemenu i stočnoj hrani koji su namijenjeni za hranu i hranu za životinje, kako bi se isključili svi mogući nepovoljni učinci na ljudsko i životinjsko zdravlje” (9); |
| --- | --- |

D.

budući da su države članice tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja iznijele brojne kritike (6); budući da se najviše kritiziraju činjenice da „sadašnji zahtjev i predstavljeni podaci o procjeni rizika ne pružaju dovoljno informacija da bi se nedvojbeno isključilo nepovoljne učinke na zdravlje ljudi i životinja” (7), da „pružene informacije o fenotipskoj evaluaciji, sastavu i toksikologiji nisu dovoljne” (8) i da nadležno tijelo smatra da su „potrebne daljnje analize koncentracije glifosata, tvari 2,4-D, glufosinata i produkata nastalih njihovom razgradnjom u sjemenu i stočnoj hrani koji su namijenjeni za hranu i hranu za životinje, kako bi se isključili svi mogući nepovoljni učinci na ljudsko i životinjsko zdravlje” (9);

| E. | budući da se neovisnom studijom došlo da zaključka da „procjena rizika koju je provela EFSA nije prihvatljiva u njezinom sadašnjem obliku jer ne utvrđuje nedostatke u znanju i nesigurnosti te ne procjenjuje toksičnost i učinke na imunološki i reproduktivni sustav”; budući da se u istoj studiji zaključuje da bi „plan praćenja trebalo odbaciti jer se njime ne osigurava dostupnost osnovnih podataka” (10); |
| --- | --- |

E.

budući da se neovisnom studijom došlo da zaključka da „procjena rizika koju je provela EFSA nije prihvatljiva u njezinom sadašnjem obliku jer ne utvrđuje nedostatke u znanju i nesigurnosti te ne procjenjuje toksičnost i učinke na imunološki i reproduktivni sustav”; budući da se u istoj studiji zaključuje da bi „plan praćenja trebalo odbaciti jer se njime ne osigurava dostupnost osnovnih podataka” (10);

| F. | budući da soja DAS-44406-6 eksprimira 5-enolpiruvil-šikimat-3-fosfat sintazu (2mEPSPS), koja omogućuje toleranciju na herbicide na bazi glifosata, ariloksialkanoat dioksigenazu (AAD-12), koja omogućuje toleranciju na 2,4-diklorofenoksioctenu kiselinu (2,4-D) i na druge srodne fenoksi-herbicide, te fosfinotricin-acetil-transferazu (PAT), koja omogućuje toleranicju na herbicide na bazi amonijeva glufosinata; |
| --- | --- |

F.

budući da soja DAS-44406-6 eksprimira 5-enolpiruvil-šikimat-3-fosfat sintazu (2mEPSPS), koja omogućuje toleranciju na herbicide na bazi glifosata, ariloksialkanoat dioksigenazu (AAD-12), koja omogućuje toleranciju na 2,4-diklorofenoksioctenu kiselinu (2,4-D) i na druge srodne fenoksi-herbicide, te fosfinotricin-acetil-transferazu (PAT), koja omogućuje toleranicju na herbicide na bazi amonijeva glufosinata;

| G. | budući da trenutno odobrenje glifosata istječe najkasnije 31. prosinca 2017.; budući da i dalje postoje sumnje u karcinogenosti glifosata; budući da je EFSA u studenom 2015. zaključila da glifosat vjerojatno nije karcinogen, a Europska agencija za kemikalije (ECHA) zaključila je u ožujku 2017. da nikakva klasifikacija nije potrebna; budući da je, s druge strane, Međunarodna agencija Svjetske zdravstvene organizacije za istraživanje raka (IARC) 2015. klasificirala glifosat kao vjerojatno karcinogen za ljude; |
| --- | --- |

G.

budući da trenutno odobrenje glifosata istječe najkasnije 31. prosinca 2017.; budući da i dalje postoje sumnje u karcinogenosti glifosata; budući da je EFSA u studenom 2015. zaključila da glifosat vjerojatno nije karcinogen, a Europska agencija za kemikalije (ECHA) zaključila je u ožujku 2017. da nikakva klasifikacija nije potrebna; budući da je, s druge strane, Međunarodna agencija Svjetske zdravstvene organizacije za istraživanje raka (IARC) 2015. klasificirala glifosat kao vjerojatno karcinogen za ljude;

| H. | budući da je u okviru neovisnog istraživanja izražena zabrinutost u vezi s rizikom u pogledu aktivnog sastojka herbicida 2,4-D kada je riječ o razvoju zametka, urođenih mana i endokrine disrupcije (11); budući da unatoč ponovnom odobrenju aktivne tvari 2,4-D 2015. godine podnositelj zahtjeva još nije dostavio informacije o mogućim endokrinim svojstvima (12); |
| --- | --- |

H.

budući da je u okviru neovisnog istraživanja izražena zabrinutost u vezi s rizikom u pogledu aktivnog sastojka herbicida 2,4-D kada je riječ o razvoju zametka, urođenih mana i endokrine disrupcije (11); budući da unatoč ponovnom odobrenju aktivne tvari 2,4-D 2015. godine podnositelj zahtjeva još nije dostavio informacije o mogućim endokrinim svojstvima (12);

| I. | budući da je glufosinat klasificiran kao toksičan za reproduktivno zdravlje i da stoga ulazi u „kriterije za isključivanje” iz Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja (13); budući da odobrenje za glufosinat istječe 31. srpnja 2018. (14); |
| --- | --- |

I.

budući da je glufosinat klasificiran kao toksičan za reproduktivno zdravlje i da stoga ulazi u „kriterije za isključivanje” iz Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja (13); budući da odobrenje za glufosinat istječe 31. srpnja 2018. (14);

| J. | budući da je veći broj stručnjaka izrazio zabrinutost u pogledu 2,4-diklorofenola, produkta koji nastaje pri raspadu tvari 2,4-D, koji može biti prisutan u uvezenoj soji DAS-44406-6; budući da je 2,4-diklorofenol poznat kao endokrini disruptor i reprotoksična tvar; |
| --- | --- |

J.

budući da je veći broj stručnjaka izrazio zabrinutost u pogledu 2,4-diklorofenola, produkta koji nastaje pri raspadu tvari 2,4-D, koji može biti prisutan u uvezenoj soji DAS-44406-6; budući da je 2,4-diklorofenol poznat kao endokrini disruptor i reprotoksična tvar;

| K. | budući da 2,4-diklorofenol, izravni metabolit tvari 2,4-D, može biti toksičniji od samog herbicida; budući da je IARC klasificirao 2,4-diklorofenol kao karcinogenu tvar tipa B i da je on uvršten u popis kemikalija za koje je predviđeno preispitivanje u okviru strategije EU-a za endokrine disruptore (15); |
| --- | --- |

K.

budući da 2,4-diklorofenol, izravni metabolit tvari 2,4-D, može biti toksičniji od samog herbicida; budući da je IARC klasificirao 2,4-diklorofenol kao karcinogenu tvar tipa B i da je on uvršten u popis kemikalija za koje je predviđeno preispitivanje u okviru strategije EU-a za endokrine disruptore (15);

| L. | budući da je zbog činjenice da je lako topljiv u mastima i uljima očekivano da će se 2,4-diklorofenol zadržati u sojinu ulju tijekom prerade sojinih zrna; budući da je sojino ulje proizvod od soje koji ljudi najčešće koriste te da se nalazi u brojnim proizvodima, a između ostalog i u nekim vrstama početne hrane za dojenčad (16); |
| --- | --- |

L.

budući da je zbog činjenice da je lako topljiv u mastima i uljima očekivano da će se 2,4-diklorofenol zadržati u sojinu ulju tijekom prerade sojinih zrna; budući da je sojino ulje proizvod od soje koji ljudi najčešće koriste te da se nalazi u brojnim proizvodima, a između ostalog i u nekim vrstama početne hrane za dojenčad (16);

| M. | budući da količina 2,4-diklorofenola u proizvodu može biti veća od količine ostatka tvari 2,4-D; budući da u Uniji ne postoji maksimalna razina ostataka (MRL) za 2,4-diklorofenol; |
| --- | --- |

M.

budući da količina 2,4-diklorofenola u proizvodu može biti veća od količine ostatka tvari 2,4-D; budući da u Uniji ne postoji maksimalna razina ostataka (MRL) za 2,4-diklorofenol;

| N. | budući da ostatci prskanja komplementarnim herbicidima nisu bili ocjenjeni; budući da se stoga ne može zaključiti da je genetski modificirana soja prskana tvarima 2,4-D, glifosatom i glufosinatom sigurna za uporabu u hrani i hrani za životinje; |
| --- | --- |

N.

budući da ostatci prskanja komplementarnim herbicidima nisu bili ocjenjeni; budući da se stoga ne može zaključiti da je genetski modificirana soja prskana tvarima 2,4-D, glifosatom i glufosinatom sigurna za uporabu u hrani i hrani za životinje;

| O. | budući da se razvoj genetski modificiranih usjeva otpornih na nekoliko selektivnih herbicida može uglavnom pripisati brzom razvoju otpornosti korova na glifosat u zemljama koje se uvelike oslanjaju na genetski modificirane usjeve; budući da je u znanstvenim publikacijama zabilježeno više od dvadeset različitih vrsta korova otpornih na glifosat (17); budući da su korovi otporni na glufosinat prvi put primijećeni 2009.; |
| --- | --- |

O.

budući da se razvoj genetski modificiranih usjeva otpornih na nekoliko selektivnih herbicida može uglavnom pripisati brzom razvoju otpornosti korova na glifosat u zemljama koje se uvelike oslanjaju na genetski modificirane usjeve; budući da je u znanstvenim publikacijama zabilježeno više od dvadeset različitih vrsta korova otpornih na glifosat (17); budući da su korovi otporni na glufosinat prvi put primijećeni 2009.;

| P. | budući da će odobrenje uvoza soje DAS-44406-6 u Uniju bez sumnje dovesti do povećanja njezina uzgoja u trećim zemljama i do povećane upotrebe glifosata, herbicida 2,4-D i herbicida na bazi glufosinata; budući da se soja DAS-44406-6 trenutačno uzgaja u Argentini, Brazilu, SAD-u i Kanadi; |
| --- | --- |

P.

budući da će odobrenje uvoza soje DAS-44406-6 u Uniju bez sumnje dovesti do povećanja njezina uzgoja u trećim zemljama i do povećane upotrebe glifosata, herbicida 2,4-D i herbicida na bazi glufosinata; budući da se soja DAS-44406-6 trenutačno uzgaja u Argentini, Brazilu, SAD-u i Kanadi;

| Q. | budući da se Unija obvezala na ostvarivanje ciljeva održivog razvoja, koji uključuju obvezu da se do 2030. znatno smanji broj smrtnih slučajeva i oboljenja uzrokovanih opasnim kemikalijama te onečišćenjem i zagađenjem zraka, vode i tla (cilj održivog razvoja br. 3, podcilj 3.9) (18); budući da se pokazalo da genetski modificirani usjevi otporni na herbicide dovode do veće upotrebe tih herbicida nego konvencionalni usjevi (19); |
| --- | --- |

Q.

budući da se Unija obvezala na ostvarivanje ciljeva održivog razvoja, koji uključuju obvezu da se do 2030. znatno smanji broj smrtnih slučajeva i oboljenja uzrokovanih opasnim kemikalijama te onečišćenjem i zagađenjem zraka, vode i tla (cilj održivog razvoja br. 3, podcilj 3.9) (18); budući da se pokazalo da genetski modificirani usjevi otporni na herbicide dovode do veće upotrebe tih herbicida nego konvencionalni usjevi (19);

| R. | budući da se Unija zalaže za usklađenost politika radi razvoja, kojom se nastoje smanjiti proturječnosti i stvoriti sinergije među različitim politikama Unije, pa tako i u području trgovine, okoliša i poljoprivrede (20), na korist zemalja u razvoju i radi veće učinkovitosti razvojne suradnje (21); |
| --- | --- |

R.

budući da se Unija zalaže za usklađenost politika radi razvoja, kojom se nastoje smanjiti proturječnosti i stvoriti sinergije među različitim politikama Unije, pa tako i u području trgovine, okoliša i poljoprivrede (20), na korist zemalja u razvoju i radi veće učinkovitosti razvojne suradnje (21);

| S. | budući da na glasovanju Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, održanom 17. srpnja 2017., nije bilo usvojenog mišljenja; budući da je 15 država članica glasovalo protiv, a samo 10 država članica, koje predstavljaju tek 38,43 % stanovništva Unije, glasovalo je za, uz tri države članice koje su bile suzdržane; |
| --- | --- |

S.

budući da na glasovanju Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, održanom 17. srpnja 2017., nije bilo usvojenog mišljenja; budući da je 15 država članica glasovalo protiv, a samo 10 država članica, koje predstavljaju tek 38,43 % stanovništva Unije, glasovalo je za, uz tri države članice koje su bile suzdržane;

| T. | budući da na glasovanju žalbenog odbora 14. rujna 2017. nije usvojeno mišljenje; budući da je 14 država članica glasovalo protiv, a samo 12 država članica, koje predstavljaju 38,78 % stanovništva Unije, glasovalo je za, uz tri države članice koje su bile suzdržane; |
| --- | --- |

T.

budući da na glasovanju žalbenog odbora 14. rujna 2017. nije usvojeno mišljenje; budući da je 14 država članica glasovalo protiv, a samo 12 država članica, koje predstavljaju 38,78 % stanovništva Unije, glasovalo je za, uz tri države članice koje su bile suzdržane;

| U. | budući da je Komisija u nekoliko navrata izrazila žaljenje zbog činjenice da je od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Komisija donosila odluke o odobravanjima bez potpore Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja, i da je vraćanje predmeta Komisiji radi konačne odluke, što je inače uvelike iznimka za postupak u cjelini, postalo uobičajeno pri odlučivanju o odobrenjima za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; budući da je i predsjednik Komisije Jean-Claude Juncker izrazio žaljenje zbog te nedemokratske prakse (22); |
| --- | --- |

U.

budući da je Komisija u nekoliko navrata izrazila žaljenje zbog činjenice da je od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Komisija donosila odluke o odobravanjima bez potpore Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja, i da je vraćanje predmeta Komisiji radi konačne odluke, što je inače uvelike iznimka za postupak u cjelini, postalo uobičajeno pri odlučivanju o odobrenjima za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; budući da je i predsjednik Komisije Jean-Claude Juncker izrazio žaljenje zbog te nedemokratske prakse (22);

| V. | budući da je Parlament 28. listopada 2015. u prvom čitanju odbio zakonodavni prijedlog od 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 (23) te je pozvao Komisiju da ga povuče i da podnese novi prijedlog; |
| --- | --- |

V.

budući da je Parlament 28. listopada 2015. u prvom čitanju odbio zakonodavni prijedlog od 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 (23) te je pozvao Komisiju da ga povuče i da podnese novi prijedlog;

| W. | budući da se u uvodnoj izjavi 14 Uredbe (EU) br. 182/2011 navodi da će Komisija u najvećoj mogućoj mjeri djelovati na takav način da izbjegne suprotstavljanje bilo kojem prevladavajućem stajalištu koje može nastati u okviru žalbenog odbora protiv primjerenosti provedbenog akta, osobito kada je riječ o osjetljivim pitanjima kao što su zdravlje potrošača, sigurnost hrane i zaštita okoliša; |
| --- | --- |

W.

budući da se u uvodnoj izjavi 14 Uredbe (EU) br. 182/2011 navodi da će Komisija u najvećoj mogućoj mjeri djelovati na takav način da izbjegne suprotstavljanje bilo kojem prevladavajućem stajalištu koje može nastati u okviru žalbenog odbora protiv primjerenosti provedbenog akta, osobito kada je riječ o osjetljivim pitanjima kao što su zdravlje potrošača, sigurnost hrane i zaštita okoliša;

| 1. | smatra da nacrt provedbene odluke Komisije prekoračuje provedbene ovlasti predviđene Uredbom (EZ) br. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da nacrt provedbene odluke Komisije nije u skladu s pravom Unije i da nije spojiv s ciljem Uredbe (EZ) br. 1829/2003, a on je, u skladu s općim načelima utvrđenim u Uredbi (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (24), predvidjeti osnovu za visoku razinu zaštite zdravlja i života ljudi, zdravlja i dobrobiti životinja, okoliša i interesa potrošača u pogledu genetski modificirane hrane i hrane za životinje te pritom zajamčiti učinkovito funkcioniranje unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Komisije da povuče svoj nacrt provedbene odluke; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da suspendira sve provedbene odluke o zahtjevima za odobrenje genetski modificiranih organizama dok se postupak za odobrenje ne revidira tako da se riješe nedostaci trenutačnog postupka, koji se pokazao neadekvatnim; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da ne odobri nikakve genetski modificirane biljke otporne na herbicide bez potpune procjene ostataka prskanja komplementarnim herbicidima i njihovim komercijalnim pripravcima koji se primjenjuju u zemljama u kojima se takve biljke uzgajaju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da ne odobri nikakve genetski modificirane biljke koje su učinjene otpornima na kombinaciju herbicida, kao što je slučaj sa sojom DAS-44406-6, bez potpune procjene specifičnih kumulativnih učinaka ostataka prskanja kombinacijom komplementarnih herbicida i njihovim komercijalnim pripravcima koji se primjenjuju u zemljama u kojima se takve biljke uzgajaju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju da razvije strategije za procjenu zdravstvenih rizika i toksikologiju, kao i praćenje nakon stavljanja na tržište, koji će biti usmjereni na cijeli lanac hrane i hrane za životinje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da u potpunosti integrira procjenu rizika primjene komplementarnih herbicida i njihovih ostataka u procjenu rizika genetski modificiranih biljaka otpornih na herbicide, bez obzira na to jesu li genetski modificirane biljke namijenjene za uzgoj u Uniji ili za uvoz kao hrana i hrana za životinje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | traži od Komisije da ispuni svoju obvezu u pogledu usklađenosti politika radi razvoja koja proizlazi iz članka 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  SL L 268, 18.10.2003., str. 1.

(2)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4738

(4)

| — | Rezolucija od 16. siječnja 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o stavljanju na tržište, u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kukuruza za uzgoj (Zea mays L., linije 1507), genetski modificiranog kako bi bio otporan na određene leptire nametnike (SL C 482, 23.12.2016., str. 110.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 16. siječnja 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o stavljanju na tržište, u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kukuruza za uzgoj (Zea mays L., linije 1507), genetski modificiranog kako bi bio otporan na određene leptire nametnike (SL C 482, 23.12.2016., str. 110.).

| — | Rezolucija od 16. prosinca 2015. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2015/2279 od 4. prosinca 2015. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25, sastoje se ili su proizvedeni od njega (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0456). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 16. prosinca 2015. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2015/2279 od 4. prosinca 2015. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25, sastoje se ili su proizvedeni od njega (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0456).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87705 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87705 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0040).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0039). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0039).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 (MST-FGØ72-2), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 (MST-FGØ72-2), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0038).

| — | Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju ili triju tih promjena (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju ili triju tih promjena (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0271).

| — | Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište genetski modificiranog karanfila (Dianthus caryophyllus L., linije SHD-27531-4) (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0272). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište genetski modificiranog karanfila (Dianthus caryophyllus L., linije SHD-27531-4) (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0272).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza MON 810 za uzgoj (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza MON 810 za uzgoj (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0388).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda od genetski modificiranog kukuruza MON 810 (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda od genetski modificiranog kukuruza MON 810 (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0389).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza Bt11 za uzgoj (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza Bt11 za uzgoj (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0386).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza linije 1507 za uzgoj (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza linije 1507 za uzgoj (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0387).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastoje se ili su proizvedeni od njega (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastoje se ili su proizvedeni od njega (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0390).

| — | Rezolucija od 5. travnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju, triju ili četiriju promjena Bt11, 59122, MIR604, 1507 i GA21 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 5. travnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju, triju ili četiriju promjena Bt11, 59122, MIR604, 1507 i GA21 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0123).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz DAS-40278-9, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz DAS-40278-9, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0215).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0214).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-68416-4, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0341). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-68416-4, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0341).

(5)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4738

(6)  Prilog G – primjedbe država članica i odgovori Povjerenstva za GMO http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2012-00368

(7)  Prilog G – primjedbe država članica i odgovori Povjerenstva za GMO, str. 1.

(8)  Prilog G – primjedbe država članica i odgovori Povjerenstva za GMO, str. 52.

(9)  Prilog G – primjedbe država članica i odgovori Povjerenstva za GMO, str. 87.

(10)  http://www.testbiotech.org/node/1946

(11)  http://www.pan-europe.info/sites/pan-europe.info/files/public/resources/reports/pane-2014-risks-of-herbicide-2-4-d.pdf

(12)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 2015/2033 od 13. studenog 2015. o produljenju odobrenja aktivne tvari 2,4-D u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 540/2011 (SL L 298, 14.11.2015., str. 8.).

(13)  SL L 309, 24.11.2009., str. 1.

(14)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/404 оd 11. ožujka 2015. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 540/2011 u pogledu produljenja rokova valjanosti odobrenjâ aktivnih tvari beflubutamida, kaptana, dimetoata, dimetomorfa, etoprofosa, fipronila, folpeta, formetanata, glufosinata, metiokarba, metribuzina, fosmeta, pirimifos-metila i propamokarba (SL L 67, 12.3.2015., str. 6).

(15)  Prilog G – primjedbe država članica i odgovori Povjerenstva za GMO, str. 5 http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2012-00368

(16)  Primjedbe država članica i odgovori Povjerenstva za GMO u vezi sa zahtjevom za odobrenje genetski modificirane soje DAS-68416-4, str. 31. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2011-00052

(17)  https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-7796-5_12

(18)  https://sustainabledevelopment.un.org/sdg3

(19)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7

(20)  Komunikacija Komisije od 12. travnja 2005. naslovljena „Usklađenost politika radi razvoja: brži napredak prema ostvarenju milenijskih razvojnih ciljeva” (COM(2005)0134).

(21)  https://ec.europa.eu/europeaid/policies/policy-coherence-development_en

(22)  Primjerice, u uvodnoj izjavi na plenarnoj sjednici Parlamenta uključenoj u političke smjernice za sljedeći saziv Komisije (Strasbourg, 15. srpnja 2014.) ili u govoru o stanju Unije 2016. (Strasbourg, 14. rujna 2016.).

(23)  Usvojeni tekstovi. P8_TA(2015)0379.

(24)  SL L 31, 1.2.2002., str. 1.

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/66 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/66

---

P8_TA(2017)0379

Zustavljanje prakse dječjih brakova

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o zaustavljanju prakse dječjih brakova (2017/2663(RSP))

(2018/C 346/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, a posebno njezin članak 16., kao i sve ostale ugovore i instrumente Ujedinjenih naroda povezane s ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, a posebno njezin članak 16., kao i sve ostale ugovore i instrumente Ujedinjenih naroda povezane s ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta, koju je Opća skupština UN-a usvojila 20. studenoga 1989., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta, koju je Opća skupština UN-a usvojila 20. studenoga 1989.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. studenoga 2014. o 25. obljetnici Konvencije UN-a o pravima djeteta (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. studenoga 2014. o 25. obljetnici Konvencije UN-a o pravima djeteta (1),

| — | uzimajući u obzir članak 16. Konvencije o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 16. Konvencije o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena,

| — | uzimajući u obzir članak 23. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 23. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima,

| — | uzimajući u obzir članak 10. stavak 1. Međunarodnog pakta o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 10. stavak 1. Međunarodnog pakta o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima,

| — | uzimajući u obzir članak 3. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezin članak 9., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezin članak 9.,

| — | uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi naslovljen „Rodna ravnopravnost i osnaživanje žena: vanjskim odnosima EU-a do preobrazbe života djevojčica i žena 2016. – 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi naslovljen „Rodna ravnopravnost i osnaživanje žena: vanjskim odnosima EU-a do preobrazbe života djevojčica i žena 2016. – 2020.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 26. listopada 2015. o Akcijskom planu za ravnopravnost spolova 2016. – 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 26. listopada 2015. o Akcijskom planu za ravnopravnost spolova 2016. – 2020.,

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju 2015. – 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju 2015. – 2019.,

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a za promicanje i zaštitu prava djeteta (2017.) – „Ne zaboravimo nijedno dijete”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a za promicanje i zaštitu prava djeteta (2017.) – „Ne zaboravimo nijedno dijete”,

| — | uzimajući u obzir Europski konsenzus o razvoju u kojem je naglašena obveza EU-a u pogledu uključivanja ljudskih prava i rodne ravnopravnosti u skladu s Programom održivog razvoja do 2030., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski konsenzus o razvoju u kojem je naglašena obveza EU-a u pogledu uključivanja ljudskih prava i rodne ravnopravnosti u skladu s Programom održivog razvoja do 2030.,

| — | uzimajući u obzir članke 32. i 37. te članak 59. stavak 4. Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 32. i 37. te članak 59. stavak 4. Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija),

| — | uzimajući u obzir izvješće Fonda UN-a za stanovništvo (UNFPA) iz 2012. naslovljeno „Marrying Too Young – End Child Marriage” (Premladi u brak – Zaustavljanje prakse dječjih brakova), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Fonda UN-a za stanovništvo (UNFPA) iz 2012. naslovljeno „Marrying Too Young – End Child Marriage” (Premladi u brak – Zaustavljanje prakse dječjih brakova),

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je EU predan promicanju prava djeteta i budući da dječji, rani i prisilni brakovi predstavljaju kršenje tih prava; budući da se EU obvezao sveobuhvatno štititi i promicati prava djeteta u svojoj vanjskoj politici, u skladu s Konvencijom UN-a o pravima djeteta i njezinim fakultativnim protokolima te ostalim relevantnim međunarodnim standardima i ugovorima; |
| --- | --- |

A.

budući da je EU predan promicanju prava djeteta i budući da dječji, rani i prisilni brakovi predstavljaju kršenje tih prava; budući da se EU obvezao sveobuhvatno štititi i promicati prava djeteta u svojoj vanjskoj politici, u skladu s Konvencijom UN-a o pravima djeteta i njezinim fakultativnim protokolima te ostalim relevantnim međunarodnim standardima i ugovorima;

| B. | budući da su dječji, rani i prisilni brakovi u okviru međunarodnog prava u području ljudskih prava prepoznati kao štetne prakse te su često povezani s teškim oblicima nasilja nad ženama i djevojčicama, uključujući i nasilje od strane partnera; |
| --- | --- |

B.

budući da su dječji, rani i prisilni brakovi u okviru međunarodnog prava u području ljudskih prava prepoznati kao štetne prakse te su često povezani s teškim oblicima nasilja nad ženama i djevojčicama, uključujući i nasilje od strane partnera;

| C. | budući da dječji, rani i prisilni brakovi imaju razarajući učinak na općenito ostvarivanje i uživanje prava žena i djevojčica, kao i na zdravlje djevojčica, uključujući i ozbiljnu opasnost od komplikacija u trudnoći i infekcije virusom HIV-a; budući da ti brakovi izlažu djevojčice seksualnom zlostavljanju, nasilju u obitelji, pa čak i ubojstvu iz časti; |
| --- | --- |

C.

budući da dječji, rani i prisilni brakovi imaju razarajući učinak na općenito ostvarivanje i uživanje prava žena i djevojčica, kao i na zdravlje djevojčica, uključujući i ozbiljnu opasnost od komplikacija u trudnoći i infekcije virusom HIV-a; budući da ti brakovi izlažu djevojčice seksualnom zlostavljanju, nasilju u obitelji, pa čak i ubojstvu iz časti;

| D. | budući da ozbiljnu zabrinutost izazivaju ponovno uvođenje i proširenje takozvanog pravila globalnog blokiranja i rezanje financijskih sredstava namijenjenih organizacijama poput UNFPA-e, koje djevojčicama koje su bile žrtve dječjeg braka pružaju usluge planiranja obitelji te usluge povezane sa spolnim i reproduktivnim zdravljem u cilju smanjenja rizika od zaraze virusom HIV-a i komplikacija u ranoj trudnoći; |
| --- | --- |

D.

budući da ozbiljnu zabrinutost izazivaju ponovno uvođenje i proširenje takozvanog pravila globalnog blokiranja i rezanje financijskih sredstava namijenjenih organizacijama poput UNFPA-e, koje djevojčicama koje su bile žrtve dječjeg braka pružaju usluge planiranja obitelji te usluge povezane sa spolnim i reproduktivnim zdravljem u cilju smanjenja rizika od zaraze virusom HIV-a i komplikacija u ranoj trudnoći;

| E. | budući da dječji, rani i prisilni brakovi predstavljaju temeljno nijekanje njihova prava na vlastito tijelo i tjelesni integritet, kao i autonomije u tom pogledu; |
| --- | --- |

E.

budući da dječji, rani i prisilni brakovi predstavljaju temeljno nijekanje njihova prava na vlastito tijelo i tjelesni integritet, kao i autonomije u tom pogledu;

| F. | budući da je dječji brak vrsta prisilnog braka, s obzirom na to da djeca zbog svoje dobi nisu u mogućnosti dati svoj puni, slobodni i informirani pristanak na brak ili na vrijeme sklapanja tog braka; |
| --- | --- |

F.

budući da je dječji brak vrsta prisilnog braka, s obzirom na to da djeca zbog svoje dobi nisu u mogućnosti dati svoj puni, slobodni i informirani pristanak na brak ili na vrijeme sklapanja tog braka;

| G. | budući da svaka treća djevojčica u zemljama u razvoju stupi u brak prije navršenih 18, a svaka deveta prije navršenih 15 godina; budući da su djevojčice u najvećoj opasnosti jer čine 82 % djece koje pogađa taj problem; |
| --- | --- |

G.

budući da svaka treća djevojčica u zemljama u razvoju stupi u brak prije navršenih 18, a svaka deveta prije navršenih 15 godina; budući da su djevojčice u najvećoj opasnosti jer čine 82 % djece koje pogađa taj problem;

| H. | budući da su udane djevojčice pod velikim društvenim pritiskom da dokažu svoju plodnost, zbog čega su više izložene ranim i čestim trudnoćama; budući da su komplikacije u trudnoći i pri porodu vodeći uzroci smrti djevojčica u dobi između 15 i 19 godina u zemljama s niskim ili srednje visokim dohotkom; |
| --- | --- |

H.

budući da su udane djevojčice pod velikim društvenim pritiskom da dokažu svoju plodnost, zbog čega su više izložene ranim i čestim trudnoćama; budući da su komplikacije u trudnoći i pri porodu vodeći uzroci smrti djevojčica u dobi između 15 i 19 godina u zemljama s niskim ili srednje visokim dohotkom;

| I. | budući da su dječji, rani i prisilni brakovi povezani s visokom stopom smrtnosti majki, niskom stopom planiranja obitelji i neželjenim trudnoćama te djevojčice o kojima je riječ zbog njih najčešće napuste obrazovanje; budući da je iskorjenjivanje dječjih, ranih i prisilnih brakova čvrsto ugrađeno u Program održivog razvoja do 2030., u sklopu cilja održivog razvoja broj 5 i podcilja 5.3. i budući da su ti brakovi jasno prepoznati kao prepreke postizanju rodne ravnopravnosti i osnaživanja žena; |
| --- | --- |

I.

budući da su dječji, rani i prisilni brakovi povezani s visokom stopom smrtnosti majki, niskom stopom planiranja obitelji i neželjenim trudnoćama te djevojčice o kojima je riječ zbog njih najčešće napuste obrazovanje; budući da je iskorjenjivanje dječjih, ranih i prisilnih brakova čvrsto ugrađeno u Program održivog razvoja do 2030., u sklopu cilja održivog razvoja broj 5 i podcilja 5.3. i budući da su ti brakovi jasno prepoznati kao prepreke postizanju rodne ravnopravnosti i osnaživanja žena;

| J. | budući da je iskorjenjivanje dječjih, ranih i prisilnih brakova zacrtano kao jedan od prioriteta vanjskog djelovanja EU-a u području promicanja ženskih i ljudskih prava; |
| --- | --- |

J.

budući da je iskorjenjivanje dječjih, ranih i prisilnih brakova zacrtano kao jedan od prioriteta vanjskog djelovanja EU-a u području promicanja ženskih i ljudskih prava;

| K. | budući da više od 60 % udanih djevojčica u zemljama u razvoju nije formalno obrazovano, što predstavlja oblik rodne diskriminacije, i budući da dječji brak narušava pravo djece školske dobi na obrazovanje koje im je potrebno za osobni razvoj, pripremu za odrasli život i njihovu sposobnost doprinošenja zajednici; |
| --- | --- |

K.

budući da više od 60 % udanih djevojčica u zemljama u razvoju nije formalno obrazovano, što predstavlja oblik rodne diskriminacije, i budući da dječji brak narušava pravo djece školske dobi na obrazovanje koje im je potrebno za osobni razvoj, pripremu za odrasli život i njihovu sposobnost doprinošenja zajednici;

| L. | budući da taj problem nije prisutan samo u trećim zemljama, već i u državama članicama EU-a; |
| --- | --- |

L.

budući da taj problem nije prisutan samo u trećim zemljama, već i u državama članicama EU-a;

| M. | budući da je EU nedavno odlučio potpisati Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija); |
| --- | --- |

M.

budući da je EU nedavno odlučio potpisati Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija);

| N. | budući da se u Istanbulskoj konvenciji prisilni brak prepoznaje kao oblik nasilja nad ženama te da se njome zahtijeva kriminaliziranje čina prisiljavanja djece na stupanje u brak te mamljenje djece u drugu zemlju kako bi ih se prisililo na stupanje u brak; |
| --- | --- |

N.

budući da se u Istanbulskoj konvenciji prisilni brak prepoznaje kao oblik nasilja nad ženama te da se njome zahtijeva kriminaliziranje čina prisiljavanja djece na stupanje u brak te mamljenje djece u drugu zemlju kako bi ih se prisililo na stupanje u brak;

| O. | budući da je dostupno vrlo malo statističkih podataka na nacionalnoj razini, na razini EU-a i na globalnoj razini da bi se pokazala ozbiljnost problema dječjih, ranih i prisilnih brakova u državama članicama EU-a (2); |
| --- | --- |

O.

budući da je dostupno vrlo malo statističkih podataka na nacionalnoj razini, na razini EU-a i na globalnoj razini da bi se pokazala ozbiljnost problema dječjih, ranih i prisilnih brakova u državama članicama EU-a (2);

| P. | budući da su se tijekom nedavne migracijske krize pojavili novi slučajevi dječjih brakova koji su sklopljeni u inozemstvu, a koji su katkad uključivali djecu mlađu od 14 godina; |
| --- | --- |

P.

budući da su se tijekom nedavne migracijske krize pojavili novi slučajevi dječjih brakova koji su sklopljeni u inozemstvu, a koji su katkad uključivali djecu mlađu od 14 godina;

| Q. | budući da su djeca koja stupe u brak prije navršene 18. godine izloženija opasnosti od napuštanja školovanja i riziku od života u siromaštvu; |
| --- | --- |

Q.

budući da su djeca koja stupe u brak prije navršene 18. godine izloženija opasnosti od napuštanja školovanja i riziku od života u siromaštvu;

| R. | budući da oružani sukobi i nestabilne situacije znatno povećavaju pojavu dječjih, ranih i prisilnih brakova; |
| --- | --- |

R.

budući da oružani sukobi i nestabilne situacije znatno povećavaju pojavu dječjih, ranih i prisilnih brakova;

| 1. | podsjeća na povezanost između pristupa utemeljenog na pravima, koji obuhvaća sva ljudska prava, i rodne ravnopravnosti te podsjeća da je EU i dalje posvećen promicanju, zaštiti i ostvarivanju svih ljudskih prava te punoj i djelotvornoj provedbi Pekinške platforme za djelovanje, Konvencije UN-a o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW), Istanbulske konvencije i akcijskog plana EU-a za ravnopravnost spolova i jačanje položaja žena; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da je dječji brak kršenje prava djeteta i oblik nasilja nad ženama i djevojčicama; ističe da je stoga vrijedan osude; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva EU i države članice da ispune ciljeve Programa održivog razvoja do 2030. kako bi se na djelotvorniji način borilo protiv štetnih praksi i kako bi se odgovorne osobe izvele pred lice pravde; poziva EU i države članice da surađuju s organizacijom UN Women, Fondom Ujedinjenih naroda za djecu (UNICEF), UNFPA-om i drugim partnerima kako bi skrenuli pozornost na problem dječjih, ranih i prisilnih brakova usredotočenjem na osnaživanje žena, među ostalim u okviru obrazovanja, jačanja ekonomskog položaja i većeg sudjelovanja u odlučivanju, kao i usredotočenjem na zaštitu i promicanje ljudskih prava svih žena i djevojčica, uključujući i pravo na spolno i reproduktivno zdravlje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva EU i države članice da povećaju pristup zdravstvenim uslugama, uključujući i usluge u području spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava, za žene i udane djevojčice; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da iskoristi sve dostupne instrumente izrađivanjem politika, programa i zakonodavstva, uključujući političke dijaloge, dijaloge o ljudskim pravima, bilateralnu i multilateralnu suradnju, strategiju „Trgovina za sve”, OSP+ i ostale instrumente, kako bi se riješila i suzbila praksa dječjih, ranih i prisilnih brakova; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva EU i države članice da primjenjuju ujednačene pravne standarde u vezi s postupkom za rješavanje problema dječjih brakova, među ostalim imajući na umu ratifikaciju Istanbulske konvencije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva EU i države članice da surađuju s tijelima kaznenog progona i pravosudnim sustavima u trećim zemljama te da osiguraju osposobljavanje i tehničku pomoć kako bi pomogli pri donošenju i provedbi zakonodavstva u vezi sa zabranom ranih i prisilnih brakova, uključujući minimalnu dobnu granicu za stupanje u brak; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da je potrebno osmisliti posebne mjere rehabilitacije i pomoći za udane djevojčice kako bi im se omogućilo da se ponovno uključe u sustav obrazovanja ili osposobljavanja i da izbjegnu obiteljske i društvene pritiske povezane s ranim brakom; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da je potrebno dodijeliti proračunska sredstva za programe namijenjene za sprečavanje dječjih brakova kojima se nastoji stvoriti okružje u kojem djevojčice mogu ostvariti svoj puni potencijal, među ostalim i preko obrazovnih, socijalnih i gospodarskih programa za djevojčice koje nisu u obrazovnom sustavu, programa za zaštitu djece, skloništa za djevojčice i žene, pravnog savjetovanja i psihološke potpore; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja projekte razvijene u okviru programa Daphne, koji su usredotočeni na pomoć žrtvama i sprečavanje dječjih, ranih i prisilnih brakova; smatra da bi se takvi projekti trebali ojačati i da bi im se trebala dodijeliti odgovarajuća dodatna financijska sredstva; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva na to da se posebna pozornost posveti djeci iz zajednica u nepovoljnom položaju i naglašava da je potrebno usredotočiti se na podizanje razine osviještenosti, obrazovanje i ekonomsko osnaživanje žena kao načina za rješavanje tog problema; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da je potrebno razviti i uspostaviti posebne postupke kako bi se zajamčila zaštita djece među izbjeglicama i tražiteljima azila u skladu s Konvencijom UN-a o pravima djeteta; poziva zemlje domaćine da djeci izbjeglicama zajamče potpuni pristup obrazovanju te da koliko je god moguće promiču njihovu integraciju i uključenost u nacionalne obrazovne sustave; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva na uspostavu posebnih postupaka u prihvatnim centrima za izbjeglice i tražitelje azila kako bi se otkrili slučajevi dječjih, ranih i prisilnih brakova i kako bi se pružila pomoć žrtvama; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava potrebu za propisnim i usklađenim praćenjem slučajeva dječjih brakova u državama članicama EU-a te za prikupljanjem podataka razvrstanih po spolu kako bi se omogućila bolja procjena ozbiljnosti tog problema; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe veliki nesklad između službeno registriranih slučajeva i slučajeva potencijalnih žrtava koje traže pomoć, što ukazuje na mogućnost da u mnogim slučajevima dječji brakovi prođu nezamijećeno od strane vlasti; poziva na to da se socijalnim radnicima, nastavnicima i drugom osoblju koje dolazi u kontakt s potencijalnim žrtvama pruži posebno osposobljavanje i priručnici o načinu identifikacije žrtava te o tome kako pokrenuti postupke pružanja pomoći žrtvama; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva na jačanje posebnih projekata i kampanja u okviru vanjskog djelovanja EU-a usmjerenog na rješavanje problema dječjih, ranih i prisilnih brakova; naglašava da je potrebno posvetiti posebnu pozornost kampanjama za podizanje razine osviještenosti i kampanjama usmjerenima na obrazovanje i osnaživanje žena i djevojčica u zemljama kandidatkinjama za pristupanje i u europskom susjedstvu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da bi EU trebao podržavati i poticati treće zemlje u jamčenju mogućnosti sudjelovanja civilnog društva i u osiguravanju neovisnog pristupa pravdi za djecu žrtve dječjeg, ranog i prisilnog braka i njihove predstavnike, na način koji je prilagođen djeci; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe da je u sklopu humanitarne pomoći potrebno financirati projekte usmjerene na sprečavanje rodno uvjetovanog nasilja i na obrazovanje u izvanrednim situacijama kako bi se smanjio pritisak na žrtve dječjih, ranih i prisilnih brakova; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe da je potrebno utvrditi čimbenike rizika za dječje brakove u humanitarnim krizama uključivanjem adolescentica i da u humanitarne operacije od samog početka kriza treba integrirati pružanje potpore udanim djevojčicama; |
| --- | --- |

19.

| 20. | snažno osuđuje ponovno uvođenje i širenje takozvanog pravila globalnog blokiranja i njegov utjecaj na globalno pružanje zdravstvene skrbi ženama i djevojčicama te na njihova prava; ponavlja svoj poziv EU-u i državama članicama da popune financijski jaz koji je SAD ostavio u području spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava, koristeći i nacionalna i europska sredstva namijenjena za financiranje razvoja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  SL C 289, 9.8.2016., str. 57.

(2)  http://fileserver.wave-network.org/home/ForceEarlyMarriageRoadmap.pdf

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/70 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/70

---

P8_TA(2017)0380

Konferencija UN-a o klimatskim promjenama 2017. u Bonnu u Njemačkoj (COP23)

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama koja će se održati 2017. u Bonnu u Njemačkoj (COP23) (2017/2620(RSP))

(2018/C 346/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) i Protokol iz Kyota uz Okvirnu konvenciju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) i Protokol iz Kyota uz Okvirnu konvenciju,

| — | uzimajući u obzir Pariški sporazum, Odluku 1/CP.21 te 21. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP21) i 11. konferenciju stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP11), koje su se održale u Parizu od 30. studenoga do 11. prosinca 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariški sporazum, Odluku 1/CP.21 te 21. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP21) i 11. konferenciju stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP11), koje su se održale u Parizu od 30. studenoga do 11. prosinca 2015.,

| — | uzimajući u obzir 18. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP18) i 8. konferenciju stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP8) koje su se održale u Dohi (Katar) od 26. studenoga do 8. prosinca 2012. te usvajanje izmjene Protokola kojom se utvrđuje drugo obvezujuće razdoblje u okviru Protokola iz Kyota od 1. siječnja 2013. do 31. prosinca 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 18. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP18) i 8. konferenciju stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP8) koje su se održale u Dohi (Katar) od 26. studenoga do 8. prosinca 2012. te usvajanje izmjene Protokola kojom se utvrđuje drugo obvezujuće razdoblje u okviru Protokola iz Kyota od 1. siječnja 2013. do 31. prosinca 2020.,

| — | uzimajući u obzir da je 22. travnja 2016. u sjedištu UN-a u New Yorku otvoreno razdoblje za potpisivanje Pariškog sporazuma i činjenicu da je to razdoblje trajalo do 21. travnja 2017. te da je 195 država potpisalo Pariški sporazum, a 160 država deponiralo je instrumente za njegovu ratifikaciju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da je 22. travnja 2016. u sjedištu UN-a u New Yorku otvoreno razdoblje za potpisivanje Pariškog sporazuma i činjenicu da je to razdoblje trajalo do 21. travnja 2017. te da je 195 država potpisalo Pariški sporazum, a 160 država deponiralo je instrumente za njegovu ratifikaciju,

| — | uzimajući u obzir 22. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP22) i 1. konferenciju stranaka koja služi kao sastanak stranaka Pariškog sporazuma (CMA1), koje su održane u Marakešu (Maroko) od 15. studenoga do 18. studenoga 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 22. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP22) i 1. konferenciju stranaka koja služi kao sastanak stranaka Pariškog sporazuma (CMA1), koje su održane u Marakešu (Maroko) od 15. studenoga do 18. studenoga 2016.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. listopada 2016. o provedbi Pariškog sporazuma i Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama koja će se održati 2016. u Marakešu, u Maroku (COP22) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. listopada 2016. o provedbi Pariškog sporazuma i Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama koja će se održati 2016. u Marakešu, u Maroku (COP22) (1),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. srpnja 2016. pod nazivom „Ubrzanje prelaska na niskougljično gospodarstvo u Europi” (COM(2016)0500), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. srpnja 2016. pod nazivom „Ubrzanje prelaska na niskougljično gospodarstvo u Europi” (COM(2016)0500),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. pod nazivom „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. pod nazivom „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020),

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 15. veljače 2016., 30. rujna 2016. i 23. lipnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 15. veljače 2016., 30. rujna 2016. i 23. lipnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 19. lipnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 19. lipnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir planirane nacionalno utvrđene doprinose EU-a i njegovih država članica koje su Latvija i Europska komisija 6. ožujka 2015. u ime Europske unije i njezinih država članica podnijele UNFCCC-u, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir planirane nacionalno utvrđene doprinose EU-a i njegovih država članica koje su Latvija i Europska komisija 6. ožujka 2015. u ime Europske unije i njezinih država članica podnijele UNFCCC-u,

| — | uzimajući u obzir 5. izvješće o procjeni Međuvladinog tijela za klimatske promjene (IPCC) i njegovo objedinjeno izvješće, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 5. izvješće o procjeni Međuvladinog tijela za klimatske promjene (IPCC) i njegovo objedinjeno izvješće,

| — | uzimajući u obzir objedinjeno izvješće Programa UN-a za okoliš (UNEP) iz studenoga 2016. pod nazivom „Izvješće o odstupanjima u vrijednostima emisija za 2016.” i njegovo izvješće o odstupanjima u razini prilagodbe za 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir objedinjeno izvješće Programa UN-a za okoliš (UNEP) iz studenoga 2016. pod nazivom „Izvješće o odstupanjima u vrijednostima emisija za 2016.” i njegovo izvješće o odstupanjima u razini prilagodbe za 2016.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju čelnika donesenu na sastanku na vrhu skupine G7 održanom u hotelu Schloss Elmau u Njemačkoj 7. i 8. lipnja 2015. pod naslovom „Mislimo unaprijed. Djelujmo zajedno”, u kojoj su čelnici zemalja skupine G7 ponovno istaknuli svoju namjeru da ispune preuzetu obvezu da do 2050. smanje emisije stakleničkih plinova za 40–70 % u odnosu na 2010., pri čemu smanjenje treba biti bliže iznosu od 70 %, a ne 40 %; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju čelnika donesenu na sastanku na vrhu skupine G7 održanom u hotelu Schloss Elmau u Njemačkoj 7. i 8. lipnja 2015. pod naslovom „Mislimo unaprijed. Djelujmo zajedno”, u kojoj su čelnici zemalja skupine G7 ponovno istaknuli svoju namjeru da ispune preuzetu obvezu da do 2050. smanje emisije stakleničkih plinova za 40–70 % u odnosu na 2010., pri čemu smanjenje treba biti bliže iznosu od 70 %, a ne 40 %;

| — | uzimajući u obzir priopćenje čelnika zemalja skupine G7 iz 2017., a posebno priopćenje sa sastanka ministara za okoliš zemalja skupine G7 održanog u Bologni, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje čelnika zemalja skupine G7 iz 2017., a posebno priopćenje sa sastanka ministara za okoliš zemalja skupine G7 održanog u Bologni,

| — | uzimajući u obzir odluku o povlačenju iz Pariškog sporazuma koju je najavio predsjednik Sjedinjenih Američkih Država, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku o povlačenju iz Pariškog sporazuma koju je najavio predsjednik Sjedinjenih Američkih Država,

| — | uzimajući u obzir encikliku pape Franje „Laudato si”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir encikliku pape Franje „Laudato si”,

| — | uzimajući u obzir pitanja upućena Vijeću i Komisiji o konferenciji UN-a o klimatskim promjenama koja će se održati 2017. u Bonnu (COP23) (O-000068/2017 – B8-0329/2017 i O-000069/2017 – B8-0330/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanja upućena Vijeću i Komisiji o konferenciji UN-a o klimatskim promjenama koja će se održati 2017. u Bonnu (COP23) (O-000068/2017 – B8-0329/2017 i O-000069/2017 – B8-0330/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je Pariški sporazum stupio na snagu 4. studenoga 2016. i da je 160 od 197 stranaka Konvencije deponiralo pri UN-u svoje instrumente za ratifikaciju, prihvaćanje, odobrenje ili pristupanje (na dan 8. rujna 2017.); |
| --- | --- |

A.

budući da je Pariški sporazum stupio na snagu 4. studenoga 2016. i da je 160 od 197 stranaka Konvencije deponiralo pri UN-u svoje instrumente za ratifikaciju, prihvaćanje, odobrenje ili pristupanje (na dan 8. rujna 2017.);

| B. | budući da su prijedlog reforme sustava za trgovanje emisijama iz srpnja 2015. i klimatski paket iz srpnja 2016. (koji obuhvaća raspodjelu tereta, prijedloge za korištenje zemljišta, prenamjenu zemljišta i šumarstvo i europsku strategiju za mobilnost s niskom razinom emisije) ključni instrumenti potrebni kako bi se ispunile te obveze i kako bi EU potvrdio svoj vodeći položaj na globalnoj razini u borbi protiv klimatskih promjena; |
| --- | --- |

B.

budući da su prijedlog reforme sustava za trgovanje emisijama iz srpnja 2015. i klimatski paket iz srpnja 2016. (koji obuhvaća raspodjelu tereta, prijedloge za korištenje zemljišta, prenamjenu zemljišta i šumarstvo i europsku strategiju za mobilnost s niskom razinom emisije) ključni instrumenti potrebni kako bi se ispunile te obveze i kako bi EU potvrdio svoj vodeći položaj na globalnoj razini u borbi protiv klimatskih promjena;

| C. | budući da se nastojanja da se ublaži globalno zatopljenje ne smiju smatrati preprekom težnjama prema gospodarskom rastu već se, naprotiv, trebaju smatrati pokretačem ostvarenja novog i održivog rasta i zapošljavanja; |
| --- | --- |

C.

budući da se nastojanja da se ublaži globalno zatopljenje ne smiju smatrati preprekom težnjama prema gospodarskom rastu već se, naprotiv, trebaju smatrati pokretačem ostvarenja novog i održivog rasta i zapošljavanja;

| D. | budući da će se najteže posljedice klimatskih promjena osjetiti u zemljama u razvoju, a posebno u najslabije razvijenim zemljama i malim otočnim državama u razvoju koje nemaju dovoljno resursa za pripremu i prilagodbu na aktualne promjene; budući da je prema mišljenju Međuvladina tijela za klimatske promjene (IPCC) Afrika posebno osjetljiva na te izazove i posebno izložena nestašici vode, ekstremnim vremenskim prilikama i poteškoćama u sigurnosti opskrbe hranom zbog suše i dezertifikacije; |
| --- | --- |

D.

budući da će se najteže posljedice klimatskih promjena osjetiti u zemljama u razvoju, a posebno u najslabije razvijenim zemljama i malim otočnim državama u razvoju koje nemaju dovoljno resursa za pripremu i prilagodbu na aktualne promjene; budući da je prema mišljenju Međuvladina tijela za klimatske promjene (IPCC) Afrika posebno osjetljiva na te izazove i posebno izložena nestašici vode, ekstremnim vremenskim prilikama i poteškoćama u sigurnosti opskrbe hranom zbog suše i dezertifikacije;

| E. | budući da zbog klimatskih promjena u ne tako dalekoj budućnosti može doći do veće borbe za resurse, kao što su hrana, voda i pašnjaci, mogu se produbiti gospodarske teškoće i politička nestabilnost te bi klimatske promjene mogle postati glavni uzrok raseljavanja stanovništva, kako unutar tako i izvan nacionalnih granica; budući da problem migracija uzrokovanih klimatskim promjenama mora biti među glavnim prioritetima međunarodne zajednice; |
| --- | --- |

E.

budući da zbog klimatskih promjena u ne tako dalekoj budućnosti može doći do veće borbe za resurse, kao što su hrana, voda i pašnjaci, mogu se produbiti gospodarske teškoće i politička nestabilnost te bi klimatske promjene mogle postati glavni uzrok raseljavanja stanovništva, kako unutar tako i izvan nacionalnih granica; budući da problem migracija uzrokovanih klimatskim promjenama mora biti među glavnim prioritetima međunarodne zajednice;

| F. | budući da je 6. ožujka 2015. Europska unija UNFCCC-u podnijela planirane nacionalno utvrđene doprinose EU-a i država članica, čime je prihvatila obvezujući cilj od najmanje 40 % smanjenja domaćih emisija stakleničkih plinova do 2030. u odnosu na razine iz 1990.; |
| --- | --- |

F.

budući da je 6. ožujka 2015. Europska unija UNFCCC-u podnijela planirane nacionalno utvrđene doprinose EU-a i država članica, čime je prihvatila obvezujući cilj od najmanje 40 % smanjenja domaćih emisija stakleničkih plinova do 2030. u odnosu na razine iz 1990.;

| G. | budući da se ambicioznom politikom ublažavanja klimatskih promjena može ostvariti rast i zapošljavanje; budući da, međutim, u određenim sektorima s visokim emisijama ugljika i visokim intenzitetom trgovine može doći do istjecanja ugljika ako druga tržišta ne pokažu sličnu razinu ambicioznosti; budući da je stoga u tim konkretnim sektorima potrebna primjerena zaštita od istjecanja ugljika kako bi se zaštitila radna mjesta; |
| --- | --- |

G.

budući da se ambicioznom politikom ublažavanja klimatskih promjena može ostvariti rast i zapošljavanje; budući da, međutim, u određenim sektorima s visokim emisijama ugljika i visokim intenzitetom trgovine može doći do istjecanja ugljika ako druga tržišta ne pokažu sličnu razinu ambicioznosti; budući da je stoga u tim konkretnim sektorima potrebna primjerena zaštita od istjecanja ugljika kako bi se zaštitila radna mjesta;

1.

podsjeća da su klimatske promjene jedan od najvažnijih izazova čovječanstva te da sve države i svi dionici u cijelom svijetu moraju učiniti sve što je u njihovoj moći kako bi ograničili s tim povezane probleme; ističe da Pariški sporazum predstavlja važan korak u tom smjeru, iako još mnogo toga treba napraviti;

Znanstvena osnova za klimatske mjere

Znanstvena osnova za klimatske mjere

| 2. | podsjeća da znanstveni dokazi izneseni u 5. izvješću o procjeni Međuvladina tijela za klimatske promjene iz 2014. upućuju na to da je zatopljenje u klimatskom sustavu neupitno, da su klimatske promjene stvarne te da je ljudsko djelovanje glavni uzrok zabilježenog zatopljenja od sredine 20. stoljeća; zabrinut je zbog toga što su raširene i konkretne posljedice klimatskih promjena već jasno vidljive u prirodnim i ljudskim sustavima na svim kontinentima i u svim oceanima; |
| --- | --- |

2.

podsjeća da znanstveni dokazi izneseni u 5. izvješću o procjeni Međuvladina tijela za klimatske promjene iz 2014. upućuju na to da je zatopljenje u klimatskom sustavu neupitno, da su klimatske promjene stvarne te da je ljudsko djelovanje glavni uzrok zabilježenog zatopljenja od sredine 20. stoljeća; zabrinut je zbog toga što su raširene i konkretne posljedice klimatskih promjena već jasno vidljive u prirodnim i ljudskim sustavima na svim kontinentima i u svim oceanima;

| 3. | prima na znanje globalne proračune za ugljik kako ih je u 5. izvješću o procjeni predstavilo Međuvladino tijelo za klimatske promjene i zaključuje da će se, nastave li se trenutačne razine globalnih emisija stakleničkih plinova, iscrpiti preostali proračun za ugljik koji je usklađen s mjerom ograničavanja porasta prosječne globalne temperature na 1,5 oC u sljedeće četiri godine; ističe da bi sve zemlje trebale ubrzati prijelaz na nulte emisije stakleničkih plinova i otpornost na klimatske promjene u skladu s Pariškim sporazumom kako bi se izbjegle najteže posljedice globalnog zatopljenja; |
| --- | --- |

3.

prima na znanje globalne proračune za ugljik kako ih je u 5. izvješću o procjeni predstavilo Međuvladino tijelo za klimatske promjene i zaključuje da će se, nastave li se trenutačne razine globalnih emisija stakleničkih plinova, iscrpiti preostali proračun za ugljik koji je usklađen s mjerom ograničavanja porasta prosječne globalne temperature na 1,5 o

| 4. | ponovno ističe da je globalne klimatske mjere važno temeljiti na najboljim dostupnim znanstvenim spoznajama te pozdravlja pospješujući dijalog 2018. prije roka UNFCCC-a utvrđenog za 2020. do kojeg treba podnijeti nacionalno utvrđene doprinose kao i prvi pregled globalnog stanja 2023. kao prilike da se to načelo primijeni; |
| --- | --- |

4.

ponovno ističe da je globalne klimatske mjere važno temeljiti na najboljim dostupnim znanstvenim spoznajama te pozdravlja pospješujući dijalog 2018. prije roka UNFCCC-a utvrđenog za 2020. do kojeg treba podnijeti nacionalno utvrđene doprinose kao i prvi pregled globalnog stanja 2023. kao prilike da se to načelo primijeni;

| 5. | potiče na dijalog između stručnjaka IPCC-a i stranaka Sporazuma dok se rezultati šestog ciklusa ocjenjivanja pripremaju i objavljuju; pozdravlja stoga odluku da se 2018. objavi tematsko izvješće IPCC-a o učincima globalnog zatopljenja od 1,5 oC iznad predindustrijskih razina i o povezanim kretanjima globalnih emisija stakleničkih plinova; |
| --- | --- |

5.

potiče na dijalog između stručnjaka IPCC-a i stranaka Sporazuma dok se rezultati šestog ciklusa ocjenjivanja pripremaju i objavljuju; pozdravlja stoga odluku da se 2018. objavi tematsko izvješće IPCC-a o učincima globalnog zatopljenja od 1,5 o

Ratifikacija Pariškog sporazuma i provedba preuzetih obveza

Ratifikacija Pariškog sporazuma i provedba preuzetih obveza

| 6. | pozdravlja dosad neviđenu brzinu ratifikacije i hitro stupanje na snagu Pariškog sporazuma te globalnu odlučnost da se on u potpunosti i brzo provede, kako stoji u Proglasu o djelovanju iz Marakeša; potiče sve stranke da što prije ratificiraju Sporazum; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja dosad neviđenu brzinu ratifikacije i hitro stupanje na snagu Pariškog sporazuma te globalnu odlučnost da se on u potpunosti i brzo provede, kako stoji u Proglasu o djelovanju iz Marakeša; potiče sve stranke da što prije ratificiraju Sporazum;

| 7. | izražava zadovoljstvo činjenicom da su se na konferenciji COP22 u Marakešu sve stranke obvezale na kontinuirani angažman na temelju obveza preuzetih u Parizu neovisno o promjenama političkih okolnosti; |
| --- | --- |

7.

izražava zadovoljstvo činjenicom da su se na konferenciji COP22 u Marakešu sve stranke obvezale na kontinuirani angažman na temelju obveza preuzetih u Parizu neovisno o promjenama političkih okolnosti;

| 8. | izražava razočaranost zbog najave američkog predsjednika Donalda Trumpa da namjerava povući Sjedinjene Američke Države iz Pariškog sporazuma; žali zbog te odluke koja predstavlja korak unazad; ističe da službeno povlačenje najranije može stupiti na snagu tek nakon sljedećih predsjedničkih izbora u SAD-u 2020.; pozdravlja snažne reakcije vlada diljem svijeta i njihovu stalnu i pojačanu potporu punoj provedbi Pariškog sporazuma; sa zadovoljstvom prima na znanje obećanja nekih američkih država, gradova i poduzeća da će nastaviti ispunjavati obveze koje je SAD preuzeo u okviru Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

8.

izražava razočaranost zbog najave američkog predsjednika Donalda Trumpa da namjerava povući Sjedinjene Američke Države iz Pariškog sporazuma; žali zbog te odluke koja predstavlja korak unazad; ističe da službeno povlačenje najranije može stupiti na snagu tek nakon sljedećih predsjedničkih izbora u SAD-u 2020.; pozdravlja snažne reakcije vlada diljem svijeta i njihovu stalnu i pojačanu potporu punoj provedbi Pariškog sporazuma; sa zadovoljstvom prima na znanje obećanja nekih američkih država, gradova i poduzeća da će nastaviti ispunjavati obveze koje je SAD preuzeo u okviru Pariškog sporazuma;

| 9. | izražava zadovoljstvo činjenicom da su sve velike stranke potvrdile svoj angažman u okviru Pariškog sporazuma nakon najave predsjednika Trumpa; |
| --- | --- |

9.

izražava zadovoljstvo činjenicom da su sve velike stranke potvrdile svoj angažman u okviru Pariškog sporazuma nakon najave predsjednika Trumpa;

| 10. | naglašava da Europa sada mora preuzeti vodstvo u obrani Pariškog sporazuma kako bi se osigurala budućnost i za naš okoliš i za našu industriju; pozdravlja činjenicu da će EU ojačati postojeća partnerstva i tražiti nove saveznike; |
| --- | --- |

10.

naglašava da Europa sada mora preuzeti vodstvo u obrani Pariškog sporazuma kako bi se osigurala budućnost i za naš okoliš i za našu industriju; pozdravlja činjenicu da će EU ojačati postojeća partnerstva i tražiti nove saveznike;

| 11. | ističe brz napredak koji je dosad ostvaren u pogledu prenošenja međunarodnih obveza EU-a u zakonodavstvo EU-a kojim se uspostavlja čvrst okvir klimatske i energetske politike do 2030. i ističe svoju namjeru zaključivanja tog zakonodavnog postupka do kraja 2017.; |
| --- | --- |

11.

ističe brz napredak koji je dosad ostvaren u pogledu prenošenja međunarodnih obveza EU-a u zakonodavstvo EU-a kojim se uspostavlja čvrst okvir klimatske i energetske politike do 2030. i ističe svoju namjeru zaključivanja tog zakonodavnog postupka do kraja 2017.;

| 12. | ustraje u tome da je, posebno nakon najave predsjednika Trumpa, važno raspolagati odgovarajućim odredbama protiv istjecanja ugljika i pobrinuti se za to da poduzeća koja ostvaruju najbolje rezultate i imaju visoke emisije ugljika i visok intenzitet trgovine besplatno dobiju emisijske jedinice koje su im potrebne; traži od Komisije da ispita učinkovitost i zakonitost dodatnih mjera za zaštitu industrijskih sektora kojima prijeti rizik od istjecanja ugljika, na primjer granične prilagodbe poreznih stopa ovisno o emisiji ugljika i naknada za potrošnju, posebno u pogledu proizvoda koji potječu iz zemalja koje ne ispunjavaju svoje obveze iz Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

12.

ustraje u tome da je, posebno nakon najave predsjednika Trumpa, važno raspolagati odgovarajućim odredbama protiv istjecanja ugljika i pobrinuti se za to da poduzeća koja ostvaruju najbolje rezultate i imaju visoke emisije ugljika i visok intenzitet trgovine besplatno dobiju emisijske jedinice koje su im potrebne; traži od Komisije da ispita učinkovitost i zakonitost dodatnih mjera za zaštitu industrijskih sektora kojima prijeti rizik od istjecanja ugljika, na primjer granične prilagodbe poreznih stopa ovisno o emisiji ugljika i naknada za potrošnju, posebno u pogledu proizvoda koji potječu iz zemalja koje ne ispunjavaju svoje obveze iz Pariškog sporazuma;

| 13. | naglašava obveze preuzete u okviru Pariškog sporazuma u cilju ograničavanja porasta prosječne globalne temperature na znatno manje od 2 oC u odnosu na predindustrijske razine te daljnjih napora da se porast temperature ograniči na 1,5 oC kao i cilj da se u drugoj polovici ovog stoljeća na temelju načela pravičnosti postigne ravnoteža između antropogenih emisija po izvorima i uklanjanja stakleničkih plinova ponorima („nulte neto emisije”), što zajedno predstavlja ključan iskorak u zajedničkim globalnim naporima da se ostvari prijelaz na klimatski neutralno globalno gospodarstvo otporno na klimatske promjene; |
| --- | --- |

13.

naglašava obveze preuzete u okviru Pariškog sporazuma u cilju ograničavanja porasta prosječne globalne temperature na znatno manje od 2 o

o

| 14. | podsjeća da ograničavanje porasta prosječne globalne temperature na znatno manje od 2 oC nije jamstvo da će se izbjeći snažan negativan klimatski utjecaj; uviđa da trenutačna obećanja nisu dovoljna da se ostvare ciljevi iz Pariškog sporazuma; stoga naglašava da bi globalne emisije stakleničkih plinova što prije trebale doseći svoju maksimalnu razinu i da bi nakon pospješujućeg dijaloga 2018. sve stranke Sporazuma, posebno sve članice skupine G20, trebale pojačati napore i ažurirati svoje nacionalno utvrđene doprinose; podsjeća da globalne emisije ugljika treba postupno ukinuti do 2050.; smatra da bi svim zemljama uvođenje politika i mjera za ispunjavanje i u konačnici premašivanje nacionalno utvrđenih doprinosa trebalo biti ključan nacionalni prioritet te da bi ih trebalo preispitati svakih pet godina u skladu s mehanizmom koji se odnosi na ambicije utvrđene u Pariškom sporazumu; uviđa, međutim, da strogost i ambicioznost nacionalnih strategija za smanjenje emisija nisu uvjetovane podnošenjem ažuriranog nacionalno utvrđenog doprinosa; |
| --- | --- |

14.

podsjeća da ograničavanje porasta prosječne globalne temperature na znatno manje od 2 o

| 15. | poziva sve stranke da se pobrinu za to da su njihovi nacionalno utvrđeni doprinosi usklađeni s dugoročnim ciljevima u skladu s dugoročnim ciljem u pogledu temperature iz Pariškog sporazuma; naglašava da je potrebno uzeti u obzir rad u kontekstu tematskog izvješća IPCC-a o učincima i kretanjima globalnog zatopljenja od 1,5 oC, kao i zaključke pospješujućeg dijaloga 2018.; u tom kontekstu podsjeća na obećanje članica skupine G7 da će svoje razvojne strategije za niske emisije stakleničkih plinova za razdoblje do sredine stoljeća predstaviti puno prije 2020. kao dogovorenog roka; izražava svoju spremnost da u potpunosti sudjeluje u izradi strategije EU-a na temelju analize Komisije kako je najavljena u komunikaciji Komisije od 2. ožujka 2016. pod naslovom „Razdoblje nakon Pariza” (COM(2016)0110); |
| --- | --- |

15.

poziva sve stranke da se pobrinu za to da su njihovi nacionalno utvrđeni doprinosi usklađeni s dugoročnim ciljevima u skladu s dugoročnim ciljem u pogledu temperature iz Pariškog sporazuma; naglašava da je potrebno uzeti u obzir rad u kontekstu tematskog izvješća IPCC-a o učincima i kretanjima globalnog zatopljenja od 1,5 o

| 16. | naglašava posebnu odgovornost svih velikih gospodarstava koja su zajedno odgovorna za tri četvrtine ukupnih emisija u svijetu te smatra da klimatske mjere i dalje trebaju biti ključna tema u skupini G7 i G20, posebno u područjima kao što su provedba nacionalno utvrđenih doprinosa, strategije do sredine stoljeća, reforma subvencija za fosilna goriva, objavljivanje podataka o emisijama ugljika, čista energija i druga područja; naglašava potrebu za daljnjim angažmanom ministara velikih gospodarstava u forumima kao što je Ministarski sastanak o čistoj energiji; |
| --- | --- |

16.

naglašava posebnu odgovornost svih velikih gospodarstava koja su zajedno odgovorna za tri četvrtine ukupnih emisija u svijetu te smatra da klimatske mjere i dalje trebaju biti ključna tema u skupini G7 i G20, posebno u područjima kao što su provedba nacionalno utvrđenih doprinosa, strategije do sredine stoljeća, reforma subvencija za fosilna goriva, objavljivanje podataka o emisijama ugljika, čista energija i druga područja; naglašava potrebu za daljnjim angažmanom ministara velikih gospodarstava u forumima kao što je Ministarski sastanak o čistoj energiji;

| 17. | poziva EU da se u svojim nacionalno utvrđenim doprinosima za 2030., nakon pospješujućeg dijaloga 2018., obveže na daljnja smanjenja emisija; |
| --- | --- |

17.

poziva EU da se u svojim nacionalno utvrđenim doprinosima za 2030., nakon pospješujućeg dijaloga 2018., obveže na daljnja smanjenja emisija;

| 18. | ističe da je važno da EU pokaže svoju predanost Pariškom sporazumu, među ostalim provedbom Sporazuma uz pomoć zakonodavstva EU-a, uključujući brzim donošenjem Uredbe EU-a o djelovanju u području klime i revizijom Direktive o sustavu EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama, te da se pravodobno ojačaju ciljevi i instrumenti politike EU-a; podsjeća da se sve stranke poziva da do 2020. tajništvu UNFCCC-a dostave dugoročne razvojne strategije za niske emisije stakleničkih plinova za razdoblje do sredine stoljeća; stoga apelira na Komisiju da, kako bi ispunila obvezu iz Sporazuma, do konferencije COP24 pripremi strategiju za smanjenje emisija na nulu do sredine stoljeća za EU, koja bi uključivala ekonomičan plan postizanja cilja nultih neto emisija, koji je usvojen Pariškim sporazumom u cilju da se porast prosječne globalne temperature zadrži na znatno manje od 2 oC i da se nastave ulagati napori da se on ograniči na 1,5 oC; smatra da bi taj proces trebalo pokrenuti što je prije moguće kako bi se omogućila sveobuhvatna rasprava, u kojoj bi Europski parlament trebao imati ključnu ulogu, u partnerstvu s predstavnicima nacionalnih, regionalnih i lokalnih tijela, kao i civilnog društva i poslovnog sektora; podsjeća, međutim, da neće biti dovoljno djelovati samo na razini EU-a i stoga poziva Komisiju i Vijeće da pojačaju svoje aktivnosti kako bi potaknuli druge partnere da učine isto; |
| --- | --- |

18.

ističe da je važno da EU pokaže svoju predanost Pariškom sporazumu, među ostalim provedbom Sporazuma uz pomoć zakonodavstva EU-a, uključujući brzim donošenjem Uredbe EU-a o djelovanju u području klime i revizijom Direktive o sustavu EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama, te da se pravodobno ojačaju ciljevi i instrumenti politike EU-a; podsjeća da se sve stranke poziva da do 2020. tajništvu UNFCCC-a dostave dugoročne razvojne strategije za niske emisije stakleničkih plinova za razdoblje do sredine stoljeća; stoga apelira na Komisiju da, kako bi ispunila obvezu iz Sporazuma, do konferencije COP24 pripremi strategiju za smanjenje emisija na nulu do sredine stoljeća za EU, koja bi uključivala ekonomičan plan postizanja cilja nultih neto emisija, koji je usvojen Pariškim sporazumom u cilju da se porast prosječne globalne temperature zadrži na znatno manje od 2 o

o

| 19. | pozdravlja obvezu preuzetu Pariškim sporazumom u pogledu smanjenja globalnih neto emisija na nulu tijekom druge polovice stoljeća; uviđa da to znači da većina sektora u EU-u mora znatno ranije svesti emisije na nulu; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja obvezu preuzetu Pariškim sporazumom u pogledu smanjenja globalnih neto emisija na nulu tijekom druge polovice stoljeća; uviđa da to znači da većina sektora u EU-u mora znatno ranije svesti emisije na nulu;

| 20. | smatra da bi se u pregovorima trebao ostvariti napredak u području ključnih elemenata Pariškog sporazuma, što uključuje unaprijeđeni okvir za transparentnost, pojedinosti u vezi s pregledom globalnog stanja, daljnje smjernice u vezi s predviđenim nacionalno utvrđenim doprinosima, razumijevanje diferencijacije, gubitak i štetu, financiranje borbe protiv klimatskih promjena i pomoć u izgradnji kapaciteta, uključivo upravljanje na više razina te mehanizam za olakšavanje provedbe i promicanje sukladnosti; apelira na Komisiju i države članice da poštuju obveze dogovorene u okviru Pariškog sporazuma, osobito u pogledu doprinosa EU-a ublažavanju i prilagodbi, kao i u pogledu potpore EU-a u području financija, prijenosa tehnologija i izgradnje kapaciteta; |
| --- | --- |

20.

smatra da bi se u pregovorima trebao ostvariti napredak u području ključnih elemenata Pariškog sporazuma, što uključuje unaprijeđeni okvir za transparentnost, pojedinosti u vezi s pregledom globalnog stanja, daljnje smjernice u vezi s predviđenim nacionalno utvrđenim doprinosima, razumijevanje diferencijacije, gubitak i štetu, financiranje borbe protiv klimatskih promjena i pomoć u izgradnji kapaciteta, uključivo upravljanje na više razina te mehanizam za olakšavanje provedbe i promicanje sukladnosti; apelira na Komisiju i države članice da poštuju obveze dogovorene u okviru Pariškog sporazuma, osobito u pogledu doprinosa EU-a ublažavanju i prilagodbi, kao i u pogledu potpore EU-a u području financija, prijenosa tehnologija i izgradnje kapaciteta;

| 21. | naglašava da je vrijeme ključan element u zajedničkim naporima u borbi protiv klimatskih promjena, kao i za poštovanje Pariškog sporazuma; naglašava da EU ima i kapacitete i odgovornost da bude uzor te da odmah započne usklađivati svoje klimatske i energetske ciljeve s dogovorenim međunarodnim ciljem ograničavanja porasta prosječne globalne temperature na manje od 2 oC, uz istovremeno ulaganje napora kako bi se taj porast ograničio na 1,5 oC; |
| --- | --- |

21.

naglašava da je vrijeme ključan element u zajedničkim naporima u borbi protiv klimatskih promjena, kao i za poštovanje Pariškog sporazuma; naglašava da EU ima i kapacitete i odgovornost da bude uzor te da odmah započne usklađivati svoje klimatske i energetske ciljeve s dogovorenim međunarodnim ciljem ograničavanja porasta prosječne globalne temperature na manje od 2 o

o

| 22. | podsjeća da je za postizanje tog cilja u pogledu prosječne globalne temperature nužna rana dekarbonizacija i da razine globalnih emisija stakleničkih plinova moraju što prije doseći vrhunac; podsjeća da je globalne emisije potrebno postupno ukinuti do 2050. ili neposredno nakon toga kako bi se svijet zadržao na troškovno učinkovitom putu prema ostvarenju cilja u pogledu temperature iz Pariškog sporazuma; poziva sve stranke koje su u mogućnosti to napraviti da nastoje ostvariti nacionalne ciljeve i strategije dekarbonizacije tako što će prioritet dati postupnom ukidanju emisija iz ugljena, najvećeg zagađivača među energentima, te poziva EU da u tu svrhu surađuje s međunarodnim partnerima pružajući primjere dobre prakse; |
| --- | --- |

22.

podsjeća da je za postizanje tog cilja u pogledu prosječne globalne temperature nužna rana dekarbonizacija i da razine globalnih emisija stakleničkih plinova moraju što prije doseći vrhunac; podsjeća da je globalne emisije potrebno postupno ukinuti do 2050. ili neposredno nakon toga kako bi se svijet zadržao na troškovno učinkovitom putu prema ostvarenju cilja u pogledu temperature iz Pariškog sporazuma; poziva sve stranke koje su u mogućnosti to napraviti da nastoje ostvariti nacionalne ciljeve i strategije dekarbonizacije tako što će prioritet dati postupnom ukidanju emisija iz ugljena, najvećeg zagađivača među energentima, te poziva EU da u tu svrhu surađuje s međunarodnim partnerima pružajući primjere dobre prakse;

| 23. | pozdravlja uključivost procesa UNFCCC-a; smatra da je, kako bi se zajamčilo učinkovito i transparentno sudjelovanje, potrebno riješiti pitanje interesnih skupina i sukoba interesa; u tom kontekstu poziva sve sudionike procesa da uspostave smjernice ili postupke kojima se poboljšava otvorenost, transparentnost i uključivost bez ugrožavanja ciljeva UNFCCC-a i Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja uključivost procesa UNFCCC-a; smatra da je, kako bi se zajamčilo učinkovito i transparentno sudjelovanje, potrebno riješiti pitanje interesnih skupina i sukoba interesa; u tom kontekstu poziva sve sudionike procesa da uspostave smjernice ili postupke kojima se poboljšava otvorenost, transparentnost i uključivost bez ugrožavanja ciljeva UNFCCC-a i Pariškog sporazuma;

| 24. | poziva sve države članice da ratificiraju izmjene Kyotskog protokola donesene u Dohi; |
| --- | --- |

24.

poziva sve države članice da ratificiraju izmjene Kyotskog protokola donesene u Dohi;

COP23 u Bonnu

COP23 u Bonnu

| 25. | pozdravlja obveze preuzete u Marakešu koje se odnose na dovršenje programa rada u cilju izrade detaljnih provedbenih pravila za Pariški sporazum do 2018.; smatra da je konferencija COP23 ključan događaj za taj tehnički posao; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja obveze preuzete u Marakešu koje se odnose na dovršenje programa rada u cilju izrade detaljnih provedbenih pravila za Pariški sporazum do 2018.; smatra da je konferencija COP23 ključan događaj za taj tehnički posao;

| 26. | sa zadovoljstvom iščekuje pojašnjenje strukture pospješujućeg dijaloga 2018. tijekom konferencije COP23, koji će predstavljati ključnu priliku za pregled napretka ostvarenog u postizanju cilja ublažavanja klimatskih promjena iz Sporazuma te za usmjeravanje pripreme i revizije nacionalno utvrđenih doprinosa stranaka za 2030. kako bi se ostvarili ciljevi iz Sporazuma; smatra da na tom prvom pospješujućem dijalogu EU treba imati proaktivnu ulogu kako bi se napravio pregled zajedničkih ambicija i napretka u ispunjenju preuzetih obveza; poziva Komisiju i države članice da znatno prije održavanja pospješujućeg dijaloga podnesu planove za dodatno smanjenje stakleničkih plinova koji će nadmašiti postojeće obveze preuzete u okviru Pariškog sporazuma i adekvatno doprinijeti uklanjanju razlika u ublažavanju klimatskih promjena u skladu s mogućnostima EU-a; |
| --- | --- |

26.

sa zadovoljstvom iščekuje pojašnjenje strukture pospješujućeg dijaloga 2018. tijekom konferencije COP23, koji će predstavljati ključnu priliku za pregled napretka ostvarenog u postizanju cilja ublažavanja klimatskih promjena iz Sporazuma te za usmjeravanje pripreme i revizije nacionalno utvrđenih doprinosa stranaka za 2030. kako bi se ostvarili ciljevi iz Sporazuma; smatra da na tom prvom pospješujućem dijalogu EU treba imati proaktivnu ulogu kako bi se napravio pregled zajedničkih ambicija i napretka u ispunjenju preuzetih obveza; poziva Komisiju i države članice da znatno prije održavanja pospješujućeg dijaloga podnesu planove za dodatno smanjenje stakleničkih plinova koji će nadmašiti postojeće obveze preuzete u okviru Pariškog sporazuma i adekvatno doprinijeti uklanjanju razlika u ublažavanju klimatskih promjena u skladu s mogućnostima EU-a;

| 27. | podsjeća da je povećanje opsega mjera za ublažavanje u razdoblju prije 2020. nužan preduvjet za postizanje dugoročnih ciljeva Pariškog sporazuma i poziva EU da se pobrine za to da kratkoročne mjere ostanu na dnevnom redu konferencije COP23; |
| --- | --- |

27.

podsjeća da je povećanje opsega mjera za ublažavanje u razdoblju prije 2020. nužan preduvjet za postizanje dugoročnih ciljeva Pariškog sporazuma i poziva EU da se pobrine za to da kratkoročne mjere ostanu na dnevnom redu konferencije COP23;

Financijska sredstva za borbu protiv klimatskih promjena i drugi načini provedbe

Financijska sredstva za borbu protiv klimatskih promjena i drugi načini provedbe

| 28. | pozdravlja „Plan za 100 milijardi dolara” u kojem je postavljen cilj mobilizacije 100 milijardi USD do 2020. za mjere u području klime u zemljama u razvoju; naglašava da je na konferenciji COP21 odlučeno produžiti rok za taj cilj do 2025.; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja „Plan za 100 milijardi dolara” u kojem je postavljen cilj mobilizacije 100 milijardi USD do 2020. za mjere u području klime u zemljama u razvoju; naglašava da je na konferenciji COP21 odlučeno produžiti rok za taj cilj do 2025.;

| 29. | pozdravlja obvezu stranaka Pariškog sporazuma prema kojoj sve financijske tokove moraju uskladiti s nastojanjima da se postignu niske razine emisija stakleničkih plinova i razvoj otporan na klimatske promjene; stoga smatra da se EU hitno treba pozabaviti pitanjem financijskih tokova za fosilna goriva i infrastrukture s visokom razinom emisija ugljika; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja obvezu stranaka Pariškog sporazuma prema kojoj sve financijske tokove moraju uskladiti s nastojanjima da se postignu niske razine emisija stakleničkih plinova i razvoj otporan na klimatske promjene; stoga smatra da se EU hitno treba pozabaviti pitanjem financijskih tokova za fosilna goriva i infrastrukture s visokom razinom emisija ugljika;

| 30. | uviđa važnost rješavanja pitanja mehanizma za gubitke i štetu uvrštenog u Pariški sporazum te snažno podupire raspravu o tom mehanizmu tijekom konferencije COP23 u Bonnu; |
| --- | --- |

30.

uviđa važnost rješavanja pitanja mehanizma za gubitke i štetu uvrštenog u Pariški sporazum te snažno podupire raspravu o tom mehanizmu tijekom konferencije COP23 u Bonnu;

| 31. | naglašava da je važno zadržati ljudska prava u središtu djelovanja u području klime te inzistira na tome da Komisija i države članice moraju zajamčiti da se prilikom pregovora o mjerama prilagodbe prepozna nužnost poštovanja, zaštite i promicanja ljudskih prava, što obuhvaća među ostalim rodnu ravnopravnost, potpuno i ravnopravno sudjelovanje žena te aktivno promicanje pravedne tranzicije za radnu snagu kojom se stvaraju dostojanstvena i kvalitetna radna mjesta za sve; |
| --- | --- |

31.

naglašava da je važno zadržati ljudska prava u središtu djelovanja u području klime te inzistira na tome da Komisija i države članice moraju zajamčiti da se prilikom pregovora o mjerama prilagodbe prepozna nužnost poštovanja, zaštite i promicanja ljudskih prava, što obuhvaća među ostalim rodnu ravnopravnost, potpuno i ravnopravno sudjelovanje žena te aktivno promicanje pravedne tranzicije za radnu snagu kojom se stvaraju dostojanstvena i kvalitetna radna mjesta za sve;

| 32. | pozdravlja činjenicu da financijska sredstva EU-a za borbu protiv klimatskih promjena stalno rastu, no ističe da su potrebni dodatni napori; ističe da je važno da i ostale razvijene države koje su stranke Sporazuma ispune svoju obvezu doprinosa cilju od 100 milijardi USD; poziva međunarodnu zajednicu i EU da preuzmu konkretne obveze kako bi se pronašli dodatni izvori financiranja; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja činjenicu da financijska sredstva EU-a za borbu protiv klimatskih promjena stalno rastu, no ističe da su potrebni dodatni napori; ističe da je važno da i ostale razvijene države koje su stranke Sporazuma ispune svoju obvezu doprinosa cilju od 100 milijardi USD; poziva međunarodnu zajednicu i EU da preuzmu konkretne obveze kako bi se pronašli dodatni izvori financiranja;

| 33. | poziva vlade te javne i privatne financijske institucije, uključujući banke, mirovinske fondove i osiguravajuća društva, da se obvežu na ambiciozan plan u pogledu usklađivanja praksi kreditiranja i ulaganja s ciljem ograničavanja porasta temperature znatno ispod od 2 oC u skladu s člankom 2. stavkom 1. točkom (c) Pariškog sporazuma i napuštanja ulaganja u fosilna goriva, među ostalim postupnim ukidanjem izvoznih kredita za ulaganja u fosilna goriva; poziva na uvođenje posebnih državnih jamstava za promicanje zelenih ulaganja i oznaka te davanje fiskalnih povlastica za fondove za zelena ulaganja i za izdavanje zelenih obveznica; |
| --- | --- |

33.

poziva vlade te javne i privatne financijske institucije, uključujući banke, mirovinske fondove i osiguravajuća društva, da se obvežu na ambiciozan plan u pogledu usklađivanja praksi kreditiranja i ulaganja s ciljem ograničavanja porasta temperature znatno ispod od 2 o

| 34. | priznaje da su promjene u nacionalnim i međunarodnim poreznim sustavima, među kojima su prijenos poreznog opterećenja s rada na kapital, primjena načela „onečišćivač plaća”, napuštanje ulaganja u fosilna goriva i određivanje odgovarajuće cijene ugljika, od temeljne važnosti za stvaranje gospodarskog okruženja pogodnog za poticanje javnih i privatnih ulaganja koja će omogućiti ostvarenje ciljeva održivog razvoja u okviru industrijskih politika; |
| --- | --- |

34.

priznaje da su promjene u nacionalnim i međunarodnim poreznim sustavima, među kojima su prijenos poreznog opterećenja s rada na kapital, primjena načela „onečišćivač plaća”, napuštanje ulaganja u fosilna goriva i određivanje odgovarajuće cijene ugljika, od temeljne važnosti za stvaranje gospodarskog okruženja pogodnog za poticanje javnih i privatnih ulaganja koja će omogućiti ostvarenje ciljeva održivog razvoja u okviru industrijskih politika;

| 35. | potiče pojačanu suradnju između razvijenih zemalja i zemalja u razvoju, među ostalim u okviru partnerstva u pogledu nacionalno utvrđenih doprinosa, kako bi zemlje imale učinkovitiji pristup tehničkom znanju i financijskoj potpori koji su potrebni za donošenje politika za ispunjavanje i premašivanje njihovih nacionalno utvrđenih doprinosa; |
| --- | --- |

35.

potiče pojačanu suradnju između razvijenih zemalja i zemalja u razvoju, među ostalim u okviru partnerstva u pogledu nacionalno utvrđenih doprinosa, kako bi zemlje imale učinkovitiji pristup tehničkom znanju i financijskoj potpori koji su potrebni za donošenje politika za ispunjavanje i premašivanje njihovih nacionalno utvrđenih doprinosa;

| 36. | poziva Komisiju da provede sveobuhvatnu procjenu utjecaja koji bi Pariški sporazum mogao imati na proračun EU-a te da razvije namjenski, automatski mehanizam EU-a za financiranje kojim bi se osigurala dodatna i adekvatna sredstva kako bi se zajamčio doprinos EU-a ukupnom cilju od 100 milijardi USD za financiranje borbe protiv klimatskih promjena; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisiju da provede sveobuhvatnu procjenu utjecaja koji bi Pariški sporazum mogao imati na proračun EU-a te da razvije namjenski, automatski mehanizam EU-a za financiranje kojim bi se osigurala dodatna i adekvatna sredstva kako bi se zajamčio doprinos EU-a ukupnom cilju od 100 milijardi USD za financiranje borbe protiv klimatskih promjena;

| 37. | poziva na konkretne obveze u pogledu osiguravanja dodatnih izvora financiranja za borbu protiv klimatskih promjena, među ostalim uvođenjem poreza na financijske transakcije, odvajanjem određenih emisijskih jedinica u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama za razdoblje od 2021. do 2030. i dodjelom prihoda od mjera EU-a i međunarodnih mjera za emisije iz zrakoplovstva i pomorskog prometa u korist međunarodnog financiranja za borbu protiv klimatskih promjena i Zelenog klimatskog fonda; |
| --- | --- |

37.

poziva na konkretne obveze u pogledu osiguravanja dodatnih izvora financiranja za borbu protiv klimatskih promjena, među ostalim uvođenjem poreza na financijske transakcije, odvajanjem određenih emisijskih jedinica u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama za razdoblje od 2021. do 2030. i dodjelom prihoda od mjera EU-a i međunarodnih mjera za emisije iz zrakoplovstva i pomorskog prometa u korist međunarodnog financiranja za borbu protiv klimatskih promjena i Zelenog klimatskog fonda;

Uloga nedržavnih dionika

Uloga nedržavnih dionika

| 38. | ističe da sve širi krug nedržavnih dionika ulaže trud u cilju dekarbonizacije i veće otpornosti na klimatske promjene; stoga ističe važnost strukturiranog i konstruktivnog dijaloga između vlada, poslovne zajednice, gradova, regija, međunarodnih organizacija, civilnog društva i akademskih institucija te osiguravanja njihovog sudjelovanja u planiranju i provedbi prilagodljivih klimatskih mjera kako bi se potaknulo snažno i globalno djelovanje u cilju stvaranja otpornih društava s niskim razinama emisija ugljika i postigao napredak u ostvarivanju ciljeva Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

38.

ističe da sve širi krug nedržavnih dionika ulaže trud u cilju dekarbonizacije i veće otpornosti na klimatske promjene; stoga ističe važnost strukturiranog i konstruktivnog dijaloga između vlada, poslovne zajednice, gradova, regija, međunarodnih organizacija, civilnog društva i akademskih institucija te osiguravanja njihovog sudjelovanja u planiranju i provedbi prilagodljivih klimatskih mjera kako bi se potaknulo snažno i globalno djelovanje u cilju stvaranja otpornih društava s niskim razinama emisija ugljika i postigao napredak u ostvarivanju ciljeva Pariškog sporazuma;

| 39. | poziva EU i države članice da zajedno s drugim strankama UNFCCC-a promiču postupak kojim se nedržavni dionici aktivno uključuju u pregovore o provedbi Pariškog sporazuma, podupiru se napori koje ulažu kako bi pridonijeli ispunjavanju državnih nacionalno utvrđenih doprinosa usprkos nacionalnim političkim transformacijama te im se omogućava istraživanje novih oblika sudjelovanja i udruživanja u okviru UNFCCC-a; |
| --- | --- |

39.

poziva EU i države članice da zajedno s drugim strankama UNFCCC-a promiču postupak kojim se nedržavni dionici aktivno uključuju u pregovore o provedbi Pariškog sporazuma, podupiru se napori koje ulažu kako bi pridonijeli ispunjavanju državnih nacionalno utvrđenih doprinosa usprkos nacionalnim političkim transformacijama te im se omogućava istraživanje novih oblika sudjelovanja i udruživanja u okviru UNFCCC-a;

| 40. | naglašava važnu ulogu Zone nedržavnih dionika za klimatska pitanja (NAZCA) u promicanju i praćenju djelovanja nedržavnih dionika, kao što su Globalni sporazum gradonačelnika, Misija za inovacije, inicijativa InsuResilience, Održiva energija za sve i partnerstvo u pogledu nacionalno utvrđenih doprinosa; |
| --- | --- |

40.

naglašava važnu ulogu Zone nedržavnih dionika za klimatska pitanja (NAZCA) u promicanju i praćenju djelovanja nedržavnih dionika, kao što su Globalni sporazum gradonačelnika, Misija za inovacije, inicijativa InsuResilience, Održiva energija za sve i partnerstvo u pogledu nacionalno utvrđenih doprinosa;

| 41. | pozdravlja napore koje su predvodnici borbe za zaštitu klime („Climate Champions”) uložili u okviru Partnerstva iz Marakeša za klimatsko djelovanje; |
| --- | --- |

41.

pozdravlja napore koje su predvodnici borbe za zaštitu klime („Climate Champions”) uložili u okviru Partnerstva iz Marakeša za klimatsko djelovanje;

| 42. | poziva EU i države članice da surađuju sa svim dionicima civilnog društva (institucijama, privatnim sektorom, nevladinim organizacijama i lokalnim zajednicama) kako bi izradile inicijative za smanjenje emisija u ključnim sektorima (energija, tehnologija, gradovi, promet) te inicijative za prilagodbu i otpornost kako bi se odgovorilo na probleme prilagodbe, posebice u pogledu pristupa vodi, sigurnosti opskrbe hranom i sprečavanja rizika; poziva sve vlade i sve dionike civilnog društva da podrže i ojačaju taj program djelovanja; |
| --- | --- |

42.

poziva EU i države članice da surađuju sa svim dionicima civilnog društva (institucijama, privatnim sektorom, nevladinim organizacijama i lokalnim zajednicama) kako bi izradile inicijative za smanjenje emisija u ključnim sektorima (energija, tehnologija, gradovi, promet) te inicijative za prilagodbu i otpornost kako bi se odgovorilo na probleme prilagodbe, posebice u pogledu pristupa vodi, sigurnosti opskrbe hranom i sprečavanja rizika; poziva sve vlade i sve dionike civilnog društva da podrže i ojačaju taj program djelovanja;

| 43. | podsjeća UN i stranke UNFCCC-a da je djelovanje na individualnoj razini jednako važno kao i djelovanje vlada i institucija; stoga zahtijeva da se poduzmu veći napori za organiziranje kampanja i aktivnosti za senzibiliziranje i informiranje javnosti u vezi s malim ili velikim postupcima kojima se može doprinijeti borbi protiv klimatskih promjena u razvijenim zemljama te zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

43.

podsjeća UN i stranke UNFCCC-a da je djelovanje na individualnoj razini jednako važno kao i djelovanje vlada i institucija; stoga zahtijeva da se poduzmu veći napori za organiziranje kampanja i aktivnosti za senzibiliziranje i informiranje javnosti u vezi s malim ili velikim postupcima kojima se može doprinijeti borbi protiv klimatskih promjena u razvijenim zemljama te zemljama u razvoju;

Sveobuhvatni napori svih sektora

Sveobuhvatni napori svih sektora

| 44. | pozdravlja razvoj sustavâ za trgovanje emisijama širom svijeta, uključujući 18 sustava za trgovanje emisijama koji su uvedeni na četiri kontinenta i čine 40 % svjetskog BDP-a; potiče Komisiju da promiče povezivanje sustava EU-a za trgovanje emisijama i drugih sustava za trgovanje emisijama u cilju uspostave mehanizama za međunarodno tržište ugljika kako bi se povećala razina klimatske ambicioznosti i istodobno doprinijelo smanjenju rizika od istjecanja ugljika pružanjem jednakih tržišnih uvjeta za sve; poziva Komisiju da uvede zaštitne mjere kako bi se zajamčilo da povezivanje sustava EU-a za trgovanje emisijama trajno doprinosi ublažavanju klimatskih promjena i ne ugrožava ciljeve EU-a za smanjenje nacionalnih emisija stakleničkih plinova; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja razvoj sustavâ za trgovanje emisijama širom svijeta, uključujući 18 sustava za trgovanje emisijama koji su uvedeni na četiri kontinenta i čine 40 % svjetskog BDP-a; potiče Komisiju da promiče povezivanje sustava EU-a za trgovanje emisijama i drugih sustava za trgovanje emisijama u cilju uspostave mehanizama za međunarodno tržište ugljika kako bi se povećala razina klimatske ambicioznosti i istodobno doprinijelo smanjenju rizika od istjecanja ugljika pružanjem jednakih tržišnih uvjeta za sve; poziva Komisiju da uvede zaštitne mjere kako bi se zajamčilo da povezivanje sustava EU-a za trgovanje emisijama trajno doprinosi ublažavanju klimatskih promjena i ne ugrožava ciljeve EU-a za smanjenje nacionalnih emisija stakleničkih plinova;

| 45. | naglašava da je potrebno još više ambicioznosti i djelovanja kako bi se održali dostatni poticaji za postizanje smanjenja emisija stakleničkih plinova koja su potrebna za postizanje klimatskih i energetskih ciljeva EU-a do 2050.; ističe da nije ostvaren dovoljan napredak u smanjenju emisija stakleničkih plinova u sektorima prometa i poljoprivrede s obzirom na ciljeve za 2020. te da je potrebno uložiti više napora kako bi se ispunili ciljevi tih sektora u pogledu doprinosa smanjenju emisija do 2030.; |
| --- | --- |

45.

naglašava da je potrebno još više ambicioznosti i djelovanja kako bi se održali dostatni poticaji za postizanje smanjenja emisija stakleničkih plinova koja su potrebna za postizanje klimatskih i energetskih ciljeva EU-a do 2050.; ističe da nije ostvaren dovoljan napredak u smanjenju emisija stakleničkih plinova u sektorima prometa i poljoprivrede s obzirom na ciljeve za 2020. te da je potrebno uložiti više napora kako bi se ispunili ciljevi tih sektora u pogledu doprinosa smanjenju emisija do 2030.;

| 46. | naglašava važnost integriteta okoliša u svim budućim pristupima tržištu, i u okviru Pariškog sporazuma i izvan njega, tako da se vodi računa o rizicima kao što su propusti kojima se omogućuje dvostruko računanje, problemi u pogledu trajnosti i aditivnosti smanjenja emisija, potencijalni negativni učinci na održivi razvoj te neprimjereni poticaji za smanjenje ambicioznosti nacionalno utvrđenih doprinosa; |
| --- | --- |

46.

naglašava važnost integriteta okoliša u svim budućim pristupima tržištu, i u okviru Pariškog sporazuma i izvan njega, tako da se vodi računa o rizicima kao što su propusti kojima se omogućuje dvostruko računanje, problemi u pogledu trajnosti i aditivnosti smanjenja emisija, potencijalni negativni učinci na održivi razvoj te neprimjereni poticaji za smanjenje ambicioznosti nacionalno utvrđenih doprinosa;

| 47. | ističe da su ciljevi 20-20-20 za smanjenje emisija stakleničkih plinova, energiju iz obnovljivih izvora i uštedu energije imali ključnu ulogu u poticanju tog napretka i očuvanju radnih mjesta za više od 4,2 milijuna zaposlenih u raznim ekološkim industrijama, uz stalan rast zabilježen tijekom gospodarske krize; |
| --- | --- |

47.

ističe da su ciljevi 20-20-20 za smanjenje emisija stakleničkih plinova, energiju iz obnovljivih izvora i uštedu energije imali ključnu ulogu u poticanju tog napretka i očuvanju radnih mjesta za više od 4,2 milijuna zaposlenih u raznim ekološkim industrijama, uz stalan rast zabilježen tijekom gospodarske krize;

| 48. | prima na znanje odluku skupštine Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva (ICAO) 2016. o uspostavi programa za kompenzaciju i smanjenje emisija ugljika za međunarodno zrakoplovstvo (CORSIA); |
| --- | --- |

48.

prima na znanje odluku skupštine Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva (ICAO) 2016. o uspostavi programa za kompenzaciju i smanjenje emisija ugljika za međunarodno zrakoplovstvo (CORSIA);

| 49. | međutim, izražava razočaranje zbog činjenice da ICAO nije postigao dogovor oko smanjenja emisija nakon uspostave CORSIA-e nego se prvenstveno usredotočio na njihovu kompenzaciju; žali što kvaliteta kompenzacija uopće nije zajamčena, što je primjena programa CORSIA pravno obvezujuća tek od 2027. nadalje i što se ključni članovi ICAO-a još nisu obvezali na sudjelovanje u dobrovoljnoj fazi, dok se drugi veliki zagađivači nisu obvezali na ugljično neutralan rast, što otvara mnoga pitanja o stvarnom učinku na klimu s obzirom na to da rezultati ni približno ne ispunjavaju očekivanja koja je EU imao kad je odlučio „zaustaviti sat” za sustav EU-a za trgovanje emisijama; poziva na to da se što prije dovrši čvrst skup pravila kako bi program CORSIA postao operativan, kako bi se pravovremeno proveo na nacionalnoj i regionalnoj razini i kako bi ga sve stranke pravilno provodile; poziva, nadalje, na poboljšanje svih tehnoloških inovacija povezanih s karakteristikama motora i kvalitetom goriva; |
| --- | --- |

49.

međutim, izražava razočaranje zbog činjenice da ICAO nije postigao dogovor oko smanjenja emisija nakon uspostave CORSIA-e nego se prvenstveno usredotočio na njihovu kompenzaciju; žali što kvaliteta kompenzacija uopće nije zajamčena, što je primjena programa CORSIA pravno obvezujuća tek od 2027. nadalje i što se ključni članovi ICAO-a još nisu obvezali na sudjelovanje u dobrovoljnoj fazi, dok se drugi veliki zagađivači nisu obvezali na ugljično neutralan rast, što otvara mnoga pitanja o stvarnom učinku na klimu s obzirom na to da rezultati ni približno ne ispunjavaju očekivanja koja je EU imao kad je odlučio „zaustaviti sat” za sustav EU-a za trgovanje emisijama; poziva na to da se što prije dovrši čvrst skup pravila kako bi program CORSIA postao operativan, kako bi se pravovremeno proveo na nacionalnoj i regionalnoj razini i kako bi ga sve stranke pravilno provodile; poziva, nadalje, na poboljšanje svih tehnoloških inovacija povezanih s karakteristikama motora i kvalitetom goriva;

| 50. | podsjeća da se, iako će letovi unutar Europe i dalje biti obuhvaćeni sustavom EU-a za trgovanje emisijama, bilo kakva izmjena postojećeg zakonodavstva i predviđenog postizanja operativnosti CORSIA-e mogu razmatrati samo u kontekstu razine ambicioznosti sustava i provedbenih mjera koje tek treba osmisliti; |
| --- | --- |

50.

podsjeća da se, iako će letovi unutar Europe i dalje biti obuhvaćeni sustavom EU-a za trgovanje emisijama, bilo kakva izmjena postojećeg zakonodavstva i predviđenog postizanja operativnosti CORSIA-e mogu razmatrati samo u kontekstu razine ambicioznosti sustava i provedbenih mjera koje tek treba osmisliti;

| 51. | prima na znanje plan za razvoj „Sveobuhvatne strategije Međunarodne pomorske organizacije za smanjenje emisija stakleničkih plinova iz brodova”, koji je donesen na 70. sjednici Odbora Međunarodne pomorske organizacije za zaštitu morskog okoliša; potiče Međunarodnu pomorsku organizaciju da razvije globalni mehanizam u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma postavljanjem ambicioznog cilja za smanjenje emisija i izradom konkretnog rasporeda u okviru početne strategije Međunarodne pomorske organizacije za smanjenje stakleničkih plinova, koja će biti usvojena u proljeće 2018.; |
| --- | --- |

51.

prima na znanje plan za razvoj „Sveobuhvatne strategije Međunarodne pomorske organizacije za smanjenje emisija stakleničkih plinova iz brodova”, koji je donesen na 70. sjednici Odbora Međunarodne pomorske organizacije za zaštitu morskog okoliša; potiče Međunarodnu pomorsku organizaciju da razvije globalni mehanizam u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma postavljanjem ambicioznog cilja za smanjenje emisija i izradom konkretnog rasporeda u okviru početne strategije Međunarodne pomorske organizacije za smanjenje stakleničkih plinova, koja će biti usvojena u proljeće 2018.;

| 52. | pozdravlja izmjene iz Kigalija o postupnom globalnom ukidanju fluorougljikovodika (HFC), koji doprinose porastu temperature; smatra da to predstavlja konkretan korak u ispunjavanju obveza iz Pariškog sporazuma, čime bi se do 2050. mogao izbjeći ekvivalent od više od 70 milijardi tona emisija CO2, što je jednako količini od ukupno 11 godišnjih emisija SAD-a, te stoga potiče sve stranke Montrealskog protokola da poduzmu sve nužne korake za ubrzanje ratifikacije; podsjeća da je EU usvojio ambiciozno zakonodavstvo o postupnom ukidanju fluorougljikovodika za 79 % do 2030., s obzirom na to da su klimatski prihvatljive alternative dostupne i njihov bi se potencijal trebao u potpunosti iskoristiti; |
| --- | --- |

52.

pozdravlja izmjene iz Kigalija o postupnom globalnom ukidanju fluorougljikovodika (HFC), koji doprinose porastu temperature; smatra da to predstavlja konkretan korak u ispunjavanju obveza iz Pariškog sporazuma, čime bi se do 2050. mogao izbjeći ekvivalent od više od 70 milijardi tona emisija CO2

Otpornost na klimatske promjene koja se ostvaruje prilagodbom

Otpornost na klimatske promjene koja se ostvaruje prilagodbom

| 53. | prima na znanje da prioriteti predsjedanja Fidžija konferencijom COP23 obuhvaćaju područja u kojima istaknutu ulogu imaju mjere za prilagodbu i otpornost; naglašava da su mjere za prilagodbu nužnost za sve države koje žele maksimalno smanjiti negativne učinke i u potpunosti iskoristiti prilike za održivi razvoj i rast otporan na klimatske promjene; |
| --- | --- |

53.

prima na znanje da prioriteti predsjedanja Fidžija konferencijom COP23 obuhvaćaju područja u kojima istaknutu ulogu imaju mjere za prilagodbu i otpornost; naglašava da su mjere za prilagodbu nužnost za sve države koje žele maksimalno smanjiti negativne učinke i u potpunosti iskoristiti prilike za održivi razvoj i rast otporan na klimatske promjene;

| 54. | poziva da se u skladu s time odrede dugoročni ciljevi prilagodbe; podsjeća da su zemlje u razvoju, a posebno najslabije razvijene zemlje i male otočne zemlje u razvoju, koje su najmanje doprinijele klimatskim promjenama, najosjetljivije na njihove štetne učinke i imaju najmanje kapaciteta za prilagodbu; |
| --- | --- |

54.

poziva da se u skladu s time odrede dugoročni ciljevi prilagodbe; podsjeća da su zemlje u razvoju, a posebno najslabije razvijene zemlje i male otočne zemlje u razvoju, koje su najmanje doprinijele klimatskim promjenama, najosjetljivije na njihove štetne učinke i imaju najmanje kapaciteta za prilagodbu;

| 55. | naglašava da je prilagodbu klimatskim promjenama potrebno istinski uvrstiti u nacionalne razvojne strategije, uključujući financijsko planiranje, te istovremeno poboljšati koordinacijske kanale između različitih razina vlasti i dionika; smatra da je također važna usklađenost s planovima i strategijama za smanjenje rizika od katastrofa; |
| --- | --- |

55.

naglašava da je prilagodbu klimatskim promjenama potrebno istinski uvrstiti u nacionalne razvojne strategije, uključujući financijsko planiranje, te istovremeno poboljšati koordinacijske kanale između različitih razina vlasti i dionika; smatra da je također važna usklađenost s planovima i strategijama za smanjenje rizika od katastrofa;

| 56. | naglašava važnost procjene konkretnih učinaka klimatskih promjena na gradove te procjene njihovih jedinstvenih izazova i prilika u pogledu ublažavanja i prilagodbe klimatskim promjenama; smatra da je povećanje sposobnosti gradskih i lokalnih vlasti u pogledu sudjelovanja i rada na otpornosti njihovih zajednica ključno za rješavanje lokalne dimenzije učinaka klimatskih promjena; |
| --- | --- |

56.

naglašava važnost procjene konkretnih učinaka klimatskih promjena na gradove te procjene njihovih jedinstvenih izazova i prilika u pogledu ublažavanja i prilagodbe klimatskim promjenama; smatra da je povećanje sposobnosti gradskih i lokalnih vlasti u pogledu sudjelovanja i rada na otpornosti njihovih zajednica ključno za rješavanje lokalne dimenzije učinaka klimatskih promjena;

| 57. | smatra da potpora klimatskim politikama može biti dovoljna pod uvjetom da su one popraćene socijalnim mjerama, uključujući fond za pravedan prijelaz radi povezivanja postojećih izazova koje donosi borba protiv klimatskih promjena s trudom uloženim u borbu protiv nezaposlenosti i nesigurnog zaposlenja; |
| --- | --- |

57.

smatra da potpora klimatskim politikama može biti dovoljna pod uvjetom da su one popraćene socijalnim mjerama, uključujući fond za pravedan prijelaz radi povezivanja postojećih izazova koje donosi borba protiv klimatskih promjena s trudom uloženim u borbu protiv nezaposlenosti i nesigurnog zaposlenja;

| 58. | poziva Komisiju da preispita Strategiju EU-a za prilagodbu iz 2013. kako bi se više pozornosti i dodane vrijednosti dalo radu na prilagodbi na razini EU-a jačanjem veza s Pariškim sporazumom i podupiranjem daljnjeg razvoja učinkovite razmjene dobre prakse, primjera i informacija o radovima na prilagodbi; naglašava da je potrebno razviti sustave i instrumente kako bi se pratili napredak i učinkovitost nacionalnih planova i mjera za prilagodbu; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisiju da preispita Strategiju EU-a za prilagodbu iz 2013. kako bi se više pozornosti i dodane vrijednosti dalo radu na prilagodbi na razini EU-a jačanjem veza s Pariškim sporazumom i podupiranjem daljnjeg razvoja učinkovite razmjene dobre prakse, primjera i informacija o radovima na prilagodbi; naglašava da je potrebno razviti sustave i instrumente kako bi se pratili napredak i učinkovitost nacionalnih planova i mjera za prilagodbu;

| 59. | podsjeća da će poljoprivredna zemljišta, močvare i šume, koje se prostiru na više od 90 % kopnene površine EU-a, biti teško pogođeni klimatskim promjenama; ističe da je taj sektor, poznat i kao korištenje zemljišta, prenamjena zemljišta i šumarstvo, istodobno i ponor i izvor emisija te je ključan za ublažavanje klimatskih promjena i jačanje otpornosti; |
| --- | --- |

59.

podsjeća da će poljoprivredna zemljišta, močvare i šume, koje se prostiru na više od 90 % kopnene površine EU-a, biti teško pogođeni klimatskim promjenama; ističe da je taj sektor, poznat i kao korištenje zemljišta, prenamjena zemljišta i šumarstvo, istodobno i ponor i izvor emisija te je ključan za ublažavanje klimatskih promjena i jačanje otpornosti;

| 60. | podsjeća da je, u skladu s njegovim člankom 2., cilj Pariškog sporazuma od 4. studenoga 2016., između ostaloga, povećati sposobnost prilagodbe na negativne učinke klimatskih promjena, poticati otpornost na klimatske promjene i smanjiti emisije stakleničkih plinova na način kojim se ne ugrožava proizvodnju hrane; poziva Komisiju i države članice da financijske tokove usklade s tom namjerom; |
| --- | --- |

60.

podsjeća da je, u skladu s njegovim člankom 2., cilj Pariškog sporazuma od 4. studenoga 2016., između ostaloga, povećati sposobnost prilagodbe na negativne učinke klimatskih promjena, poticati otpornost na klimatske promjene i smanjiti emisije stakleničkih plinova na način kojim se ne ugrožava proizvodnju hrane; poziva Komisiju i države članice da financijske tokove usklade s tom namjerom;

| 61. | skreće pozornost na izrazito negativne i često nepovratne posljedice nedjelovanja te podsjeća na to da klimatske promjene utječu na sve dijelove svijeta na različite, ali vrlo štetne načine, što uzrokuje migracije, smrtna stradanja te ekonomsku, ekološku i društvenu štetu; ističe da je globalno usuglašeni politički i financijski poticaj za inovacije u području čiste i obnovljive energije ključan za postizanje naših klimatskih ciljeva i poticanje rasta; |
| --- | --- |

61.

skreće pozornost na izrazito negativne i često nepovratne posljedice nedjelovanja te podsjeća na to da klimatske promjene utječu na sve dijelove svijeta na različite, ali vrlo štetne načine, što uzrokuje migracije, smrtna stradanja te ekonomsku, ekološku i društvenu štetu; ističe da je globalno usuglašeni politički i financijski poticaj za inovacije u području čiste i obnovljive energije ključan za postizanje naših klimatskih ciljeva i poticanje rasta;

| 62. | priznaje mnoge teškoće pri utvrđivanju općeprihvaćene univerzalne definicije klimatskih izbjeglica, no traži da se ozbiljno shvate problem i razmjer klimatski izazvanog raseljavanja i migracija kao posljedica katastrofa prouzročenih globalnim zatopljenjem; sa zabrinutošću primjećuje da je od 2008. do 2013. godišnje otprilike 166 milijuna ljudi bilo prisiljeno napustiti svoje domove zbog prirodnih katastrofa, porasta razine mora, ekstremnih vremenskih pojava, dezertifikacije, nestašice vode i širenja tropskih bolesti i bolesti koje se prenose vektorima; posebno podsjeća da zbivanja povezana s klimatskim promjenama u nekim dijelovima Afrike i Bliskog istoka mogu doprinijeti političkoj nestabilnosti, gospodarskim teškoćama i intenziviranju izbjegličke krize u Sredozemlju; |
| --- | --- |

62.

priznaje mnoge teškoće pri utvrđivanju općeprihvaćene univerzalne definicije klimatskih izbjeglica, no traži da se ozbiljno shvate problem i razmjer klimatski izazvanog raseljavanja i migracija kao posljedica katastrofa prouzročenih globalnim zatopljenjem; sa zabrinutošću primjećuje da je od 2008. do 2013. godišnje otprilike 166 milijuna ljudi bilo prisiljeno napustiti svoje domove zbog prirodnih katastrofa, porasta razine mora, ekstremnih vremenskih pojava, dezertifikacije, nestašice vode i širenja tropskih bolesti i bolesti koje se prenose vektorima; posebno podsjeća da zbivanja povezana s klimatskim promjenama u nekim dijelovima Afrike i Bliskog istoka mogu doprinijeti političkoj nestabilnosti, gospodarskim teškoćama i intenziviranju izbjegličke krize u Sredozemlju;

| 63. | napominje da 20 % globalnih emisija stakleničkih plinova nastaje zbog krčenja i degradacije šuma te naglašava ulogu šuma i aktivnog održivog upravljanja šumama u ublažavanju klimatskih promjena i potrebu da se povećaju kapacitet prilagodbe i otpornost šuma na klimatske promjene; naglašava da je potrebno uložiti napore u ublažavanje klimatskih promjena usmjerene na sektor tropskih šuma (REDD+); ističe da cilj ograničenja globalnog porasta temperature na manje od 2 oC vjerojatno neće biti moguće ostvariti ako se ne ulože napori u pogledu ublažavanja; nadalje, poziva EU da poveća međunarodno financiranje za smanjenje krčenja šuma u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

63.

napominje da 20 % globalnih emisija stakleničkih plinova nastaje zbog krčenja i degradacije šuma te naglašava ulogu šuma i aktivnog održivog upravljanja šumama u ublažavanju klimatskih promjena i potrebu da se povećaju kapacitet prilagodbe i otpornost šuma na klimatske promjene; naglašava da je potrebno uložiti napore u ublažavanje klimatskih promjena usmjerene na sektor tropskih šuma (REDD+); ističe da cilj ograničenja globalnog porasta temperature na manje od 2 o

Potpora zemljama u razvoju

Potpora zemljama u razvoju

| 64. | naglašava i važnost uloge zemalja u razvoju u ostvarivanju ciljeva Pariškog sporazuma, kao i to da tim zemljama treba pomoći da provedu svoje klimatske planove, potpuno iskorištavajući sinergiju s relevantnim ciljevima održivog razvoja u okviru mjera provedenih u području klime, Akcijskog plana iz Addis Abebe i Programa do 2030.; |
| --- | --- |

64.

naglašava i važnost uloge zemalja u razvoju u ostvarivanju ciljeva Pariškog sporazuma, kao i to da tim zemljama treba pomoći da provedu svoje klimatske planove, potpuno iskorištavajući sinergiju s relevantnim ciljevima održivog razvoja u okviru mjera provedenih u području klime, Akcijskog plana iz Addis Abebe i Programa do 2030.;

| 65. | ističe nužnost poticanja univerzalnog pristupa održivoj energiji u zemljama u razvoju većom upotrebom obnovljivih izvora energije, posebice u Africi; ističe da Afrika raspolaže ogromnim prirodnim resursima koji joj mogu jamčiti energetsku sigurnost; ističe, na koncu, da Europa iz Afrike može dobivati dio energije koja joj je potrebna ako se uspješno uspostave elektroenergetske veze; |
| --- | --- |

65.

ističe nužnost poticanja univerzalnog pristupa održivoj energiji u zemljama u razvoju većom upotrebom obnovljivih izvora energije, posebice u Africi; ističe da Afrika raspolaže ogromnim prirodnim resursima koji joj mogu jamčiti energetsku sigurnost; ističe, na koncu, da Europa iz Afrike može dobivati dio energije koja joj je potrebna ako se uspješno uspostave elektroenergetske veze;

| 66. | ističe da EU ima iskustvo, kapacitete i globalni utjecaj potreban da bude predvodnik u izgradnji pametnije, čišće i otpornije infrastrukture nužne za ostvarenje globalne tranzicije potaknute Pariškim sporazumom; poziva EU da podrži napore država u razvoju u prijelazu prema društvu s niskim razinama emisija ugljika koje je uključivije, održivije u pogledu društva i okoliša, bogatije i sigurnije; |
| --- | --- |

66.

ističe da EU ima iskustvo, kapacitete i globalni utjecaj potreban da bude predvodnik u izgradnji pametnije, čišće i otpornije infrastrukture nužne za ostvarenje globalne tranzicije potaknute Pariškim sporazumom; poziva EU da podrži napore država u razvoju u prijelazu prema društvu s niskim razinama emisija ugljika koje je uključivije, održivije u pogledu društva i okoliša, bogatije i sigurnije;

Industrija i konkurentnost

Industrija i konkurentnost

| 67. | pozdravlja kontinuirani trud i ostvareni napredak europske industrije u ispunjavanju svojih obveza i iskorištavanja svih prilika koje je donio Pariški sporazum i koje mogu rezultirati uspješnim i ekonomičnim klimatskim djelovanjem; |
| --- | --- |

67.

pozdravlja kontinuirani trud i ostvareni napredak europske industrije u ispunjavanju svojih obveza i iskorištavanja svih prilika koje je donio Pariški sporazum i koje mogu rezultirati uspješnim i ekonomičnim klimatskim djelovanjem;

| 68. | ističe da je borba protiv klimatskih promjena globalni prioritet kojemu bi se trebalo doista težiti na globalnoj razini i pritom jamčiti energetsku sigurnost i održivo gospodarstvo; |
| --- | --- |

68.

ističe da je borba protiv klimatskih promjena globalni prioritet kojemu bi se trebalo doista težiti na globalnoj razini i pritom jamčiti energetsku sigurnost i održivo gospodarstvo;

| 69. | naglašava da bi stabilan i predvidiv pravni okvir i jasni politički signali na globalnoj razini i razini EU-a potaknuli i poboljšali ulaganja povezana s klimom; |
| --- | --- |

69.

naglašava da bi stabilan i predvidiv pravni okvir i jasni politički signali na globalnoj razini i razini EU-a potaknuli i poboljšali ulaganja povezana s klimom;

| 70. | ističe da je stalna predanost, osobito od strane vodećih globalnih izvora emisija, ključna za klimatsko djelovanje i Pariški sporazum; izražava duboko žaljenje zbog najave vlasti SAD-a kad je riječ o Pariškom sporazumu; međutim, čvrsto podržava kontinuiranu potporu velikih američkih industrija koje jasno razumiju rizike koje donose klimatske promjene te prilike koje proizlaze iz klimatskog djelovanja; |
| --- | --- |

70.

ističe da je stalna predanost, osobito od strane vodećih globalnih izvora emisija, ključna za klimatsko djelovanje i Pariški sporazum; izražava duboko žaljenje zbog najave vlasti SAD-a kad je riječ o Pariškom sporazumu; međutim, čvrsto podržava kontinuiranu potporu velikih američkih industrija koje jasno razumiju rizike koje donose klimatske promjene te prilike koje proizlaze iz klimatskog djelovanja;

| 71. | smatra da će, u slučaju da se i druga velika gospodarstva ne obvežu u istoj mjeri kao i EU kad je riječ o smanjenju emisija stakleničkih plinova, biti potrebno zadržati odredbe o istjecanju ugljika, posebno one namijenjene sektorima izloženima i visokom intenzitetu trgovine i visokom udjelu troška ugljika u proizvodnji, kako bi se osigurala globalna konkurentnost europske industrije; |
| --- | --- |

71.

smatra da će, u slučaju da se i druga velika gospodarstva ne obvežu u istoj mjeri kao i EU kad je riječ o smanjenju emisija stakleničkih plinova, biti potrebno zadržati odredbe o istjecanju ugljika, posebno one namijenjene sektorima izloženima i visokom intenzitetu trgovine i visokom udjelu troška ugljika u proizvodnji, kako bi se osigurala globalna konkurentnost europske industrije;

| 72. | pozdravlja činjenicu da Kina i drugi veliki konkurenti energetski intenzivnih industrija EU-a uvode mehanizme za trgovanje emisijama ugljika ili druge mehanizme za određivanje cijena; smatra da, sve dok se ne postignu jednaki uvjeti za sve, EU treba zadržati odgovarajuće i razmjerne mjere kako bi osigurao konkurentnost svoje industrije i kako bi se, ondje gdje je to potrebno, spriječilo istjecanje ugljika, uzimajući u obzir činjenicu da su politike u području energije, industrije i klime usko povezane; |
| --- | --- |

72.

pozdravlja činjenicu da Kina i drugi veliki konkurenti energetski intenzivnih industrija EU-a uvode mehanizme za trgovanje emisijama ugljika ili druge mehanizme za određivanje cijena; smatra da, sve dok se ne postignu jednaki uvjeti za sve, EU treba zadržati odgovarajuće i razmjerne mjere kako bi osigurao konkurentnost svoje industrije i kako bi se, ondje gdje je to potrebno, spriječilo istjecanje ugljika, uzimajući u obzir činjenicu da su politike u području energije, industrije i klime usko povezane;

| 73. | ističe važnost povećanja broja kvalificiranih radnika u industriji i promicanja znanja i najboljih praksi za poticanje otvaranja kvalitetnih radnih mjesta, uz istovremeno podržavanje pravednog prijelaza radne snage gdje je to potrebno; |
| --- | --- |

73.

ističe važnost povećanja broja kvalificiranih radnika u industriji i promicanja znanja i najboljih praksi za poticanje otvaranja kvalitetnih radnih mjesta, uz istovremeno podržavanje pravednog prijelaza radne snage gdje je to potrebno;

Energetska politika

Energetska politika

| 74. | poziva EU da potiče međunarodnu zajednicu da bez odgode donese konkretne mjere, uključujući raspored, za postupno ukidanje subvencija štetnih za okoliš, među ostalim i onih za fosilna goriva, kojima se narušava tržišno natjecanje, obeshrabruje međunarodna suradnja i koče inovacije; |
| --- | --- |

74.

poziva EU da potiče međunarodnu zajednicu da bez odgode donese konkretne mjere, uključujući raspored, za postupno ukidanje subvencija štetnih za okoliš, među ostalim i onih za fosilna goriva, kojima se narušava tržišno natjecanje, obeshrabruje međunarodna suradnja i koče inovacije;

| 75. | ističe važnost energetskih ušteda i učinkovitosti te obnovljivih izvora energije za smanjenje emisija i za postizanje financijskih ušteda, energetske sigurnosti te za sprečavanje i ublažavanje energetskog siromaštva kako bi se zaštitila ugrožena i siromašna kućanstva i kako bi im se pomoglo; poziva na to da se na globalnoj razini zalaže za mjere energetske učinkovitosti i uštede te za razvoj obnovljivih izvora energije (primjerice, poticanjem vlastite proizvodnje i potrošnjom energije iz obnovljivih izvora), kao i za njihovo učinkovito korištenje; podsjeća da su među vodećim ciljevima energetske unije EU-a davanje prednosti energetskoj učinkovitosti i vodećem globalnom položaju u obnovljivim izvorima energije; |
| --- | --- |

75.

ističe važnost energetskih ušteda i učinkovitosti te obnovljivih izvora energije za smanjenje emisija i za postizanje financijskih ušteda, energetske sigurnosti te za sprečavanje i ublažavanje energetskog siromaštva kako bi se zaštitila ugrožena i siromašna kućanstva i kako bi im se pomoglo; poziva na to da se na globalnoj razini zalaže za mjere energetske učinkovitosti i uštede te za razvoj obnovljivih izvora energije (primjerice, poticanjem vlastite proizvodnje i potrošnjom energije iz obnovljivih izvora), kao i za njihovo učinkovito korištenje; podsjeća da su među vodećim ciljevima energetske unije EU-a davanje prednosti energetskoj učinkovitosti i vodećem globalnom položaju u obnovljivim izvorima energije;

| 76. | ističe važnost razvoja tehnologija za skladištenje energije, pametnih mreža i upravljanja potrošnjom, što će doprinijeti poboljšanju učinkovitog korištenja energije iz obnovljivih izvora u sektorima proizvodnje električne energije, grijanja i hlađenja kućanstava; |
| --- | --- |

76.

ističe važnost razvoja tehnologija za skladištenje energije, pametnih mreža i upravljanja potrošnjom, što će doprinijeti poboljšanju učinkovitog korištenja energije iz obnovljivih izvora u sektorima proizvodnje električne energije, grijanja i hlađenja kućanstava;

Istraživanje, inovacije i digitalne tehnologije

Istraživanje, inovacije i digitalne tehnologije

| 77. | ističe činjenicu da su kontinuirana i poboljšana istraživanja i inovacije u području ublažavanja klimatskih promjena, politika prilagodbe, učinkovitosti resursa, tehnologija s niskim emisijama i održive upotrebe sekundarnih sirovina („kružno gospodarstvo”) ključ za ekonomičnu borbu protiv klimatskih promjena te za smanjenje ovisnosti o fosilnim gorivima; stoga poziva na globalno preuzimanje obveza u cilju poticanja i usmjeravanja ulaganja u tom području; |
| --- | --- |

77.

ističe činjenicu da su kontinuirana i poboljšana istraživanja i inovacije u području ublažavanja klimatskih promjena, politika prilagodbe, učinkovitosti resursa, tehnologija s niskim emisijama i održive upotrebe sekundarnih sirovina („kružno gospodarstvo”) ključ za ekonomičnu borbu protiv klimatskih promjena te za smanjenje ovisnosti o fosilnim gorivima; stoga poziva na globalno preuzimanje obveza u cilju poticanja i usmjeravanja ulaganja u tom području;

| 78. | ističe da će napredak u tehnologiji potrebnoj za dekarbonizaciju iziskivati jasne političke signale, uključujući smanjenje tržišnih i regulatornih prepreka za nove tehnologije i poslovne modele, kao i dobro usmjerene javne rashode; |
| --- | --- |

78.

ističe da će napredak u tehnologiji potrebnoj za dekarbonizaciju iziskivati jasne političke signale, uključujući smanjenje tržišnih i regulatornih prepreka za nove tehnologije i poslovne modele, kao i dobro usmjerene javne rashode;

| 79. | podsjeća da se istraživanje, inovacije i konkurentnost ubrajaju među pet stupova strategije EU-a za energetsku uniju; napominje da je EU odlučan u tome da ostane globalni predvodnik u tim područjima i da pritom razvija usku znanstvenu suradnju s međunarodnim partnerima; ističe važnost izgradnje i očuvanja snažnog kapaciteta za inovacije i u razvijenim zemljama i u zemljama u razvoju, u cilju primjene tehnologija za čistu i održivu proizvodnju energije; |
| --- | --- |

79.

podsjeća da se istraživanje, inovacije i konkurentnost ubrajaju među pet stupova strategije EU-a za energetsku uniju; napominje da je EU odlučan u tome da ostane globalni predvodnik u tim područjima i da pritom razvija usku znanstvenu suradnju s međunarodnim partnerima; ističe važnost izgradnje i očuvanja snažnog kapaciteta za inovacije i u razvijenim zemljama i u zemljama u razvoju, u cilju primjene tehnologija za čistu i održivu proizvodnju energije;

| 80. | podsjeća na temeljnu ulogu digitalnih tehnologija u olakšavanju energetske tranzicije, pri čemu se stvaraju novi održivi poslovni modeli te poboljšavaju energetska učinkovitost i uštede; ističe korist za okoliš koju digitalizacija europske industrije može donijeti zahvaljujući učinkovitoj upotrebi resursa i manje intenzivnoj upotrebi materijala; |
| --- | --- |

80.

podsjeća na temeljnu ulogu digitalnih tehnologija u olakšavanju energetske tranzicije, pri čemu se stvaraju novi održivi poslovni modeli te poboljšavaju energetska učinkovitost i uštede; ističe korist za okoliš koju digitalizacija europske industrije može donijeti zahvaljujući učinkovitoj upotrebi resursa i manje intenzivnoj upotrebi materijala;

| 81. | ističe važnost toga da se u potpunosti iskoriste postojeći programi i instrumenti EU-a kao što su Obzor 2020., koji su otvoreni sudjelovanju trećih zemalja, osobito u području energije, klimatskih promjena i održivog razvoja; |
| --- | --- |

81.

ističe važnost toga da se u potpunosti iskoriste postojeći programi i instrumenti EU-a kao što su Obzor 2020., koji su otvoreni sudjelovanju trećih zemalja, osobito u području energije, klimatskih promjena i održivog razvoja;

| 82. | poziva na bolju upotrebu tehnologija kao što su svemirski sateliti za detaljno prikupljanje podataka o emisijama, temperaturi i klimatskim promjenama; posebno skreće pozornost na doprinos programa Copernicus; osim toga, poziva na transparentnu suradnju i razmjenu informacija između zemalja i na otvorenost podataka za znanstvenu zajednicu; |
| --- | --- |

82.

poziva na bolju upotrebu tehnologija kao što su svemirski sateliti za detaljno prikupljanje podataka o emisijama, temperaturi i klimatskim promjenama; posebno skreće pozornost na doprinos programa Copernicus; osim toga, poziva na transparentnu suradnju i razmjenu informacija između zemalja i na otvorenost podataka za znanstvenu zajednicu;

Klimatska diplomacija

Klimatska diplomacija

| 83. | snažno podupire kontinuiranu usmjerenost EU-a na klimatsku diplomaciju, što je nužno kako bi se povećala vidljivost klimatskog djelovanja u partnerskim zemljama i u javnom mišljenju na globalnoj razini; ističe da klimatske promjene trebaju i dalje biti strateški prioritet u diplomatskim dijalozima, uzimajući u obzir najnovija dostignuća i promjenjivu geopolitičku sliku; naglašava činjenicu da Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) i države članice imaju golem vanjskopolitički kapacitet te se u raspravama o klimi moraju postaviti kao predvodnici; ističe da ambiciozno i hitno klimatsko djelovanje, zajedno s provedbom obveza s konferencije COP21, moraju i dalje biti među prioritetima EU-a u bilateralnim i biregionalnim dijalozima na visokoj razini s partnerskim zemljama, u skupinama G7 i G20, pri UN-u i na drugim međunarodnim forumima; |
| --- | --- |

83.

snažno podupire kontinuiranu usmjerenost EU-a na klimatsku diplomaciju, što je nužno kako bi se povećala vidljivost klimatskog djelovanja u partnerskim zemljama i u javnom mišljenju na globalnoj razini; ističe da klimatske promjene trebaju i dalje biti strateški prioritet u diplomatskim dijalozima, uzimajući u obzir najnovija dostignuća i promjenjivu geopolitičku sliku; naglašava činjenicu da Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) i države članice imaju golem vanjskopolitički kapacitet te se u raspravama o klimi moraju postaviti kao predvodnici; ističe da ambiciozno i hitno klimatsko djelovanje, zajedno s provedbom obveza s konferencije COP21, moraju i dalje biti među prioritetima EU-a u bilateralnim i biregionalnim dijalozima na visokoj razini s partnerskim zemljama, u skupinama G7 i G20, pri UN-u i na drugim međunarodnim forumima;

| 84. | ponavlja da smatra da se ciljevi klimatske politike moraju staviti u središte vanjske politike i globalnog plana EU-a; potiče EU i države članice da pokažu vodstvo u globalnom klimatskom djelovanju kontinuiranim pridržavanjem Pariškog sporazuma te aktivnim kontaktom sa strateškim partnerima na nacionalnoj i podnacionalnoj razini u cilju uspostave ili jačanja klimatskih savezništava usmjerenih na održavanje zamaha u uspostavi ambicioznog sustava klimatske zaštite; |
| --- | --- |

84.

ponavlja da smatra da se ciljevi klimatske politike moraju staviti u središte vanjske politike i globalnog plana EU-a; potiče EU i države članice da pokažu vodstvo u globalnom klimatskom djelovanju kontinuiranim pridržavanjem Pariškog sporazuma te aktivnim kontaktom sa strateškim partnerima na nacionalnoj i podnacionalnoj razini u cilju uspostave ili jačanja klimatskih savezništava usmjerenih na održavanje zamaha u uspostavi ambicioznog sustava klimatske zaštite;

| 85. | potiče EU i države članice da rade na postizanju šire osviještenosti, na analizi i upravljanju klimatskim rizicima te pružanju potpore partnerima EU-a diljem svijeta u njihovim naporima usmjerenima na bolje razumijevanje, integraciju, predviđanje i upravljanje učincima klimatskih promjena na nacionalnu stabilnost, međunarodnu sigurnost i raseljavanje stanovništva; |
| --- | --- |

85.

potiče EU i države članice da rade na postizanju šire osviještenosti, na analizi i upravljanju klimatskim rizicima te pružanju potpore partnerima EU-a diljem svijeta u njihovim naporima usmjerenima na bolje razumijevanje, integraciju, predviđanje i upravljanje učincima klimatskih promjena na nacionalnu stabilnost, međunarodnu sigurnost i raseljavanje stanovništva;

| 86. | obvezuje se da će koristiti svoju međunarodnu ulogu i članstvo u međunarodnim parlamentarnim mrežama kako bi dosljedno težio napretku prema brzoj provedbi Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

86.

obvezuje se da će koristiti svoju međunarodnu ulogu i članstvo u međunarodnim parlamentarnim mrežama kako bi dosljedno težio napretku prema brzoj provedbi Pariškog sporazuma;

Uloga Europskog parlamenta

Uloga Europskog parlamenta

| 87. | smatra da Parlament treba biti sastavni dio izaslanstva EU-a, s obzirom na to da kao suzakonodavac mora dati svoju suglasnost za međunarodne sporazume i ima ključnu ulogu u provedbi Pariškog sporazuma na nacionalnoj razini; stoga očekuje da će mu biti dopušteno prisustvovati koordinacijskim sastancima EU-a u Bonnu i da će imati zajamčen pristup svim pripremnim dokumentima već od samog početka pregovora; |
| --- | --- |

87.

smatra da Parlament treba biti sastavni dio izaslanstva EU-a, s obzirom na to da kao suzakonodavac mora dati svoju suglasnost za međunarodne sporazume i ima ključnu ulogu u provedbi Pariškog sporazuma na nacionalnoj razini; stoga očekuje da će mu biti dopušteno prisustvovati koordinacijskim sastancima EU-a u Bonnu i da će imati zajamčen pristup svim pripremnim dokumentima već od samog početka pregovora;

o

o o

| 88. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te tajništvu UNFCCC-a, uz molbu da je proslijedi svim strankama koje nisu članice EU-a. |
| --- | --- |

88.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te tajništvu UNFCCC-a, uz molbu da je proslijedi svim strankama koje nisu članice EU-a.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0383.

1

---

Četvrtak, 5. listopada 2017.

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/82 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/82

---

P8_TA(2017)0381

Položaj osoba s albinizmom u Malaviju i drugim afričkim zemljama

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. listopada 2017. o položaju osoba s albinizmom u Africi, posebno u Malaviju (2017/2868(RSP))

(2018/C 346/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o albinizmu u Africi, osobito onu od 7. srpnja 2016. o položaju osoba s albinizmom u Africi, posebno u Malaviju (1), i od 4. rujna 2008. o ubijanju osoba s albinizmom u Tanzaniji (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o albinizmu u Africi, osobito onu od 7. srpnja 2016. o položaju osoba s albinizmom u Africi, posebno u Malaviju (1), i od 4. rujna 2008. o ubijanju osoba s albinizmom u Tanzaniji (2),

| — | uzimajući u obzir izvješća neovisne stručnjakinje UN-a od 24. ožujka 2017. i 18. siječnja 2016. o ostvarivanju ljudskih prava osoba s albinizmom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća neovisne stručnjakinje UN-a od 24. ožujka 2017. i 18. siječnja 2016. o ostvarivanju ljudskih prava osoba s albinizmom,

| — | uzimajući u obzir izjavu Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 13. lipnja 2017. o Međunarodnom danu senzibiliziranja javnosti o albinizmu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 13. lipnja 2017. o Međunarodnom danu senzibiliziranja javnosti o albinizmu,

| — | uzimajući u obzir priopćenja za tisak Ureda visoke povjerenice UN-a za ljudska prava od 19. rujna 2017. naslovljena „Revolucionaran korak za suzbijanje nekažnjivosti vračanja u vezi s kršenjima ljudskih prava” i od 28. srpnja 2017.„Tanzanija: prijavljeni napadi na osobe s albinizmom u padu, no uzroci i dalje rašireni u ruralnim područjima – stručnjakinja UN-a”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenja za tisak Ureda visoke povjerenice UN-a za ljudska prava od 19. rujna 2017. naslovljena „Revolucionaran korak za suzbijanje nekažnjivosti vračanja u vezi s kršenjima ljudskih prava” i od 28. srpnja 2017.„Tanzanija: prijavljeni napadi na osobe s albinizmom u padu, no uzroci i dalje rašireni u ruralnim područjima – stručnjakinja UN-a”,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a br. 69/170 od 18. prosinca 2014. o Međunarodnom danu senzibiliziranja javnosti o albinizmu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a br. 69/170 od 18. prosinca 2014. o Međunarodnom danu senzibiliziranja javnosti o albinizmu,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a br. 70/229 od 23. prosinca 2015. o osobama s albinizmom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a br. 70/229 od 23. prosinca 2015. o osobama s albinizmom,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Afričke komisije o ljudskim pravima i pravima naroda br. 263 od 5. studenoga 2013. o sprečavanju napada na osobe s albinizmom i njihove diskriminacije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Afričke komisije o ljudskim pravima i pravima naroda br. 263 od 5. studenoga 2013. o sprečavanju napada na osobe s albinizmom i njihove diskriminacije,

| — | uzimajući u obzir Regionalni akcijski plan za okončanje napada na osobe s albinizmom za razdoblje 2017. – 2021. i Rezoluciju Afričke komisije o ljudskim pravima i pravima naroda br. 373 od 22. svibnja 2017. o istoj temi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Regionalni akcijski plan za okončanje napada na osobe s albinizmom za razdoblje 2017. – 2021. i Rezoluciju Afričke komisije o ljudskim pravima i pravima naroda br. 373 od 22. svibnja 2017. o istoj temi,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima od 10. prosinca 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima od 10. prosinca 1948.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom,

| — | uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o ukidanju svih oblika rasne diskriminacije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o ukidanju svih oblika rasne diskriminacije,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a od 18. prosinca 1992. o pravima osoba pripadnika nacionalnih ili etničkih, vjerskih i jezičnih manjina, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a od 18. prosinca 1992. o pravima osoba pripadnika nacionalnih ili etničkih, vjerskih i jezičnih manjina,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu iz Cotonoua, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu iz Cotonoua,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je albinizam nasljedan genetski poremećaj koji pogađa jednu od 20 000 osoba diljem svijeta i znatno viši postotak stanovništva u supsaharskim zemljama, osobito u Tanzaniji, Malaviju i Burundiju, koje bilježe najveću koncentraciju osoba s albinizmom; |
| --- | --- |

A.

budući da je albinizam nasljedan genetski poremećaj koji pogađa jednu od 20 000 osoba diljem svijeta i znatno viši postotak stanovništva u supsaharskim zemljama, osobito u Tanzaniji, Malaviju i Burundiju, koje bilježe najveću koncentraciju osoba s albinizmom;

| B. | budući da u velikom dijelu Afrike najveću prijetnju za osobe s albinizmom predstavljaju praznovjerje i zavaravajuća vjerovanja u vezi s tim poremećajem; budući da najozbiljnija prijetnja za brojne osobe s albinizmom proizlazi iz toga da se albinizam pogrešno dovodi u vezu s magičnim moćima; budući da se takvim mitovima potiču nasilje i trgovina dijelovima tijela osoba s albinizmom jer navodno donose sreću, zdravlje i bogatstvo; budući da su žene s albinizmom često žrtve silovanja zbog pogrešne pretpostavke da spolni odnos s njima može izliječiti osobu od HIV-a/AIDS-a; |
| --- | --- |

B.

budući da u velikom dijelu Afrike najveću prijetnju za osobe s albinizmom predstavljaju praznovjerje i zavaravajuća vjerovanja u vezi s tim poremećajem; budući da najozbiljnija prijetnja za brojne osobe s albinizmom proizlazi iz toga da se albinizam pogrešno dovodi u vezu s magičnim moćima; budući da se takvim mitovima potiču nasilje i trgovina dijelovima tijela osoba s albinizmom jer navodno donose sreću, zdravlje i bogatstvo; budući da su žene s albinizmom često žrtve silovanja zbog pogrešne pretpostavke da spolni odnos s njima može izliječiti osobu od HIV-a/AIDS-a;

| C. | budući da je, prema navodima skupina za ljudska prava, u proteklom desetljeću u Africi prijavljeno više od 600 napada na osobe s albinizmom iako su te brojke najvjerojatnije podcijenjene; budući da su ti napadi tijekom proteklih godina postali sve češći, posebice u Malaviju, Tanzaniji i Mozambiku; |
| --- | --- |

C.

budući da je, prema navodima skupina za ljudska prava, u proteklom desetljeću u Africi prijavljeno više od 600 napada na osobe s albinizmom iako su te brojke najvjerojatnije podcijenjene; budući da su ti napadi tijekom proteklih godina postali sve češći, posebice u Malaviju, Tanzaniji i Mozambiku;

| D. | budući da je 2016. u 25 afričkih zemalja zabilježeno 172 ubojstava i 276 drugih napada na osobe s albinizmom; budući da su ove godine, osim u Malaviju, napadi na osobe s albinizmom prijavljeni i u Burundiju, Mozambiku, Zambiji i Tanzaniji, pri čemu su većina žrtava navodno bila djeca; |
| --- | --- |

D.

budući da je 2016. u 25 afričkih zemalja zabilježeno 172 ubojstava i 276 drugih napada na osobe s albinizmom; budući da su ove godine, osim u Malaviju, napadi na osobe s albinizmom prijavljeni i u Burundiju, Mozambiku, Zambiji i Tanzaniji, pri čemu su većina žrtava navodno bila djeca;

| E. | budući da je od početka 2017. novi val ubojstava i napada usmjerenih na osobe s albinizmom potaknut sistemskim nedostacima u malavijskom kaznenopravnom sustavu koji pripadnike te ranjive skupine ostavlja na milost i nemilost kriminalnih bandi; budući da su od siječnja 2017. ubijene najmanje dvije osobe s albinizmom, a sedam ih je prijavilo zločine poput pokušaja ubojstva ili otmice; |
| --- | --- |

E.

budući da je od početka 2017. novi val ubojstava i napada usmjerenih na osobe s albinizmom potaknut sistemskim nedostacima u malavijskom kaznenopravnom sustavu koji pripadnike te ranjive skupine ostavlja na milost i nemilost kriminalnih bandi; budući da su od siječnja 2017. ubijene najmanje dvije osobe s albinizmom, a sedam ih je prijavilo zločine poput pokušaja ubojstva ili otmice;

| F. | budući da, iako je u Malaviju 2016. uvedeno strože zakonodavstvo, uključujući reformu Kaznenog zakona i Akta o anatomiji, nisu spriječena ponovna ubojstva i napadi na tu ranjivu skupinu, uglavnom zbog loše provedbe zakona i slabih pravosudnih kapaciteta, temeljnih uzroka te socijalnog i kulturnog okružja, počinitelji su rijetko identificirani, privedeni pravdi ili osuđeni; budući da se počinitelji rijetko identificiraju, privedu pravdi ili osude; |
| --- | --- |

F.

budući da, iako je u Malaviju 2016. uvedeno strože zakonodavstvo, uključujući reformu Kaznenog zakona i Akta o anatomiji, nisu spriječena ponovna ubojstva i napadi na tu ranjivu skupinu, uglavnom zbog loše provedbe zakona i slabih pravosudnih kapaciteta, temeljnih uzroka te socijalnog i kulturnog okružja, počinitelji su rijetko identificirani, privedeni pravdi ili osuđeni; budući da se počinitelji rijetko identificiraju, privedu pravdi ili osude;

| G. | budući da se osobe s albinizmom suočavaju s ekstremnim kršenjima ljudskih prava, počevši od zlostavljanja, progona, diskriminacije i socijalne isključenosti pa sve do otmice, silovanja i ubojstva; |
| --- | --- |

G.

budući da se osobe s albinizmom suočavaju s ekstremnim kršenjima ljudskih prava, počevši od zlostavljanja, progona, diskriminacije i socijalne isključenosti pa sve do otmice, silovanja i ubojstva;

| H. | budući da su žene i djeca s albinizmom posebno izloženi socijalnoj isključenosti; budući da se zbog poremećaja napušta dojenčad; budući da zbog vršnjačkog nasilja, stigmatizacije i općenito straha od napada pati obrazovanje djece; |
| --- | --- |

H.

budući da su žene i djeca s albinizmom posebno izloženi socijalnoj isključenosti; budući da se zbog poremećaja napušta dojenčad; budući da zbog vršnjačkog nasilja, stigmatizacije i općenito straha od napada pati obrazovanje djece;

| I. | budući da je tanzanijska vlada pokrenula ozbiljne i opipljive mjere za borbu protiv vračanja u zemlji, koje uključuju ukidanje dozvole za tradicionalne iscjelitelje i brojna uhićenja vračeva; budući da je predsjednik Tanzanije 2008. imenovao prvog zastupnika u parlamentu s albinizmom, a u prosincu 2015. i prvog zamjenika ministra s albinizmom; |
| --- | --- |

I.

budući da je tanzanijska vlada pokrenula ozbiljne i opipljive mjere za borbu protiv vračanja u zemlji, koje uključuju ukidanje dozvole za tradicionalne iscjelitelje i brojna uhićenja vračeva; budući da je predsjednik Tanzanije 2008. imenovao prvog zastupnika u parlamentu s albinizmom, a u prosincu 2015. i prvog zamjenika ministra s albinizmom;

| J. | budući da su Mozambik, Nigerija i Kenija usvojile akcijski plan kako bi reagirale na napade, pri čemu su naglasak stavile na promicanje javnog obrazovanja o albinizmu i podizanje razine osviještenosti o tom pitanju među obiteljima i zajednicama, osiguranje zaštite i socijalne pomoći osobama s albinizmom, osiguranje pravne pomoći, brzine postupka i sprečavanje napada, dijeljenje i objavljivanje sudskih odluka kao sredstva odvraćanja i provođenje daljnjih istraživanja radi poboljšanja mjera utvrđenih u planu i potpore donošenju politika na temelju dokaza; |
| --- | --- |

J.

budući da su Mozambik, Nigerija i Kenija usvojile akcijski plan kako bi reagirale na napade, pri čemu su naglasak stavile na promicanje javnog obrazovanja o albinizmu i podizanje razine osviještenosti o tom pitanju među obiteljima i zajednicama, osiguranje zaštite i socijalne pomoći osobama s albinizmom, osiguranje pravne pomoći, brzine postupka i sprečavanje napada, dijeljenje i objavljivanje sudskih odluka kao sredstva odvraćanja i provođenje daljnjih istraživanja radi poboljšanja mjera utvrđenih u planu i potpore donošenju politika na temelju dokaza;

| K. | budući da je u lipnju 2017. Afrička komisija za ljudska prava i prava naroda donijela Regionalni plan za okončanje napada na osobe s albinizmom za razdoblje 2017. – 2021., koji su podržali UN i razni regionalni i međunarodni dionici; budući da se tim planom nastoje poticati zajednički napori i mjere za borbu protiv nasilja nad osobama s albinizmom te za zaštitu njihovih prava i prava njihovih obitelji; |
| --- | --- |

K.

budući da je u lipnju 2017. Afrička komisija za ljudska prava i prava naroda donijela Regionalni plan za okončanje napada na osobe s albinizmom za razdoblje 2017. – 2021., koji su podržali UN i razni regionalni i međunarodni dionici; budući da se tim planom nastoje poticati zajednički napori i mjere za borbu protiv nasilja nad osobama s albinizmom te za zaštitu njihovih prava i prava njihovih obitelji;

| L. | budući da, unatoč sve većoj međunarodnoj vidljivosti i usvajanju novog zakonodavstva u zemljama s ovim problemom, i dalje postoji mali broj progona i osuđujućih presuda, a zločini i mučenja i dalje prolaze potpuno nekažnjivo u brojnim afričkim zemljama; |
| --- | --- |

L.

budući da, unatoč sve većoj međunarodnoj vidljivosti i usvajanju novog zakonodavstva u zemljama s ovim problemom, i dalje postoji mali broj progona i osuđujućih presuda, a zločini i mučenja i dalje prolaze potpuno nekažnjivo u brojnim afričkim zemljama;

| M. | budući da su ubojstva, sakaćenja, diskriminacija, zlostavljanje i stigmatizacija natjerali stotine osoba s albinizmom na bijeg u područja s privremenim skloništima; budući da je ta situacija prouzročila još veću neizvjesnost i nesigurnost za osobe s albinizmom i da je zbog toga njihov pristup osnovnim uslugama kao što su zdravstvena skrb i obrazovanje ograničen, kao i njihove mogućnosti zapošljavanja i sudjelovanja u društvu; budući da je odgovarajuća zdravstvena skrb, uključujući preventivne lijekove za rak kože, ograničena zbog izazova s kojima se suočavaju osobe s albinizmom, što bi se moglo prevladati razvojem zdravstvenih ustanova i znanja u tom području; |
| --- | --- |

M.

budući da su ubojstva, sakaćenja, diskriminacija, zlostavljanje i stigmatizacija natjerali stotine osoba s albinizmom na bijeg u područja s privremenim skloništima; budući da je ta situacija prouzročila još veću neizvjesnost i nesigurnost za osobe s albinizmom i da je zbog toga njihov pristup osnovnim uslugama kao što su zdravstvena skrb i obrazovanje ograničen, kao i njihove mogućnosti zapošljavanja i sudjelovanja u društvu; budući da je odgovarajuća zdravstvena skrb, uključujući preventivne lijekove za rak kože, ograničena zbog izazova s kojima se suočavaju osobe s albinizmom, što bi se moglo prevladati razvojem zdravstvenih ustanova i znanja u tom području;

| N. | budući da strah i diskriminacija tijekom cijelog života prouzročuju dugotrajne, pa čak i trajne psihosocijalne posljedice; |
| --- | --- |

N.

budući da strah i diskriminacija tijekom cijelog života prouzročuju dugotrajne, pa čak i trajne psihosocijalne posljedice;

| O. | budući da je UN u ožujku 2015. imenovao prvu neovisnu stručnjakinju za ostvarivanje ljudskih prava osoba s albinizmom Ikponwosu Ero i da je 13. lipnja službeno proglasio Međunarodnim danom senzibiliziranja javnosti o albinizmu; |
| --- | --- |

O.

budući da je UN u ožujku 2015. imenovao prvu neovisnu stručnjakinju za ostvarivanje ljudskih prava osoba s albinizmom Ikponwosu Ero i da je 13. lipnja službeno proglasio Međunarodnim danom senzibiliziranja javnosti o albinizmu;

| P. | budući da Europska unija provodi javne kampanje podizanja razine osviještenosti radi većeg senzibiliziranja javnosti o tom pitanju i da podupire djelovanje organizacija civilnog društva i napore za izgradnju kapaciteta lokalnih tijela u borbi protiv ubojstava osoba s albinizmom; |
| --- | --- |

P.

budući da Europska unija provodi javne kampanje podizanja razine osviještenosti radi većeg senzibiliziranja javnosti o tom pitanju i da podupire djelovanje organizacija civilnog društva i napore za izgradnju kapaciteta lokalnih tijela u borbi protiv ubojstava osoba s albinizmom;

| Q. | budući da su osobe s albinizmom, zbog nasilja, diskriminacije i marginalizacije s kojima se suočavaju, nerazmjerno pogođene siromaštvom; |
| --- | --- |

Q.

budući da su osobe s albinizmom, zbog nasilja, diskriminacije i marginalizacije s kojima se suočavaju, nerazmjerno pogođene siromaštvom;

| 1. | izražava duboku zabrinutost zbog stalne i raširene diskriminacije i progona osoba s albinizmom u Africi, posebno nakon nedavnog porasta nasilja u Malaviju; oštro osuđuje ubojstva, otmice, sakaćenja i drugo nečovječno i ponižavajuće postupanje prema osobama s albinizmom i obiteljima žrtava izražava sućut i solidarnost; povrh toga, osuđuje spekulativno trgovanje dijelovima tijela osoba s albinizmom; |
| --- | --- |

1.

| 2. | i dalje je posebno zabrinut jer uvođenjem strožeg zakonodavstva u Malaviju nije spriječen ponovni val napada na osobe s albinizmom; pozdravlja reforme Kaznenog zakona i Akta o anatomiji; no poziva malavijske vlasti da u potpunosti istraže nedavni val kaznenih djela počinjenih nad osobama s albinizmom i počinitelje kaznenih djela povezanih s albinizmom privedu pravdi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća da je primarna odgovornost države zaštititi svoje građane, uključujući ranjive skupine, te poziva vladu Malavija da osobama s albinizmom pruži stvarnu zaštitu, da zaštiti njihovo pravo na život i osobnu sigurnost, u skladu s međunarodnim obvezama Malavija u području ljudskih prava; |
| --- | --- |

3.

| 4. | apelira na malavijske vlasti da djeluju proaktivno u pogledu svih kriminalnih organizacija koje se bave vračanjem i trgovinom ljudima, da policiji omoguće primjereno osposobljavanje i resurse, da na odgovarajući način i detaljno istraže kaznena djela povezana s albinizmom, okončaju nekažnjivost i hitno nastoje dobiti međunarodnu potporu za provedbu nepristranih i učinkovitih istraga svih prijavljenih napada na osobe s albinizmom da bi se odgovorni za ta djela priveli pravdi i odgovarali za svoje postupke; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva afričke zemlje da po potrebi prošire zakonodavstvo kako bi se kriminaliziralo posjedovanje dijelova tijela i trgovina njima; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva vladu Malavija da učinkovitije zadovolji zdravstvene, psihološke i socijalne potrebe osoba s albinizmom tako da im, u okviru mjera uključivanja, zajamči ravnopravan pristup zdravstvenoj skrbi i obrazovanju; podsjeća da je pristup zdravstvenoj skrbi i obrazovanju i dalje velik izazov za osobe s albinizmom s kojim se treba suočiti; poziva na veća ulaganja u stvaranje odgovarajućih struktura socijalne zaštite, skrbi i savjetovanja za žrtve, posebno za žene i djecu, te na bolje ispunjenje njihovih zdravstvenih i psiholoških potreba; insistira na tome da je potrebno uvesti mjere za olakšanje njihove reintegracije u njihove zajednice; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da je zbog općeg nedostatka znanja i medicinskih informacija o albinizmu zdravstveno stanje osoba s albinizmom još teže; ističe potrebu da se zajamči da te osobe imaju pristup zdravstvenoj skrbi, posebno u ruralnim i udaljenim područjima; smatra da bi za zdravstvene radnike trebalo osigurati obuku o senzibilizaciji u pogledu albinizma; poziva na poboljšanu obuku učitelja i školske uprave o albinizmu, te poziva malavijske vlasti da olakšaju pristup osoba s albinizmom obrazovanju i ostvarivanju prava na obrazovanje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja napore vlade Tanzanije u borbi protiv diskriminacije osoba s albinizmom i njezinu odluku da zabrani vračeve kao dio napora da se zaustave ubojstva osoba s albinizmom, te priznaje da premalen broj slučajeva završi na sudu; povrh toga, pozdravlja napore Mozambika, Kenije i Nigerije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponavlja da bi više napora trebalo uložiti u uklanjanje uzroka diskriminacije osoba s albinizmom i nasilja nad njima javnim kampanjama podizanja razine osviještenosti; ističe ključnu ulogu lokalnih vlasti i organizacija civilnog društva u promicanju prava osoba s albinizmom, obavještavanju i obrazovanju stanovništva i rušenju mitova i predrasuda o albinizmu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zabrinut je zbog posebnih izazova s kojima se suočavaju žene i djeca s albinizmom, koji ih čine izloženijima siromaštvu, nesigurnosti i izolaciji; insistira na tome da sve žrtve trebaju imati pristup odgovarajućoj zdravstvenoj i psihološkoj skrbi i da treba osmisliti adekvatne politike za njihovu lakšu reintegraciju u njihove zajednice; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva vlasti pogođenih zemalja da se, u suradnji s međunarodnim i regionalnim partnerima, obvežu da će suzbijati štetna vjerovanja i praznovjerje povezano s osobama s albinizmom te da će poduzeti sve potrebne mjere za sprečavanje i suzbijanje ilegalne trgovine dijelovima tijela osoba s albinizmom, da preispitaju slučajeve navodnih pljački grobnica, da otkriju i utvrde izvor potražnje za tim dijelovima tijela te da „lovce na osobe s albinizmom” privedu pravdi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća da je nasilje nad osobama s albinizmom često prekogranične prirode te insistira na potrebi jačanja regionalne suradnje u tom području; stoga pozdravlja sve inicijative poduzete na regionalnoj i međunarodnoj razini za borbu protiv nasilja nad osobama s albinizmom, a posebno Regionalni akcijski plan o albinizmu za razdoblje 2017. – 2021. koji su nedavno zajedno donijeli Afrička unija i UN, što je pozitivan i konkretan znak angažmana afričkih čelnika; poziva na njegovu hitnu i učinkovitu provedbu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Europsku uniju i njezine države članice da i dalje surađuju sa zemljama pogođenim ovim problemom kako bi potrebnom financijskom i tehničkom pomoći pružile konkretnu potporu njihovim naporima u osmišljavanju mjera za rješavanje posebnih potreba i prava osoba s albinizmom na temelju nediskriminacije i socijalne uključenosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva EU da i dalje pomno prati stanje ljudskih prava osoba s albinizmom u Africi, posebno redovnim izvješćima delegacija i njihovim daljnjim praćenjem situacije, te da nastavi poticati znatno poboljšanje u zaštiti i socijalnoj integraciji osoba s albinizmom; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima Malavija i Tanzanije, Afričkoj uniji i glavnom tajniku Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0314.

(2)  SL C 295 E, 4.12.2009., str. 94.

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/86 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/86

---

P8_TA(2017)0382

Slučajevi vođa krimskih Tatara Ahtema Čiigoza, Iljmija Umerova i novinara Mikole Semene

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. listopada 2017. o slučajevima vođa krimskih Tatara Ahtema Čijgoza, Iljmija Umerova i novinara Mikole Semene (2017/2869(RSP))

(2018/C 346/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između EU-a i Ukrajine te područje produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između EU-a i Ukrajine te područje produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Ukrajini i Krimu, o europskoj politici susjedstva, i o istočnom partnerstvu, posebno Rezoluciju od 21. siječnja 2016. o sporazumima o pridruživanju/područjima produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine s Gruzijom, Moldovom i Ukrajinom (1), Rezoluciju od 4. veljače 2016. o stanju ljudskih prava, osobito krimskih Tatara, na Krimu (2), Rezoluciju od 12. svibnja 2016. o krimskim Tatarima (3) i Rezoluciju od 16. ožujka 2017. o ukrajinskim zatvorenicima u Rusiji i stanju na Krimu (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Ukrajini i Krimu, o europskoj politici susjedstva, i o istočnom partnerstvu, posebno Rezoluciju od 21. siječnja 2016. o sporazumima o pridruživanju/područjima produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine s Gruzijom, Moldovom i Ukrajinom (1), Rezoluciju od 4. veljače 2016. o stanju ljudskih prava, osobito krimskih Tatara, na Krimu (2), Rezoluciju od 12. svibnja 2016. o krimskim Tatarima (3) i Rezoluciju od 16. ožujka 2017. o ukrajinskim zatvorenicima u Rusiji i stanju na Krimu (4),

| — | uzimajući u obzir izvješće Ureda visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava od 25. rujna 2017. pod naslovom „Stanje ljudskih prava u privremeno okupiranoj Autonomnoj Republici Krimu i gradu Sevastopolju (Ukrajina)”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Ureda visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava od 25. rujna 2017. pod naslovom „Stanje ljudskih prava u privremeno okupiranoj Autonomnoj Republici Krimu i gradu Sevastopolju (Ukrajina)”,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine UN-a br. 68/262 od 27. ožujka 2014. naslovljenu „Teritorijalna cjelovitost Ukrajine” i rezoluciju Opće skupštine UN-a br. 71/205 od 19. prosinca 2016. naslovljenu „Stanje ljudskih prava u Autonomnoj Republici Krimu i gradu Sevastopolju (Ukrajina)”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine UN-a br. 68/262 od 27. ožujka 2014. naslovljenu „Teritorijalna cjelovitost Ukrajine” i rezoluciju Opće skupštine UN-a br. 71/205 od 19. prosinca 2016. naslovljenu „Stanje ljudskih prava u Autonomnoj Republici Krimu i gradu Sevastopolju (Ukrajina)”,

| — | uzimajući u obzir odluke Vijeća o daljnjoj primjeni sankcija protiv Ruske Federacije u vezi s nezakonitim pripojenjem Krimskog poluotoka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluke Vijeća o daljnjoj primjeni sankcija protiv Ruske Federacije u vezi s nezakonitim pripojenjem Krimskog poluotoka,

| — | uzimajući u obzir međunarodno humanitarno pravo i posebno njegove odredbe o okupiranim teritorijima i postupanju s civilima te zaštiti civila, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir međunarodno humanitarno pravo i posebno njegove odredbe o okupiranim teritorijima i postupanju s civilima te zaštiti civila,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da se u brojnim vjerodostojnim izvješćima, uključujući ono najnovije Visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava, iznose dokazi o sve češćim kršenjima ljudskih prava na Krimu čije su žrtve predstavnici krimskih Tatara, novinari, medijski djelatnici, blogeri i obični ljudi koji izražavaju protivljenje ruskoj okupaciji ili jednostavno pokušavaju dokumentirati zločine de facto vlasti; |
| --- | --- |

A.

budući da se u brojnim vjerodostojnim izvješćima, uključujući ono najnovije Visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava, iznose dokazi o sve češćim kršenjima ljudskih prava na Krimu čije su žrtve predstavnici krimskih Tatara, novinari, medijski djelatnici, blogeri i obični ljudi koji izražavaju protivljenje ruskoj okupaciji ili jednostavno pokušavaju dokumentirati zločine de facto vlasti;

| B. | budući da se u izvješću Ureda UN-a za ljudska prava od 25. rujna 2017. pod naslovom „Stanje ljudskih prava u privremeno okupiranoj Autonomnoj Republici Krimu i gradu Sevastopolju (Ukrajina)” navodi da su „zabilježena teška kršenja ljudskih prava, kao što su proizvoljna uhićenja i pritvaranja, prisilni nestanci, slučajevi zlostavljanja i mučenja te barem jedno izvansudsko pogubljenje”; |
| --- | --- |

B.

budući da se u izvješću Ureda UN-a za ljudska prava od 25. rujna 2017. pod naslovom „Stanje ljudskih prava u privremeno okupiranoj Autonomnoj Republici Krimu i gradu Sevastopolju (Ukrajina)” navodi da su „zabilježena teška kršenja ljudskih prava, kao što su proizvoljna uhićenja i pritvaranja, prisilni nestanci, slučajevi zlostavljanja i mučenja te barem jedno izvansudsko pogubljenje”;

| C. | budući da je Iljmi Umerov, vođa krimskih Tatara i zamjenik predsjednika Medžlisa, na temelju članka 280.1 ruskog kaznenog zakona o „javnim pozivima na djelovanje čiji je cilj narušavanje teritorijalne cjelovitosti Rusije” osuđen na dvije godine zatvora jer je izražavao protivljenje nezakonitom pripojenju Krimskog poluotoka; |
| --- | --- |

C.

budući da je Iljmi Umerov, vođa krimskih Tatara i zamjenik predsjednika Medžlisa, na temelju članka 280.1 ruskog kaznenog zakona o „javnim pozivima na djelovanje čiji je cilj narušavanje teritorijalne cjelovitosti Rusije” osuđen na dvije godine zatvora jer je izražavao protivljenje nezakonitom pripojenju Krimskog poluotoka;

| D. | budući da je Ahtem Čijgoz, zamjenik predsjednika Medžlisa, osuđen na osam godina zatvora zbog „organiziranja masovnih nereda”26. veljače 2014.; |
| --- | --- |

D.

budući da je Ahtem Čijgoz, zamjenik predsjednika Medžlisa, osuđen na osam godina zatvora zbog „organiziranja masovnih nereda”26. veljače 2014.;

| E. | budući da je novinaru Mikoli Semeni na temelju članka 280.1 ruskog kaznenog zakona o „javnim pozivima na djelovanje čiji je cilj narušavanje teritorijalne cjelovitosti Rusije” izrečena uvjetna kazna zatvora na razdoblje od dvije i pol godine i trogodišnja zabrana bavljenja novinarskim poslom; |
| --- | --- |

E.

budući da je novinaru Mikoli Semeni na temelju članka 280.1 ruskog kaznenog zakona o „javnim pozivima na djelovanje čiji je cilj narušavanje teritorijalne cjelovitosti Rusije” izrečena uvjetna kazna zatvora na razdoblje od dvije i pol godine i trogodišnja zabrana bavljenja novinarskim poslom;

| F. | budući da su te nedavne sudske presude dokaz da se pravosudni sustav koristi kao politički instrument za represiju nad onima koji se protive pripojenju Krimskog poluotoka Rusiji; |
| --- | --- |

F.

budući da su te nedavne sudske presude dokaz da se pravosudni sustav koristi kao politički instrument za represiju nad onima koji se protive pripojenju Krimskog poluotoka Rusiji;

| G. | budući da za više slučajeva postoje navodi o otmicama, prisilnim nestancima, kao i o upotrebi mučenja i ponižavajućeg postupanja u ustanovama za pritvor; budući da se mučenje koristi za prikupljanje lažnih dokaza krivnje; budući da ti navodi do danas nisu istraženi na odgovarajući način; |
| --- | --- |

G.

budući da za više slučajeva postoje navodi o otmicama, prisilnim nestancima, kao i o upotrebi mučenja i ponižavajućeg postupanja u ustanovama za pritvor; budući da se mučenje koristi za prikupljanje lažnih dokaza krivnje; budući da ti navodi do danas nisu istraženi na odgovarajući način;

| H. | budući da se na Krimu opsežno izvlaštenje javne i privatne imovine provodi bez naknade te se ne vodi računa o odredbama međunarodnog humanitarnog prava o zaštiti imovine od zapljene ili uništenja; |
| --- | --- |

H.

budući da se na Krimu opsežno izvlaštenje javne i privatne imovine provodi bez naknade te se ne vodi računa o odredbama međunarodnog humanitarnog prava o zaštiti imovine od zapljene ili uništenja;

| I. | budući da je na Krimu znatno smanjen prostor za djelovanje civilnog društva, s obzirom na to da su ugašeni razni medijski kanali, pri čemu je nerazmjerno pogođena zajednica krimskih Tatara, njihovo pravo na informiranje i njihovo pravo da očuvaju svoju kulturu i identitet; |
| --- | --- |

I.

budući da je na Krimu znatno smanjen prostor za djelovanje civilnog društva, s obzirom na to da su ugašeni razni medijski kanali, pri čemu je nerazmjerno pogođena zajednica krimskih Tatara, njihovo pravo na informiranje i njihovo pravo da očuvaju svoju kulturu i identitet;

| J. | budući da je pripojenje Krima Ruskoj Federaciji nezakonito i da se njime krši međunarodno pravo i europski sporazumi koje su potpisale i Ruska Federacija i Ukrajina, posebno Povelja UN-a, Helsinški završni akt i Memorandum iz Budimpešte iz 1994. kao i Ugovor o prijateljstvu, suradnji i partnerstvu između Ukrajine i Ruske Federacije iz 1997.; |
| --- | --- |

J.

budući da je pripojenje Krima Ruskoj Federaciji nezakonito i da se njime krši međunarodno pravo i europski sporazumi koje su potpisale i Ruska Federacija i Ukrajina, posebno Povelja UN-a, Helsinški završni akt i Memorandum iz Budimpešte iz 1994. kao i Ugovor o prijateljstvu, suradnji i partnerstvu između Ukrajine i Ruske Federacije iz 1997.;

| K. | budući da za trajanja pripojenja Rusku Federaciju treba smatrati odgovornom za zaštitu stanovništva i građana Krima, preko de facto vlasti prisutnih na tom području; |
| --- | --- |

K.

budući da za trajanja pripojenja Rusku Federaciju treba smatrati odgovornom za zaštitu stanovništva i građana Krima, preko de facto vlasti prisutnih na tom području;

| 1. | osuđuje presude Iljmiju Umerovu, vođi krimskih Tatara i zamjeniku predsjednika Medžlisa, Ahtemu Čijgozu, zamjeniku predsjednika Medžlisa, i novinaru Mikoli Semeni; traži da se te osuđujuće presude ponište i da se g. Umerov i g. Čijgoz smjesta i bezuvjetno puste na slobodu te da se smjesta i bezuvjetno odbace sve optužbe protiv g. Semene; |
| --- | --- |

1.

| 2. | oštro osuđuje stroge kazne izrečene vođama zajednice krimskih Tatara i drugima koji se protive pripojenju Rusiji, kao što su Uzair Abdulaev, Tejmur Abdulaev, Zevri Abseutov, Rustem Abiltarov, Muslim Alijev, Refat Alimov, Ali Asanov, Volodimir Baluh, Enver Bekirov, Oleksij Besarabov, Hlib Šablij, Oleksij Čirnij, Mustafa Degermenji, Emil Džemadenov, Arsen Džeparov, Volodimir Dudka, Pavlo Grib, Rustem Ismailov, Mikola Karpjuk, Stanislav Klih, Andrij Kolomijec, Oleksandr Kolčenko, Oleksandr Kostenko, Emir-Usein Kuku, Sergej Litvinov, Enver Mamutov, Remzi Memethov, Jevhen Panov, Juri Primov, Volodimir Prisič, Ferat Sajfulajev, Eider Saledinov, Oleg Sencov, Vadym Siruk, Oleksij Stognij, Redvan Sulejmanov, Roman Suščenko, Mikola Šiptur, Dmitro Štiblikov, Viktor Ščur, Rustem Vaitov, Valentin Vigovski, Andrij Zakhtej i Ruslan Zejtulaev, nakon apsurdnih sudskih postupaka i na temelju upitnih optužbi; zahtijeva da se te sudske presude ponište i da se pritvoreni smjesta puste na slobodu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | osuđuje diskriminirajuće politike koje takozvane vlasti provode posebno protiv autohtone zajednice krimskih Tatara, kršenje njihovih prava vlasništva, sve brojnije slučajeve zastrašivanja u političkom, društvenom i gospodarskom životu te zajednice i svih koji se protive pripojenju Rusiji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da su zabranom djelovanja Medžlisa i proglašenjem Medžlisa ekstremističkom organizacijom 26. travnja 2016. kao i zabranjivanjem vođama krimskih Tatara da ponovno uđu na poluotok teško prekršena prava krimskih Tatara; snažno ponavlja svoj poziv na hitno poništenje s tim povezanih odluka i njihovih učinaka te poziv na poštovanje naloga Međunarodnog suda od 19. travnja 2017. o privremenim mjerama u postupku koji je Ukrajina pokrenula protiv Ruske Federacije, u kojem se zaključuje da se Ruska Federacija mora suzdržati od zadržavanja ili nametanja ograničenja u pogledu mogućnosti zajednice krimskih Tatara da očuva svoje predstavničke institucije, uključujući Medžlis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća na to da se zbog represije i primjene zakonodavstva o ekstremizmu, terorizmu i separatizmu stanje ljudskih prava na Krimskom poluotoku znatno pogoršalo i da je došlo do raširenog kršenja slobode govora i udruživanja, te da je prisilno nametanje ruskog državljanstva postalo sustavno i da temeljne slobode nisu zajamčene na Krimskom poluotoku; zahtijeva opoziv diskriminirajućeg zakonodavstva i naglašava da je hitno potrebno utvrditi odgovornost za kršenja i povrede ljudskih prava na poluotoku; |
| --- | --- |

5.

| 6. | oštro osuđuje sveprisutnu praksu premještanja pritvorenika u udaljena područja Rusije jer se time ozbiljno otežava njihova komunikacija s obitelji i prijateljima te sposobnost organizacija za ljudska prava da prate njihovu dobrobit; ističe da se tom praksom krši važeće rusko zakonodavstvo, a posebno članak 73. Zakona o kaznenom progonu, prema kojem bi se kazne trebale služiti u regiji u kojoj osuđenici stanuju ili u regiji u kojoj je donesena sudska presuda; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i izaslanstvo EU-a u Rusiji da pomno prate aktualna suđenja i da obrate pozornost na način na koji se postupa s pritvorenima; posebno izražava zabrinutost zbog navoda o primjeni psihijatrijske obrade u kaznene svrhe; očekuje od izaslanstva EU-a, ESVD-a i veleposlanstava država članica da pomno prate te postupke i da traže pristup pritvorenima prije, tijekom i nakon suđenja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Europski sud za ljudska prava da sve zahtjeve za pravnu zaštitu koje uputi Krim razmotri kao najviši mogući prioritet, s obzirom na to da ruski nacionalni pravosudni sustav ne može pružiti i ne pruža pravne lijekove u tim slučajevima; |
| --- | --- |

8.

| 9. | osuđuje represiju nad nezavisnim medijima koji predstavljaju manjinske zajednice i apelira na ruske vlasti da se suzdrže od postavljanja pravnih i administrativnih prepreka njihovu radu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva na to da se međunarodnim promatračima za ljudska prava, uključujući specijalizirane strukture UN-a, OESS-a i Vijeća Europe, omogući neometan pristup Krimskom poluotoku kako bi se ispitalo stanje na poluotoku, i poziva na uspostavu neovisnih mehanizama praćenja; podržava inicijative koje predvodi Ukrajina s ciljem rješavanja tih pitanja u Vijeću za ljudska prava i Općoj skupštini; poziva ESVD i posebnog predstavnika Europske unije za ljudska prava da stalno prate stanje ljudskih prava na Krimskom poluotoku i da o tome obavještavaju Europski parlament; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju da podrži projekte i razmjene kojima se nastoji poboljšati kontakte među ljudima, kao i one kojima se promiče izgradnja mira, rješavanje sukoba, pomirenje i međukulturni dijalog, među ostalim i unutar Krima; potiče da to da se izbjegavaju birokratske prepreke i potiče na primjenu fleksibilnijih pristupa kojima će se omogućiti lakši pristup za međunarodne promatrače na poluotoku, uključujući parlamentarne zastupnike, uz suglasnost Kijeva i ne tumačeći to kao priznanje pripojenja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da bi trebalo uvesti mjere ograničavanja protiv svih pojedinaca koji su odgovorni za teška kršenja ljudskih prava, uključujući one krimske i ruske dužnosnike koji su izravno odgovorni za optuživanje i osudu Ahtema Čijgoza, Mikole Semene i Iljmija Umerova, a te bi mjere trebale obuhvaćati zamrzavanje imovine u bankama EU-a i zabranu putovanja; ponovno izražava svoju potporu odluci EU-a da zabrani uvoz s Krima i izvoz određene robe i tehnologija, ulaganja, trgovine i usluga na Krim; |
| --- | --- |

12.

| 13. | žali zbog nezavidne situacije u kojoj se nalaze krimska djeca koja odrastaju bez svojih očeva, koji su nezakonito lišeni slobode kao de facto politički zatvorenici, uključujući one koji su premješteni u udaljene dijelove Ruske Federacije; smatra da je to očito kršenje međunarodnih ljudskih prava, prava djeteta i međunarodnih obveza Ruske Federacije, kao što je Konvencija UN-a o pravima djeteta; poziva ruske vlasti i krimske de facto vlasti da navedenim osobama dopuste redovit kontakt s članovima njihovih obitelji, posebno maloljetnicima; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podsjeća ruske vlasti da su u svojem svojstvu de facto okupacijske sile koja ima efektivnu kontrolu nad Krimom u potpunosti odgovorne za zaštitu krimskih građana od proizvoljnih pravosudnih ili administrativnih mjera te da su u istom tom svojstvu prema međunarodnom humanitarnom pravu obvezne zajamčiti zaštitu ljudskih prava na poluotoku; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podržava suverenost, neovisnost, jedinstvo i teritorijalnu cjelovitost Ukrajine u njezinim međunarodno priznatim granicama i odlučno ponavlja osudu nezakonitog pripojenja Autonomne Republike Krima i grada Sevastopolja Ruskoj Federaciji; podupire politiku EU-a i njegovih država članica da se ne prizna nezakonito pripojenje Krimskog poluotoka i da se u tom pogledu nametnu mjere ograničavanja; izražava duboku zabrinutost činjenicom da Rusija trenutačno provodi opsežnu militarizaciju Krimskog poluotoka, koja predstavlja prijetnju regionalnoj i paneuropskoj sigurnosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, državama članicama, predsjedniku Ukrajine, vladama i parlamentima Ukrajine i Ruske Federacije, parlamentarnim skupštinama Vijeća Europe i Organizacije za europsku sigurnost i suradnju, Medžlisu krimskih Tatara i glavnom tajniku Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0018.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0043.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0218.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0087.

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/90 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/90

---

P8_TA(2017)0383

Stanje na Maldivima

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. listopada 2017. o stanju na Maldivima (2017/2870(RSP))

(2018/C 346/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Maldivima, posebno one od 16. rujna 2004. (1), 30. travnja 2015. (2) i 17. prosinca 2015. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Maldivima, posebno one od 16. rujna 2004. (1), 30. travnja 2015. (2) i 17. prosinca 2015. (3),

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, čija su država stranka i Maldivi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, čija su država stranka i Maldivi,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju Ujedinjenih naroda iz 1981. o ukidanju svih oblika nesnošljivosti i diskriminacije na temelju vjeroispovijesti i uvjerenja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju Ujedinjenih naroda iz 1981. o ukidanju svih oblika nesnošljivosti i diskriminacije na temelju vjeroispovijesti i uvjerenja,

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o smrtnoj kazni, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o smrtnoj kazni,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., a posebno njezine članke 2., 7. i 19., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., a posebno njezine članke 2., 7. i 19.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta iz 1989., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta iz 1989.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena,

| — | uzimajući u obzir izjavu glavnog tajnika UN-a Antónia Guterresa od 27. srpnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glavnog tajnika UN-a Antónia Guterresa od 27. srpnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir izvješće o službenom putovanju s 5. međuparlamentarnog sastanka EU-a i Maldiva održanog 8. i 9. veljače 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o službenom putovanju s 5. međuparlamentarnog sastanka EU-a i Maldiva održanog 8. i 9. veljače 2016.,

| — | uzimajući u obzir izjavu o stanju na Maldivima koju je izaslanstvo EU-a na Maldivima 25. srpnja 2017. usvojilo zajedno s veleposlanstvima država članica EU-a i veleposlanstvima Kanade, Norveške, Švicarske i Sjedinjenih Američkih Država, akreditiranih na Maldivima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu o stanju na Maldivima koju je izaslanstvo EU-a na Maldivima 25. srpnja 2017. usvojilo zajedno s veleposlanstvima država članica EU-a i veleposlanstvima Kanade, Norveške, Švicarske i Sjedinjenih Američkih Država, akreditiranih na Maldivima,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o osuđujućoj presudi bivšem predsjedniku Maldiva Muhamedu Našidu od 14. ožujka 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o osuđujućoj presudi bivšem predsjedniku Maldiva Muhamedu Našidu od 14. ožujka 2016.,

| — | uzimajući u obzir izjavu posebne izvjestiteljice UN-a za izvansudska, prijeka ili proizvoljna pogubljenja Agnès Callamard od 3. kolovoza 2017. o „neposrednom” nastavku pogubljenja na Maldivima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu posebne izvjestiteljice UN-a za izvansudska, prijeka ili proizvoljna pogubljenja Agnès Callamard od 3. kolovoza 2017. o „neposrednom” nastavku pogubljenja na Maldivima,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da EU dugi niz godina ima odnose s Maldivima i svake godine stotine tisuća europskih turista putuje na Maldive; |
| --- | --- |

A.

budući da EU dugi niz godina ima odnose s Maldivima i svake godine stotine tisuća europskih turista putuje na Maldive;

| B. | budući da se stanje ljudskih prava na Maldivima dramatično pogoršalo od prvih demokratskih izbora u toj zemlji održanih 2008. i svrgnuća prvog demokratski izabranog maldivskog predsjednika Muhameda Našida tijekom 2012.; |
| --- | --- |

B.

budući da se stanje ljudskih prava na Maldivima dramatično pogoršalo od prvih demokratskih izbora u toj zemlji održanih 2008. i svrgnuća prvog demokratski izabranog maldivskog predsjednika Muhameda Našida tijekom 2012.;

| C. | budući da su političke i građanske slobode narušene, oporbeni čelnici proizvoljno uhićeni i da se mediji napadaju te da zbog sve veće vjerske konzervativnost dolazi do smanjenja slobode vjeroispovijesti i tolerancije, a predsjednik Abdulah Jamin, bivši vođa Napredne stranke Maldiva i njegova vlada nastoje još više ojačati svoju moć; |
| --- | --- |

C.

budući da su političke i građanske slobode narušene, oporbeni čelnici proizvoljno uhićeni i da se mediji napadaju te da zbog sve veće vjerske konzervativnost dolazi do smanjenja slobode vjeroispovijesti i tolerancije, a predsjednik Abdulah Jamin, bivši vođa Napredne stranke Maldiva i njegova vlada nastoje još više ojačati svoju moć;

| D. | budući da su 22. kolovoza 2017. sigurnosne snage nasilno zatvorile Parlament (Majlis), što su oporbeni zastupnici opisali kao pokušaj da se blokira prijedlog opoziva predsjednika Parlamenta; |
| --- | --- |

D.

budući da su 22. kolovoza 2017. sigurnosne snage nasilno zatvorile Parlament (Majlis), što su oporbeni zastupnici opisali kao pokušaj da se blokira prijedlog opoziva predsjednika Parlamenta;

| E. | budući da članovi oporbenih stranaka, neovisni novinari i branitelji ljudskih prava izvješćuju o povećanju prijetnji i napada od strane tijela vlasti, policije i ekstremističkih skupina; |
| --- | --- |

E.

budući da članovi oporbenih stranaka, neovisni novinari i branitelji ljudskih prava izvješćuju o povećanju prijetnji i napada od strane tijela vlasti, policije i ekstremističkih skupina;

| F. | budući da je u ožujku 2015. Muhamed Našid, prvi demokratski izabrani predsjednik Maldiva, osuđen na 13 godina zatvora zbog optužbi za terorizam; budući da se od 85 zastupnika u parlamentu, protiv 12 članova opozicije vodi sudski postupak, najmanje trima su oduzete putovnice, a najmanje jedan je i dalje u proizvoljnom pritvoru; budući da se predsjednički izbori trebaju održati tijekom 2018.; |
| --- | --- |

F.

budući da je u ožujku 2015. Muhamed Našid, prvi demokratski izabrani predsjednik Maldiva, osuđen na 13 godina zatvora zbog optužbi za terorizam; budući da se od 85 zastupnika u parlamentu, protiv 12 članova opozicije vodi sudski postupak, najmanje trima su oduzete putovnice, a najmanje jedan je i dalje u proizvoljnom pritvoru; budući da se predsjednički izbori trebaju održati tijekom 2018.;

| G. | budući da postoji zabrinutost zbog vrlo politiziranog maldivskog pravosuđa, koje je godinama zloupotrebljavalo svoje ovlasti i pogodovalo aktualnoj vladajućoj stranci nauštrb oporbenih političara; budući da pravo na pošteno suđenje još uvijek nije zajamčeno te načela koja su s tim povezana čine temeljne elemente vladavine prava; |
| --- | --- |

G.

budući da postoji zabrinutost zbog vrlo politiziranog maldivskog pravosuđa, koje je godinama zloupotrebljavalo svoje ovlasti i pogodovalo aktualnoj vladajućoj stranci nauštrb oporbenih političara; budući da pravo na pošteno suđenje još uvijek nije zajamčeno te načela koja su s tim povezana čine temeljne elemente vladavine prava;

| H. | budući da je maldivski parlament 9. kolovoza 2016. donio „Zakon o zaštiti ugleda i dobrog imena te slobode izražavanja” kojim se propisuje niz ograničenja slobode izražavanja i vladi daje ovlast da opozove ili obustavi dozvole radio-televizijskih kuća, publikacija, internetskih stranica i drugih medijskih izvora; |
| --- | --- |

H.

budući da je maldivski parlament 9. kolovoza 2016. donio „Zakon o zaštiti ugleda i dobrog imena te slobode izražavanja” kojim se propisuje niz ograničenja slobode izražavanja i vladi daje ovlast da opozove ili obustavi dozvole radio-televizijskih kuća, publikacija, internetskih stranica i drugih medijskih izvora;

| I. | budući da je u kolovozu 2016. predsjednik Maldiva ratificirao nekoliko amandmana na Zakon o slobodi okupljanja kojima su se ograničila područja predviđena za zakonite prosvjede; |
| --- | --- |

I.

budući da je u kolovozu 2016. predsjednik Maldiva ratificirao nekoliko amandmana na Zakon o slobodi okupljanja kojima su se ograničila područja predviđena za zakonite prosvjede;

| J. | budući da je Odbor Međuparlamentarne unije za ljudska prava parlamentarnih zastupnika proglasio Maldive jednom od najgorih zemalja na svijetu zbog napada na oporbene parlamentarne zastupnike, s obzirom na rutinska zastrašivanja, uhićenja i pritvaranja oporbenih političara; budući da su sloboda izražavanja, sloboda medija, sloboda udruživanja i demokratski pluralizam sve ugroženiji i da su stotine protuvladinih prosvjednika bile uhićene i optužene; budući da sve više dokaza upućuje na to da bi kaznene optužbe protiv političkih protivnika predsjednika Jamina mogle biti politički motivirane; |
| --- | --- |

J.

budući da je Odbor Međuparlamentarne unije za ljudska prava parlamentarnih zastupnika proglasio Maldive jednom od najgorih zemalja na svijetu zbog napada na oporbene parlamentarne zastupnike, s obzirom na rutinska zastrašivanja, uhićenja i pritvaranja oporbenih političara; budući da su sloboda izražavanja, sloboda medija, sloboda udruživanja i demokratski pluralizam sve ugroženiji i da su stotine protuvladinih prosvjednika bile uhićene i optužene; budući da sve više dokaza upućuje na to da bi kaznene optužbe protiv političkih protivnika predsjednika Jamina mogle biti politički motivirane;

| K. | budući da je predsjednik Jamin u više navrata iskazao svoju namjeru da nastavi s praksom pogubljenja naređenih od strane države i time okonča 60-godišnji moratorij; budući da je u azijsko-pacifičkoj regiji dvadeset država članica ukinulo smrtnu kaznu, a još sedam država ne provodi ju u praksi; |
| --- | --- |

K.

budući da je predsjednik Jamin u više navrata iskazao svoju namjeru da nastavi s praksom pogubljenja naređenih od strane države i time okonča 60-godišnji moratorij; budući da je u azijsko-pacifičkoj regiji dvadeset država članica ukinulo smrtnu kaznu, a još sedam država ne provodi ju u praksi;

| L. | budući da je trenutno na Maldivima najmanje 20 osoba osuđeno na smrtnu kaznu, a njih pet je u trenutku uhićenja bilo maloljetno; budući da maldivski zakon, za razliku od međunarodnog prava, dopušta da se maloljetnike osudi na smrt, a smrtna kazna provede nakon što navrše 18 godina; budući da je posebna izvjestiteljica UN-a za izvansudska, prijeka ili proizvoljna pogubljenja pozvala vladu Maldiva da ne nastavi s pogubljenjima; |
| --- | --- |

L.

budući da je trenutno na Maldivima najmanje 20 osoba osuđeno na smrtnu kaznu, a njih pet je u trenutku uhićenja bilo maloljetno; budući da maldivski zakon, za razliku od međunarodnog prava, dopušta da se maloljetnike osudi na smrt, a smrtna kazna provede nakon što navrše 18 godina; budući da je posebna izvjestiteljica UN-a za izvansudska, prijeka ili proizvoljna pogubljenja pozvala vladu Maldiva da ne nastavi s pogubljenjima;

| M. | budući da je u najmanje tri slučaja, to jest u vezi s Husejinom Humamom Ahmedom, Ahmedom Muratom i Mohamedom Nabilom, Vrhovni sud Maldiva potvrdio smrtnu kaznu nakon suđenja u kojima se nisu poštovali međunarodno priznati standardi; budući da im sad skoro prijeti pogubljenje; |
| --- | --- |

M.

budući da je u najmanje tri slučaja, to jest u vezi s Husejinom Humamom Ahmedom, Ahmedom Muratom i Mohamedom Nabilom, Vrhovni sud Maldiva potvrdio smrtnu kaznu nakon suđenja u kojima se nisu poštovali međunarodno priznati standardi; budući da im sad skoro prijeti pogubljenje;

| N. | budući da je Međunarodna komisija pravnika nedavno osudila suspenziju 56 maldivskih odvjetnika, što odgovara trećini svih aktivnih odvjetnika u toj zemlji, koji su svi tražili pravosudne reforme namijenjene osiguranju neovisnosti pravosuđa; |
| --- | --- |

N.

budući da je Međunarodna komisija pravnika nedavno osudila suspenziju 56 maldivskih odvjetnika, što odgovara trećini svih aktivnih odvjetnika u toj zemlji, koji su svi tražili pravosudne reforme namijenjene osiguranju neovisnosti pravosuđa;

| O. | budući da postoji zabrinutost i zbog sve raširenijeg militantnog islamističkog radikalizma te zbog broja radikaliziranih mladih muškaraca i žena koji su se navodno pridružili IS-u/Daišu; |
| --- | --- |

O.

budući da postoji zabrinutost i zbog sve raširenijeg militantnog islamističkog radikalizma te zbog broja radikaliziranih mladih muškaraca i žena koji su se navodno pridružili IS-u/Daišu;

| P. | budući da je bloger i glasni kritičar vlasti Jamen Rašid ubijen 23. travnja 2017.; budući da je novinar Ahmen Rilvan nestao u kolovozu 2014. te se strahuje da je mrtav; budući da je bloger Ismail Rašid izboden nožem i ranjen tijekom 2012.; |
| --- | --- |

P.

budući da je bloger i glasni kritičar vlasti Jamen Rašid ubijen 23. travnja 2017.; budući da je novinar Ahmen Rilvan nestao u kolovozu 2014. te se strahuje da je mrtav; budući da je bloger Ismail Rašid izboden nožem i ranjen tijekom 2012.;

| 1. | izražava duboko žaljenje zbog pogoršanja političke situacije i stanja ljudskih prava na Maldivima i sve veće autoritarne vladavine predsjednika Abdulaha Jamina i njegove vlade kojom se stvara ozračje straha i ugrožavaju postignuća u zemlji u posljednjih nekoliko godina u područjima ljudskih prava, demokracije i vladavine prava, posebno s obzirom na izbore koji će se održati 2018.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | osuđuje donošenje Zakona o kleveti i slobodi govora iz 2016. čiji je cilj zatrti slobodu izražavanja, kao i izmjene Zakona o slobodi okupljanja donesene 2016. kojima se ograničava pravo na okupljanje; poziva vladu Maldiva da sve nacionalne zakone uskladi s međunarodnim pravom o ljudskim pravima, te da stavi izvan snage ili reformira spomenute akte; |
| --- | --- |

2.

| 3. | žali zbog represije političkih protivnika na Maldivima i poziva vladu da odbaci sve optužbe protiv bivšeg predsjednika Muhameda Našida te da hitno i bezuvjetno oslobodi sve one koji su pritvoreni iz političkih razloga, uključujući Kasima Ibrahima, vođu stranke Jumhoory; podsjeća vladu na njezine međunarodne obveze u pogledu poštovanja temeljnih prava i sloboda u okviru Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, koje obuhvaćaju minimalna jamstva za pošteno suđenje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Vrhovni sud Maldiva da odmah ukine suspenziju onih odvjetnika iz skupine 56 odvjetnika suspendiranih u rujnu 2017. na koje se ta mjera još uvijek primjenjuje; ponavlja svoj poziv vladi da zajamči potpunu neovisnost i nepristranost pravosuđa i osigura svim građanima pravo na pošteno i transparentno pravosuđe bez političkog utjecaja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponovno ističe da se EU snažno protivi smrtnoj kazni u svim slučajevima i bez iznimke; poziva na opće ukidanje smrtne kazne; snažno osuđuje najavu o ponovnom uvođenju smrtne kazne na Maldivima i apelira na vladu i parlament Maldiva da poštuju moratorij na smrtnu kaznu koji je na snazi već više od 60 godina; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Europsku komisiju i države članice da javno pozovu predsjednika Jamina i vladu Maldiva na to da preispitaju sve slučajeve osuđenika na smrtnu kaznu kako bi se zajamčilo da se poštuju međunarodno priznata i ustavom zajamčena prava na pošteno suđenje; poziva vladu da odmah povuče sve optužbe povezane s izricanjem smrtne kazne maloljetnicima i zabrani pogubljenje maloljetnih počinitelja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smatra da je postupak istinskog dijaloga koji uključuje sve političke stranke i ostale vođe civilnog društva jedini put da se stane na kraj pogoršanju stanja demokracije, ljudskih prava i sloboda na Maldivima; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva vladu Maldiva da poštuje i u potpunosti podrži pravo na prosvjed, slobodu izražavanja, udruživanja i okupljanja te slobodu savjesti i slobodu vjeroispovijesti i uvjerenja, bez obzira na većinsku vjeroispovijest u državi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva vladu Maldiva da stane na kraj nekažnjavanju osoba koje uzimaju pravdu u svoje ruke i koriste se nasiljem nad osobama koje promiču vjersku toleranciju, mirnim prosvjednicima, kritički nastrojenim medijima i civilnim društvom; |
| --- | --- |

9.

| 10. | osuđuje prisilno zatvaranje maldivskog parlamenta (Majlis) njegovim članovima, kao i zlostavljanje, zastrašivanje i uhićenja izabranih zastupnika u parlamentu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | osuđuje kontinuirano zastrašivanje i prijetnje novinarima, blogerima i braniteljima ljudskih prava na Maldivima, uhićenja izvjestitelja i racije u novinskim organizacijama i njihovo prisilno zatvaranje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva vladu da zajamči provođenje nepristrane i neovisne istrage smrti Jamina Rašida i otmice Ahmeda Rilvana kako bi se identificirale sve odgovorne osobe i kako bi ih se privelo pravdi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva maldivske vlasti da zajamče da Povjerenstvo za ljudska prava Maldiva, Komisija za nacionalni integritet i izborna povjerenstva mogu djelovati neovisno i bez uplitanja vlasti; poziva vladu Maldiva da u potpunosti surađuje s mehanizmima UN-a za ljudska prava, uključujući posebne postupke i Ured visokog povjerenika za ljudska prava; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva EU da u potpunosti iskoristi sve raspoložive instrumente u cilju promicanja poštovanja ljudskih prava i demokratskih načela na Maldivima, uključujući razmatranje mogućnosti za uvođenje privremenih pojedinačnih ciljanih sankcija protiv onih koji ugrožavaju ljudska prava; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, OESS-u/ODHIR-u, Vijeću Europe i vladi Maldiva. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  SL C 140 E, 9.6.2005., str. 165.

(2)  SL C 346, 21.9.2016., str. 60.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0464.

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/94 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/94

---

P8_TA(2017)0385

Zatvorski sustavi i uvjeti

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. listopada 2017. o zatvorskim sustavima i uvjetima u zatvorima (2015/2062(INI))

(2018/C 346/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 2., 6. i 7. Ugovora o Europskoj uniji i Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 4., 19., 47., 48. i 49., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2., 6. i 7. Ugovora o Europskoj uniji i Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 4., 19., 47., 48. i 49.,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (EKLJP) (članak 3., članak 8.), protokole uz EKLJP i sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava, Europsku konvenciju o sprječavanju mučenja i neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja iz 1987. te izvješća Europskog odbora za sprječavanje mučenja (CPT), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (EKLJP) (članak 3., članak 8.), protokole uz EKLJP i sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava, Europsku konvenciju o sprječavanju mučenja i neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja iz 1987. te izvješća Europskog odbora za sprječavanje mučenja (CPT),

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima (članci 3. i 5.), Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima (članak 7.) i Konvenciju protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima (članci 3. i 5.), Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima (članak 7.) i Konvenciju protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta donesenu u New Yorku 20. studenoga 1989., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta donesenu u New Yorku 20. studenoga 1989.,

| — | uzimajući u obzir sljedeće Opće napomene Odbora UN-a za prava djeteta: br. 10 (2007.) o pravima djeteta u maloljetničkom pravosuđu, br. 13 (2011.) o pravu djeteta na zaštitu od svih oblika nasilja i br. 17 (2013.) o pravu djece na odmor, slobodno vrijeme, igru, rekreativne aktivnosti, kulturu i umjetnost (članak 31.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sljedeće Opće napomene Odbora UN-a za prava djeteta: br. 10 (2007.) o pravima djeteta u maloljetničkom pravosuđu, br. 13 (2011.) o pravu djeteta na zaštitu od svih oblika nasilja i br. 17 (2013.) o pravu djece na odmor, slobodno vrijeme, igru, rekreativne aktivnosti, kulturu i umjetnost (članak 31.),

| — | uzimajući u obzir minimalna pravila UN-a za postupanje sa zatvorenicima te deklaracije i načela koje je usvojila Opća skupština UN-a; uzimajući u obzir Standardna minimalna pravila UN-a za maloljetničko pravosuđe (Pekinška pravila) koje je usvojila Opća skupština; uzimajući u obzir Smjernice Odbora ministara Vijeća Europe o pravosuđu prilagođenom djeci; uzimajući u obzir preporuke Odbora ministara Vijeća Europe, posebno Preporuku CM/Rec (2006)2 o Europskim zatvorskim pravilima, Preporuku CM/Rec (2006)13 o primjeni pritvora, uvjetima u kojima se izvršava i određenju zaštitnih mehanizama protiv zlouporabe, Preporuku CM/Rec (2008)11 o Europskim pravilima za maloljetne prijestupnike osuđene na sankcije ili mjere, Preporuku CM/Rec (2010)1 o probacijskim pravilima Vijeća Europe te Preporuku CM/Rec (2017)3 o propisima EU-a o sankcijama i mjerama koje se primjenjuju u Zajednici; također uzimajući u obzir preporuke koje je donijela Parlamentarna skupština Vijeća Europe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir minimalna pravila UN-a za postupanje sa zatvorenicima te deklaracije i načela koje je usvojila Opća skupština UN-a; uzimajući u obzir Standardna minimalna pravila UN-a za maloljetničko pravosuđe (Pekinška pravila) koje je usvojila Opća skupština; uzimajući u obzir Smjernice Odbora ministara Vijeća Europe o pravosuđu prilagođenom djeci; uzimajući u obzir preporuke Odbora ministara Vijeća Europe, posebno Preporuku CM/Rec (2006)2 o Europskim zatvorskim pravilima, Preporuku CM/Rec (2006)13 o primjeni pritvora, uvjetima u kojima se izvršava i određenju zaštitnih mehanizama protiv zlouporabe, Preporuku CM/Rec (2008)11 o Europskim pravilima za maloljetne prijestupnike osuđene na sankcije ili mjere, Preporuku CM/Rec (2010)1 o probacijskim pravilima Vijeća Europe te Preporuku CM/Rec (2017)3 o propisima EU-a o sankcijama i mjerama koje se primjenjuju u Zajednici; također uzimajući u obzir preporuke koje je donijela Parlamentarna skupština Vijeća Europe,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. siječnja 1996. o lošim uvjetima u zatvorima u Europskoj uniji (1) i Rezoluciju od 17. prosinca 1998. o zatvorskim uvjetima u Europskoj uniji: poboljšanja i alternativne kazne (2), Rezoluciju od 25. studenoga 2009. o višegodišnjem programu za razdoblje 2010. – 2014. u području slobode, sigurnosti i pravde (Stockholmski program) (3) i Rezoluciju od 15. prosinca 2011. o zatvorskim uvjetima u Uniji (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. siječnja 1996. o lošim uvjetima u zatvorima u Europskoj uniji (1) i Rezoluciju od 17. prosinca 1998. o zatvorskim uvjetima u Europskoj uniji: poboljšanja i alternativne kazne (2), Rezoluciju od 25. studenoga 2009. o višegodišnjem programu za razdoblje 2010. – 2014. u području slobode, sigurnosti i pravde (Stockholmski program) (3) i Rezoluciju od 15. prosinca 2011. o zatvorskim uvjetima u Uniji (4),

| — | uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2002/584/PUP od 13. lipnja 2002. o europskom uhidbenom nalogu i postupcima predaje između država članica (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2002/584/PUP od 13. lipnja 2002. o europskom uhidbenom nalogu i postupcima predaje između država članica (5),

| — | uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/909/PUP od 27. studenoga 2008. o primjeni načela uzajamnog priznavanja presuda u kaznenim predmetima kojima se izriču kazne zatvora ili mjere koje uključuju oduzimanje slobode s ciljem njihova izvršenja u Europskoj uniji (6) („transfer zatvorenika”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/909/PUP od 27. studenoga 2008. o primjeni načela uzajamnog priznavanja presuda u kaznenim predmetima kojima se izriču kazne zatvora ili mjere koje uključuju oduzimanje slobode s ciljem njihova izvršenja u Europskoj uniji (6) („transfer zatvorenika”),

| — | uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/947/PUP od 27. studenoga 2008. o primjeni načela uzajamnog priznavanja na presude i probacijske odluke s ciljem nadzora probacijskih mjera i alternativnih sankcija (7) („probacija i alternativne sankcije”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/947/PUP od 27. studenoga 2008. o primjeni načela uzajamnog priznavanja na presude i probacijske odluke s ciljem nadzora probacijskih mjera i alternativnih sankcija (7) („probacija i alternativne sankcije”),

| — | uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2009/829/PUP od 23. listopada 2009. o primjeni načela uzajamnog priznavanja odluka o mjerama nadzora među državama članicama Europske unije kao alternative privremenom pritvoru (8) („europski nalog za praćenje”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2009/829/PUP od 23. listopada 2009. o primjeni načela uzajamnog priznavanja odluka o mjerama nadzora među državama članicama Europske unije kao alternative privremenom pritvoru (8) („europski nalog za praćenje”),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/800 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o postupovnim jamstvima za djecu koja su osumnjičenici ili optuženici u kaznenim postupcima (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/800 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o postupovnim jamstvima za djecu koja su osumnjičenici ili optuženici u kaznenim postupcima (9),

| — | uzimajući u obzir izvješće Agencije Europske unije za temeljna prava o zatvorskoj kazni i njezinim alternativama: temeljna prava pri obavljanju transfera među državama članicama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Agencije Europske unije za temeljna prava o zatvorskoj kazni i njezinim alternativama: temeljna prava pri obavljanju transfera među državama članicama,

| — | uzimajući u obzir Zelenu knjigu Komisije od 14. lipnja 2011. naslovljenu „Jačanje uzajamnog povjerenja u europskom pravosudnom prostoru – Zelena knjiga o provedbi kaznenog zakonodavstva EU-a u području oduzimanja slobode” (COM(2011)0327), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zelenu knjigu Komisije od 14. lipnja 2011. naslovljenu „Jačanje uzajamnog povjerenja u europskom pravosudnom prostoru – Zelena knjiga o provedbi kaznenog zakonodavstva EU-a u području oduzimanja slobode” (COM(2011)0327),

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije u spojenim predmetima C-404/15 i C-659/15 PPU Pál Aranyosi i Robert Căldăraru, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije u spojenim predmetima C-404/15 i C-659/15 PPU Pál Aranyosi i Robert Căldăraru,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2015. o suzbijanju radikalizacije i novačenja europskih građana u terorističke organizacije (10) i Priručnik UNODC-a o postupanju s nasilnim ekstremističkim zatvorenicima i sprječavanju radikalizacije koja vodi do nasilja u zatvorima (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2015. o suzbijanju radikalizacije i novačenja europskih građana u terorističke organizacije (10) i Priručnik UNODC-a o postupanju s nasilnim ekstremističkim zatvorenicima i sprječavanju radikalizacije koja vodi do nasilja u zatvorima (11),

| — | uzimajući u obzir Pisanu izjavu 0006/2011 od 14. veljače 2011. o kršenju temeljnih prava pritvorenika u Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pisanu izjavu 0006/2011 od 14. veljače 2011. o kršenju temeljnih prava pritvorenika u Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir konvencije, preporuke i rezolucije Vijeća Europe o zatvorskim pitanjima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konvencije, preporuke i rezolucije Vijeća Europe o zatvorskim pitanjima,

| — | uzimajući u obzir Bijelu knjigu Vijeća Europe o prenapučenosti zatvora od 28. rujna 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Bijelu knjigu Vijeća Europe o prenapučenosti zatvora od 28. rujna 2016.,

| — | uzimajući u obzir Preporuku CM/Rec (2012)12 Odbora ministara Vijeća Europe državama članicama o zatvorenicima koji su strani državljani koju je donio Odbor ministara 10. listopada 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku CM/Rec (2012)12 Odbora ministara Vijeća Europe državama članicama o zatvorenicima koji su strani državljani koju je donio Odbor ministara 10. listopada 2012.,

| — | uzimajući u obzir Preporuku CM/Rec (2012)5 Odbora ministara Vijeća Europe državama članicama o Europskom etičkom kodeksu za zatvorsko osoblje koju je donio Odbor ministara 12. travnja 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku CM/Rec (2012)5 Odbora ministara Vijeća Europe državama članicama o Europskom etičkom kodeksu za zatvorsko osoblje koju je donio Odbor ministara 12. travnja 2012.,

| — | uzimajući u obzir Priručnik Vijeća Europe za zatvorske i probacijske službe u pogledu radikalizacije i nasilnog ekstremizma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Priručnik Vijeća Europe za zatvorske i probacijske službe u pogledu radikalizacije i nasilnog ekstremizma,

| — | uzimajući u obzir studije Europske promatračnice za zatvore (EPO): „Od nacionalnih praksi do europskih smjernica: zanimljive inicijative u upravljanju zatvorima” (2013.) i „Nacionalna tijela za praćenje uvjeta u zatvorima i europske norme” (2015.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studije Europske promatračnice za zatvore (EPO): „Od nacionalnih praksi do europskih smjernica: zanimljive inicijative u upravljanju zatvorima” (2013.) i „Nacionalna tijela za praćenje uvjeta u zatvorima i europske norme” (2015.),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0251/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0251/2017),

| A. | budući da je 2014. godine u Europskoj uniji bilo više od pola milijuna zatvorenika, što uključuje osuđenike na služenju kazne nakon donošenja pravomoćne presude kao i osobe u pritvoru okrivljene za kazneno djelo; |
| --- | --- |

A.

budući da je 2014. godine u Europskoj uniji bilo više od pola milijuna zatvorenika, što uključuje osuđenike na služenju kazne nakon donošenja pravomoćne presude kao i osobe u pritvoru okrivljene za kazneno djelo;

| B. | budući da su zatvorski uvjeti i upravljanje zatvorima u nadležnosti država članica, a da EU, s druge strane, ima neophodnu ulogu u zaštiti temeljnih prava zatvorenika te u stvaranju europskog prostora slobode, sigurnosti i pravde; budući da je dužnost EU-a poticati razmjenu najboljih praksi između država članica suočenih sa zajedničkim problemima u vezi s pravim sigurnosnim pitanjima na području Europe; |
| --- | --- |

B.

budući da su zatvorski uvjeti i upravljanje zatvorima u nadležnosti država članica, a da EU, s druge strane, ima neophodnu ulogu u zaštiti temeljnih prava zatvorenika te u stvaranju europskog prostora slobode, sigurnosti i pravde; budući da je dužnost EU-a poticati razmjenu najboljih praksi između država članica suočenih sa zajedničkim problemima u vezi s pravim sigurnosnim pitanjima na području Europe;

| C. | budući da su prema nekim izvješćima, poput onih koje je sastavio Europski odbor Vijeća Europe za sprečavanje mučenja, stanje u zatvorima i ponekad nedostojni i neljudski uvjeti pritvora u nekim državama članicama izuzetno zabrinjavajući; |
| --- | --- |

C.

budući da su prema nekim izvješćima, poput onih koje je sastavio Europski odbor Vijeća Europe za sprečavanje mučenja, stanje u zatvorima i ponekad nedostojni i neljudski uvjeti pritvora u nekim državama članicama izuzetno zabrinjavajući;

| D. | budući da je prenapučenost zatvora u Uniji trajan problem, što je prepoznalo više od trećine država članica i što pokazuju izvješća poput posljednjeg izdanja godišnje kaznene statistike Vijeća Europe (SPACE) objavljenog 14. ožujka 2017., te da Europski sud za ljudska prava smatra da je prenapučenost u suprotnosti s člankom 3. EKLJP-a; |
| --- | --- |

D.

budući da je prenapučenost zatvora u Uniji trajan problem, što je prepoznalo više od trećine država članica i što pokazuju izvješća poput posljednjeg izdanja godišnje kaznene statistike Vijeća Europe (SPACE) objavljenog 14. ožujka 2017., te da Europski sud za ljudska prava smatra da je prenapučenost u suprotnosti s člankom 3. EKLJP-a;

| E. | budući da prenapučenost otežava izručenja ili transfer osuđenih osoba zbog zabrinutosti u vezi s lošim uvjetima u zatvoru države primateljice; budući da se stanje u određenim državama članicama i dalje pogoršava, čak i do te mjere da postaje neodrživo u nekim njihovim zatvorima; |
| --- | --- |

E.

budući da prenapučenost otežava izručenja ili transfer osuđenih osoba zbog zabrinutosti u vezi s lošim uvjetima u zatvoru države primateljice; budući da se stanje u određenim državama članicama i dalje pogoršava, čak i do te mjere da postaje neodrživo u nekim njihovim zatvorima;

| F. | budući da prenapučenost zatvora teško narušava kvalitetu zatvorskih uvjeta, može pogodovati radikalizaciji, ima štetne učinke na zdravlje i dobrobit zatvorenika, predstavlja prepreku društvenoj rehabilitaciji te doprinosi nesigurnom, složenom i nezdravom radnom okruženju zatvorskog osoblja; |
| --- | --- |

F.

budući da prenapučenost zatvora teško narušava kvalitetu zatvorskih uvjeta, može pogodovati radikalizaciji, ima štetne učinke na zdravlje i dobrobit zatvorenika, predstavlja prepreku društvenoj rehabilitaciji te doprinosi nesigurnom, složenom i nezdravom radnom okruženju zatvorskog osoblja;

| G. | budući da je u svojoj presudi od 6. listopada 2005. u predmetu Hirst protiv Ujedinjene Kraljevine Europski sud za ljudska prava potvrdio da opće i automatsko ukidanje prava glasovanja zatvorenicima nije u skladu s demokracijom; budući da je 2011. godine 58,7 % zatvorenika u Poljskoj sposobnih glasovati sudjelovalo na parlamentarnim izborima; |
| --- | --- |

G.

budući da je u svojoj presudi od 6. listopada 2005. u predmetu Hirst protiv Ujedinjene Kraljevine Europski sud za ljudska prava potvrdio da opće i automatsko ukidanje prava glasovanja zatvorenicima nije u skladu s demokracijom; budući da je 2011. godine 58,7 % zatvorenika u Poljskoj sposobnih glasovati sudjelovalo na parlamentarnim izborima;

| H. | budući da nema povezanosti između strogosti kazni i smanjenja stope kaznenih djela; |
| --- | --- |

H.

budući da nema povezanosti između strogosti kazni i smanjenja stope kaznenih djela;

| I. | budući da je mjera zatvora osobito neprilagođena potrebama određenih ranjivih osoba, kao što su maloljetnici, starije osobe, trudnice i osobe koje pate od teške duševne ili fizičke bolesti ili invaliditeta; budući da je tim osobama potrebna prilagođena i odgovarajuća skrb; |
| --- | --- |

I.

budući da je mjera zatvora osobito neprilagođena potrebama određenih ranjivih osoba, kao što su maloljetnici, starije osobe, trudnice i osobe koje pate od teške duševne ili fizičke bolesti ili invaliditeta; budući da je tim osobama potrebna prilagođena i odgovarajuća skrb;

| J. | budući da se u članku 37. Konvencije UN-a o pravima djeteta navodi da se oduzimanje slobode kada je riječ o djeci treba primjenjivati „kao krajnja mjera i na najkraće moguće vrijeme” i da će se djeca „držati odvojeno od odraslih, osim kad bi to bilo suprotno njihovu najboljem interesu”; |
| --- | --- |

J.

budući da se u članku 37. Konvencije UN-a o pravima djeteta navodi da se oduzimanje slobode kada je riječ o djeci treba primjenjivati „kao krajnja mjera i na najkraće moguće vrijeme” i da će se djeca „držati odvojeno od odraslih, osim kad bi to bilo suprotno njihovu najboljem interesu”;

| K. | budući da je ukupan broj zatvorenika u istražnom pritvoru u 2014. prema podacima Eurostata iznosio više od 20 % ukupnog broja zatvorenika; |
| --- | --- |

K.

budući da je ukupan broj zatvorenika u istražnom pritvoru u 2014. prema podacima Eurostata iznosio više od 20 % ukupnog broja zatvorenika;

| L. | budući da istražni zatvor treba primjenjivati samo kao krajnju mjeru; budući da djeca ne smiju biti smještena u objektu u kojem su izložena negativnim utjecajima; budući da uvijek treba voditi računa o potrebama koje su specifične za njihovu fazu razvoja; |
| --- | --- |

L.

budući da istražni zatvor treba primjenjivati samo kao krajnju mjeru; budući da djeca ne smiju biti smještena u objektu u kojem su izložena negativnim utjecajima; budući da uvijek treba voditi računa o potrebama koje su specifične za njihovu fazu razvoja;

| M. | budući da mjeru zatvora, uključujući istražni zatvor, treba primjenjivati samo u pravno opravdanim slučajevima, a primjena sankcija kao alternativne mjere zatvoru, u što se ubrajaju kućni pritvor ili druge mjere, trebala bi imati prednost kada je riječ o zatvorenicima koji ne predstavljaju ozbiljan rizik za društvo kako bi im se tako osiguralo izvršenje kazne zatvora u otvorenom ili poznatom okružju, bolji pristup socijalnim uslugama, skrbi i reintegraciji; |
| --- | --- |

M.

budući da mjeru zatvora, uključujući istražni zatvor, treba primjenjivati samo u pravno opravdanim slučajevima, a primjena sankcija kao alternativne mjere zatvoru, u što se ubrajaju kućni pritvor ili druge mjere, trebala bi imati prednost kada je riječ o zatvorenicima koji ne predstavljaju ozbiljan rizik za društvo kako bi im se tako osiguralo izvršenje kazne zatvora u otvorenom ili poznatom okružju, bolji pristup socijalnim uslugama, skrbi i reintegraciji;

| N. | budući da bi maloljetni prijestupnici u načelu uvijek trebali imati pravo na alternativne mjere koje ne uključuju oduzimanje slobode, bez obzira na počinjeno kazneno djelo; |
| --- | --- |

N.

budući da bi maloljetni prijestupnici u načelu uvijek trebali imati pravo na alternativne mjere koje ne uključuju oduzimanje slobode, bez obzira na počinjeno kazneno djelo;

| O. | budući da prema podacima Vijeća Europe za 2015. godinu u prosjeku čak 10,8 % zatvorenika u europskim zatvorima čine stranci – a ta je brojka 2014. iznosila 13,7 % – na koje se, osim toga, zbog pretpostavljenog većeg rizika od bijega najčešće primjenjuje kazna pritvora; |
| --- | --- |

O.

budući da prema podacima Vijeća Europe za 2015. godinu u prosjeku čak 10,8 % zatvorenika u europskim zatvorima čine stranci – a ta je brojka 2014. iznosila 13,7 % – na koje se, osim toga, zbog pretpostavljenog većeg rizika od bijega najčešće primjenjuje kazna pritvora;

| P. | budući da zatvorsko osoblje ima ključnu funkciju koju provodi u ime društva te treba uživati u uvjetima zaposlenja koji odgovaraju njihovim kvalifikacijama i kojima se uzima u obzir zahtjevna priroda njihova posla; budući da su, s obzirom na tešku i osjetljivu prirodu njihova posla, mjere poput boljeg početnog i trajnog osposobljavanja zatvorskog osoblja, povećanja namjenskih financijskih sredstava, razmjene najboljih praksi, dostojanstvenih i sigurnih radnih uvjeta i povećanja razine osoblja od presudne važnosti za osiguravanje dobrih zatvorskih uvjeta; budući da bi trajno osposobljavanje pomoglo zatvorskom osoblju u rješavanju novih i nadolazećih izazova kao što je radikalizacija u zatvoru; |
| --- | --- |

P.

budući da zatvorsko osoblje ima ključnu funkciju koju provodi u ime društva te treba uživati u uvjetima zaposlenja koji odgovaraju njihovim kvalifikacijama i kojima se uzima u obzir zahtjevna priroda njihova posla; budući da su, s obzirom na tešku i osjetljivu prirodu njihova posla, mjere poput boljeg početnog i trajnog osposobljavanja zatvorskog osoblja, povećanja namjenskih financijskih sredstava, razmjene najboljih praksi, dostojanstvenih i sigurnih radnih uvjeta i povećanja razine osoblja od presudne važnosti za osiguravanje dobrih zatvorskih uvjeta; budući da bi trajno osposobljavanje pomoglo zatvorskom osoblju u rješavanju novih i nadolazećih izazova kao što je radikalizacija u zatvoru;

| Q. | budući da je motivirano, posvećeno i poštovano zatvorsko osoblje preduvjet za humane zatvorske uvjete, te stoga i za uspješnost koncepata pritvaranja koji su usmjereni na poboljšanje upravljanja zatvorima, uspješnu reintegraciju u društvo te smanjenje rizika od radikalizacije i ponavljanja kaznenog djela; |
| --- | --- |

Q.

budući da je motivirano, posvećeno i poštovano zatvorsko osoblje preduvjet za humane zatvorske uvjete, te stoga i za uspješnost koncepata pritvaranja koji su usmjereni na poboljšanje upravljanja zatvorima, uspješnu reintegraciju u društvo te smanjenje rizika od radikalizacije i ponavljanja kaznenog djela;

| R. | budući da su samoozljeđivanje i nasilno ponašanje zatvorenika često rezultat prenapučenosti i loših uvjeta u zatvorima; budući da je dodatni faktor to što osoblje nije adekvatno osposobljeno ili kvalificirano; budući da razina napetosti u brojnim zatvorima uzrokuje osobito teške uvjete rada za osoblje, što u nekim slučajevima dovodi do kolektivnog djelovanja u državama članicama; |
| --- | --- |

R.

budući da su samoozljeđivanje i nasilno ponašanje zatvorenika često rezultat prenapučenosti i loših uvjeta u zatvorima; budući da je dodatni faktor to što osoblje nije adekvatno osposobljeno ili kvalificirano; budući da razina napetosti u brojnim zatvorima uzrokuje osobito teške uvjete rada za osoblje, što u nekim slučajevima dovodi do kolektivnog djelovanja u državama članicama;

| S. | budući da učinkovita uprava za kaznionice mora dobiti odgovarajuća sredstva i osoblje kako bi mogla provoditi svoje sigurnosne i rehabilitacijske zadaće; |
| --- | --- |

S.

budući da učinkovita uprava za kaznionice mora dobiti odgovarajuća sredstva i osoblje kako bi mogla provoditi svoje sigurnosne i rehabilitacijske zadaće;

| T. | budući da je zabrana mučenja ili drugog okrutnog, nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja univerzalna norma primjenjiva na odrasle osobe kao i na djecu, te da se svakim kršenjem temeljnih prava zatvorenika koje ne proizlazi iz ograničenja koja su ključna za lišenje slobode narušava ljudsko dostojanstvo; |
| --- | --- |

T.

budući da je zabrana mučenja ili drugog okrutnog, nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja univerzalna norma primjenjiva na odrasle osobe kao i na djecu, te da se svakim kršenjem temeljnih prava zatvorenika koje ne proizlazi iz ograničenja koja su ključna za lišenje slobode narušava ljudsko dostojanstvo;

| U. | budući da je stopa samoubojstava u zatvorima u EU-u posebno alarmantna; |
| --- | --- |

U.

budući da je stopa samoubojstava u zatvorima u EU-u posebno alarmantna;

| V. | budući da je radikalizacija u mnogim zatvorima u EU-u zabrinjavajuća pojava koja zahtijeva posebnu pozornost i koju treba riješiti na odgovarajući način, uz potpuno poštovanje ljudskih prava i međunarodnih obveza; budući da faktori koji utječu na taj sve izraženiji fenomen mogu uključivati nehumane uvjete pritvora i prenapučenost, što može potaknuti utjecaj osoba koje regrutiraju za potrebe nasilnog ekstremizma; |
| --- | --- |

V.

budući da je radikalizacija u mnogim zatvorima u EU-u zabrinjavajuća pojava koja zahtijeva posebnu pozornost i koju treba riješiti na odgovarajući način, uz potpuno poštovanje ljudskih prava i međunarodnih obveza; budući da faktori koji utječu na taj sve izraženiji fenomen mogu uključivati nehumane uvjete pritvora i prenapučenost, što može potaknuti utjecaj osoba koje regrutiraju za potrebe nasilnog ekstremizma;

| W. | budući da je Europska unija u okviru Europskog programa sigurnosti osigurala sredstva za rješavanje problema radikalizacije u zatvorima; budući da bi s obzirom na kontekst sigurnosti u Europi svaka država članica trebala što žurnije poduzeti mjere sprječavanja radikalizacije u zatvorima; budući da je od presudne važnosti razmjena dobrih praksi na razini Europe; |
| --- | --- |

W.

budući da je Europska unija u okviru Europskog programa sigurnosti osigurala sredstva za rješavanje problema radikalizacije u zatvorima; budući da bi s obzirom na kontekst sigurnosti u Europi svaka država članica trebala što žurnije poduzeti mjere sprječavanja radikalizacije u zatvorima; budući da je od presudne važnosti razmjena dobrih praksi na razini Europe;

| X. | budući da dio postojećih zatvorskih sustava i ustanova te veliki dio zgrada koje se u više europskih zemalja trenutačno koriste kao zatvori potječe iz 19. stoljeća; budući da neke od tih zgrada više nisu prikladne za korištenje u 21. stoljeću s obzirom na to da pružaju vrlo loše uvjete kojima se krše temeljna ljudska prava; |
| --- | --- |

X.

budući da dio postojećih zatvorskih sustava i ustanova te veliki dio zgrada koje se u više europskih zemalja trenutačno koriste kao zatvori potječe iz 19. stoljeća; budući da neke od tih zgrada više nisu prikladne za korištenje u 21. stoljeću s obzirom na to da pružaju vrlo loše uvjete kojima se krše temeljna ljudska prava;

| Y. | budući da je zaključak ispitivanja da je razvijanje predstavničke demokracije i konstruktivnog dijaloga u zatvorima korisno za zatvorenike, zatvorsko osoblje i šire društvo, što pomaže u poboljšavanju odnosa zatvorskog osoblja i zatvorenika; |
| --- | --- |

Y.

budući da je zaključak ispitivanja da je razvijanje predstavničke demokracije i konstruktivnog dijaloga u zatvorima korisno za zatvorenike, zatvorsko osoblje i šire društvo, što pomaže u poboljšavanju odnosa zatvorskog osoblja i zatvorenika;

| 1. | iznimno je zabrinut zbog uvjeta koji vladaju u zatvorima u nekim državama članicama i zbog stanja brojnih europskih zatvora; potiče države članice da poštuju zatvorska pravila koja proizlaze iz instrumenata međunarodnog prava i standarda Vijeća Europe; podsjeća na to da lišavanje slobode ne znači lišavanje dostojanstva; poziva države članice da uvedu neovisne mehanizme nadzora zatvora predviđene neobaveznim protokolom Konvencije o sprečavanju mučenja (OPCAT); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva države članice da osnaže svoje pravosudne sustave te da ulažu u izobrazbu sudaca; |
| --- | --- |

2.

| 3. | potvrđuje da zatvorski uvjeti predstavljaju odlučujući čimbenik za primjenu načela uzajamnog priznavanja sudskih odluka u području slobode, sigurnosti i pravde Europske unije, kao što je Sud naveo u predmetima Aranyosi i Căldăraru; podsjeća na temeljnu važnost načela uzajamnog priznavanja sudskih odluka koje je predviđeno Ugovorom o Europskoj uniji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izražava žaljenje zbog toga što je prenapučenost zatvora vrlo raširena pojava u Europi; iznimno je zabrinut zbog novih rekorda prenapučenosti u određenim državama članicama; ističe da prema posljednjem izdanju godišnje kaznene statistike Vijeća Europe od 14. ožujka 2017. broj zatvorenika i dalje premašuje broj raspoloživih mjesta u trećini europskih kaznenih institucija; poziva države članice da slijede preporuke iz Bijele knjige Vijeća Europe o prenapučenosti u zatvorima od 28. rujna 2016. i Preporuku R(99)22 Odbora ministara Vijeća Europe od 30. rujna 1999. o prenapučenosti u zatvorima i rastu broja zatvorenika; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća da države članice kapacitet svojih zatvora te posljedično i stope prenapučenosti izračunavaju prema prostornim parametrima koji se znatno razlikuju od jedne države članice do druge, zbog čega je vrlo teško, odnosno nemoguće napraviti usporedbe na razini Unije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nadalje izražava žaljenje zbog toga što prenapučenost često ima ozbiljne posljedice na sigurnost zatvorskog osoblja i zatvorenika i utječe na životne uvjete i zdravlje, dostupne aktivnosti, zdravstvenu i psihološku skrb i rehabilitaciju te praćenje zatvorenika; apelira na države članice da uspostave sustave i baze podataka za praćenje zatvorskih uvjeta u stvarnom vremenu te da osiguraju učinkovitu raspodjelu svoje zatvorske populacije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smatra da povećanje kapaciteta zatvora nije jedino rješenje problema njihove prenapučenosti, ipak poziva države članice da dodijele odgovarajuća sredstva za obnovu i modernizaciju zatvora kako bi se dala prednost malim jedinicama sa smještajem za ograničeni broj zatvorenika, osigurali dostojanstveni uvjeti pritvora, stvorili zajednički prostori koji odgovaraju ciljevima socijalizacije i omogućavanja aktivnosti, potaknule rehabilitacija i reintegracija u društvo, razvile dodatne obrazovne ustanove i osiguralo sigurnije okružje za zatvorenike i osoblje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smatra da su različita zatvorska pravila, ovisno o vrsti zatvorenika i stupnju njihove opasnosti, dobro rješenje za sprječavanje ponavljanja kaznenih djela i poticanje reintegracije u društvo; ponavlja da se mjere reintegracije moraju internalizirati i provoditi već na samom početku boravka u zatvoru; potiče države članice da pri donošenju odluka o raspodjeli zatvorske populacije uzmu u obzir vrstu počinjenog kaznenog djela kako bi spriječile kontakt zatvorenika koji služe kratkotrajne kazne i onih koji su osuđeni zbog lakših kaznenih djela sa zatvorenicima koji služe dugotrajne kazne; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva države članice da zatvorenicima osiguraju uravnotežen program aktivnosti i da im omoguće da provode onoliko sati dnevno izvan ćelija koliko je potrebno za primjerenu razinu ljudske i društvene interakcije i za smanjenje nezadovoljstva i nasilja; naglašava da se pri smještaju zatvorenika, posebno u pogledu uvjeta spavanja, poštuje ljudsko dostojanstvo i privatnost te zadovoljavaju zdravstveni i higijenski uvjeti, pazeći pritom osobito na unutarnje klimatske uvjete, posebno na površinu prostora, količinu zraka u kubičnim metrima, osvjetljenje, izbjegavanje velikih razina buke, grijanje i ventilaciju; poziva sve države članice da usvoje zajedničku definiciju „najmanjeg prostora” koji se pruža svakom zatvoreniku; podsjeća na to da je Komisija nedavno spomenula mogućnost da države članice koriste sredstva iz strukturnih fondova EU-a; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva države članice da razmotre angažiranje dobrovoljaca u okviru izvršenja kazni, kao potpore stručnom osoblju, kako bi se stvorila pogodna veza za reintegraciju pojedinaca u društvo; smatra da bi se zadaci za koje bi bili zaduženi dobrovoljci trebali jasno razlikovati od zadataka koje izvršava stručno osoblje i da bi trebali biti u granicama njihovih kompetencija; |
| --- | --- |

10.

| 11. | predlaže državama članicama da uvedu glavnog nadzornika ustanova za oduzimanje slobode, kao što se to već čini u određenim državama članicama, kako bi se iskoristio rad neovisnih tijela pri ocjenjivanju zatvorskih uvjeta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | izražava zabrinutost zbog rastuće privatizacije zatvorskih sustava u EU-u i podsjeća na to da privatizacija kaznenih sustava često donosi brojna otvorena pitanja u pogledu njezina učinka na zatvorske uvjete i na poštovanje temeljnih prava; izražava žaljenje što je provedeno vrlo malo usporednih studija radi procjene troškova i kvalitete upravljanja što se tiče državnih i privatnih zatvora; ističe da glavni zadaci upravljanja, nadzora i sudske uprave moraju ostati u nadležnosti države; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe da pritvor mora ostati krajnja mjera koja se koristi samo kada je to strogo potrebno i u najkraćem mogućem vremenskom razdoblju, u skladu s važećim nacionalnim postupcima kaznenog zakona; izražava žaljenje zbog toga što se u mnogim državama članicama prakticira sustavna upotreba pritvora koja, u kombinaciji s lošim zatvorskim uvjetima, ali ne samo njima, podrazumijeva povredu temeljnih prava zatvorenika; smatra da su za rješavanje problema pretjerane primjene istražnog zatvora potrebna inovativna rješenja, između ostalog modernizacija postupaka kaznenog zakona i osnaživanje sudstva; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podsjeća da je u Europskim zatvorskim pravilima, koja je usvojio Odbor ministara Vijeća Europe, naglašeno da zatvorenici trebaju imati mogućnost sudjelovanja u izborima i referendumima te drugim aspektima javnog života, ukoliko im to pravo nije ograničeno nacionalnim zakonom; podsjeća da sudjelovanje u izbornim aktivnostima omogućava zatvorenicima da ponovno postanu aktivni članovi društva, što doprinosi procesu njihove reintegracije; potiče države članice da omoguće praktičan pristup zatvorenika biračkim pravima, kao što je postavljanje glasačkih kabina u zatvorima tijekom izbora; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ustraje u tome da je potrebna provedba dugoročnog upravljanja kaznenim sustavima kako bi se smanjio broj zatvorenika češćom primjenom kaznenih mjera koje ne uključuju oduzimanje slobode, kao što su nalozi za rad za opće dobro i stavljanje pod elektronički nadzor, i smanjenjem istražnog zatvora na najmanju moguću mjeru; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva države članice da zajamče da se uz kazneni aspekt zatvaranja stavi naglasak i na razvijanje praktičnih vještina i rehabilitaciju zatvorenika kako bi se omogućilo bolje upravljanje kaznom, uspješno ponovno uključivanje u društvo i smanjenje ponavljanja kaznenih djela; ističe da kazna zatvora u usporedbi s alternativnim mjerama dovodi do većeg broja ponavljanja kaznenog djela za kratkotrajne kazne; |
| --- | --- |

16.

| 17. | potiče države članice na provedbu mjera prilagodbe kazni, ponajprije za najkraće kazne, uključujući primjenu puštanja na slobodu tijekom jednog dana, omogućavanje izvršenja kazne za vrijeme godišnjeg odmora kako bi se spriječio gubitak posla, naloge za rad za opće dobro i pojačanu primjenu kućnog pritvora i stavljanja pod elektronički nadzor; također se slaže da je važno prilagoditi kaznu osuđeniku kako bi se osiguralo njezino bolje izvršavanje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smatra da bi, u cilju učinkovitosti, uvođenje novih mjera koje ne uključuju oduzimanje slobode trebalo biti popraćeno drugim mjerama, kao što su kaznene, obrazovne i socijalne reforme u cilju promicanja reintegracije i kontakta s vanjskim društvom i gospodarstvom; u tom pogledu smatra da bi uprave kaznionica trebale uspostaviti snažne veze s lokalnim zajednicama i izraditi dokumente s obrazloženjima i statističkim podacima kako bi se uvjerila javnost da su mjere koje ne uključuju oduzimanje slobode nužne za smanjenje ponavljanja kaznenih djela, kao i za osiguravanje dugoročne sigurnosti društva; u tom pogledu naglašava najbolje prakse koje se danas primjenjuju u skandinavskim zemljama; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju da provede komparativnu studiju s analizom alternativnih mjera država članica te da podupre širenje najboljih nacionalnih praksi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice da provode pojačane mjere praćenja zatvorenika po izlasku iz zatvora kada su osuđeni zbog teških kaznenih djela; predlaže da se nakon izlaska na slobodu provode mjere praćenja, sazivanjem rasprave koju vodi sudac, na kojoj bi sudjelovali službenici za probaciju i reintegraciju, kako bi se ocijenila reintegracija u društvo i opasnost od ponavljanja kaznenog djela; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da se Okvirnom odlukom o probaciji i alternativnim sankcijama predviđaju mehanizmi za uzajamno priznavanje primjenjivi na mjere kojima se koriste države članice, kao što su ograničavanje kretanja, nalozi za rad za opće dobro, ograničavanje komunikacije i mjere udaljavanja te da se Okvirnom odlukom o europskom nalogu za praćenje predviđa isto u pogledu pritvora; |
| --- | --- |

21.

| 22. | traži od država članica da slijede posebne preporuke o zatvorskim uvjetima za ranjive zatvorenike; izražava žaljenje zbog činjenice da se u nekim slučajevima duševno bolesne osobe zatvaraju i drže u zatvoru samo zato što na slobodi ne postoje odgovarajuće službe te podsjeća na to da se prema Europskom sudu za ljudska prava neodgovarajuće postupanje s duševno bolesnim osobama može izjednačiti s povredom članka 3. Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda kao i njezina članka 2. (pravo na život) u slučaju suicidalnih zatvorenika; |
| --- | --- |

22.

| 23. | žali zbog činjenice da se ranjivost zatvorenika starije životne dobi i zatvorenika s invaliditetom u nekim državama članicama ne uzima u potpunosti u obzir; poziva države članice da zajamče puštanje na slobodu zatvorenika starije životne dobi koji su postali nesposobni te da zatvorenicima s invaliditetom osiguraju potrebnu infrastrukturu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva države članice da djeluju protiv svakog oblika diskriminacije u postupanju sa zatvorenicima koji se temelji na seksualnoj orijentaciji ili rodnom identitetu te da osiguraju prava zatvorenika na seksualnost; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava da zatvorenice imaju posebne potrebe te da moraju imati pristup odgovarajućim medicinskim uslugama, liječničkim pregledima i odgovarajućim sanitarnim mjerama; poziva države članice da slijede važeće preporuke o postupanju sa zatvorenicama kako bi se spriječila svaka diskriminacija na temelju spola; |
| --- | --- |

25.

| 26. | smatra da je ključno posvetiti posebnu pozornost potrebama žena u zatvoru tijekom trudnoće i nakon poroda pružanjem prikladnih prostora namijenjenih za dojenje i pružanje skrbi od strane kvalificiranog i specijaliziranog osoblja; smatra da je prikladno razmotriti alternativne modele kojima se u obzir uzima dobrobit djece u zatvorima; smatra da automatsko razdvajanje majke i djeteta stvara snažne emocionalne poremećaje kod djeteta i može se smatrati dodatnom kaznom kojom se utječe na majku i dijete; |
| --- | --- |

26.

| 27. | izražava zabrinutost visokom razinom samoubojstava u zatvoru; poziva svaku državu članicu da na nacionalnoj razini izradi akcijski plan za sprječavanje samoubojstava zatvorenika; |
| --- | --- |

27.

| 28. | potiče države članice da zatvorenicima osiguraju mogućnost održavanja redovnog kontakta s obiteljima i prijateljima na način da im dopuste izvršavanje kazni u zatvorima u blizini njihova doma, kao i potičući mogućnost posjeta, telefonskih poziva i uporabu elektroničkih komunikacija, uz odobrenje suca i praćenje od strane zatvorske uprave, u svrhu očuvanja obiteljskih veza; podsjeća da pojam obitelji treba tumačiti u širem smislu kako bi se obuhvatili i neformalizirani odnosi; smatra da je važno osigurati prikladne uvjete za održavanje tih veza; |
| --- | --- |

28.

| 29. | osuđuje razmještanje zatvorenika koje primjenjuju neke države članice jer to predstavlja dodatnu kaznu kojom se utječe na obitelji zatvorenika; apelira na uvođenje mjera kojima će se omogućiti da svi zatvorenici koji su daleko dođu bliže mjestu prebivališta ako pravosudno tijelo ne odluči drukčije iz zakonski opravdanih razloga; podsjeća na to da prema Europskom sudu za ljudska prava, pritvaranje osobe u zatvoru koji je toliko udaljen od njegove ili njezine obitelji da su obiteljski posjeti vrlo teško ostvarivi ili čak nemogući može predstavljati kršenje članka 8. Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života); |
| --- | --- |

29.

| 30. | potvrđuje da je važno osigurati da se prema djeci u zatvoru postupa u skladu s njihovim najboljim interesom tako što ih se sve vrijeme odvaja od odraslih, uključujući tijekom transfera zatvorenika, i daje pravo da ostanu u kontaktu sa svojim obiteljima, osim ako sud ne odluči drukčije; izražava žaljenje zbog toga što su u nekim državama članicama maloljetni prijestupnici zatvoreni zajedno s odraslim osobama, čime su izloženi riziku od zlostavljanja i nasilja te im je uskraćena posebna skrb koja je potrebna ranjivoj skupini; podsjeća na to da se u Direktivi (EU) 2016/800 o postupovnim jamstvima za djecu navodi da se prednost daje primjeni alternativnih mjera; poziva države članice na uspostavu centara za poduku adolescenata; |
| --- | --- |

30.

| 31. | podsjeća na to da djeca u zatvoru trebaju dobiti skrb, zaštitu i svu potrebnu individualnu pomoć – socijalnu, obrazovnu, stručnu, psihološku, liječničku i tjelesnu – koja im može zatrebati s obzirom na njihovu dob, spol i osobnost; potiče države članice da daju prednost zatvorenim obrazovnim centrima, uz objekte pedijatrijsko-psihijatrijske skrbi za najteže slučajeve maloljetnika, umjesto da se provodi kazna zatvora; poziva države članice da djeci u zatvorima pružaju osobitu pažnju i posebnu zaštitu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva države članice da osiguraju odgovarajuće obrazovne objekte za maloljetne zatvorenike; napominje da djeca u zatvoru moraju imati pristup programima kojima ih se unaprijed priprema za povratak u svoje zajednice, te da im se posvećuje posebna pozornost s obzirom na njihove emocionalne i tjelesne potrebe, obiteljske odnose, mogućnosti smještaja, školovanja i zapošljavanja te socioekonomski status; |
| --- | --- |

32.

| 33. | potiče Komisiju na uspostavljanje posebnih radnih skupina sastavljenih od predstavnika ministarstava pravosuđa država članica i nacionalnih tijela, kao i nevladinih organizacija koje djeluju u tom području radi razmjene najboljih praksi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ističe da djeca u zatvoru trebaju održavati redovite i smislene kontakte s roditeljima, obitelji i prijateljima putem posjeta i dopisivanja, osim ako su u interesu pravde i djeteta potrebna ograničenja; podsjeća na to da se ograničenja tog prava nikada ne trebaju primjenjivati kao kazna; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kako bi se potaknula njihova socijalna integracija te izgradilo uključivo i pravedno društvo, traži Komisiju da promiče politike kojima bi se nadvladala diskriminacija kojoj bi mogla biti izložena djeca čiji su roditelji u zatvoru; |
| --- | --- |

35.

| 36. | priznaje pravo djece na održavanje izravnog kontakta s roditeljem u zatvoru i ponovno naglašava da zatvorenici imaju pravo na odgoj djeteta; u tom pogledu smatra da bi se zatvori trebali opremati s prikladnim prostorima za djecu, u kojima o djeci brinu odgovarajuće osposobljeni zatvorski službenici, socijalni radnici i dobrovoljci iz nevladinih organizacija koji mogu pomagati djeci i obiteljima tijekom zatvorskih posjeta; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisiju da ocijeni mogućnost sklapanja memoranduma o razumijevanju na razini EU-a kako bi se osiguralo da djeca očuvaju odnos s roditeljima koji su u zatvoru i kako bi se roditeljima omogućilo da prisustvuju važnim događajima u dječjem obrazovanju, čime se štite interesi maloljetnika; |
| --- | --- |

37.

| 38. | naglašava da zatvorenici koji su pritvoreni u državi članici koja nije njihova država članica boravišta imaju više poteškoća u održavanju kontakta sa svojim obiteljima; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva države članice da slijede važeće preporuke o postupanju sa zatvorenicima koji su strani državljani, utemeljene na njihovu pravu na nediskriminatorno postupanje, a osobito da potiču djelovanje kulturnih posrednika; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva države članice da zatvaranje u samice koriste samo u krajnjem slučaju i ako zatvorenik predstavlja opasnost za druge zatvorenike ili za sebe, te da stvore sve moguće mehanizme za sprečavanje zlouporabe; poziva države članice da prestanu primjenjivati zatvaranje u samice na maloljetnike; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva države članice na učinkovitiju borbu protiv pojave prodaje nedopuštenih tvari i droga u zatvorima; |
| --- | --- |

41.

| 42. | podsjeća na načelo općeg prava na zdravlje, te poziva države članice da osiguraju pristup primjerenoj zdravstvenoj skrbi i odgovarajuće liječničke ustanove u zatvoru te da zajamče da zatvorenici imaju pristup zdravstvenoj skrbi kad god je to potrebno na način da se u svaki zatvor imenuje dovoljan broj kvalificiranih liječnika; izražava zabrinutost zbog teškoća kojima su izloženi zatvorenici u nekoliko država članica kada žele doći do liječnika ili dobiti psihološku podršku; |
| --- | --- |

42.

| 43. | apelira na države članice da zatvorenicima s teškim ili kroničnim oboljenjima, uključujući rak, zajamče specifično liječenje koje im je potrebno; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva one države članice koje još ne koriste takve prakse da razmotre prilagodbu kazne teško bolesnih zatvorenika iz humanitarnih razloga na temelju sudskog odobrenja i uzimajući u obzir stupanj opasnosti pritvorenika i mišljenje stručnog odbora; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva države članice na borbu protiv sve učestalije pojave radikalizacije u zatvorima, uz istovremenu zaštitu slobode vjeroispovijedi i sprječavanje diskriminacije na temelju određene ispovijedane vjere; naglašava da se svakim posebnim programom usmjerenim na određenu skupinu zatvorenika, kao što su oni za koje se smatra da su „radikalizirani”, moraju poštovati isti kriteriji ljudskih prava i međunarodne obveze koji se primjenjuju na sve druge zatvorenike; preporučuje da zatvorske uprave obavješćuju nadležna tijela vlasti u pogledu radikalizacije pojedinaca; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ističe da neljudski zatvorski uvjeti, zlostavljanje i prenapučenost zatvora mogu predstavljati čimbenike koji povećavaju opasnost od radikalizacije; |
| --- | --- |

46.

| 47. | smatra da se radikalizacija može učinkovito suzbijati, između ostalog, s pomoću boljeg otkrivanja ranih znakova njezine pojave (na primjer osposobljavanjem osoblja i poboljšanjem informiranosti službi u zatvoru), unapređenja mehanizama za suočavanje s ekstremističkim ponašanjem, razvoja obrazovnih mjera i podupiranja međuvjerskog dijaloga i komunikacije; smatra da su u borbi protiv radikalizacije od ključnog značaja bolje mentorstvo, veća psihološka skrb i kontakt s deradikaliziranim pojedincima; podsjeća da su mladi osobito osjetljivi na propagandu koju provode terorističke organizacije; potiče države članice da uspostave programe deradikalizacije; |
| --- | --- |

47.

| 48. | mišljenja je da bi aktivnosti država članica u pogledu praćenja trebale obuhvaćati i obavješćivanje pravosudnih tijela i/ili nacionalnih tijela zaduženih za borbu protiv terorizma o najopasnijim radikaliziranim zatvorenicima; |
| --- | --- |

48.

| 49. | potiče države članice da razmjenjuju najbolje prakse radi sprječavanja radikalizacije u zatvorima i ustanovama za maloljetnike i borbe protiv nje; podsjeća na to da je Europska unija u okviru Europskog programa sigurnosti osigurala sredstva za podupiranje osposobljavanja zatvorskog osoblja u cilju suzbijanja radikalizacije u zatvorima; poziva države članice da u potpunosti iskoriste Centar izvrsnosti Mreže za osvješćivanje o radikalizaciji (RAN) i posebno na daljnju razmjenu stručnog znanja putem pripadajuće radne skupine za zatvor i probaciju; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ističe da diferencirana zatvorska pravila za zatvorenike koji se smatraju radikaliziranima ili koje su unovačile terorističke organizacije predstavljaju moguću mjeru za ograničavanje radikalizacije u zatvorima; međutim upozorava da se sve takve mjere moraju nametnuti isključivo na temelju pojedinačnih slučajeva te da bi trebale biti zasnovane na sudskoj odluci i podložne reviziji od strane nadležnih pravosudnih tijela; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ističe da zatvorsko osoblje obavlja vrlo zahtjevan posao u ime zajednice, te bi stoga trebalo imati odgovarajuća primanja i dostojanstvene radne uvjete, uključujući besplatno psihološko savjetovanje i posebne linije za pomoć, osmišljene za pružanje potpore zaposlenicima suočenima s problemima koji se vjerojatno javljaju u njihovom radu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | podsjeća na to da su društvena potpora i sustavno osposobljavanje zatvorskog osoblja od presudne važnosti za osiguravanje sigurnih i odgovarajućih zatvorskih uvjeta; potiče države članice na razmjenu informacija i primjenu najboljih praksi te na usvajanje etičkog kodeksa za svoje zatvorsko osoblje; u tu svrhu traži sazivanje opće skupštine uprava za zatvorski sustav, na kojoj bi trebali sudjelovati predstavnici zatvorskog osoblja; |
| --- | --- |

52.

| 53. | podsjeća na ključnu ulogu socijalnog dijaloga sa zatvorskim osobljem, kao i na potrebu uključivanja osoblja s pomoću informiranja i savjetovanja, osobito prilikom izrade novih koncepata pritvaranja koji su usmjereni na poboljšanje zatvorskih sustava i uvjeta u zatvorima, uključujući one čiji je cilj zaustavljanje prijetnji od radikalizacije; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva države članice da osiguraju redovit dijalog između zatvorenika i zatvorskog osoblja, jer su dobri radni odnosi između osoblja i zatvorenika ključni element dinamične sigurnosti pri suzbijanju mogućih sukoba ili obnavljanju reda putem dijaloga; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva države članice da potiču angažman upravitelja zatvorskih sustava u pogledu stvaranja zatvorskih vijeća u svim ustanovama; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva Komisiju na to da pokrene europski forum o uvjetima u zatvorima radi poticanja razmjene najboljih praksi između stručnjaka i profesionalaca svih država članica; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisiju i institucije EU-a da u okviru svojih nadležnosti poduzmu potrebne mjere kako bi se osiguralo poštovanje i zaštita temeljnih prava zatvorenika, posebno ranjivih osoba, djece, duševno bolesnih osoba, osoba s invaliditetom i žena, uključujući usvajanje zajedničkih europskih zatvorskih standarda i pravila u svim državama članicama; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisiju da prati i prikuplja informacije i statističke podatke o zatvorskim uvjetima u svim državama članicama i o svim slučajevima kršenja temeljnih prava zatvorenika, na temelju poštovanja načela supsidijarnosti; poziva države članice da zastupnicima u Europskom parlamentu omoguće pravo neometanog pristupa zatvorima i ustanovama za pritvaranje; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva države članice da u skladu s Preporukom Vijeća Europe 1656/2004 od 27. travnja 2004. donesu europsku povelju o zatvorima; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva države članice da prednost daju politikama usmjerenima na reintegraciju zatvorenika u društvo, osobito politikama usmjerenima na uklanjanje strukturnih prepreka koje sprječavaju reintegraciju bivših zatvorenika u društvo te da uspostave politike praćenja i prilagodbe kazni; podsjeća da je ponavljanje kaznenog djela rjeđe kada zatvorenici postupno prelaze iz života u zatvoru u život izvan zatvora; |
| --- | --- |

60.

| 61. | smatra da kaznenopravni sustavi u kojima se vodi računa o reintegraciji i zaštiti automatski podrazumijevaju veće poštovanje ljudskog dostojanstva pojedinca jer imaju za cilj zaštitu društva i rehabilitaciju osobe, uz olakšavanje postizanja ciljeva kazne koji se odnose na prekvalifikaciju, reintegracije zatvorenika u društvo i smanjenja ponavljanja kaznenih djela; izražava žaljenje zato što su u većini država članica prakse mirenja i rehabilitacije u odnosu na stegovne postupke gotovo u potpunosti izostavljene; potiče države članice da prednost daju politikama i zakonodavstvima čiji su cilj korektivna pravda i mirenje koji se služe socijalnim, ekonomskim i kulturnim instrumentima, a ne samo kažnjavanjem; |
| --- | --- |

61.

| 62. | naglašava da je važno zatvorenicima osigurati pristup obrazovnim i stručnim kvalifikacijama; potiče države članice da svim zatvorenicima ponude svrhovite aktivnosti, kao što su osposobljavanje ili mogućnosti zaposlenja u skladu s međunarodnim standardima, u cilju resocijalizacije zatvorenika i pružanja mogućnosti za život bez kriminala nakon isteka kazne; potiče države članice da se pobrinu za to da zatvorenici rade, da se pripremaju za stjecanje kvalifikacije ili pohađaju osposobljavanje za vrijeme boravka u zatvoru, kako bi bolje upravljali svojim vremenom i pripremili svoju reintegraciju u društvo; smatra da maloljetnici moraju imati pristup školovanju i stručnom osposobljavanju; |
| --- | --- |

62.

| 63. | potiče države članice na razvijanje alata za potporu povratku zatvorenika radnom životu kako bi se utvrdile mogućnosti pronalaska radnog mjesta s obzirom na potrebe određenog područja, na što je moguće više personalizirano organiziranje i nadzor osposobljavanja i rada te na stalni dijalog s predstavnicima poslodavaca; preporučuje državama članicama da uspostave programe osposobljavanja u cilju poticanja poslodavaca i privatnih poduzeća na pružanje stručnog osposobljavanja za zatvorenike kako bi ih zaposlili nakon isteka kazne; potiče države članice da uvedu poticaje za poslodavce koji žele zapošljavati zatvorenike ili da, između ostaloga, financijskim i fiskalnim poticajima podupru bivše zatvorenike u pokretanju vlastite poslovne djelatnosti; također potiče države članice na uspostavu kontaktnih točaka za zatvorenike koji su pušteni na slobodu koje nude informacije i potporu za aktivnosti traženja zaposlenja, kao i obvezno i strogo nadzirano učenje na daljinu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | podsjeća da je Europski socijalni fond financijski instrument Unije usmjeren na poboljšanje mogućnosti zapošljavanja za milijune građana Europe, osobito onih koji imaju poteškoća sa zapošljavanjem, uključujući zatvorenike i bivše prijestupnike; pozdravlja uspostavu projekata koji nakon odsluženja kazne pomažu u ponovnom uključivanju zatvorenika u društvo i na tržište rada; |
| --- | --- |

64.

| 65. | naglašava da se posao koji zatvorenik obavlja ne smije nikada smatrati oblikom kazne i da se moguća zlostavljanja moraju suzbiti; ističe da prilike za zapošljavanje koje se nude zatvorenicima trebaju odgovarati suvremenim radnim normama i tehnikama i da bi trebale biti organizirane u skladu s modernim sustavima upravljanja i proizvodnim procesima; zahtijeva od država članica da zajamče da rad u zatvoru bude bolje plaćen nego što je sada slučaj; poziva Komisiju da provede komparativnu studiju o plaćama zatvorenika u državama članicama u cilju utvrđivanja pravednih i održivih razina primanja koje omogućavaju zapošljavanje svakog zatvorenika; |
| --- | --- |

65.

| 66. | potiče države članice na razmjenu najboljih praksi iz programa obrazovanja, rehabilitacije i reintegracije, prije svega u cilju poboljšavanja reintegracije nakon izlaska iz zatvora te kako bi se pridonijelo sprječavanju ponavljanja kaznenih djela i daljnje radikalizacije; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva institucije EU-a da, koliko je god moguće, financijski i tehnički podupiru unapređenje zatvorskih sustava i uvjeta u zatvorima, osobito u državama članicama suočenih s teškim financijskim poteškoćama; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva Komisiju na objavljivanje detaljnih izvješća o stanju u europskim zatvorima svakih pet godina nakon usvajanja ove rezolucije, uključujući detaljnu analizu kvalitete obrazovanja i obuke koja se pruža zatvorenicima i ocjenu rezultata (uključujući stope ponavljanja kaznenih djela) mjera koje ne uključuju oduzimanje slobode; |
| --- | --- |

68.

| 69. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica, Vijeću Europe, Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe, povjereniku Vijeća Europe za ljudska prava i Europskom odboru za sprečavanje mučenja. |
| --- | --- |

69.

---

(1)  SL C 32, 5.2.1996., str. 102.

(2)  SL C 98, 9.4.1999., str. 299.

(3)  SL C 285 E, 21.10.2010., str. 12.

(4)  SL C 168 E, 14.6.2013., str. 82.

(5)  SL L 190, 18.7.2002., str. 1.

(6)  SL L 327, 5.12.2008., str. 27.

(7)  SL L 337, 16.12.2008., str. 102.

(8)  SL L 294, 11.11.2009., str. 20.

(9)  SL L 132, 21.5.2016., str. 1.

(10)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0410.

(11)  www.unodc.org/documents/brussels/News/2016.10_Handbook_on_VEPs.pdf

---

Utorak, 24. listopada 2017.

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/105 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/105

---

P8_TA(2017)0390

Nadzor nad potrošnjom i praćenje isplativosti programa Garancija za mlade EU-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o nadzoru nad potrošnjom i praćenju isplativosti programa Garancija za mlade EU-a (2016/2242(INI))

(2018/C 346/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 145., 147., 165. i članak 310. stavak 5. Ugovora u funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 145., 147., 165. i članak 310. stavak 5. Ugovora u funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti,

| — | uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi Garancije za mlade (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi Garancije za mlade (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1304/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom socijalnom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1081/2006 (2) i Uredbu (EU) 2015/779 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1304/2013 u pogledu dodatnog iznosa početnog pretfinanciranja koji se isplaćuje za operativne programe koji dobivaju potporu u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1304/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom socijalnom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1081/2006 (2) i Uredbu (EU) 2015/779 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1304/2013 u pogledu dodatnog iznosa početnog pretfinanciranja koji se isplaćuje za operativne programe koji dobivaju potporu u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih (3),

| — | uzimajući u obzir tematska izvješća Revizorskog suda br. 3/2015 „Jamstvo za mlade EU-a: poduzeti su prvi koraci, no rizici u provedbi tek predstoje”, br. 17/2015 „Potpora Komisije akcijskim timovima za mlade: ostvareno je preusmjeravanje sredstava ESF-a, ali uz nedovoljnu usredotočenost na rezultate” i br. 5/2017 „Nezaposlenost mladih – donose li politike EU-a promjene?”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematska izvješća Revizorskog suda br. 3/2015 „Jamstvo za mlade EU-a: poduzeti su prvi koraci, no rizici u provedbi tek predstoje”, br. 17/2015 „Potpora Komisije akcijskim timovima za mlade: ostvareno je preusmjeravanje sredstava ESF-a, ali uz nedovoljnu usredotočenost na rezultate” i br. 5/2017 „Nezaposlenost mladih – donose li politike EU-a promjene?”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 4. listopada 2016. naslovljenu „Tri godine provedbe Jamstva za mlade i Inicijative za zapošljavanje mladih” (COM(2016)0646) i (SWD(2016)0324), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 4. listopada 2016. naslovljenu „Tri godine provedbe Jamstva za mlade i Inicijative za zapošljavanje mladih” (COM(2016)0646) i (SWD(2016)0324),

| — | uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije o budućnosti Europe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije o budućnosti Europe,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor i mišljenja Odbora za proračun, Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0296/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor i mišljenja Odbora za proračun, Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0296/2017),

| A. | budući da nezaposlenost mladih i dalje predstavlja ozbiljan problem u više država članica, pri čemu je u EU-u 2016. više od 4 milijuna mladih u dobi između 15 i 24 godine bilo nezaposleno; budući da se situacija unutar Unije izuzetno razlikuje; |
| --- | --- |

A.

budući da nezaposlenost mladih i dalje predstavlja ozbiljan problem u više država članica, pri čemu je u EU-u 2016. više od 4 milijuna mladih u dobi između 15 i 24 godine bilo nezaposleno; budući da se situacija unutar Unije izuzetno razlikuje;

| B. | budući da borbu protiv nezaposlenosti mladih kao politički prioritet dijele i Parlament i Komisija i države članice te da se njome doprinosi postizanju ciljeva Unije, rastu i otvaranju radnih mjesta; |
| --- | --- |

B.

budući da borbu protiv nezaposlenosti mladih kao politički prioritet dijele i Parlament i Komisija i države članice te da se njome doprinosi postizanju ciljeva Unije, rastu i otvaranju radnih mjesta;

| C. | budući da je visoka stopa nezaposlenosti mladih u EU-u koja je 2016. iznosila 18,8 % štetna za društvo i pojedince s obzirom na to da trajno negativno utječe na njihovu zapošljivost, stabilnost prihoda i razvoj karijere; budući da je gospodarska kriza nerazmjerno pogodila mlade, a u nekim je državama članicama više od četvrtine mladih ljudi nezaposleno; |
| --- | --- |

C.

budući da je visoka stopa nezaposlenosti mladih u EU-u koja je 2016. iznosila 18,8 % štetna za društvo i pojedince s obzirom na to da trajno negativno utječe na njihovu zapošljivost, stabilnost prihoda i razvoj karijere; budući da je gospodarska kriza nerazmjerno pogodila mlade, a u nekim je državama članicama više od četvrtine mladih ljudi nezaposleno;

| D. | budući da je proveden niz aktivnih politika zapošljavanja kako bi se riješio problem nezaposlenosti mladih, a njihovi su rezultati različiti; |
| --- | --- |

D.

budući da je proveden niz aktivnih politika zapošljavanja kako bi se riješio problem nezaposlenosti mladih, a njihovi su rezultati različiti;

| E. | budući da postoji još jedna skupina mladih, čiji se broj i profil uvelike razlikuje od jedne države članice do druge, koji nisu uključeni ni u jednu vrstu školovanja ili stručnog usavršavanja niti rade (en. NEET), a mogu se podijeliti u dvije kategorije: nezaposleni pripadnici skupine NEET, koji mogu odmah početi raditi i aktivno traže posao, i neaktivni pripadnici skupine NEET, mladi koji ne studiraju, ne pohađaju stručno usavršavanje niti proaktivno traže posao; |
| --- | --- |

E.

budući da postoji još jedna skupina mladih, čiji se broj i profil uvelike razlikuje od jedne države članice do druge, koji nisu uključeni ni u jednu vrstu školovanja ili stručnog usavršavanja niti rade (en. NEET), a mogu se podijeliti u dvije kategorije: nezaposleni pripadnici skupine NEET, koji mogu odmah početi raditi i aktivno traže posao, i neaktivni pripadnici skupine NEET, mladi koji ne studiraju, ne pohađaju stručno usavršavanje niti proaktivno traže posao;

| F. | budući da u prosjeku na razini EU-a samo 41,9 % mladih ljudi koji nisu zaposleni, ne obrazuju se niti se osposobljavaju ima pristup Garanciji za mlade; |
| --- | --- |

F.

budući da u prosjeku na razini EU-a samo 41,9 % mladih ljudi koji nisu zaposleni, ne obrazuju se niti se osposobljavaju ima pristup Garanciji za mlade;

| G. | budući da je Komisija od uspostave europske strategije zapošljavanja 1997. poduprla niz mjera osmišljenih za poboljšanje mogućnosti zapošljavanja i obrazovanja mladih (4), te da su od krize nastojanja EU-a posebno usmjerena na Garanciju za mlade koju je Vijeće uspostavilo u travnju 2013. i na Inicijativu za zapošljavanje mladih koja je pokrenuta krajem 2013.; |
| --- | --- |

G.

budući da je Komisija od uspostave europske strategije zapošljavanja 1997. poduprla niz mjera osmišljenih za poboljšanje mogućnosti zapošljavanja i obrazovanja mladih (4), te da su od krize nastojanja EU-a posebno usmjerena na Garanciju za mlade koju je Vijeće uspostavilo u travnju 2013. i na Inicijativu za zapošljavanje mladih koja je pokrenuta krajem 2013.;

| H. | budući da su se Garancija za mlade i Inicijativa za zapošljavanje mladih već potvrdili kao najučinkovitije aktivnosti s najvećom vidljivošću na razini Unije kada je riječ o borbi protiv nezaposlenosti mladih; |
| --- | --- |

H.

budući da su se Garancija za mlade i Inicijativa za zapošljavanje mladih već potvrdili kao najučinkovitije aktivnosti s najvećom vidljivošću na razini Unije kada je riječ o borbi protiv nezaposlenosti mladih;

| I. | budući da su Garancija za mlade i Inicijativa za zapošljavanje mladih značajno doprinijeli smanjenju stope nezaposlenosti mladih u EU-u pružanjem prilika mladima za obrazovanje i povećanjem potražnje za mladima na tržištu rada te potporom mjerama za otvaranje radnih mjesta; budući da je neprihvatljivo visok postotak (17,2 %) mladih u državama skupine EU-28 i dalje nezaposleno (5); |
| --- | --- |

I.

budući da su Garancija za mlade i Inicijativa za zapošljavanje mladih značajno doprinijeli smanjenju stope nezaposlenosti mladih u EU-u pružanjem prilika mladima za obrazovanje i povećanjem potražnje za mladima na tržištu rada te potporom mjerama za otvaranje radnih mjesta; budući da je neprihvatljivo visok postotak (17,2 %) mladih u državama skupine EU-28 i dalje nezaposleno (5);

| J. | budući da Garancija za mlade od država članica iziskuje da se pobrinu da se svima mlađima od 25 godina (ili osobama u dobi od 30 godina i manje u nekim državama članicama) omogući kvalitetna mogućnost zaposlenja, nastavak školovanja, naukovanja ili stažiranje u roku od četiri mjeseca od gubitka zaposlenja ili završetka formalnog obrazovanja; |
| --- | --- |

J.

budući da Garancija za mlade od država članica iziskuje da se pobrinu da se svima mlađima od 25 godina (ili osobama u dobi od 30 godina i manje u nekim državama članicama) omogući kvalitetna mogućnost zaposlenja, nastavak školovanja, naukovanja ili stažiranje u roku od četiri mjeseca od gubitka zaposlenja ili završetka formalnog obrazovanja;

| K. | budući da vanjski čimbenici poput određenog gospodarskog stanja ili modela proizvodnje svojstvenog svakoj regiji utječu na postizanje ciljeva utvrđenih u Garanciji za mlade; |
| --- | --- |

K.

budući da vanjski čimbenici poput određenog gospodarskog stanja ili modela proizvodnje svojstvenog svakoj regiji utječu na postizanje ciljeva utvrđenih u Garanciji za mlade;

| L. | budući da je Inicijativa za zapošljavanje mladih inicijativa za pružanje potpore mladima koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju, dugoročno nezaposlenim mladim osobama i onima koji nisu registrirani kao osobe koje traže posao, a žive u regijama u kojima je nezaposlenost mladih 2012. bila veća od 25 %; |
| --- | --- |

L.

budući da je Inicijativa za zapošljavanje mladih inicijativa za pružanje potpore mladima koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju, dugoročno nezaposlenim mladim osobama i onima koji nisu registrirani kao osobe koje traže posao, a žive u regijama u kojima je nezaposlenost mladih 2012. bila veća od 25 %;

| M. | budući da ukupni odobreni proračun za Inicijativu za zapošljavanje mladih za programsko razdoblje 2014. – 2020. iznosi 6,4 milijarde EUR, uključujući 3,2 milijarde EUR iz nove posebne proračunske linije EU-a, koje će se nadopuniti s najmanje 3,2 milijarde EUR iz nacionalnih sredstava dodijeljenih u okviru Europskog socijalnog fonda (ESF); budući da će se taj iznos nadopuniti jednom milijardom eura za posebna proročanska sredstva za Inicijativu za zapošljavanje mladih za razdoblje 2017. – 2020., kojima će se dodati i jedna milijarda EUR iz ESF-a kako bi se potaknulo zapošljavanje mladih u regijama koje su najteže pogođene nezaposlenošću; budući da će se 500 milijuna EUR tih dodatnih sredstava unijeti u proračun za 2017. u sklopu nacrta izmjene proračuna br. 3/2017; budući da će se konačna odobrena sredstva za taj program odrediti tijekom predstojećeg godišnjeg proračunskog postupka; |
| --- | --- |

M.

budući da ukupni odobreni proračun za Inicijativu za zapošljavanje mladih za programsko razdoblje 2014. – 2020. iznosi 6,4 milijarde EUR, uključujući 3,2 milijarde EUR iz nove posebne proračunske linije EU-a, koje će se nadopuniti s najmanje 3,2 milijarde EUR iz nacionalnih sredstava dodijeljenih u okviru Europskog socijalnog fonda (ESF); budući da će se taj iznos nadopuniti jednom milijardom eura za posebna proročanska sredstva za Inicijativu za zapošljavanje mladih za razdoblje 2017. – 2020., kojima će se dodati i jedna milijarda EUR iz ESF-a kako bi se potaknulo zapošljavanje mladih u regijama koje su najteže pogođene nezaposlenošću; budući da će se 500 milijuna EUR tih dodatnih sredstava unijeti u proračun za 2017. u sklopu nacrta izmjene proračuna br. 3/2017; budući da će se konačna odobrena sredstva za taj program odrediti tijekom predstojećeg godišnjeg proračunskog postupka;

| N. | budući da se godišnja ulaganja potrebna za provedbu programa Garancije za mlade u Europi procjenjuju na 50,4 milijarde EUR (6), što je znatno manje od godišnjih gospodarskih gubitaka zbog nesudjelovanja mladih na tržištu rada u Europi, za koje se očekuje da dosegnu najmanje 153 milijarde EUR (7); |
| --- | --- |

N.

budući da se godišnja ulaganja potrebna za provedbu programa Garancije za mlade u Europi procjenjuju na 50,4 milijarde EUR (6), što je znatno manje od godišnjih gospodarskih gubitaka zbog nesudjelovanja mladih na tržištu rada u Europi, za koje se očekuje da dosegnu najmanje 153 milijarde EUR (7);

| O. | budući da je 2015. donesena odluka o povećanju sredstava dostupnih za pretfinanciranje Inicijative u iznosu 1 milijarde EUR radi ubrzanja mobilizacije aktivnosti Inicijative za zapošljavanje mladih, što je predstavljalo povećanje od prvotnih 1 – 1,5 % na 30 % za države članice koje ispunjavaju uvjete; |
| --- | --- |

O.

budući da je 2015. donesena odluka o povećanju sredstava dostupnih za pretfinanciranje Inicijative u iznosu 1 milijarde EUR radi ubrzanja mobilizacije aktivnosti Inicijative za zapošljavanje mladih, što je predstavljalo povećanje od prvotnih 1 – 1,5 % na 30 % za države članice koje ispunjavaju uvjete;

| P. | budući da su sva sredstva prvotno namijenjena za Inicijativu za zapošljavanje mladih isplaćena unaprijed u 2014. i 2015. te da za tu svrhu u proračunu za 2016. nisu uvedena nova sredstva; budući da diskontinuiteti u financiranju Inicijative za zapošljavanje mladih umanjuju uspješnost tog programa; |
| --- | --- |

P.

budući da su sva sredstva prvotno namijenjena za Inicijativu za zapošljavanje mladih isplaćena unaprijed u 2014. i 2015. te da za tu svrhu u proračunu za 2016. nisu uvedena nova sredstva; budući da diskontinuiteti u financiranju Inicijative za zapošljavanje mladih umanjuju uspješnost tog programa;

| Q. | budući da je trenutačna razina financiranja, uzimajući u obzir i sredstva iz proračuna EU-a i sredstva iz država članica, nedostatna za pokrivanje potreba; |
| --- | --- |

Q.

budući da je trenutačna razina financiranja, uzimajući u obzir i sredstva iz proračuna EU-a i sredstva iz država članica, nedostatna za pokrivanje potreba;

| R. | budući da Garancija za mlade i Inicijativa za zapošljavanje mladih obuhvaćaju različite aktivnosti jer je Garancija za mlade namijenjena poticanju strukturnih reformi u obrazovanju i služi kao kratkoročna mjera za borbu protiv nezaposlenosti mladih, dok je Inicijativa za zapošljavanje mladih instrument financiranja; budući da se Garancija za mlade financira iz ESF-a, nacionalnih proračuna i Inicijative za zapošljavanje mladih, dok Inicijativa za zapošljavanje mladih može financirati izravno otvaranje ranih mjesta, naukovanje, pripravnički staž i daljnje obrazovanje za ciljane skupine Inicijative za zapošljavanje mladih u regijama koje za to ispunjavaju uvjete; budući da se Garancija za mlade primjenjuje u svih 28 država članica, a samo 20 država članica ispunjava uvjete za primanje pomoći u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih; budući da, konačno, intervencija Inicijative za zapošljavanje mladih nema unaprijed definirani rok trajanja, dok u okviru Garancije za mlade nezaposlena osoba mora u roku od četiri mjeseca dobiti ponudu za zaposlenje; |
| --- | --- |

R.

budući da Garancija za mlade i Inicijativa za zapošljavanje mladih obuhvaćaju različite aktivnosti jer je Garancija za mlade namijenjena poticanju strukturnih reformi u obrazovanju i služi kao kratkoročna mjera za borbu protiv nezaposlenosti mladih, dok je Inicijativa za zapošljavanje mladih instrument financiranja; budući da se Garancija za mlade financira iz ESF-a, nacionalnih proračuna i Inicijative za zapošljavanje mladih, dok Inicijativa za zapošljavanje mladih može financirati izravno otvaranje ranih mjesta, naukovanje, pripravnički staž i daljnje obrazovanje za ciljane skupine Inicijative za zapošljavanje mladih u regijama koje za to ispunjavaju uvjete; budući da se Garancija za mlade primjenjuje u svih 28 država članica, a samo 20 država članica ispunjava uvjete za primanje pomoći u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih; budući da, konačno, intervencija Inicijative za zapošljavanje mladih nema unaprijed definirani rok trajanja, dok u okviru Garancije za mlade nezaposlena osoba mora u roku od četiri mjeseca dobiti ponudu za zaposlenje;

| S. | budući da je s kvantitativnog gledišta razina korištenja Garancije za mlade neujednačena te se znatno razlikuje od zemlje do zemlje; |
| --- | --- |

S.

budući da je s kvantitativnog gledišta razina korištenja Garancije za mlade neujednačena te se znatno razlikuje od zemlje do zemlje;

| T. | budući da je realizacija Garancije za mlade do sada nije imala ujednačene rezultate, uz situacije koje utvrđivanje ili vrednovanje njegova doprinosa čine problematičnim; |
| --- | --- |

T.

budući da je realizacija Garancije za mlade do sada nije imala ujednačene rezultate, uz situacije koje utvrđivanje ili vrednovanje njegova doprinosa čine problematičnim;

| U. | budući da postoje bitne razlike među europskim regijama; budući da u nekim slučajevima područja s visokom nezaposlenošću neće biti dio prihvatljivih regija kada je riječ o dodjeljivanju sredstava EU-a na razini NUTS-a; |
| --- | --- |

U.

budući da postoje bitne razlike među europskim regijama; budući da u nekim slučajevima područja s visokom nezaposlenošću neće biti dio prihvatljivih regija kada je riječ o dodjeljivanju sredstava EU-a na razini NUTS-a;

| V. | budući da je provedba integracije usluga navedenih u okviru Garancije za mlade često samo djelomična, ima preuzak raspon prihvatljivih sudionika, ovisi o postojećim kapacitetima i učinkovitosti javnih službi za zapošljavanje te o brzini postupka na razini EU-a; budući da bi države članice trebale nastaviti ulagati napore u jačanje i reforme svojih javnih službi za zapošljavanje; |
| --- | --- |

V.

budući da je provedba integracije usluga navedenih u okviru Garancije za mlade često samo djelomična, ima preuzak raspon prihvatljivih sudionika, ovisi o postojećim kapacitetima i učinkovitosti javnih službi za zapošljavanje te o brzini postupka na razini EU-a; budući da bi države članice trebale nastaviti ulagati napore u jačanje i reforme svojih javnih službi za zapošljavanje;

| W. | budući da je potrebno istaknuti potencijal Inicijative za zapošljavanje mladih, osobito u onim državama članicama koje su od 2007. u mnogo većoj mjeri pogođene gospodarskom, financijskom i socijalnom krizom; budući da valja istaknuti potrebu da se tom programu dodijeli više sredstava i da se razviju dodatne komplementarne mjere, i na razini EU-a i na nacionalnoj razini, kojima bi se potaknula integracija i kohezija, uz istovremeno jačanje rodne jednakosti i omogućavanje pristupa programima za osposobljavanje koji su namijenjeni suočavanju s novim tehnološkim izazovima u području rada; |
| --- | --- |

W.

budući da je potrebno istaknuti potencijal Inicijative za zapošljavanje mladih, osobito u onim državama članicama koje su od 2007. u mnogo većoj mjeri pogođene gospodarskom, financijskom i socijalnom krizom; budući da valja istaknuti potrebu da se tom programu dodijeli više sredstava i da se razviju dodatne komplementarne mjere, i na razini EU-a i na nacionalnoj razini, kojima bi se potaknula integracija i kohezija, uz istovremeno jačanje rodne jednakosti i omogućavanje pristupa programima za osposobljavanje koji su namijenjeni suočavanju s novim tehnološkim izazovima u području rada;

| X. | budući da je Garancija za mlade, kao ulaganje u mlade, primjer izrade proračuna usmjerenog na rezultate; |
| --- | --- |

X.

budući da je Garancija za mlade, kao ulaganje u mlade, primjer izrade proračuna usmjerenog na rezultate;

| Y. | budući da Komisija u Bijeloj knjizi o budućnosti Europe priznaje da doista postoji „neusklađenost između očekivanja i sposobnosti EU-a za suočavanje s njima” (8); |
| --- | --- |

Y.

budući da Komisija u Bijeloj knjizi o budućnosti Europe priznaje da doista postoji „neusklađenost između očekivanja i sposobnosti EU-a za suočavanje s njima” (8);

| Z. | budući da bi EU u pogledu svojih sociopolitičkih mjera trebao snažnije promidžbeno djelovati prema ciljanoj populaciji kako bi se postigla njihova bolja vidljivost među građanima EU-a; |
| --- | --- |

Z.

budući da bi EU u pogledu svojih sociopolitičkih mjera trebao snažnije promidžbeno djelovati prema ciljanoj populaciji kako bi se postigla njihova bolja vidljivost među građanima EU-a;

| AA. | budući da je revizija koju je proveo Revizorski sud bila preuranjena jer je razdoblje koje je predmet istrage bilo preblizu početku provedbe nacionalnih programa jamstava te je bila ograničena samo na određene države članice; budući da bi u tu svrhu bilo korisnije da se najprije provela početna procjena njihove provedbe, a potom revizija; |
| --- | --- |

AA.

budući da je revizija koju je proveo Revizorski sud bila preuranjena jer je razdoblje koje je predmet istrage bilo preblizu početku provedbe nacionalnih programa jamstava te je bila ograničena samo na određene države članice; budući da bi u tu svrhu bilo korisnije da se najprije provela početna procjena njihove provedbe, a potom revizija;

Opće napomene

| 1. | prima na znanje da je, u četiri godine provedbe Garancije za mlade, od 2013. do 2017., stopa nezaposlenosti mladih u EU-u pala za više od sedam postotnih bodova, od 23,8 % u travnju 2013. na 16,6 %u travnju 2017. što znači da gotovo dva milijuna mladih osoba više nije nezaposleno; prima na znanje da je od početka provedbe Garancije za mlade više od 14 milijuna mladih sudjelovalo u nekoj vrsti programa; žali zbog toga što je ovo smanjenje često posljedica toga što su brojni mladi prisiljeni tražiti posao izvan EU-a, što je gubitak koji će se osjetiti tek u narednim desetljećima; nadalje, žali zbog toga što je u EU-u sredinom 2016. 4,2 milijuna mladih i dalje bilo nezaposleno (18,8 % te demografske skupine); potiče države članice da iskoriste raspoloživu potporu EU-a kako bi se uhvatile u koštac s tim dugotrajnim problemom; poziva EU i države članice da provedu strategije kojima se ispunjavaju zahtjevi i potrebe tržišta rada u svakoj pojedinoj državi članici kako bi se pružile kvalitetne mogućnosti osposobljavanja i trajno zaposlenje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da Garancija za mlade ima važnu ulogu u podupiranju mjera kojima se nezaposlenim mladim osobama omogućuje stjecanje potrebnih vještina, iskustva i znanja kako bi se, dugoročno gledajući, zaposlili ili postali poduzetnici, a ujedno pruža i mogućnost rješavanja problema neusklađenosti postojećih i potrebnih vještina; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da obrazovanje i profesionalno usmjeravanje imaju važnu ulogu u omogućavanju mladima da steknu radnu etiku i vještine koje su potrebne na tržištu rada; međutim, ističe da obrazovanje ne bi trebalo biti usmjereno samo na razvoj vještina i kompetencija traženih na tržištu rada, već također treba doprinositi osobnom razvoju i rastu mladih kako bi oni postali proaktivni i odgovorni građani; stoga ističe potrebu za građanskim obrazovanjem u sklopu čitavog obrazovnog sustava, uključujući i formalne i neformalne obrazovne metode; |
| --- | --- |

3.

| 4. | napominje da je, što su osobe mlađe i s nižim stupnjem obrazovanja, stopa nezaposlenosti mladih veća, a ta je tendencija naglašena krizom koja je pogodila i mlade osobe starije od 25 godina bez kvalifikacija, koji predstavljaju skupinu koja bi se mogla naći u položaju izuzetne ekonomske osjetljivosti ako se ne uloži u njezino osposobljavanje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | napominje da, usprkos ostvarenom napretku, najosjetljiviji nezaposleni mladi još uvijek nemaju odgovarajući pristup javnim službama za zapošljavanje, te je ta skupina, zajedno s osobama koje su nedavno diplomirale, skupina koja se najrjeđe registrira kao tražitelj zaposlenja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vrlo je zabrinut zbog toga što su mladi koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju isključeni iz obrazovnog sustava i tržišta rada i to često ne vlastitom krivnjom; uviđa da je do te demografske skupine najteže doprijeti preko postojećih operativnih programa u okviru kojih se primjenjuju financijski mehanizmi za rješavanje problema nezaposlenosti mladih, od kojih brojni ne nude pristojnu i trajnu plaću ili dobre uvjete rada; smatra da u razdoblju od 2017. do 2020. treba staviti poseban naglasak na tu populaciju kako bi se zajamčilo ostvarenje glavnih ciljeva programa Garancija za mlade; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da mjere koje se podupiru s pomoću Garancije za mlade trebaju biti usmjerene i na strukturne izazove s kojima se suočavaju mladi koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju, kako bi se zajamčio dugoročan učinak tih mjera; izražava zabrinutost da programima Garancije za mlade još nisu obuhvaćeni svi mladi koji su napustili školovanje ili ostali bez posla; potiče države članice da u nacionalnim proračunima osiguraju ciljane financijske obveze za rješavanje tih strukturnih izazova; potiče regije koje ne ispunjavaju uvjete za sufinanciranje EU-a da sudjeluju u Garanciji za mlade; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da integracija mladih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju iziskuje poboljšanje djelotvornosti dostupnih resursa i njihovo povećanje, kao i veće sudjelovanje država članica i njihovu mobilizaciju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva na diversifikaciju kanala financiranja na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini, kako bi se bolje doprlo do svih mladih; nadalje napominje da su lokalna i regionalna tijela već vrlo aktivna i da bi ih trebalo poduprijeti u djelovanju usmjerenom na mlade integracijom različitih političkih linija; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da program Garancija za mlade od 2012. pozitivno doprinosi rješavanju problema nezaposlenosti mladih, no da je stopa nezaposlenosti mladih i dalje neprihvatljivo visoka; stoga pozdravlja dogovor koji su suzakonodavci postigli oko produženja trajanja Inicijative za zapošljavanje mladih do 2020.; napominje, međutim, da bi problem nezaposlenosti mladih mogao potrajati i da bi se stoga trebao uzeti o obzir u sljedećem višegodišnjem financijskom okviru (VFO) kako bi se osigurali kontinuitet i troškovna učinkovitost; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da Inicijativa za zapošljavanje mladih nije osmišljena samo kako bi se potaknulo otvaranje radnih mjesta za mlade, već i kako bi se pomoglo državama članicama da uspostave vlastite sustave za utvrđivanje potreba mladih i pružanje odgovarajuće potpore; naglašava, stoga, da se učinkovitost Garancije za mlade i Inicijative za zapošljavanje mladih u buduće treba ocjenjivati na temelju dostignuća povezanih s uspostavom i poboljšavanjem sustava država članica kojima se pruža potpora mladima; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća na to da Garancija za mlade ostvaruje korist od financijskih potpora EU-a koje se dodjeljuju iz Europskog socijalnog fonda i Inicijative za zapošljavanje mladih i koje se dodaju nacionalnim doprinosima; podupire programiranje koje se u Zajedničkom strateškom okviru Unije provodi kroz uzajamno učenje, aktivnosti umrežavanja i tehničku pomoć; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja činjenicu da je za Inicijativu za zapošljavanje mladih za 2014. i 2015. izvršeno pojačano financiranje kao i povećanje prvotnog pretfinanciranja kako bi se osigurala brza mobilizacija sredstava; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja činjenicu da je mjerama Inicijative za zapošljavanje mladih pružena potpora više od 1,4 milijuna mladih te je došlo do konsolidacije aktivnosti među državama članica u iznosu od više od 4 milijarde EUR; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podsjeća na to da je uspješnost Inicijative za zapošljavanje mladih povezana s dobrim gospodarskim upravljanjem u državama članicama jer bez povoljnog poslovnog okruženja u kojem se potiču mala i srednja poduzeća te obrazovnog i znanstvenog sustava prilagođenog potrebama gospodarstva nije moguće stvarati radna mjesta, a niti iznaći dugoročno rješenje za problem visoke nezaposlenosti mladih; |
| --- | --- |

15.

| 16. | prima na znanje tematsko izvješće Revizorskog suda o utjecaju Garancije za mlade i Inicijative za zapošljavanje mladih na njihovo zapošljavanje te napominje da tri godine nakon usvajanja preporuke Vijeća Garancija za mlade još uvijek nije ispunila očekivanja; prima na znanje primjedbu Revizorskog suda da nije moguće doprijeti do svih mladih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju koristeći samo sredstva iz proračuna EU-a; napominje da trenutačno stanje ne odražava očekivanja nastala uvođenjem Garancije za mlade, to jest da svi mladi koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju u roku od četiri mjeseca dobiju kvalitetnu ponudu za osposobljavanje ili zaposlenje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podsjeća na izazove i prilike kojima bi se mladi koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju mogli privući na tržište rada; preporučuje da Komisija, države članice i nacionalne javne službe za zapošljavanje ulože dodatne napore kako bi se što više neaktivnih mladih osoba uključilo u programe Garancije za mlade i kako bi ih se zadržalo na tržištu rada nakon što relevantne mjere potpore isteknu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | prima na znanje da je Inicijativa za zapošljavanje mladih namijenjena kao potpora mladima u dobi do 25 godina koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju i kojima se u pravilu ne pruža nikakva potpora za traženje posla ili obrazovanje; žali zbog činjenice da Inicijativa za zapošljavanje mladih utječe na dodjelu odobrenih sredstava ESF-a za druge programe i ističe da se posebna sredstva iz Inicijative za zapošljavanje trebaju barem dopuniti istim iznosom iz ESF-a; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva države članice da osiguraju da dostupna sredstva Inicijative za zapošljavanje mladih i Europskog socijalnog fonda ne zamijene javne izdatke država članica u skladu s člankom 95. i uvodnom izjavom 87. Uredbe o zajedničkim odredbama (Uredba (EU) br. 1303/2013) i u skladu s načelom dodatnosti; a ističe da programi poput Garancije za mlade ne bi smjeli biti nadomjestak za napore koje države članice same ulažu u borbu protiv nezaposlenosti mladih i njihovu održivu integraciju na tržište rada; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava važnost jačanja suradnje među svim relevantnim dionicima, uključujući i na regionalnoj i lokalnoj razini, kao što su javne i, prema potrebi, privatne službe za zapošljavanje, ustanove za obrazovanje i osposobljavanje, organizacije poslodavaca, organizacije mladih i nevladine organizacije koje rade s mladima, kako bi se doprlo do svih mladih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju; potiče jače uključivanje dionika kroz partnerski pristup u pogledu osmišljavanja, provedbe i evaluacije Garancije za mlade; poziva na poboljšanje suradnje obrazovnih institucija i poduzetnika kako bi se riješila neusklađenost vještina sa zahtjevima tržišta rada; ponovno naglašava ideju da je cilj partnerskog pristupa bolje dopiranje do ciljne populacije i pružanje kvalitetnih ponuda; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podsjeća da su, prema Međunarodnoj organizaciji rada (MOR), za učinkovito funkcioniranje programa Garancija za mlade na razini 28 država članica EU-a potrebna godišnja sredstva u visini od približno 45 milijardi EUR; smatra da bi ta sredstva trebalo smatrati ulaganjem, s obzirom na to da će se njima, ako se budu djelotvorno koristila, znatno smanjiti troškovi povezani sa zapošljavanjem mladih; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisiju da osigura raščlambu nacionalnih doprinosa za Inicijativu za zapošljavanje mladih koji su potrebni kako bi svaka država članica mogla učinkovito provoditi Garanciju za mlade, uzimajući u obzir procjenu Međunarodne organizacije rada (ILO); |
| --- | --- |

22.

| 23. | prima na znanje kašnjenje u provedbi Inicijative za zapošljavanje mladih kojoj je uzrok kasno imenovanje nadležnih upravljačkih tijela i smatra da je to je to posljedica nedostatka pravne osnove Inicijative za zapošljavanje mladih kojom su potkopana početna nastojanja za brzom provedbom uz pojačano financiranje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | smatra da je nužno poboljšati raznolikost i dostupnost izvora financiranja i usmjeriti se na djelotvornije trošenje sredstava provedbom daljnjih političkih reformi i poboljšanim uslugama; |
| --- | --- |

24.

| 25. | podsjeća na potrebu da se mjere prilagode lokalnim potrebama kako bi se povećao njihov učinak, primjerice pojačanim sudjelovanjem predstavnika lokalnih poslodavaca, lokalnih pružatelja osposobljavanja i lokalnih vlasti; poziva na diversifikaciju kanala financiranja na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini, kako bi se bolje doprlo do svih mladih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju; |
| --- | --- |

25.

| 26. | podsjeća da bi Inicijativu za zapošljavanje mladih u okviru trenutačnog VFO-a trebalo financirati novim odobrenim sredstvima, a ne preraspodjelom postojećih proračunskih odobrenih sredstava; očekuje da će se u sljedećem VFO-u postaviti ambiciozni politički ciljevi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | stajališta je da je za ispravno funkcioniranje Garancije za mlade potrebno ispravno funkcioniranje lokalnih javnih službi za zapošljavanje; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva da se u javnim službama za zapošljavanje u državama članicama razviju posebna stručna služba i kapaciteti kako bi se pružila potpora osobama koje u roku od četiri mjeseca od gubitka zaposlenja ili završetka formalnog obrazovanja ne uspiju naći posao; potiče veću uključenost poduzeća i industrijskih udruženja u provedbu programa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | žali zbog toga što većina mladih iz EU-a koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju za sada nema pristup nijednom programu Garancije za mlade, među ostalim zato što se u pravilu nisu prijavili kod javnih službi za zapošljavanje; traži od Vijeća da razmotri nastavak razmjene za učenje u okviru postojećih mreža javnih službi zapošljavanje radi razvijanja strategija temeljenih na najboljim praksama kako bi se doprlo do mladih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju i kako bi im se pružila podrška; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja tematsko izvješće Revizorskog suda br. 5/2017 i poziva Komisiju i države članice da u potpunosti provedu njegove preporuke kako bi se povećala pokrivenost i učinkovitost programa u okviru Garancije za mlade; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naglašava da bi trebalo podržati razvoj jedinstvenih kontaktnih točaka kako bi se potaknuo pozitivan utjecaj Garancije za mlade, osiguranjem toga da su sve usluge i smjernice za mlade dostupne na jednom mjestu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | napominje činjenicu da zbog svoje nedovoljne vidljivosti Garancija za mlade teško dopire do svih mladih osoba; preporučuje da se povećaju mogućnosti financiranja lokalnih kampanja organiziranih u suradnji sa svim lokalnim partnerima, uključujući organizacije mladih, i da se podrži razvoj platformi s pomoću kojih se mladi mogu prijaviti za taj program; preporučuje da informacije povezane s Garancijom za mlade budu svima pristupačne i razumljive; |
| --- | --- |

32.

| 33. | preporučuje državama članicama da pripreme ponude koje se mogu smatrati kvalitativno valjanima; naglašava da bi se, primjerice, trebali primjenjivati prijedlozi koji odgovaraju profilu sudionika i potražnji prema profilu radnih mjesta kako bi se omogućila održiva i po mogućnosti dugotrajna integracija u to tržište rada; |
| --- | --- |

33.

| 34. | sa žaljenjem prima na znanje da većina država članica još nije utvrdila definiciju „kvalitetne ponude”; poziva države članice i Komisiju da se, u okviru Odbora za zapošljavanje Europske unije (EMCO), služe postojećim mrežama kako bi surađivali na razvoju zajednički utvrđenih obilježja tog koncepta, uzimajući u obzir europski kvalitativni okvir za pripravništvo, zajedničku izjavu europskih socijalnih partnera naslovljenu „Prema zajedničkoj viziji za pripravništvo” i sudsku praksu Suda Europske unije o nesigurnim radnim mjestima; poziva države članice i Komisiju da se osim toga pobrinu da se ta obilježja temelje na ponudi usklađenoj sa stupnjem kvalifikacija sudionika, njihovim profilom i potrebama tržišta rada, nudeći prilike za zaposlenje kojima će im se omogućiti pristojna zarada, socijalna zaštita i mogućnost razvoja što će dovesti do održivog, usklađenog uključivanja na tržište rada; pozdravlja preporuku Revizorskog suda u njegovu tematskom izvješću br. 5/2017 da se više pozornosti posveti poboljšanju kvalitete ponuda; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisiju da predloži, u suradnji s Odborom za zapošljavanje (EMCO), standarde za kriterije kvalitete potencijalnih ponuda Garancije za mlade; ističe potrebu za definiranjem okvira kvalitete sa standardima kvalitete za takve ponude; |
| --- | --- |

35.

| 36. | napominje da je za postizanje cilja koji podrazumijeva jamstvo kvalitetne i kontinuirane ponude poslova za sve mlađe od 24 godine potrebno znatno više ljudskih, tehničkih i financijskih resursa; pozdravlja činjenicu da je nekoliko država članica dobnu granicu mladih koji mogu primati potporu u okviru Garancije za mlade podiglo na 30 godina; |
| --- | --- |

36.

| 37. | zalaže se za to da se mladim ljudima obuhvaćenim Garancijom za mlade osigura daljnji pristup i pridonošenje sustavima socijalne i radne zaštite koji su na snazi u njihovoj državi članici, osnažujući pritom zajedničku odgovornost svih uključenih strana, a ponajprije mladih i poslodavaca; |
| --- | --- |

37.

| 38. | naglašava da će mjere u okviru Garancije za mlade vjerojatno biti učinkovitije i isplativije u slučajevima u kojima se mladima pomaže da se uključe na tržište rada na način da im se pruže mogućnosti održivog zaposlenja i povećanja plaće; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naglašava da mladi koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju čine heterogenu i raznoliku skupinu ljudi i da su programi učinkovitiji i isplativiji ako su usmjereni na rješavanje utvrđenih problema; u tom pogledu ističe da je potrebno uspostaviti sveobuhvatne strategije s jasnim ciljevima, usmjerene na sve kategorije mladih osoba koje nisu zaposlene, ne obrazuju se i ne osposobljavaju; ističe da je potrebno osigurati prilagođena rješenja, vodeći pritom računa o lokalnom i regionalnom kontekstu, primjerice osiguranjem većeg sudjelovanja lokalnih predstavnika poslodavaca, lokalnih pružatelja usluga osposobljavanja i lokalnih vlasti; poziva države članice da osmisle pojedinačni plan za svakog kandidata te da se pri tome nacionalnim javnim službama za zapošljavanje omogući fleksibilnost koja im je potrebna za prilagodbu modela profiliranja; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva države članice da uspostave odgovarajuće strategije informiranja javnosti i da pojačaju napore za utvrđivanje stanovništva koje pripada skupini mladih osoba koje nisu zaposlene, ne obrazuju se i ne osposobljavaju, posebno neaktivnih pripadnika te skupine koji nisu obuhvaćeni postojećim sustavima, u cilju njihove registracije i praćenja situacije mladih koji napuštaju sustav Garancije za mlade u određenim vremenskim razmacima (nakon 6, 12 i 18 mjeseci) kako bi se promicala održiva integracija na tržište rada; ističe potrebu da se raznolikoj skupini mladih ljudi pruže prilagođena rješenja i da neregistrirani mladi budu ključna ciljna skupina; poziva države članice da zajamče da dostupna sredstva ESF-a ne zamijene javnu potrošnju i napominje da je dovoljan gospodarski rast preduvjet za učinkovitu integraciju mladih osoba koje nisu zaposlene, ne obrazuju se i ne osposobljavaju na tržište rada; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva države članice i Komisiju da ocijene nedostatke i provedu analizu tržišta prije uvođenja sustava predviđenih u okviru Garancije za mlade, čime se izbjegava beskorisno osposobljavanje i privremeno izrabljivanje te bez ikakvog budućeg izlaska pripravnika na tržište; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisiju i Vijeće da razmotre mogućnost proaktivnih prijelaznih inicijativa, kao što su strukovna orijentacija, profesionalno usmjeravanje i informiranje o tržištu rada, kao i službe podrške u školama i službe za profesionalno usmjeravanje na sveučilištima kako bi se, uz vještine za prelazak u svijet rada i upravljanje karijerom, mladima olakšao taj prelazak; |
| --- | --- |

42.

| 43. | napominje činjenicu da zbog svoje nedovoljne vidljivosti Garancija za mlade teško dopire do svih mladih osoba; preporučuje da se poduzmu mjere za poboljšanje financiranja lokalnih kampanja organiziranih u suradnji sa svim relevantnim lokalnim partnerima, uključujući organizacije mladih, i da se podrži razvoj platformi s pomoću kojih se mladi mogu prijaviti za taj program; preporučuje da informacije povezane s Garancijom za mlade budu svima pristupačne i razumljive; |
| --- | --- |

43.

| 44. | napominje da postoji trajni problem zbog neusklađenosti dostupnih vještina sa zahtjevima tržišta rada; poziva Komisiju da u okviru Odbora EMCO promiče razmjenu najboljih praksi između država članica kako bi se riješio taj problem; |
| --- | --- |

44.

| 45. | mišljenja je da bi se problemi povezani s neusklađenosti vještina mogli riješiti boljim utvrđivanjem kompetencija pojedinaca i ispravljanjem nedostataka u nacionalnim sustavima za osposobljavanje; ističe da bi povećana mobilnost mladih ljudi mogla poboljšati njihove vještine i, zajedno s priznavanjem kvalifikacija, pomoći u rješavanju postojeće geografske neusklađenosti između ponude i potražnje vještina; potiče države članice da u tom pogledu u većoj mjeri koriste EURES; |
| --- | --- |

45.

| 46. | naglašava da bi vještine u području IKT-a mogle imati veliki potencijal za otvaranje održivih radnih mjesta i stoga poziva države članice da u svoje planove provedbe programa Garancija za mlade uključe djelotvorne mjere za unaprjeđenje vještina u području IKT-a i digitalnih vještina. |
| --- | --- |

46.

| 47. | napominje da je potreban raznovrsniji i prilagođeniji pristup u pružanju usluga različitim skupinama mladih kako bi se izbjeglo da se odabiru najpogodnije skupine i da dolazi do diskriminacije; poziva na pojačane i usredotočene napore s manje ograničenja u pokušaju dopiranja do mladih ljudi koji su suočeni s višestrukim preprekama i onih koji su najudaljeniji od tržišta rada; ističe, u tom pogledu, važnost učinkovitog usklađivanja Garancije za mlade s drugim politikama, kao što je politika za borbu protiv diskriminacije, i proširenja raspona intervencija koje se predlažu u okviru Garancije za mlade; |
| --- | --- |

47.

| 48. | stajališta je da bi u budućim operativnim programima Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) problem nezaposlenosti mladih od početka trebalo smatrati prioritetom; |
| --- | --- |

48.

Provedba i praćenje

| 49. | prima na znanje da se provedba Garancije za mlade prati preko Europskog semestra, revizija odbora EMCO i posebnog okvira pokazatelja koji su razvili odbor EMCO i Komisija; poziva Vijeće da podrži države članice u poboljšanju izvješćivanja o podacima; |
| --- | --- |

49.

| 50. | napominje da nedostatak informacija o potencijalnim troškovima provedbe programa u pojedinim državama članicama može rezultirati razinom financiranja koja nije dovoljna da bi se program proveo i da bi ispunio svoje ciljeve; poziva države članice da uspostave pregled troškova provedbe Garancije za mlade, u skladu s preporukom iz tematskog izvješća Revizorskog suda br. 5/2017; |
| --- | --- |

50.

| 51. | naglašava da su dodjeljivanje potrebnih sredstava i procjena ukupnog financiranja važni za uspješnu provedbu programâ Garancije za mlade, uzimajući u obzir da na procjenu ukupnog financiranja mogu utjecati teškoće pri razlikovanju vrsta mjera koje su na nacionalnoj razini usmjerene na mlade osobe; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisiju da pruži preciznije informacije o isplativosti Garancije za mlade i načinu nadziranja programa u državama članicama, kao i da osigura sveobuhvatno godišnje izvješćivanje o tome; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ističe da su potrebni učinkoviti mehanizmi za raspravu o poteškoćama u primjeni programâ Garancije za mlade, kao i mehanizmi za njihovo rješavanje, naglašava potrebu za snažnim, ali ipak realističnim i ostvarivim političkim i financijskim angažmanom država članica u cilju provedbe punog opsega Garancije za mlade, uključujući mehanizme za ranu intervenciju, osiguravanje kvalitete radnih mjesta, dodatno obrazovanje i osposobljavanje, jasne kriterije prihvatljivosti i izgradnju partnerstva s relevantnim dionicima; naglašava da bi to trebalo učiniti jamčenjem učinkovitih strategija informiranja, po potrebi jačanjem administrativnih kapaciteta, uzimanjem u obzir lokalnih uvjeta, olakšavanjem unapređenja vještina i uspostavom odgovarajućih struktura za praćenje i evaluaciju tijekom i nakon provedbe tih mjera; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva na učinkovit multilateralni nadzor usklađenosti s preporukom Vijeća o uspostavi Garancije za mlade u okviru europskog semestra i na razmatranje preporuka za pojedine zemlje po potrebi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ponovno naglašava svoju predanost pomnom praćenju aktivnosti svih država članica kako bi se Garancija za mlade u potpunosti realizirala te poziva organizacije za mlade da obavještavaju Parlament o najnovijim podacima povezanim s njihovom analizom mjera država članica; snažno potiče države članice i Komisiju da u donošenje politika uključe mlade dionike; podsjeća na to da je uključivanje organizacija mladih u komunikaciju, provedbu i praćenje Garancije za mlade ključno za njezin uspjeh; |
| --- | --- |

55.

| 56. | prima na znanje da postoje kašnjenja u provedbi Garancije za mlade u državama članicama, prije svega zbog proceduralnih i strukturnih razloga; izražava zabrinutost zbog stupnja u kojem države članice koriste pretfinanciranje namijenjeno za provedbu Garancije za mlade; ustraje stoga u tome da nadležna tijela država članica poduzmu hitne mjere kako bi se u potpunosti i na vrijeme iskoristila sredstva namijenjena borbi protiv nezaposlenosti mladih; smatra da države članice u nacionalnim proračunima trebaju osigurati dodatna financijska sredstva za rješavanje tih strukturnih izazova; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pozdravlja suradnju Komisije s državama članicama u utvrđivanju i širenju primjera dobre prakse u pogledu praćenja i izvješćivanja na temelju postojećih sustava u državama članicama; podsjeća Komisiju da je usporedivost podataka i dalje ključna za te svrhe; |
| --- | --- |

57.

| 58. | preporučuje Komisiji da nastavi utvrđivati i širiti dobru praksu u pogledu praćenja i izvješćivanja kako bi se rezultati država članica mogli priopćivati dosljedno i pouzdano te kako bi se mogli usklađeno vrednovati i s kvalitativnoga gledišta; preporučuje, prije svega, da je potrebno staviti na raspolaganje kvalitetne statističke podatke kojima bi se državama članicama omogućilo da ostvaruju konkretnije i učinkovitije političke mjere za mlade i posredstvom praćenja sudionika koji napuštaju sustav Garancije za mlade radi što većeg smanjenja prekidanja i neproduktivnog napuštanja; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva Komisiju da postroži način na koji države članice provode programe odobrene u okviru Garancije za mlade i da uspostavi transparentan i sveobuhvatan sustav za praćenje utemeljen na otvorenim podacima, koji obuhvaća isplativost, strukturne reforme i mjere usmjerene na pojedince; |
| --- | --- |

59.

| 60. | predlaže da se ex-ante analizom u svakoj državi članici utvrde konkretni ciljevi i raspored za očekivani ishod programa Garancije za mlade i predlaže da se izbjegava dvostruko financiranje; |
| --- | --- |

60.

| 61. | potiče dijeljenje najboljih praksi preko odbora EMCO i Programa uzajamnog učenja Europske strategije zapošljavanja; u tom kontekstu ističe važnost uzajamnog učenja usmjerenog na uključivanje najranjivijih skupina; |
| --- | --- |

61.

| 62. | zabrinut je zbog toga što su podaci o korisnicima, uspjehu i rezultatima Inicijative za zapošljavanje mladih često oskudni i neusklađeni; poziva Komisiju i države članice da poduzmu potrebne mjere radi uspostave ažurnijeg sustava praćenja preostalog financiranja Inicijative za zapošljavanje mladih, s manjim administrativnim opterećenjem; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva da se pozornost usmjeri na rezultate ostvarene u sklopu programa Inicijative za zapošljavanje mladih i to utvrđivanjem konkretnih pokazatelja u obliku reformi provedenih u državama članicama, znanja i vještina stečenih u okviru programa te broja ponuđenih ugovora na neodređeno; predlaže nadalje da iskustvo mentora u odabranoj struci bude u skladu s vještinama koje su potrebne sudionicima; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva države članice da poboljšaju učinkovitost svojih sustava za praćenje i izvješćivanje kako bi ciljevi Garancije za mlada bili mjerljiviji te kako bi se olakšao razvoj politika za mlade koje su u većoj mjeri utemeljene na dokazima, a posebno kako bi se poboljšali kapaciteti za praćenje sudionika koji izađu iz programa Garancije za mlade kako bi se broj izlazaka u nepoznat status sveo na najmanju moguću razinu te kako bi bili dostupni podaci o trenutačnim situacijama svih sudionika; poziva Komisiju da revidira svoje smjernice o prikupljanju podataka i države članice da revidiraju svoje polazišne točke i ciljeve kako bi se smanjio rizik od precjenjivanja rezultata; |
| --- | --- |

64.

| 65. | potvrđuje da je za neke države članice Garancija za mlade postala pokretač političkih reformi i poboljšanja koordinacije u područjima zapošljavanja i obrazovanja; ističe važnost: postavljanja realističnih i mjerljivih ciljeva u promicanju politika i okvira kao što je Garancija za mlade, utvrđivanja glavnih izazova i odgovarajućih mjera koje treba poduzeti za njihovo rješavanje te procjene tih izazova, vodeći pritom računa o poboljšanju zapošljivosti; napominje da je dosad u određenim okolnostima bilo teško odrediti i ocijeniti doprinos Garancije za mlade te da bi kvalitetni statistički podaci trebali pomoći državama članicama da oblikuju realnije i učinkovite politike za mlade bez izazivanja lažnih očekivanja; |
| --- | --- |

65.

| 66. | prepoznaje veliki napor koji su mnoge države članice uložile u provedbu Garancije za mlade; međutim, primjećuje da većina reformi još nije u potpunosti provedena, posebno kada je riječ o sklapanju partnerstva sa socijalnim partnerima i mladima u vezi s osmišljavanjem, provedbom i ocjenjivanjem mjera u okviru Garancije za mlade i o potpori onima koji se suočavaju s višestrukim preprekama; zaključuje kako su za ostvarenje ciljeva Garancije za mlade dugoročno potrebni veliki napori i financijska sredstva; |
| --- | --- |

66.

| 67. | smatra da se opetovano korištenje Garancije za mlade ne kosi s namjerom aktivacije tržišta rada i ciljem prelaska mladih u trajni radni odnos; poziva Vijeće da iskoristi reviziju VFO-a kako bi se dodijelila odgovarajuća sredstva za Garanciju za mlade; poziva države članice da zajamče da mladi ljudi, uključujući one u dobi do 30 godina, dobiju kvalitetne ponude koje odgovaraju njihovim profilima i stupnju kvalifikacije, kao i potražnji na tržištu rada, u cilju stvaranja održivih radnih mjesta i sprječavanja opetovanog korištenja Garancijom za mlade; |
| --- | --- |

67.

| 68. | vjeruje da bi se radi ocjenjivanja uspješnosti programa trebali ocijeniti svi aspekti, uključujući financijsku isplativost programa; prima na znanje ranije procjene MOR-a i Eurofounda i traži od Komisije da potvrdi ili ažurira te procjene; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva na ocjenu učinkovitosti Jamstva za mlade u svakoj državi članici kako bi se spriječilo izrabljivanje mladih od strane nekih poduzeća koja se koriste lažnim mehanizmima za osposobljavanje i iskorištavaju radnu snagu koja se financira iz javnog sektora; u tu svrhu predlaže da se prate izgledi za zapošljavanje mladih ljudi koji su korisnici programa i da se uspostave mehanizmi koji bi od uključenih poslodavaca, bez obzira na to jesu li javni ili privatni, iziskivali da kao uvjet za daljnje ostvarivanje koristi od programa postignu minimalnu stopu prelaska sa stažiranja na ugovore o radu; |
| --- | --- |

69.

| 70. | napominje da Komisija treba dovršiti ocjenu Inicijative za zapošljavanje mladih do kraja 2017. te očekuje brzo uvođenje nužnih prilagodbi kako bi se osigurala uspješna provedba; naglašava da je važno da svi relevantni dionici, uključujući organizacije mladih, kontinuirano provode ocjene uspješnosti Inicijative za zapošljavanje mladih; |
| --- | --- |

70.

| 71. | naglašava potrebu za utvrđivanjem niza pokazatelja i mjera kojima će se ocijeniti i pratiti uspješnost javnih programa za zapošljavanje i Garancije za mlade s obzirom na to još uvijek postoje nedostaci usprkos tome što su od početka stvoreni uvjeti za takav sustav; |
| --- | --- |

71.

| 72. | zahtijeva da se sudionike programa propisno obavijesti o postupcima koji će se poduzeti u slučaju zlouporabe instrumenta i da se poduzmu mjere kojima će se jamčiti pružanje potrebne zaštite, kao što je i planirano; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva na učinkovitu kontrolu i praćenje potrošnje dodijeljenih sredstava na europskoj i nacionalnoj razini te izvještavanje o njoj, kako bi se spriječila zlouporaba i rasipanje resursa; |
| --- | --- |

73.

Potrebna poboljšanja

| 74. | naglašava da je nužno zajamčiti dugoročan angažman pripremom ambicioznog programa i pružanjem stabilnih izvora financiranja, i iz proračuna EU-a i iz nacionalnih proračuna, kako bi se svim mladim ljudima u EU-u koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju omogućio potpun pristup; |
| --- | --- |

74.

| 75. | podsjeća na važnost suradnje među svim razinama vlasti (EU-a, država članica i lokalnih tijela) i tehničke pomoći Europske komisije u cilju učinkovite provedbe Garancije za mlade; |
| --- | --- |

75.

| 76. | naglašava da je potrebno uspostaviti i razviti visokokvalitetno cjeloživotno profesionalno usmjeravanje uz aktivno sudjelovanje obitelji, kako bi se mladima pomoglo da donesu bolje odluke o svojem obrazovanju i profesionalnoj karijeri; |
| --- | --- |

76.

| 77. | napominje da je Komisija u svojoj komunikaciji objavljenoj u listopadu 2016. zaključila da je nužno da Inicijativa za zapošljavanje mladih poboljša svoju djelotvornost; vjeruje da bi se to trebalo postići osiguranjem održive integracije mladih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju na tržište rada i utvrđivanjem ciljeva koji odražavaju raznolike profile mladih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju, uz specifične, logične intervencije za svaku od ciljanih podskupina; napominje da bi se učinkovitost mogla povećati dodatnim korištenjem drugih programa ESF-a kojima će se zajamčiti održiva integracija mladih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poziva Komisiju i države članice da očekivanja oblikuju utvrđivanjem realnih i dostižnih ciljeva, ispitaju nejednakosti, analiziraju tržište prije provedbe programa, poboljšaju sustave nadzora i obavješćivanja i poboljšaju kvalitetu podataka kako bi se rezultati mogli uspješno izmjeriti; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poziva Komisiju i države članice da se pobrinu da budu dostupna dostatna sredstva za uspješnu integraciju svih mladih radnika koji su nezaposleni ili nemaju pristup odgovarajućem osposobljavanju ili ponudama poslova; naglašava da se, kako bi se osigurali održivi rezultati, Garancija za mlade treba temeljiti na postojećim dokazima i iskustvima te se nastaviti u dugoročnom razdoblju; ističe činjenicu da to zahtijeva povećanje javnih sredstava raspoloživih za aktivne politike u vezi s tržištem rada na razini EU-a i država članica; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poziva države članice da pravilno procijene troškove svojih programa u okviru Garancije za mlade, da upravljaju očekivanjima postavljanjem realističnih i ostvarivih ciljeva i indikatora, da mobiliziraju dodatna sredstva iz nacionalnih proračuna i da svojim javnim službama za zapošljavanje pruže dodatna financijska sredstva kako bi im omogućili da ispune dodatne zadaće povezane s provedbom Inicijative za zapošljavanje mladih; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poziva države članice da zajamče pružanje dodatnih podataka za procjenu dugoročne održivosti rezultata u pogledu kakvoće i količine te da olakšaju razvoj politike za mlade koja se u većoj mjeri temelji na dokazima; poziva na više transparentnosti i dosljednosti u prikupljanju podataka u svim državama članicama, uključujući prikupljanje podataka razvrstanih po spolu; sa zabrinutošću napominje da se održivost pozitivnih izlazaka u okviru Garancije za mlade pogoršava (9); |
| --- | --- |

81.

| 82. | poziva Komisiju da provede detaljnu analizu učinaka mjera koje su provedene u državama članicama, da izdvoji najučinkovitija rješenja te da na temelju toga pruži preporuke državama članicama u pogledu postizanja boljih rezultata uz višu razinu učinkovitosti; |
| --- | --- |

82.

o

o o

| 83. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu. |
| --- | --- |

83.

---

(1)  SL C 120, 26.4.2013., str. 1.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 470.

(3)  SL L 126, 21.5.2015., str. 1.

(4)  Ostale mjere uključuju inicijativu Mladi u pokretu pokrenutu u rujnu 2010., inicijativu o mogućnostima za mlade pokrenutu u prosincu 2011. i akcijske timove mladih započete u siječnju 2012.

(5)  Podaci iz ožujka 2017.: http://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/8002525/3-02052017-AP-EN.pdf/94b69232-83a9-4011-8c85-1d4311215619

(6)  Socijalna uključenost mladih. (Eurofound 2015.).

(7)  Mladi koji nisu zaposleni, ne obrazuju se niti osposobljavaju: značajke, troškovi i politička rješenja u Europi. (Eurofound 2012.).

(8)  Bijela knjiga o budućnosti Europe, str. 13.

(9)  Stavak 164., tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 5/2017.

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/117 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/117

---

P8_TA(2017)0395

Produljenje odobrenja aktivne tvari glifosata

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene uredbe Komisije o produljenju odobrenja aktivne tvari glifosata u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 (D053565-01 – 2017/2904(RSP))

(2018/C 346/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt provedbene uredbe Komisije o produljenju odobrenja aktivne tvari glifosata u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 (D053565-01), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt provedbene uredbe Komisije o produljenju odobrenja aktivne tvari glifosata u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 (D053565-01),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (1), a posebno njezin članak 20. stavak 1., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (1), a posebno njezin članak 20. stavak 1.,

| — | uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2),

| — | uzimajući u obzir članak 7. Uredbe (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 7. Uredbe (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (3),

| — | uzimajući u obzir zaključke Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) o stručnoj analizi procjene rizika od pesticida s aktivnom tvari glifosatom (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) o stručnoj analizi procjene rizika od pesticida s aktivnom tvari glifosatom (4),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za procjenu rizika Europske agencije za kemikalije (ECHA) kojim se predlaže usklađeno klasificiranje i označivanje glifosata na razini EU-a (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za procjenu rizika Europske agencije za kemikalije (ECHA) kojim se predlaže usklađeno klasificiranje i označivanje glifosata na razini EU-a (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. travnja 2016. o nacrtu provedbene uredbe Komisije o produljenju odobrenja aktivne tvari glifosata u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. travnja 2016. o nacrtu provedbene uredbe Komisije o produljenju odobrenja aktivne tvari glifosata u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i o izmjeni Priloga Provedbenoj uredbi (EU) br. 540/2011 (6),

| — | uzimajući u obzir europsku građansku inicijativu pod nazivom „Zabrana glifosata i zaštita ljudi i okoliša od toksičnih pesticida” (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europsku građansku inicijativu pod nazivom „Zabrana glifosata i zaštita ljudi i okoliša od toksičnih pesticida” (7),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| — | uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika,

| A. | budući da je svrha Uredbe (EZ) br. 1107/2009 „osigurati visoku razinu zaštite kako zdravlja ljudi i životinja tako i okoliša te poboljšati funkcioniranje unutarnjeg tržišta usklađivanjem pravila o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja poboljšavajući time poljoprivrednu proizvodnju”; budući da se odredbe Uredbe (EZ) br. 1107/2009 zasnivaju na načelu predostrožnosti; |
| --- | --- |

A.

budući da je svrha Uredbe (EZ) br. 1107/2009 „osigurati visoku razinu zaštite kako zdravlja ljudi i životinja tako i okoliša te poboljšati funkcioniranje unutarnjeg tržišta usklađivanjem pravila o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja poboljšavajući time poljoprivrednu proizvodnju”; budući da se odredbe Uredbe (EZ) br. 1107/2009 zasnivaju na načelu predostrožnosti;

| B. | budući da se od svih herbicida trenutno u svijetu najviše proizvodi sistemični herbicid glifosat; budući da 76 % uporabe glifosata u svijetu otpada na poljoprivredu; budući da je također raširena njegova uporaba u šumarstvu te primjena u gradovima i vrtlarstvu; budući da je 72 % ukupne količine glifosata koji je u svijetu upotrebljen od 1974. do 2014. poprskan samo u posljednjih 10 godina; |
| --- | --- |

B.

budući da se od svih herbicida trenutno u svijetu najviše proizvodi sistemični herbicid glifosat; budući da 76 % uporabe glifosata u svijetu otpada na poljoprivredu; budući da je također raširena njegova uporaba u šumarstvu te primjena u gradovima i vrtlarstvu; budući da je 72 % ukupne količine glifosata koji je u svijetu upotrebljen od 1974. do 2014. poprskan samo u posljednjih 10 godina;

| C. | budući da je stanovništvo izloženo prvenstveno ako živi u blizini prskanih područja, preko uporabe u kućanstvu i preko hrane; budući da je izloženost glifosatu u porastu zbog povećanja ukupne količine glifosata koji se koristi; budući da se učinak glifosata i njegovih najčešćih koformulanata na ljudsko zdravlje mora redovito kontrolirati; budući da su glifosat i/ili njegovi ostaci pronađeni u vodi, tlu, hrani i piću i nejestivim proizvodima te u ljudskom tijelu (npr. u urinu); |
| --- | --- |

C.

budući da je stanovništvo izloženo prvenstveno ako živi u blizini prskanih područja, preko uporabe u kućanstvu i preko hrane; budući da je izloženost glifosatu u porastu zbog povećanja ukupne količine glifosata koji se koristi; budući da se učinak glifosata i njegovih najčešćih koformulanata na ljudsko zdravlje mora redovito kontrolirati; budući da su glifosat i/ili njegovi ostaci pronađeni u vodi, tlu, hrani i piću i nejestivim proizvodima te u ljudskom tijelu (npr. u urinu);

| D. | budući da je Europska agencija za sigurnost hrane u Izvješću Europske unije o ostacima pesticida u hrani za 2014., koje je objavljeno 26. listopada 2016., navela da su države članice prikupile ograničen broj uzoraka uljarica i soje, unatoč velikoj vjerojatnosti da se ti usjevi tretiraju glifosatom te se stoga može očekivati prisutnost ostataka; budući da prema Europskoj agenciji za sigurnost hrane nisu dostupne informacije o ostacima glifosata u proizvodima životinjskog podrijetla; budući da Europska agencija za sigurnost hrane te rezultate ne smatra vrlo pouzdanima; |
| --- | --- |

D.

budući da je Europska agencija za sigurnost hrane u Izvješću Europske unije o ostacima pesticida u hrani za 2014., koje je objavljeno 26. listopada 2016., navela da su države članice prikupile ograničen broj uzoraka uljarica i soje, unatoč velikoj vjerojatnosti da se ti usjevi tretiraju glifosatom te se stoga može očekivati prisutnost ostataka; budući da prema Europskoj agenciji za sigurnost hrane nisu dostupne informacije o ostacima glifosata u proizvodima životinjskog podrijetla; budući da Europska agencija za sigurnost hrane te rezultate ne smatra vrlo pouzdanima;

| E. | budući da je Europska agencija za sigurnost hrane 2015. državama članicama preporučila da povećaju broj analiza glifosata i njegovih ostataka (npr. trimetil-sulfonij) u proizvodima za koje je odobrena uporaba glifosata i gdje se mogu očekivati mjerljivi ostaci; budući da bi prvenstveno trebalo povećati broj uzoraka soje, kukuruza i uljane repice; budući da se države članice također potiče da razviju i/ili provode postojeće metode analize za kontrolu metabolita povezanih s glifosatom te da rezultate šalju Europskoj agenciji za sigurnost hrane; |
| --- | --- |

E.

budući da je Europska agencija za sigurnost hrane 2015. državama članicama preporučila da povećaju broj analiza glifosata i njegovih ostataka (npr. trimetil-sulfonij) u proizvodima za koje je odobrena uporaba glifosata i gdje se mogu očekivati mjerljivi ostaci; budući da bi prvenstveno trebalo povećati broj uzoraka soje, kukuruza i uljane repice; budući da se države članice također potiče da razviju i/ili provode postojeće metode analize za kontrolu metabolita povezanih s glifosatom te da rezultate šalju Europskoj agenciji za sigurnost hrane;

| F. | budući da je glifosat neselektivan herbicid koji uništava sve bilje; budući da djeluje na način da utječe na takozvani šikimatni put, put koji je također prisutan u algama, bakterijama i gljivama; budući da se pokazalo da izlaganje bakterija Escherichia coli i Salmonella enterica serovar Typhimurium subletalnim dozama komercijalnih formulacija glifosata izaziva izmijenjenu reakciju na antibiotike; |
| --- | --- |

F.

budući da je glifosat neselektivan herbicid koji uništava sve bilje; budući da djeluje na način da utječe na takozvani šikimatni put, put koji je također prisutan u algama, bakterijama i gljivama; budući da se pokazalo da izlaganje bakterija Escherichia coli i Salmonella enterica serovar Typhimurium subletalnim dozama komercijalnih formulacija glifosata izaziva izmijenjenu reakciju na antibiotike;

| G. | budući da se u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 aktivne tvari mogu odobriti samo ako nisu klasificirane ili se ne moraju klasificirati kao karcinogeni kategorije 1A ili 1B prema Uredbi (EZ) br. 1272/2008, osim ako je izlaganje ljudi toj aktivnoj tvari zanemarivo ili ako postoji ozbiljna opasnost za zdravlje biljaka koja se ne može suzbiti drugim raspoloživim sredstvima; |
| --- | --- |

G.

budući da se u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 aktivne tvari mogu odobriti samo ako nisu klasificirane ili se ne moraju klasificirati kao karcinogeni kategorije 1A ili 1B prema Uredbi (EZ) br. 1272/2008, osim ako je izlaganje ljudi toj aktivnoj tvari zanemarivo ili ako postoji ozbiljna opasnost za zdravlje biljaka koja se ne može suzbiti drugim raspoloživim sredstvima;

| H. | budući da je u ožujku 2015. Međunarodna agencija za istraživanje raka (IARC) glifosat klasificirala kao tvar koja „vjerojatno uzrokuje rak kod ljudi” (skupina 2A) na temelju „ograničenih dokaza” raka kod ljudi (na temelju slučajeva stvarne izloženosti), „dostatnih dokaza” raka kod eksperimentalnih životinja (u okviru istraživanja „čistog” glifosata) te „snažnih dokaza” u vidu mehanističkih informacija povezanih s karcinogeničnosti (za genotoksičnost i oksidacijski stres) i za „čisti” glifosat i za formulacije glifosata; budući da su kriteriji koje je IARC koristio za skupinu 2A usporedivi s kriterijima koji su korišteni za kategoriju 1B u Uredbi (EZ) br. 1272/2008; |
| --- | --- |

H.

budući da je u ožujku 2015. Međunarodna agencija za istraživanje raka (IARC) glifosat klasificirala kao tvar koja „vjerojatno uzrokuje rak kod ljudi” (skupina 2A) na temelju „ograničenih dokaza” raka kod ljudi (na temelju slučajeva stvarne izloženosti), „dostatnih dokaza” raka kod eksperimentalnih životinja (u okviru istraživanja „čistog” glifosata) te „snažnih dokaza” u vidu mehanističkih informacija povezanih s karcinogeničnosti (za genotoksičnost i oksidacijski stres) i za „čisti” glifosat i za formulacije glifosata; budući da su kriteriji koje je IARC koristio za skupinu 2A usporedivi s kriterijima koji su korišteni za kategoriju 1B u Uredbi (EZ) br. 1272/2008;

| I. | budući da je u studenom 2015. Europska agencija za sigurnost hrane dovršila stručni pregled glifosata i zaključila da „nije vjerojatno da glifosat predstavlja opasnost za ljude zbog karcinogenih učinaka i da dokazi ne podupiru klasifikaciju u pogledu njegova karcinogenog potencijala u skladu s Uredbom (EZ) br. 1272/2008”; budući da je u ožujku 2017. Odbor za procjenu rizika Europske agencije za kemikalije konsenzusom zaključio da na temelju dostupnih informacija nema dokaza o povezanosti glifosata i raka kod ljudi te da glifosat ne bi trebalo klasificirati kao tvar koja uzrokuje genetska oštećenja (mutagena tvar) ili ometa reprodukciju; |
| --- | --- |

I.

budući da je u studenom 2015. Europska agencija za sigurnost hrane dovršila stručni pregled glifosata i zaključila da „nije vjerojatno da glifosat predstavlja opasnost za ljude zbog karcinogenih učinaka i da dokazi ne podupiru klasifikaciju u pogledu njegova karcinogenog potencijala u skladu s Uredbom (EZ) br. 1272/2008”; budući da je u ožujku 2017. Odbor za procjenu rizika Europske agencije za kemikalije konsenzusom zaključio da na temelju dostupnih informacija nema dokaza o povezanosti glifosata i raka kod ljudi te da glifosat ne bi trebalo klasificirati kao tvar koja uzrokuje genetska oštećenja (mutagena tvar) ili ometa reprodukciju;

| J. | budući da su, na zajedničkom sastanku o ostacima pesticida koji su Organizacija Ujedinjenih naroda za hranu i poljoprivredu (FAO) i Svjetska zdravstvena organizacija (SZO) organizirali u svibnju 2016., skupina stručnjaka FAO-a o ostacima pesticida u hrani i okolišu i Glavna skupina SZO-a za procjenu ostataka pesticida zaključile da „glifosat vjerojatno nije genotoksičan pri predviđenim dnevnim razinama izloženosti” i da „glifosat vjerojatno ne predstavlja karcinogeni rizik za ljude kada je riječ o izloženosti putem hrane”; |
| --- | --- |

J.

budući da su, na zajedničkom sastanku o ostacima pesticida koji su Organizacija Ujedinjenih naroda za hranu i poljoprivredu (FAO) i Svjetska zdravstvena organizacija (SZO) organizirali u svibnju 2016., skupina stručnjaka FAO-a o ostacima pesticida u hrani i okolišu i Glavna skupina SZO-a za procjenu ostataka pesticida zaključile da „glifosat vjerojatno nije genotoksičan pri predviđenim dnevnim razinama izloženosti” i da „glifosat vjerojatno ne predstavlja karcinogeni rizik za ljude kada je riječ o izloženosti putem hrane”;

| K. | budući da je sud u okviru sudskog spora koji su u SAD-u pokrenuli tužitelji koji tvrde da su zbog izloženosti glifosatu oboljeli od ne-Hodgkinovog limfoma učinio dostupnima interne dokumente Monsanta, vlasnika i proizvođača Roundupa, proizvoda čija je glifosat aktivna tvar; budući da objavljena korespondencija dovodi u pitanje vjerodostojnost određenih studija, i onih koje je financirao Monsanto i navodno nezavisnih studija, a one čine dio dokaza koje su za ocjenu sigurnosti glifosata koristile Europska agencija za sigurnost hrane i Europska agencija za kemikalije; budući da su u tom pogledu od ključne važnosti transparentnost i javna dostupnost znanstvenih studija, ali i neobrađenih podataka na kojima se te studije temelje; |
| --- | --- |

K.

budući da je sud u okviru sudskog spora koji su u SAD-u pokrenuli tužitelji koji tvrde da su zbog izloženosti glifosatu oboljeli od ne-Hodgkinovog limfoma učinio dostupnima interne dokumente Monsanta, vlasnika i proizvođača Roundupa, proizvoda čija je glifosat aktivna tvar; budući da objavljena korespondencija dovodi u pitanje vjerodostojnost određenih studija, i onih koje je financirao Monsanto i navodno nezavisnih studija, a one čine dio dokaza koje su za ocjenu sigurnosti glifosata koristile Europska agencija za sigurnost hrane i Europska agencija za kemikalije; budući da su u tom pogledu od ključne važnosti transparentnost i javna dostupnost znanstvenih studija, ali i neobrađenih podataka na kojima se te studije temelje;

| L. | budući da je Europska agencija za kemikalije, osim svog zaključka o karcinogeničnosti glifosata, zaključila da glifosat uzrokuje teške ozljede oka i da ima dugoročan toksičan utjecaj na vodeni okoliš; |
| --- | --- |

L.

budući da je Europska agencija za kemikalije, osim svog zaključka o karcinogeničnosti glifosata, zaključila da glifosat uzrokuje teške ozljede oka i da ima dugoročan toksičan utjecaj na vodeni okoliš;

| M. | budući da je Parlament, prije nego je 29. lipnja 2016. odobreno 18-mjesečno tehničko produljenje za glifosat, 13. travnja 2016. donio rezoluciju kojom je pozvao Komisiju da produlji odobrenje glifosata za sedam godina, ali je također naglasio da Komisija ne bi trebala odobriti nikakvu neprofesionalnu uporabu glifosata, njegovu uporabu u javnim parkovima, javnim vrtovima i na javnim igralištima te u njihovoj blizini niti ikakvu poljoprivrednu uporabu tamo gdje su integrirani sustavi zaštite bilja dostatni za nužno suzbijanje korova; budući da se istom rezolucijom pozivalo Komisiju da pripremi osposobljavanja i odobrenja za uporabu za profesionalne korisnike, da osigura bolju informiranost o uporabi glifosata te da strogo ograniči uporabu sredstava koja sadrže aktivnu tvar glifosat prije žetve, u cilju sprečavanja nepravilne uporabe te tvari i ograničavanja mogućih rizika povezanih s time; |
| --- | --- |

M.

budući da je Parlament, prije nego je 29. lipnja 2016. odobreno 18-mjesečno tehničko produljenje za glifosat, 13. travnja 2016. donio rezoluciju kojom je pozvao Komisiju da produlji odobrenje glifosata za sedam godina, ali je također naglasio da Komisija ne bi trebala odobriti nikakvu neprofesionalnu uporabu glifosata, njegovu uporabu u javnim parkovima, javnim vrtovima i na javnim igralištima te u njihovoj blizini niti ikakvu poljoprivrednu uporabu tamo gdje su integrirani sustavi zaštite bilja dostatni za nužno suzbijanje korova; budući da se istom rezolucijom pozivalo Komisiju da pripremi osposobljavanja i odobrenja za uporabu za profesionalne korisnike, da osigura bolju informiranost o uporabi glifosata te da strogo ograniči uporabu sredstava koja sadrže aktivnu tvar glifosat prije žetve, u cilju sprečavanja nepravilne uporabe te tvari i ograničavanja mogućih rizika povezanih s time;

| N. | budući da je Parlament u svojoj rezoluciji od 13. travnja 2016. također pozvao Komisiju i Europsku agenciju za sigurnost hrane da s obzirom na prevladavajući interes za objavu odmah objave sve znanstvene dokaze koji su bili osnova za pozitivnu klasifikaciju glifosata i za predlaganje njegova ponovnog odobrenja; budući da to do sada nije učinjeno; |
| --- | --- |

N.

budući da je Parlament u svojoj rezoluciji od 13. travnja 2016. također pozvao Komisiju i Europsku agenciju za sigurnost hrane da s obzirom na prevladavajući interes za objavu odmah objave sve znanstvene dokaze koji su bili osnova za pozitivnu klasifikaciju glifosata i za predlaganje njegova ponovnog odobrenja; budući da to do sada nije učinjeno;

| O. | budući da europska građanska inicijativa iz pozivanja 13. Nacrta provedbene mjere, koja je u godini dana prikupila više od milijun potpisa europskih građana, ne samo da u jednom od svoja tri cilja izrijekom navodi glifosat, već također u svom nazivu izričito poziva na „zabranu glifosata i zaštitu ljudi i okoliša od toksičnih pesticida”; budući da je Komisija taj podnesak zaprimila 6. listopada 2017. i ima obvezu odgovoriti do 8. siječnja 2018.; |
| --- | --- |

O.

budući da europska građanska inicijativa iz pozivanja 13. Nacrta provedbene mjere, koja je u godini dana prikupila više od milijun potpisa europskih građana, ne samo da u jednom od svoja tri cilja izrijekom navodi glifosat, već također u svom nazivu izričito poziva na „zabranu glifosata i zaštitu ljudi i okoliša od toksičnih pesticida”; budući da je Komisija taj podnesak zaprimila 6. listopada 2017. i ima obvezu odgovoriti do 8. siječnja 2018.;

| P. | budući da se u skladu s člankom 13. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 svaka odluka o odobravanju aktivne tvari mora donijeti na temelju izvještaja Europske agencije za sigurnost hrane o procjeni, drugih faktora koje treba uzeti u obzir u odnosu na sadržaj koji se razmatra te načela predostrožnosti, |
| --- | --- |

P.

budući da se u skladu s člankom 13. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 svaka odluka o odobravanju aktivne tvari mora donijeti na temelju izvještaja Europske agencije za sigurnost hrane o procjeni, drugih faktora koje treba uzeti u obzir u odnosu na sadržaj koji se razmatra te načela predostrožnosti,

| Q. | budući da se Provedbenom uredbom Komisije na temelju znanstvene procjene koju su proveli Njemački savezni institut za procjenu rizika (BfR), Europska agencija za sigurnost hrane i Europska agencija za kemikalije predlaže da se glifosat odobri do 15. prosinca 2027., odnosno na 10 godina; budući da bi se to primjenjivalo od 16. prosinca 2017.; |
| --- | --- |

Q.

budući da se Provedbenom uredbom Komisije na temelju znanstvene procjene koju su proveli Njemački savezni institut za procjenu rizika (BfR), Europska agencija za sigurnost hrane i Europska agencija za kemikalije predlaže da se glifosat odobri do 15. prosinca 2027., odnosno na 10 godina; budući da bi se to primjenjivalo od 16. prosinca 2017.;

| R. | budući da posebne odredbe iz Priloga I. Nacrta provedbene uredbe kojom se obnavlja odobrenje aktivne tvari glifosata nisu obvezujuće na razini Unije, već se odgovornost prenosi na države članice; |
| --- | --- |

R.

budući da posebne odredbe iz Priloga I. Nacrta provedbene uredbe kojom se obnavlja odobrenje aktivne tvari glifosata nisu obvezujuće na razini Unije, već se odgovornost prenosi na države članice;

| S. | budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji od 15. veljače 2017. o pesticidima niskog rizika biološkog podrijetla (8) istaknuo potrebu za revizijom Uredbe (EZ) br. 1107/2009 kako bi se potaknuo razvoj, odobravanje i stavljanje na tržište EU-a niskorizičnih pesticida biološkog podrijetla te je pozvao Komisiju da prije kraja 2018. podnese posebni zakonodavni prijedlog o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1107/2009, izvan okvira opće revizije u vezi s inicijativom u sklopu REFIT-a, u cilju uspostave brzog postupka ispitivanja, odobravanja i registracije niskorizičnih pesticida biološkog podrijetla; |
| --- | --- |

S.

budući da je Parlament u svojoj Rezoluciji od 15. veljače 2017. o pesticidima niskog rizika biološkog podrijetla (8) istaknuo potrebu za revizijom Uredbe (EZ) br. 1107/2009 kako bi se potaknuo razvoj, odobravanje i stavljanje na tržište EU-a niskorizičnih pesticida biološkog podrijetla te je pozvao Komisiju da prije kraja 2018. podnese posebni zakonodavni prijedlog o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1107/2009, izvan okvira opće revizije u vezi s inicijativom u sklopu REFIT-a, u cilju uspostave brzog postupka ispitivanja, odobravanja i registracije niskorizičnih pesticida biološkog podrijetla;

| T. | budući je objava komunikacije Komisije o budućnosti zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) najavljena do kraja 2017. te prijedlozi proračuna za svibanj 2018.; |
| --- | --- |

T.

budući je objava komunikacije Komisije o budućnosti zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) najavljena do kraja 2017. te prijedlozi proračuna za svibanj 2018.;

| 1. | smatra da se Nacrtom provedbene uredbe Komisije ne pruža visoka razina zaštite zdravlja ljudi i životinja te zaštite okoliša, ne primjenjuje se načelo predostrožnosti i prekoračuju se provedbene ovlasti iz Uredbe (EZ) br. 1107/2009; |
| --- | --- |

1.

| 2. | traži od Komisije da povuče svoj Nacrt provedbene uredbe i da podnese novi nacrt provedbene uredbe u skladu sa zahtjevima iz Uredbe (EZ) br. 1107/2009, odnosno uključujući ne samo mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane, već i druge faktore koje treba uzeti u obzir te načelo predostrožnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju i države članice da nakon 15. prosinca 2017. ne odobre nikakvu neprofesionalnu uporabu glifosata niti da odobre ikakvu uporabu glifosata u javnim parkovima, javnim vrtovima ili na javnim igralištima te u njihovoj blizini; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju i posebno države članice da nakon 15. prosinca 2017. ne odobre nikakvu poljoprivrednu uporabu glifosata tamo gdje su integrirani sustavi zaštite bilja dostatni za nužno suzbijanje korova; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju i države članice da ne odobre uporabu glifosata za isušivanje prije žetve s učinkom od 16. prosinca 2017.; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da donese potrebne mjere kako bi se aktivna tvar glifosat postupno prestala koristiti u Europskoj uniji najkasnije do 15. prosinca 2022. i da zajamči da nakon tog datuma nije dopuštena nikakva uporaba glifosata, što uključuje sva moguća razdoblja produženja ili razdoblja iz članka 32. Uredbe (EZ) br. 1107/2009; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja predloženo isključivanje polioksietilen-alkilamina iz uporabe u sredstvima za zaštitu bilja koja sadrže glifosat; poziva Komisiju i države članice da ubrzaju rad na popisu koformulanata koji nisu prihvaćeni za uporabu u sredstvima za zaštitu bilja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju da se znanstvena ocjena pesticida za regulatorno odobrenje EU-a temelji samo na objavljenim stručno recenziranim i neovisnim studijama koje su naručila nadležna javna tijela; smatra da se postupak REFIT za Uredbu (EZ) br. 1107/2009 eventualno može iskoristiti u tu svrhu; nadalje smatra da bi se Europskoj agenciji za sigurnost hrane i Europskoj agenciji za kemikalije trebala odobriti dostatna sredstva kako bi povećale svoje kapacitete, da bi se omogućilo naručivanje nezavisnih znanstvenih studija te da bi se dodatno zajamčilo poštovanje najviših znanstvenih standarda i zaštitilo zdravlje i sigurnost građana Europske unije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju dovoljno ispitivanja i nadziranja ostataka glifosata u hrani i piću te hrani za životinje proizvedenima u Uniji i uvezenima u Uniju kako bi se riješio postojeći problem nedostatka podataka na koje upozorava Europska agencija za sigurnost hrane; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju i države članice da financiraju istraživanja i inovacije na području održivih i isplativih rješenja za sredstva za zaštitu od štetočina kako bi se omogućila visoka razina zaštite zdravlja ljudi i životinja i zaštite okoliša; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju i države članice da predlože odgovarajuće prijelazne mjere za poljoprivredni sektor te da objave dokument sa smjernicama u kojem se navode sve moguće sigurnije, niskorizične alternative kako bi se poljoprivrednom sektoru pomoglo tijekom razdoblja postupnog ukidanja aktivne tvari glifosata te svi resursi koji su poljoprivrednom sektoru već na raspolaganju u okviru postojećeg ZPP-a; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  SL L 309, 24.11.2009., str. 1.

(2)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(3)  SL L 31, 1.2.2002., str. 1.

(4)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(5)  https://echa.europa.eu/documents/10162/2d3a87cc-5ca1-31d6-8967-9f124f1ab7ae

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0119.

(7)  ECI(2017)000002.

(8)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0042.

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/122 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/122

---

P8_TA(2017)0396

Genetski modificirani kukuruz 1507

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (D052754 – 2017/2905(RSP))

(2018/C 346/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (D052754), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (D052754),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 11. stavak 3. i njezin članak 23. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 11. stavak 3. i njezin članak 23. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 14. rujna 2017. na kojem nije usvojeno nikakvo mišljenje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 14. rujna 2017. na kojem nije usvojeno nikakvo mišljenje,

| — | uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 19. siječnja 2005. i objavljeno 3. ožujka 2005. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 19. siječnja 2005. i objavljeno 3. ožujka 2005. (3),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 30. studenoga 2016. i objavljeno 12. siječnja 2017. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 30. studenoga 2016. i objavljeno 12. siječnja 2017. (4),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (5), posebno svoju Rezoluciju od 6. listopada 2016. o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza linije 1507, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (5), posebno svoju Rezoluciju od 6. listopada 2016. o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza linije 1507,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| — | uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika,

| A. | budući da su 27. veljače 2015. poduzeće Pioneer Overseas Corporation i poduzeće Dow AgroSciences Ltd. u skladu s člancima 11. i 23. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 zajednički podnijeli Komisiji zahtjev za produljenje odobrenja za stavljanje na tržište hrane i hrane za životinje koja sadržava genetski modificirani kukuruz 1507, sastoji se od njega ili je proizvedena od njega; budući da se to produljenje odnosi i na proizvode koji sadržavaju kukuruz 1507 ili se sastoje od njega, a nisu hrana ili hrana za životinje; |
| --- | --- |

A.

budući da su 27. veljače 2015. poduzeće Pioneer Overseas Corporation i poduzeće Dow AgroSciences Ltd. u skladu s člancima 11. i 23. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 zajednički podnijeli Komisiji zahtjev za produljenje odobrenja za stavljanje na tržište hrane i hrane za životinje koja sadržava genetski modificirani kukuruz 1507, sastoji se od njega ili je proizvedena od njega; budući da se to produljenje odnosi i na proizvode koji sadržavaju kukuruz 1507 ili se sastoje od njega, a nisu hrana ili hrana za životinje;

| B. | budući da je 30. studenoga 2016. Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) usvojila pozitivno mišljenje u skladu s člancima 6. i 18. uredbe (EZ) br. 1829/2003, koje je objavljeno 12. siječnja 2017.; |
| --- | --- |

B.

budući da je 30. studenoga 2016. Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) usvojila pozitivno mišljenje u skladu s člancima 6. i 18. uredbe (EZ) br. 1829/2003, koje je objavljeno 12. siječnja 2017.;

| C. | budući da se u Uredbi (EZ) br. 1829/2003 navodi da genetski modificirana hrana ili hrana za životinje ne smije imati nepovoljne učinke na zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš te da Komisija pri sastavljanju svojih odluka mora uzeti u obzir sve relevantne odredbe prava Unije i druge legitimne čimbenike važne za predmet razmatranja; |
| --- | --- |

C.

budući da se u Uredbi (EZ) br. 1829/2003 navodi da genetski modificirana hrana ili hrana za životinje ne smije imati nepovoljne učinke na zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš te da Komisija pri sastavljanju svojih odluka mora uzeti u obzir sve relevantne odredbe prava Unije i druge legitimne čimbenike važne za predmet razmatranja;

| D. | budući da genetski modificirani kukuruz 1507 izražava protein Cry1F, a to je protein Bt (dobiven iz Bacillus thuringiensis podvrsta Kurstaki) koji daje otpornost na kukuruznog moljca (Ostrinia nubilalis) i još neke leptire nametnike kao što su kukuruzna sovica (Sesamia spp.), jesenska sovica (Spodoptera frugiperda), sovica pozemljuša (Agrotis ipsilon) i jugozapadni kukuruzni moljac (Diatraea grandiosella), te protein Pat koji daje toleranciju na amonijev glufosinat; |
| --- | --- |

D.

budući da genetski modificirani kukuruz 1507 izražava protein Cry1F, a to je protein Bt (dobiven iz Bacillus thuringiensis podvrsta Kurstaki) koji daje otpornost na kukuruznog moljca (Ostrinia nubilalis) i još neke leptire nametnike kao što su kukuruzna sovica (Sesamia spp.), jesenska sovica (Spodoptera frugiperda), sovica pozemljuša (Agrotis ipsilon) i jugozapadni kukuruzni moljac (Diatraea grandiosella), te protein Pat koji daje toleranciju na amonijev glufosinat;

| E. | budući da genetski modificirane biljke Bt izražavaju insekticidni toksin u svakoj stanici tijekom cijelog života, među ostalim u dijelovima koje jedu ljudi i životinje; budući da je u okviru eksperimenata s hranjenjem životinja utvrđeno da bi genetski modificirane biljke Bt mogle imati toksične učinke (6); budući da je dokazano da se toksin Bt u genetskim modificiranim biljkama znatno razlikuje od prirodno prisutnog toksina Bt (7); |
| --- | --- |

E.

budući da genetski modificirane biljke Bt izražavaju insekticidni toksin u svakoj stanici tijekom cijelog života, među ostalim u dijelovima koje jedu ljudi i životinje; budući da je u okviru eksperimenata s hranjenjem životinja utvrđeno da bi genetski modificirane biljke Bt mogle imati toksične učinke (6); budući da je dokazano da se toksin Bt u genetskim modificiranim biljkama znatno razlikuje od prirodno prisutnog toksina Bt (7);

| F. | budući da je postupak odobrenja za uzgoj kukuruza 1507 u Uniji u tijeku; budući da se Parlament usprotivio tom odobrenju zbog zabrinutosti oko, među ostalim, mogućeg razvoja otpornosti na protein Cry1F kod ciljanih nametnika iz reda Lepidoptera, što bi moglo dovesti do promjena u praksama suzbijanja nametnika (8); |
| --- | --- |

F.

budući da je postupak odobrenja za uzgoj kukuruza 1507 u Uniji u tijeku; budući da se Parlament usprotivio tom odobrenju zbog zabrinutosti oko, među ostalim, mogućeg razvoja otpornosti na protein Cry1F kod ciljanih nametnika iz reda Lepidoptera, što bi moglo dovesti do promjena u praksama suzbijanja nametnika (8);

| G. | budući da su države članice iznijele brojne kritike tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja za EFSA-inu procjenu rizika u vezi s početnim odobrenjem; budući da se najoštrije kritike odnose na zapažanja da dokumentacije nije dostatna za provedbu procjene rizika, da plan praćenja nije u skladu s Prilogom VII. Direktivi 2001/18/EZ te da podaci i procjene rizika koje je dostavio podnositelj zahtjeva nisu adekvatni (9); |
| --- | --- |

G.

budući da su države članice iznijele brojne kritike tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja za EFSA-inu procjenu rizika u vezi s početnim odobrenjem; budući da se najoštrije kritike odnose na zapažanja da dokumentacije nije dostatna za provedbu procjene rizika, da plan praćenja nije u skladu s Prilogom VII. Direktivi 2001/18/EZ te da podaci i procjene rizika koje je dostavio podnositelj zahtjeva nisu adekvatni (9);

| H. | budući da su države članice iznijele brojne kritike tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja za EFSA-inu procjenu rizika u vezi s produljenjem odobrenja (10); budući da se najoštrije kritike odnose na zapažanja da se predloženi plan praćenja ne smatra primjerenim za rješavanje relevantnih pitanja u pogledu praćenja učinka na okoliš nakon stavljanja genetski modificiranog kukuruza 1057 na tržište te se ne može smatrati dovoljno razrađenim za praćenje potencijalne izloženosti okoliša genetski modificiranom kukuruzu 1507, da u okviru praćenja koje je proveo podnositelj nisu prikupljeni pouzdani podaci kojima bi se potvrdio zaključak procjene rizika prema kojem su učinci na zdravlje ljudi i životinja zanemarivi, te da podnositelj nije dostavio informacije o odgovarajuće dokumentiranoj povijesti sigurne upotrebe proteina Pat, kako se zahtijeva Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 503/2013; |
| --- | --- |

H.

budući da su države članice iznijele brojne kritike tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja za EFSA-inu procjenu rizika u vezi s produljenjem odobrenja (10); budući da se najoštrije kritike odnose na zapažanja da se predloženi plan praćenja ne smatra primjerenim za rješavanje relevantnih pitanja u pogledu praćenja učinka na okoliš nakon stavljanja genetski modificiranog kukuruza 1057 na tržište te se ne može smatrati dovoljno razrađenim za praćenje potencijalne izloženosti okoliša genetski modificiranom kukuruzu 1507, da u okviru praćenja koje je proveo podnositelj nisu prikupljeni pouzdani podaci kojima bi se potvrdio zaključak procjene rizika prema kojem su učinci na zdravlje ljudi i životinja zanemarivi, te da podnositelj nije dostavio informacije o odgovarajuće dokumentiranoj povijesti sigurne upotrebe proteina Pat, kako se zahtijeva Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 503/2013;

| I. | budući da nije provedeno praćenje postojanosti proteina Cry koji su ispušteni u okoliš zbog upotrebe genetski modificiranog kukuruza 1507 u hrani za životinje, iako proteini Cry mogu ostati u tlu mjesecima zadržavajući pritom svoju insekticidnu aktivnost, kako je dokazano za toksin Cry1Ab (11); |
| --- | --- |

I.

budući da nije provedeno praćenje postojanosti proteina Cry koji su ispušteni u okoliš zbog upotrebe genetski modificiranog kukuruza 1507 u hrani za životinje, iako proteini Cry mogu ostati u tlu mjesecima zadržavajući pritom svoju insekticidnu aktivnost, kako je dokazano za toksin Cry1Ab (11);

| J. | budući da je glufosinat klasificiran kao toksičan za reproduktivno zdravlje i da stoga ulazi u „kriterije za isključivanje” iz Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja; budući da odobrenje za glufosinat istječe 31. srpnja 2018.; |
| --- | --- |

J.

budući da je glufosinat klasificiran kao toksičan za reproduktivno zdravlje i da stoga ulazi u „kriterije za isključivanje” iz Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja; budući da odobrenje za glufosinat istječe 31. srpnja 2018.;

| K. | budući da je primjena komplementarnih herbicida dio uobičajene poljoprivredne prakse u uzgajanju biljaka otpornih na herbicide te se stoga može očekivati da će ostaci prskanja uvijek biti prisutni u berbi i da su neizbježni sastojci; budući da se pokazalo da genetski modificirani usjevi tolerantni na herbicide rezultiraju većom upotrebom komplementarnih herbicida u odnosu na konvencionalne usjeve (12); |
| --- | --- |

K.

budući da je primjena komplementarnih herbicida dio uobičajene poljoprivredne prakse u uzgajanju biljaka otpornih na herbicide te se stoga može očekivati da će ostaci prskanja uvijek biti prisutni u berbi i da su neizbježni sastojci; budući da se pokazalo da genetski modificirani usjevi tolerantni na herbicide rezultiraju većom upotrebom komplementarnih herbicida u odnosu na konvencionalne usjeve (12);

| L. | budući da ostaci prskanja glufosinatom nisu ocjenjeni; budući da se stoga ne može zaključiti da je genetski modificirani kukuruz 1507 siguran za upotrebu u hrani i hrani za životinje; |
| --- | --- |

L.

budući da ostaci prskanja glufosinatom nisu ocjenjeni; budući da se stoga ne može zaključiti da je genetski modificirani kukuruz 1507 siguran za upotrebu u hrani i hrani za životinje;

| M. | budući da kukuruz 1507 ima odobrenje za uzgoj u Argentini, Brazilu, Kanadi, Kolumbiji, Hondurasu, Japanu, Panami, Paragvaju, Filipinima, Južnoj Africi, SAD-u i Urugvaju; budući da se u nedavnoj stručno recenziranoj studiji zaključuje da je razvoj otpornosti na proteine Cry kod ciljanih kukaca „velika prijetnja održivosti tehnologije u kojoj se koristi Bt” (13); budući da su korovi otporni na glufosinat prvi put primijećeni 2009.; |
| --- | --- |

M.

budući da kukuruz 1507 ima odobrenje za uzgoj u Argentini, Brazilu, Kanadi, Kolumbiji, Hondurasu, Japanu, Panami, Paragvaju, Filipinima, Južnoj Africi, SAD-u i Urugvaju; budući da se u nedavnoj stručno recenziranoj studiji zaključuje da je razvoj otpornosti na proteine Cry kod ciljanih kukaca „velika prijetnja održivosti tehnologije u kojoj se koristi Bt” (13); budući da su korovi otporni na glufosinat prvi put primijećeni 2009.;

| N. | budući da na glasovanju Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, održanom 14. rujna 2017., nije bilo usvojenog mišljenja; budući da je 12 država članica glasovalo protiv, 12 država članica koje predstavljaju samo 38,75 % stanovništva Unije glasovalo je za, a četiri države članice bile su suzdržane; |
| --- | --- |

N.

budući da na glasovanju Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, održanom 14. rujna 2017., nije bilo usvojenog mišljenja; budući da je 12 država članica glasovalo protiv, 12 država članica koje predstavljaju samo 38,75 % stanovništva Unije glasovalo je za, a četiri države članice bile su suzdržane;

| O. | budući da je Komisija u nekoliko navrata izrazila žaljenje zbog činjenice da je od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Komisija donosila odluke o odobrenju bez potpore Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja, i da je vraćanje predmeta Komisiji radi konačne odluke, što je inače iznimka za postupak u cjelini, postalo uobičajeno pri odlučivanju o odobrenjima za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; budući da je i predsjednik Komisije Jean-Claude Juncker izrazio žaljenje zbog te prakse, okarakteriziravši je kao nedemokratsku (14); |
| --- | --- |

O.

budući da je Komisija u nekoliko navrata izrazila žaljenje zbog činjenice da je od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Komisija donosila odluke o odobrenju bez potpore Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja, i da je vraćanje predmeta Komisiji radi konačne odluke, što je inače iznimka za postupak u cjelini, postalo uobičajeno pri odlučivanju o odobrenjima za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; budući da je i predsjednik Komisije Jean-Claude Juncker izrazio žaljenje zbog te prakse, okarakteriziravši je kao nedemokratsku (14);

| P. | budući da je Parlament 28. listopada 2015. u prvom čitanju (15) odbio zakonodavni prijedlog od 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 te je pozvao Komisiju da ga povuče i da podnese novi prijedlog; |
| --- | --- |

P.

budući da je Parlament 28. listopada 2015. u prvom čitanju (15) odbio zakonodavni prijedlog od 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 te je pozvao Komisiju da ga povuče i da podnese novi prijedlog;

| Q. | budući da se u uvodnoj izjavi 14. Uredbe (EU) br. 182/2011 navodi da će Komisija u najvećoj mogućoj mjeri djelovati na takav način da izbjegne suprotstavljanje bilo kojem prevladavajućem stajalištu koje može nastati u okviru žalbenog odbora protiv primjerenosti provedbenog akta, osobito kada je riječ o osjetljivim pitanjima kao što su zdravlje potrošača, sigurnost hrane i zaštita okoliša; |
| --- | --- |

Q.

budući da se u uvodnoj izjavi 14. Uredbe (EU) br. 182/2011 navodi da će Komisija u najvećoj mogućoj mjeri djelovati na takav način da izbjegne suprotstavljanje bilo kojem prevladavajućem stajalištu koje može nastati u okviru žalbenog odbora protiv primjerenosti provedbenog akta, osobito kada je riječ o osjetljivim pitanjima kao što su zdravlje potrošača, sigurnost hrane i zaštita okoliša;

| R. | budući da prijedlog Komisije o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 nije dovoljan u pogledu rješavanja problema nedostatka demokracije u procesu odobravanja GMO-a; |
| --- | --- |

R.

budući da prijedlog Komisije o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 nije dovoljan u pogledu rješavanja problema nedostatka demokracije u procesu odobravanja GMO-a;

| S. | budući da se demokratska legitimnost može osigurati samo tako da se, u slučaju da Stalni odbor za lanac prehrane i zdravlje životinja nije dao mišljenje, barem omogući da Komisija povuče prijedlog; budući da taj postupak već postoji za neke druge stalne odbore; |
| --- | --- |

S.

budući da se demokratska legitimnost može osigurati samo tako da se, u slučaju da Stalni odbor za lanac prehrane i zdravlje životinja nije dao mišljenje, barem omogući da Komisija povuče prijedlog; budući da taj postupak već postoji za neke druge stalne odbore;

| 1. | smatra da Nacrt provedbene odluke Komisije prekoračuje provedbene ovlasti predviđene Uredbom (EZ) br. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da provedbena odluka Komisije nije u skladu s pravom Unije i da nije spojiva s ciljem Uredbe (EZ) br. 1829/2003, a on je, u skladu s općim načelima utvrđenim u Uredbi (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (16), predvidjeti osnovu za visoku razinu zaštite zdravlja i života ljudi, zdravlja i dobrobiti životinja, okoliša i interesa potrošača u pogledu genetski modificirane hrane i hrane za životinje te pritom zajamčiti učinkovito funkcioniranje unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Komisije da povuče svoj Nacrt provedbene odluke; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da suspendira sve provedbene odluke o zahtjevima za odobrenje genetski modificiranih organizama dok se postupak za odobrenje ne revidira tako da se riješe nedostaci trenutačnog postupka, koji se pokazao neadekvatnim; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva odgovorne zakonodavce da hitno nastave s radom na prijedlogu Komisije o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 i da, među ostalim, zajamče da će Komisija povući prijedlog ako se Stalni odbor za lanac prehrane i zdravlje životinja ne izjasni u pogledu odobrenja GMO-a, bilo za uzgoj ili za hranu i hranu za životinje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da ne odobri nikakve genetski modificirane biljke tolerantne na herbicide (HT GMP) bez potpune procjene ostataka pri prskanju komplementarnim herbicidima i njihovim komercijalnim pripravcima koji se primjenjuju u zemljama u kojima se takve biljke uzgajaju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju da razvije strategije za procjenu zdravstvenih rizika i toksikologiju, kao i praćenje nakon stavljanja na tržište, koji će biti usmjereni na cijeli lanac hrane i hrane za životinje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da u potpunosti integrira procjenu rizika primjene komplementarnih herbicida i njihovih ostataka u procjenu rizika genetski modificiranih biljaka tolerantnih na herbicide, bez obzira na to jesu li genetski modificirane biljke namijenjene za uzgoj u Uniji ili za uvoz kao hrana i hrana za životinje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  SL L 268, 18.10.2003., str. 1.

(2)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(3)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/182

(4)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4659

(5)

| — | Rezolucija od 16. siječnja 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o stavljanju na tržište, u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kukuruza za uzgoj (Zea mays L., linije 1507), genetski modificiranog kako bi bio otporan na određene leptire nametnike (SL C 482, 23.12.2016., str. 110.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 16. siječnja 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o stavljanju na tržište, u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kukuruza za uzgoj (Zea mays L., linije 1507), genetski modificiranog kako bi bio otporan na određene leptire nametnike (SL C 482, 23.12.2016., str. 110.).

| — | Rezolucija od 16. prosinca 2015. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2015/2279 od 4. prosinca 2015. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25, sastoje se ili su proizvedeni od njega (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0456). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 16. prosinca 2015. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2015/2279 od 4. prosinca 2015. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25, sastoje se ili su proizvedeni od njega (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0456).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87705 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87705 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0040).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0039). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0039).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 (MST-FGØ72-2), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 (MST-FGØ72-2), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0038).

| — | Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju ili triju tih promjena (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju ili triju tih promjena (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0271).

| — | Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište genetski modificiranog karanfila (Dianthus caryophyllus L., linije SHD-27531-4) (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0272). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište genetski modificiranog karanfila (Dianthus caryophyllus L., linije SHD-27531-4) (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0272).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza MON 810 za uzgoj (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza MON 810 za uzgoj (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0388).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda od genetski modificiranog kukuruza MON 810 (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda od genetski modificiranog kukuruza MON 810 (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0389).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza Bt11 za uzgoj (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza Bt11 za uzgoj (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0386).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza linije 1507 za uzgoj (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza linije 1507 za uzgoj (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0387).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastoje se ili su proizvedeni od njega (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastoje se ili su proizvedeni od njega (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0390).

| — | Rezolucija od 5. travnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju, triju ili četiriju promjena Bt11, 59122, MIR604, 1507 i GA21 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 5. travnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju, triju ili četiriju promjena Bt11, 59122, MIR604, 1507 i GA21 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0123).

| — | Rezolucija od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz DAS-40278-9, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz DAS-40278-9, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0215).

| — | Rezolucija od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0214).

| — | Rezolucija od 13. rujna 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-68416-4, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0341). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 13. rujna 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-68416-4, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0341).

| — | Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0377). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0377).

| — | Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0378). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0378).

(6)  Vidi, na primjer, El-Shamei ZS, Gab-Alla AA, Shatta AA, Moussa EA, Rayan AM, Histopathological Changes in Some Organs of Male Rats Fed on Genetically Modified Corn (Ajeeb YG) (Histopatološke promjene u nekim organima kod muških štakora hranjenih genetski modificiranim kukuruzom (Ajeeb YG)). J Am Sci. 2012; 8(9):1127-1123. https://www.researchgate.net/publication/235256452_Histopathological_Changes_in_Some_Organs_of_Male_Rats_Fed_on_Genetically_Modified_Corn_Ajeeb_YG

(7)  Székács A, Darvas B. Comparative aspects of Cry toxin usage in insect control. (Poredbeni aspekti upotrebe toksina Cry u suzbijanju kukaca). U: Ishaaya I, Palli SR, Horowitz AR, ur. Advanced Technologies for Managing Insect Pests. (Napredne tehnologije za suzbijanje kukaca nametnika). Dordrecht, Nizozemska: Springer; 2012:195-230. https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-4497-4_10

(8)  Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza linije 1507 za uzgoj (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0387).

(9)  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2004-08

(10)  Prilog F – primjedbe država članica i odgovori Povjerenstva za GMO http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2015-00342

(11)  Prilog F – primjedbe država članica i odgovori Povjerenstva za GMO http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2015-00342 str. 7.

(12)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7

(13)  https://drive.google.com/file/d/0B7H5dHXeodSCc2RjYmwzaUIyZWs/view

(14)  Primjerice, u uvodnoj izjavi na plenarnoj sjednici Europskog parlamenta uključenoj u političke smjernice za sljedeću Europsku komisiju (Strasbourg, 15. srpnja 2014.) ili u govoru o stanju Unije 2016. (Strasbourg, 14. rujna 2016.).

(15)  SL C 355, 20.10.2017., str. 165.

(16)  SL L 31, 1.2.2002., str. 1.

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/127 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/127

---

P8_TA(2017)0397

Genetski modificirana soja 305423 × 40-3-2

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (D052752 – 2017/2906(RSP))

(2018/C 346/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (D052752), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (D052752),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezine članke 7. stavak 3. i 19. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezine članke 7. stavak 3. i 19. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 14. rujna 2017. na kojem nije usvojeno nikakvo mišljenje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 14. rujna 2017. na kojem nije usvojeno nikakvo mišljenje,

| — | uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 14. srpnja 2016. i objavljeno 18. kolovoza 2016. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 14. srpnja 2016. i objavljeno 18. kolovoza 2016. (3),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (4),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| — | uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika,

| A. | budući da je 20. rujna 2007. poduzeće Pioneer Overseas Corporation nacionalnom nadležnom tijelu u Nizozemskoj podnijelo zahtjev u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 kojim traži odobrenje za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju genetski modificiranu soju 305423 × 40-3-2, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje; budući da je taj zahtjev obuhvaćao i stavljanje na tržište genetski modificirane soje 305423 × 40-3-2 u proizvodima koji se sastoje od nje ili je sadržavaju, a čija je namjena, koja ne obuhvaća hranu i hranu za životinje, ista kao i za svaku drugu vrstu soje, no ne obuhvaća uzgoj; |
| --- | --- |

A.

budući da je 20. rujna 2007. poduzeće Pioneer Overseas Corporation nacionalnom nadležnom tijelu u Nizozemskoj podnijelo zahtjev u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 kojim traži odobrenje za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju genetski modificiranu soju 305423 × 40-3-2, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje; budući da je taj zahtjev obuhvaćao i stavljanje na tržište genetski modificirane soje 305423 × 40-3-2 u proizvodima koji se sastoje od nje ili je sadržavaju, a čija je namjena, koja ne obuhvaća hranu i hranu za životinje, ista kao i za svaku drugu vrstu soje, no ne obuhvaća uzgoj;

| B. | budući da je 14. srpnja 2016. Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) usvojila pozitivno mišljenje u skladu s člancima 6. i 18. uredbe (EZ) br. 1829/2003, koje je objavljeno 18. kolovoza 2016.; |
| --- | --- |

B.

budući da je 14. srpnja 2016. Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) usvojila pozitivno mišljenje u skladu s člancima 6. i 18. uredbe (EZ) br. 1829/2003, koje je objavljeno 18. kolovoza 2016.;

| C. | budući da se u Uredbi (EZ) br. 1829/2003 navodi da genetski modificirana hrana ili hrana za životinje ne smije imati nepovoljne učinke na zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš te da Komisija pri sastavljanju svojih odluka uzima u obzir sve relevantne odredbe prava Unije i druge legitimne čimbenike važne za predmet razmatranja; |
| --- | --- |

C.

budući da se u Uredbi (EZ) br. 1829/2003 navodi da genetski modificirana hrana ili hrana za životinje ne smije imati nepovoljne učinke na zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš te da Komisija pri sastavljanju svojih odluka uzima u obzir sve relevantne odredbe prava Unije i druge legitimne čimbenike važne za predmet razmatranja;

| D. | budući da je jedna od roditeljskih biljaka, soja 305423, genetskim modificirana s namjerom da se promijeni sastav ulja u biljkama i da postanu otporne na herbicide za suzbijanje acetolaktat sintaze (ALS), što uključuje herbicide iz kemijskih obitelji imidazolinona, sulfonilureje, triazolopirimidina, pirimidinil(tio)benzoata i sulfonil-aminokarbonil-triazolinona; budući da druga roditeljska biljka, soja 40-3-2, sadrži gen EPSPS kako bi bila otporna na herbicide na bazi glifosata; budući da su te dvije genetski modificirane sorte soje križane radi tzv. višestruke genetske promjene i dobivanja proizvoda otpornog na dva herbicida i s izmijenjenim sastavom ulja; |
| --- | --- |

D.

budući da je jedna od roditeljskih biljaka, soja 305423, genetskim modificirana s namjerom da se promijeni sastav ulja u biljkama i da postanu otporne na herbicide za suzbijanje acetolaktat sintaze (ALS), što uključuje herbicide iz kemijskih obitelji imidazolinona, sulfonilureje, triazolopirimidina, pirimidinil(tio)benzoata i sulfonil-aminokarbonil-triazolinona; budući da druga roditeljska biljka, soja 40-3-2, sadrži gen EPSPS kako bi bila otporna na herbicide na bazi glifosata; budući da su te dvije genetski modificirane sorte soje križane radi tzv. višestruke genetske promjene i dobivanja proizvoda otpornog na dva herbicida i s izmijenjenim sastavom ulja;

| E. | budući da su države članice tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja iznijele brojne kritike (5); budući da se najoštrije kritike odnose na opažanje da sa stajališta ljudske ili životinjske prehrane nije moguće dati povoljnu ocjenu o sigurnosnom profilu proizvoda dobivenih od sorti soje koje uključuju transformacije 305423 i 40-3-2, da nije moguće donijeti zaključke o alergenosti te višestruko genetski modificirane soje, da „nema dovoljno podataka i odgovarajućih pokazatelja za usporedbu koji bi omogoćili procjenu mogućih interakcija između roditeljskih linija i otkrivanje neželjenih učinaka višestrukih genetskih promjena u usporedbi s roditeljskim linijama” i da se „procjena rizika soje 305423 × 40-3-2 ne može završiti na temelju dostavljenih podataka”; |
| --- | --- |

E.

budući da su države članice tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja iznijele brojne kritike (5); budući da se najoštrije kritike odnose na opažanje da sa stajališta ljudske ili životinjske prehrane nije moguće dati povoljnu ocjenu o sigurnosnom profilu proizvoda dobivenih od sorti soje koje uključuju transformacije 305423 i 40-3-2, da nije moguće donijeti zaključke o alergenosti te višestruko genetski modificirane soje, da „nema dovoljno podataka i odgovarajućih pokazatelja za usporedbu koji bi omogoćili procjenu mogućih interakcija između roditeljskih linija i otkrivanje neželjenih učinaka višestrukih genetskih promjena u usporedbi s roditeljskim linijama” i da se „procjena rizika soje 305423 × 40-3-2 ne može završiti na temelju dostavljenih podataka”;

| F. | budući da je podnositelj zahtjeva dostavio 90-dnevno toksikološko ispitivanje krmljenja, koje je Europska agencija za sigurnost hrane odbila zbog nedostatne kvalitete; budući da zbog toga procjena rizika ne sadrži takvu studiju, što su kritizirala neka nadležna tijela država članica; budući da je takvo pomanjkanje podataka neprihvatljivo, naročito s obzirom na to da se u smjernicama EFSA-e iz 2006. zahtijeva takva studija (6); |
| --- | --- |

F.

budući da je podnositelj zahtjeva dostavio 90-dnevno toksikološko ispitivanje krmljenja, koje je Europska agencija za sigurnost hrane odbila zbog nedostatne kvalitete; budući da zbog toga procjena rizika ne sadrži takvu studiju, što su kritizirala neka nadležna tijela država članica; budući da je takvo pomanjkanje podataka neprihvatljivo, naročito s obzirom na to da se u smjernicama EFSA-e iz 2006. zahtijeva takva studija (6);

| G. | budući da se, zbog većeg broja praznina u podacima (uključujući nedostatak procjene neželjenih učinaka koji proizlaze iz predmetne genetske modifikacije, nedostatak procjene toksičnih učinaka i nedostatak procjene ostataka pri prskanju komplementarnim herbicidima), u neovisnoj studiji zaključuje da se procjena rizika ne može zaključiti i da ju je stoga potrebno odbaciti (7); |
| --- | --- |

G.

budući da se, zbog većeg broja praznina u podacima (uključujući nedostatak procjene neželjenih učinaka koji proizlaze iz predmetne genetske modifikacije, nedostatak procjene toksičnih učinaka i nedostatak procjene ostataka pri prskanju komplementarnim herbicidima), u neovisnoj studiji zaključuje da se procjena rizika ne može zaključiti i da ju je stoga potrebno odbaciti (7);

| H. | budući da je primjena komplementarnih herbicida dio uobičajene poljoprivredne prakse u uzgajanju biljaka otpornih na herbicide te se stoga može očekivati da će ostaci prskanja uvijek biti prisutni u berbi i da su neizbježni sastojci; budući da se pokazalo da se za genetski modificirane usjeve tolerantne na herbicide upotrebljava više komplementarnih herbicida u odnosu na konvencionalne usjeve (8); |
| --- | --- |

H.

budući da je primjena komplementarnih herbicida dio uobičajene poljoprivredne prakse u uzgajanju biljaka otpornih na herbicide te se stoga može očekivati da će ostaci prskanja uvijek biti prisutni u berbi i da su neizbježni sastojci; budući da se pokazalo da se za genetski modificirane usjeve tolerantne na herbicide upotrebljava više komplementarnih herbicida u odnosu na konvencionalne usjeve (8);

| I. | budući da trenutno odobrenje glifosata istječe najkasnije 31. prosinca 2017.; budući da su i dalje otvorena pitanja o karcinogenosti glifosata; budući da je EFSA u studenom 2015. zaključila da glifosat vjerojatno nije karcinogen, a Europska agencija za kemikalije (ECHA) zaključila je u ožujku 2017. da nikakva klasifikacija nije potrebna; budući da je, s druge strane, Međunarodna agencija Svjetske zdravstvene organizacije za istraživanje raka (IARC) 2015. klasificirala glifosat kao vjerojatno karcinogen za ljude; |
| --- | --- |

I.

budući da trenutno odobrenje glifosata istječe najkasnije 31. prosinca 2017.; budući da su i dalje otvorena pitanja o karcinogenosti glifosata; budući da je EFSA u studenom 2015. zaključila da glifosat vjerojatno nije karcinogen, a Europska agencija za kemikalije (ECHA) zaključila je u ožujku 2017. da nikakva klasifikacija nije potrebna; budući da je, s druge strane, Međunarodna agencija Svjetske zdravstvene organizacije za istraživanje raka (IARC) 2015. klasificirala glifosat kao vjerojatno karcinogen za ljude;

| J. | budući da se, prema mišljenju Povjerenstva EFSA-e za pesticide, na temelju dosadašnjih podataka ne mogu izvući zaključci o sigurnosti ostataka prskanja genetski modificiranih usjeva pripravcima na bazi glifosata (9); budući da aditivi i njihove smjese koje se koriste u komercijalnim pripravcima za raspršivanje glifosata mogu imati veću toksičnost od samog aktivnog sastojka (10); budući da brojne studije pokazuju da pripravci na bazi glifosata mogu djelovati kao endokrini disruptori (11); |
| --- | --- |

J.

budući da se, prema mišljenju Povjerenstva EFSA-e za pesticide, na temelju dosadašnjih podataka ne mogu izvući zaključci o sigurnosti ostataka prskanja genetski modificiranih usjeva pripravcima na bazi glifosata (9); budući da aditivi i njihove smjese koje se koriste u komercijalnim pripravcima za raspršivanje glifosata mogu imati veću toksičnost od samog aktivnog sastojka (10); budući da brojne studije pokazuju da pripravci na bazi glifosata mogu djelovati kao endokrini disruptori (11);

| K. | budući da je u Uniji raširena upotreba uvezene genetski modificirane soje u hrani za životinje; budući da je u okviru znanstvene studije koju su revidirali stručnjaci utvrđena moguća korelacija između glifosata u hrani za suprasne krmače i povećanja pojava teških urođenih anomalija u njihove prasadi; (12) |
| --- | --- |

K.

budući da je u Uniji raširena upotreba uvezene genetski modificirane soje u hrani za životinje; budući da je u okviru znanstvene studije koju su revidirali stručnjaci utvrđena moguća korelacija između glifosata u hrani za suprasne krmače i povećanja pojava teških urođenih anomalija u njihove prasadi; (12)

| L. | budući da ne postoji sveobuhvatna procjena rizika ostataka prskanja genetski modificirane soje inhibitorima ALS-a kao komplementarnim herbicidima; budući da je, naprotiv, Povjerenstvo EFSA-e za pesticide uočilo velike nedostatke u podacima o tifensulfuronu kao jednoj od aktivnih tvari koje djelujuju kao inhibitor ALS-a (13); |
| --- | --- |

L.

budući da ne postoji sveobuhvatna procjena rizika ostataka prskanja genetski modificirane soje inhibitorima ALS-a kao komplementarnim herbicidima; budući da je, naprotiv, Povjerenstvo EFSA-e za pesticide uočilo velike nedostatke u podacima o tifensulfuronu kao jednoj od aktivnih tvari koje djelujuju kao inhibitor ALS-a (13);

| M. | budući da nisu procijenjeni ostaci prskanja komplementarnim herbicidima; budući da se stoga ne može zaključiti da je genetski modificirana soja 305423 × 40-3-2 prskana glifosatom i herbicidima za suzbijanje ALS-a sigurna za uporabu u hrani i hrani za životinje; |
| --- | --- |

M.

budući da nisu procijenjeni ostaci prskanja komplementarnim herbicidima; budući da se stoga ne može zaključiti da je genetski modificirana soja 305423 × 40-3-2 prskana glifosatom i herbicidima za suzbijanje ALS-a sigurna za uporabu u hrani i hrani za životinje;

| N. | budući da će odobrenje uvoza soje 305423 × 40-3-2 u Uniju bez sumnje dovesti do povećanja njezina uzgoja u trećim zemljama i u skladu s time do povećane upotrebe komplementarnih herbicida; |
| --- | --- |

N.

budući da će odobrenje uvoza soje 305423 × 40-3-2 u Uniju bez sumnje dovesti do povećanja njezina uzgoja u trećim zemljama i u skladu s time do povećane upotrebe komplementarnih herbicida;

| O. | budući da se soja 305423 × 40-3-2 uzgaja u Argentini, Kanadi i Japanu; budući da je opsežno dokumentiran razoran utjecaj upotrebe glifosata na zdravlje u Argentini; |
| --- | --- |

O.

budući da se soja 305423 × 40-3-2 uzgaja u Argentini, Kanadi i Japanu; budući da je opsežno dokumentiran razoran utjecaj upotrebe glifosata na zdravlje u Argentini;

| P. | budući da se Unija obvezala na ostvarivanje ciljeva UN-a o održivom razvoju, koji uključuju obvezu da se do 2030. znatno smanji broj smrtnih slučajeva i oboljenja uzrokovanih opasnim kemikalijama te onečišćenjem i zagađenjem zraka, vode i tla (cilj održivog razvoja br. 3, podcilj 3.9) (14); budući da se Unija zalaže za usklađenost politika radi razvoja, kojom se nastoje smanjiti proturječnosti i stvoriti sinergije među različitim politikama Unije, pa tako i u području trgovine, okoliša i poljoprivrede, na korist zemalja u razvoju i radi veće učinkovitosti razvojne suradnje; |
| --- | --- |

P.

budući da se Unija obvezala na ostvarivanje ciljeva UN-a o održivom razvoju, koji uključuju obvezu da se do 2030. znatno smanji broj smrtnih slučajeva i oboljenja uzrokovanih opasnim kemikalijama te onečišćenjem i zagađenjem zraka, vode i tla (cilj održivog razvoja br. 3, podcilj 3.9) (14); budući da se Unija zalaže za usklađenost politika radi razvoja, kojom se nastoje smanjiti proturječnosti i stvoriti sinergije među različitim politikama Unije, pa tako i u području trgovine, okoliša i poljoprivrede, na korist zemalja u razvoju i radi veće učinkovitosti razvojne suradnje;

| Q. | budući da se razvoj genetski modificiranih usjeva otpornih na nekoliko selektivnih herbicida može uglavnom pripisati brzom razvoju otpornosti korova na glifosat u zemljama koje su se uvelike oslanjale na genetski modificirane usjeve; budući da je u znanstvenim publikacijama zabilježeno više od 20 različitih vrsta korova otpornih na glifosat (15); |
| --- | --- |

Q.

budući da se razvoj genetski modificiranih usjeva otpornih na nekoliko selektivnih herbicida može uglavnom pripisati brzom razvoju otpornosti korova na glifosat u zemljama koje su se uvelike oslanjale na genetski modificirane usjeve; budući da je u znanstvenim publikacijama zabilježeno više od 20 različitih vrsta korova otpornih na glifosat (15);

| R. | budući da na glasovanju Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, održanom 14. rujna 2017., nije usvojeno mišljenje; budući da je 14 država članica glasovalo protiv, a samo 10 država članica, koje predstavljaju tek 38,43 % stanovništva Unije, glasovalo je za, uz četiri države članice koje su bile suzdržane; |
| --- | --- |

R.

budući da na glasovanju Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, održanom 14. rujna 2017., nije usvojeno mišljenje; budući da je 14 država članica glasovalo protiv, a samo 10 država članica, koje predstavljaju tek 38,43 % stanovništva Unije, glasovalo je za, uz četiri države članice koje su bile suzdržane;

| S. | budući da je Komisija u nekoliko navrata izrazila žaljenje zbog činjenice da je od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Komisija donosila odluke o odobrenju bez potpore Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja, i da je vraćanje predmeta Komisiji radi konačne odluke, što je inače iznimka za postupak u cjelini, postalo uobičajeno pri odlučivanju o odobrenjima za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; budući da je i predsjednik Komisije Jean-Claude Juncker izrazio žaljenje zbog te prakse, okarakteriziravši je kao nedemokratsku (16); |
| --- | --- |

S.

budući da je Komisija u nekoliko navrata izrazila žaljenje zbog činjenice da je od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Komisija donosila odluke o odobrenju bez potpore Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja, i da je vraćanje predmeta Komisiji radi konačne odluke, što je inače iznimka za postupak u cjelini, postalo uobičajeno pri odlučivanju o odobrenjima za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; budući da je i predsjednik Komisije Jean-Claude Juncker izrazio žaljenje zbog te prakse, okarakteriziravši je kao nedemokratsku (16);

| T. | budući da je Parlament 28. listopada 2015. u prvom čitanju odbio zakonodavni prijedlog od 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 (17) te je pozvao Komisiju da ga povuče i da podnese novi prijedlog; |
| --- | --- |

T.

budući da je Parlament 28. listopada 2015. u prvom čitanju odbio zakonodavni prijedlog od 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 (17) te je pozvao Komisiju da ga povuče i da podnese novi prijedlog;

| U. | budući da se u uvodnoj izjavi 14. Uredbe (EU) br. 182/2011 navodi da će Komisija u najvećoj mogućoj mjeri djelovati na takav način da izbjegne suprotstavljanje bilo kojem prevladavajućem stajalištu koje može nastati u okviru žalbenog odbora protiv primjerenosti provedbenog akta, osobito kada je riječ o osjetljivim pitanjima kao što su zdravlje potrošača, sigurnost hrane i zaštita okoliša; |
| --- | --- |

U.

budući da se u uvodnoj izjavi 14. Uredbe (EU) br. 182/2011 navodi da će Komisija u najvećoj mogućoj mjeri djelovati na takav način da izbjegne suprotstavljanje bilo kojem prevladavajućem stajalištu koje može nastati u okviru žalbenog odbora protiv primjerenosti provedbenog akta, osobito kada je riječ o osjetljivim pitanjima kao što su zdravlje potrošača, sigurnost hrane i zaštita okoliša;

| V. | budući da prijedlog Komisije o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 nije dovoljan u pogledu rješavanja problema nedostatka demokracije u procesu odobravanja GMO-a; |
| --- | --- |

V.

budući da prijedlog Komisije o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 nije dovoljan u pogledu rješavanja problema nedostatka demokracije u procesu odobravanja GMO-a;

| W. | budući da se demokratska legitimnost može osigurati samo tako da se, u slučaju da Stalni odbor za lanac prehrane i zdravlje životinja nije dao mišljenje, barem omogući da Komisija povuče prijedlog; budući da taj postupak već postoji za neke druge stalne odbore; |
| --- | --- |

W.

budući da se demokratska legitimnost može osigurati samo tako da se, u slučaju da Stalni odbor za lanac prehrane i zdravlje životinja nije dao mišljenje, barem omogući da Komisija povuče prijedlog; budući da taj postupak već postoji za neke druge stalne odbore;

| 1. | smatra da Nacrt provedbene odluke Komisije prekoračuje provedbene ovlasti predviđene Uredbom (EZ) br. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da Nacrt provedbene odluke Komisije nije u skladu s pravom Unije i da nije spojiv s ciljem Uredbe (EZ) br. 1829/2003, a on je, u skladu s općim načelima utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (18), predvidjeti osnovu za visoku razinu zaštite zdravlja i života ljudi, zdravlja i dobrobiti životinja, okoliša i interesa potrošača u pogledu genetski modificirane hrane i hrane za životinje te pritom zajamčiti učinkovito funkcioniranje unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Komisije da povuče svoj Nacrt provedbene odluke; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da suspendira sve provedbene odluke o zahtjevima za odobrenje genetski modificiranih organizama dok se postupak za odobrenje ne revidira tako da se riješe nedostaci trenutačnog postupka, koji se pokazao neadekvatnim; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva odgovorne zakonodavce da hitno nastave s radom na prijedlogu Komisije o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 i da, među ostalim, zajamče da će Komisija povući prijedlog ako se Stalni odbor za lanac prehrane i zdravlje životinja ne izjasni u pogledu odobrenja GMO-a, bilo za uzgoj ili za hranu i hranu za životinje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da ne odobri nikakve genetski modificirane biljke tolerantne na herbicide (HT GMP) bez potpune procjene specifičnih kumulativnih učinaka ostataka pri prskanju kombinacijom komplementarnih herbicida i njihovih komercijalnih pripravaka koji se primjenjuju u zemljama u kojima se takve biljke uzgajaju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju da zatraži puno detaljnije ispitivanje za utvrđivanje zdravstvenih rizika povezanih s višestrukim genetskim promjenama, poput soje 305423 × 40-3-2; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da razvije strategije za procjenu zdravstvenih rizika i toksikologiju, kao i praćenje nakon stavljanja na tržište, koji će biti usmjereni na cijeli lanac hrane i hrane za životinje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju da u potpunosti integrira procjenu rizika primjene komplementarnih herbicida i njihovih ostataka u procjenu rizika genetski modificiranih biljaka tolerantnih na herbicide, bez obzira na to jesu li genetski modificirane biljke namijenjene uzgoju u Uniji ili uvozu za hranu i hranu za životinje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  SL L 268, 18.10.2003., str. 1.

(2)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4566

(4)

| — | Rezolucija od 16. siječnja 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o stavljanju na tržište, u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kukuruza za uzgoj (Zea mays L., linije 1507), genetski modificiranog kako bi bio otporan na određene leptire nametnike (SL C 482, 23.12.2016., str. 110.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 16. siječnja 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o stavljanju na tržište, u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kukuruza za uzgoj (Zea mays L., linije 1507), genetski modificiranog kako bi bio otporan na određene leptire nametnike (SL C 482, 23.12.2016., str. 110.).

| — | Rezolucija od 16. prosinca 2015. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2015/2279 od 4. prosinca 2015. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25, sastoje se ili su proizvedeni od njega (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0456). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 16. prosinca 2015. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2015/2279 od 4. prosinca 2015. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25, sastoje se ili su proizvedeni od njega (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0456).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87705 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87705 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0040).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0039). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0039).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 (MST-FGØ72-2), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 (MST-FGØ72-2), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0038).

| — | Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju ili triju tih promjena (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju ili triju tih promjena (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0271).

| — | Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište genetski modificiranog karanfila (Dianthus caryophyllus L., linije SHD-27531-4) (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0272). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište genetski modificiranog karanfila (Dianthus caryophyllus L., linije SHD-27531-4) (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0272).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza MON 810 za uzgoj (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza MON 810 za uzgoj (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0388).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda od genetski modificiranog kukuruza MON 810 (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda od genetski modificiranog kukuruza MON 810 (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0389).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza Bt11 za uzgoj (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza Bt11 za uzgoj (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0386).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza linije 1507 za uzgoj (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza linije 1507 za uzgoj (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0387).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastoje se ili su proizvedeni od njega (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastoje se ili su proizvedeni od njega (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0390).

| — | Rezolucija od 5. travnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju, triju ili četiriju promjena Bt11, 59122, MIR604, 1507 i GA21 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 5. travnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju, triju ili četiriju promjena Bt11, 59122, MIR604, 1507 i GA21 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0123).

| — | Rezolucija od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz DAS-40278-9, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz DAS-40278-9, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0215).

| — | Rezolucija od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0214).

| — | Rezolucija od 13. rujna 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-68416-4, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0341). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 13. rujna 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-68416-4, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0341).

| — | Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0377). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0377).

| — | Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-44406-6, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0378). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-44406-6, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0378).

(5)  Prilog G – primjedbe država članica i odgovori Povjerenstva za GMO http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2007-175

(6)  Idem.

(7)  https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT%20Background%20Soybean %20305423%20x%2040-3-2.pdf

(8)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7

(9)  EFSA conclusion of the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance glyphosate.(Zaključak EFSA-e o stručnom pregledu procjene rizika od pesticida s aktivnom tvari glifosatom). EFSA Journal 2015.; 13(11):4302 http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4302/epdf

(10)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3955666

(11)  https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT%20Background%20Soybean %20305423%20x%2040-3-2.pdf

(12)  https://www.omicsonline.org/open-access/detection-of-glyphosate-in-malformed-piglets-2161-0525.1000230.php?aid=27562

(13)  „Mogući endokrini poremećaj koji uzrokuje tifensufron-metil identificiran je kao pitanje o kojem se ne može donijeti konačan zaključak i kao jedno od ključnih problematičnih područja”. Zaključak o stručnom pregledu aktivne tvari tifensulfuron-metil. EFSA journal 13(7):4201, str. 2.http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4201/epdf

(14)  https://sustainabledevelopment.un.org/sdg3

(15)  . https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-7796-5_12

(16)  Primjerice, u uvodnoj izjavi na plenarnoj sjednici Europskog parlamenta uključenoj u političke smjernice za sljedeću Europsku komisiju (Strasbourg, 15. srpnja 2014.) ili u govoru o stanju Unije 2016. (Strasbourg, 14. rujna 2016.).

(17)  SL C 355, 20.10.2017., str. 165.

(18)  SL L 31, 1.2.2002., str. 1.

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/133 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/133

---

P8_TA(2017)0398

Genetski modificirana uljana repica MON 88302 × Ms8 × Rf3

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirane uljane repice MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8), te MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (D052753 – 2017/2907(RSP))

(2018/C 346/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirane uljane repice MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8), te MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (D052753), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirane uljane repice MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8), te MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (D052753),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3. i njezin članak 19. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3. i njezin članak 19. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 14. rujna 2017. na kojem nije usvojeno nikakvo mišljenje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 14. rujna 2017. na kojem nije usvojeno nikakvo mišljenje,

| — | uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 1. ožujka 2017. i objavljeno 10. travnja 2017. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 1. ožujka 2017. i objavljeno 10. travnja 2017. (3),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (4),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| — | uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika,

| A. | budući da su 3. prosinca 2013. poduzeća Monsanto Europe S.A. i Bayer CropScience N.V. nacionalnom nadležnom tijelu u Nizozemskoj podnijela zahtjev u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 u kojem traže odobrenje za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju genetski modificiranu uljanu repicu MON 88302 × Ms8 × Rf3, sastoje se ili su proizvedeni od nje; budući da je taj zahtjev obuhvaćao i stavljanje na tržište genetski modificirane uljane repice MON 88302 × Ms8 × Rf3 u proizvodima koji se sastoje od nje ili je sadržavaju, a čija je namjena, koja ne obuhvaća hranu i hranu za životinje, ista kao i za svaku drugu vrstu uljane repice, no ne obuhvaća uzgoj; budući da su zahtjevom, za tu namjenu, obuhvaćene, sve potkombinacije pojedinačnih genetskih promjena koje čine uljanu repicu MON 88302 × Ms8 × Rf3; |
| --- | --- |

A.

budući da su 3. prosinca 2013. poduzeća Monsanto Europe S.A. i Bayer CropScience N.V. nacionalnom nadležnom tijelu u Nizozemskoj podnijela zahtjev u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 u kojem traže odobrenje za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koji sadržavaju genetski modificiranu uljanu repicu MON 88302 × Ms8 × Rf3, sastoje se ili su proizvedeni od nje; budući da je taj zahtjev obuhvaćao i stavljanje na tržište genetski modificirane uljane repice MON 88302 × Ms8 × Rf3 u proizvodima koji se sastoje od nje ili je sadržavaju, a čija je namjena, koja ne obuhvaća hranu i hranu za životinje, ista kao i za svaku drugu vrstu uljane repice, no ne obuhvaća uzgoj; budući da su zahtjevom, za tu namjenu, obuhvaćene, sve potkombinacije pojedinačnih genetskih promjena koje čine uljanu repicu MON 88302 × Ms8 × Rf3;

| B. | budući da je 1. ožujka 2017. Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) usvojila pozitivno mišljenje u skladu s člancima 6. i 18. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, koje je objavljeno 10. travnja 2017.; |
| --- | --- |

B.

budući da je 1. ožujka 2017. Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) usvojila pozitivno mišljenje u skladu s člancima 6. i 18. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, koje je objavljeno 10. travnja 2017.;

| C. | budući da se u Uredbi (EZ) br. 1829/2003 navodi da genetski modificirana hrana ili hrana za životinje ne smije imati nepovoljne učinke na zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš te da Komisija pri sastavljanju svojih odluka uzima u obzir sve relevantne odredbe prava Unije i druge legitimne čimbenike važne za predmet razmatranja; |
| --- | --- |

C.

budući da se u Uredbi (EZ) br. 1829/2003 navodi da genetski modificirana hrana ili hrana za životinje ne smije imati nepovoljne učinke na zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš te da Komisija pri sastavljanju svojih odluka uzima u obzir sve relevantne odredbe prava Unije i druge legitimne čimbenike važne za predmet razmatranja;

| D. | budući da je uljana repica (OSR) s trostrukim genetskim promjenama dobivena konvencionalnim križanjem čiji je cilj kombiniranje triju pojedinačnih vrsta OSR-a: MON 88302, koji eksprimira protein 5-enolpiruvilšikimat-3-fosfat sintaze (CP4 EPSPS) s tolerancijom na herbicid koji sadrži glifosate, MS8, koji eksprimira proteine barnase i fosfinotricin-acetil-transferazu (PAT) i RF3, koji eksprimira proteine barstar i PAT s tolerancijom na herbicide koji sadrže amonijev glufosinat i omogućuju heterozu; |
| --- | --- |

D.

budući da je uljana repica (OSR) s trostrukim genetskim promjenama dobivena konvencionalnim križanjem čiji je cilj kombiniranje triju pojedinačnih vrsta OSR-a: MON 88302, koji eksprimira protein 5-enolpiruvilšikimat-3-fosfat sintaze (CP4 EPSPS) s tolerancijom na herbicid koji sadrži glifosate, MS8, koji eksprimira proteine barnase i fosfinotricin-acetil-transferazu (PAT) i RF3, koji eksprimira proteine barstar i PAT s tolerancijom na herbicide koji sadrže amonijev glufosinat i omogućuju heterozu;

| E. | budući da su države članice tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja iznijele brojne kritike; budući da se najviše kritiziraju činjenice da predstavljeni podaci ne potkrepljuju sveobuhvatnu i robusnu procjenu mogućih interakcija između pojedinačnih genetskih promjena koje su ugrađene u genetski modificiranu uljanu repicu MON 88302 × Ms8 × Rf3, kako se zahtijeva prema smjernicama EFSA-e, da s obzirom na serije i nacrte studija, nije moguće dobiti definitivne dokaze o dugoročnim učincima na reprodukciju i razvoj (posebno u pogledu prehrambenih proizvoda), da pružene informacije (podaci i analize podataka) o sastavu, fenotipskoj evaluaciji i toksikologiji nisu dovoljne, te da bi trebalo provesti dodatne studije da bi se dokazala sigurnost uljane repice MON 88302 × Ms8 × Rf3 (5); |
| --- | --- |

E.

budući da su države članice tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja iznijele brojne kritike; budući da se najviše kritiziraju činjenice da predstavljeni podaci ne potkrepljuju sveobuhvatnu i robusnu procjenu mogućih interakcija između pojedinačnih genetskih promjena koje su ugrađene u genetski modificiranu uljanu repicu MON 88302 × Ms8 × Rf3, kako se zahtijeva prema smjernicama EFSA-e, da s obzirom na serije i nacrte studija, nije moguće dobiti definitivne dokaze o dugoročnim učincima na reprodukciju i razvoj (posebno u pogledu prehrambenih proizvoda), da pružene informacije (podaci i analize podataka) o sastavu, fenotipskoj evaluaciji i toksikologiji nisu dovoljne, te da bi trebalo provesti dodatne studije da bi se dokazala sigurnost uljane repice MON 88302 × Ms8 × Rf3 (5);

| F. | budući da se ključna problematična područja odnose na nedostatak 90-dnevne studije o ishrani na štakorima, nepostojanje procjene ostataka komplementarnih herbicida na uvoznoj hrani i hrani za životinje, moguće negativne posljedice te pojave na zdravlje te neadekvatnost praćenja stanja okoliša; |
| --- | --- |

F.

budući da se ključna problematična područja odnose na nedostatak 90-dnevne studije o ishrani na štakorima, nepostojanje procjene ostataka komplementarnih herbicida na uvoznoj hrani i hrani za životinje, moguće negativne posljedice te pojave na zdravlje te neadekvatnost praćenja stanja okoliša;

| G. | budući da je na temelju nedostatka 90-dnevnog ispitivanja subkronične toksičnosti na štakorima Francuska agencija za sanitarnu sigurnost hrane, okoliša i radnog mjesta odbila zahtjev da se uljana repica MON 88302 × Ms8 × Rf3 stavi na tržište (6); |
| --- | --- |

G.

budući da je na temelju nedostatka 90-dnevnog ispitivanja subkronične toksičnosti na štakorima Francuska agencija za sanitarnu sigurnost hrane, okoliša i radnog mjesta odbila zahtjev da se uljana repica MON 88302 × Ms8 × Rf3 stavi na tržište (6);

| H. | budući da bi prema zaključcima jedne neovisne studije trebalo odbaciti mišljenje EFSA-e na temelju ozbiljnih pogrešaka i značajnih nedostataka, slijedom čega uvoz vitalnog sjemena MON 88302 × MS8 × RF3 s višestrukim genetskim promjenama u Uniju ne bi smio biti dopušten (7); |
| --- | --- |

H.

budući da bi prema zaključcima jedne neovisne studije trebalo odbaciti mišljenje EFSA-e na temelju ozbiljnih pogrešaka i značajnih nedostataka, slijedom čega uvoz vitalnog sjemena MON 88302 × MS8 × RF3 s višestrukim genetskim promjenama u Uniju ne bi smio biti dopušten (7);

| I. | budući da je primjena komplementarnih herbicida dio redovite poljoprivredne prakse u uzgajanju biljaka otpornih na herbicide te se stoga može očekivati da će ostaci prskanja uvijek biti prisutni u berbi i da su neizbježni sastojci; budući da se pokazalo da se za genetski modificirane usjeve tolerantne na herbicide upotrebljava više komplementarnih herbicida u odnosu na konvencionalne usjeve (8); |
| --- | --- |

I.

budući da je primjena komplementarnih herbicida dio redovite poljoprivredne prakse u uzgajanju biljaka otpornih na herbicide te se stoga može očekivati da će ostaci prskanja uvijek biti prisutni u berbi i da su neizbježni sastojci; budući da se pokazalo da se za genetski modificirane usjeve tolerantne na herbicide upotrebljava više komplementarnih herbicida u odnosu na konvencionalne usjeve (8);

| J. | budući da trenutno odobrenje glifosata istječe najkasnije 31. prosinca 2017.; budući da su i dalje otvorena pitanja o karcinogenosti glifosata; budući da je EFSA u studenom 2015. zaključila da glifosat vjerojatno nije karcinogen, a Europska agencija za kemikalije (ECHA) zaključila je u ožujku 2017. da nikakva klasifikacija nije potrebna; budući da je, s druge strane, Međunarodna agencija Svjetske zdravstvene organizacije za istraživanje raka (IARC) 2015. klasificirala glifosat kao vjerojatno karcinogen za ljude; |
| --- | --- |

J.

budući da trenutno odobrenje glifosata istječe najkasnije 31. prosinca 2017.; budući da su i dalje otvorena pitanja o karcinogenosti glifosata; budući da je EFSA u studenom 2015. zaključila da glifosat vjerojatno nije karcinogen, a Europska agencija za kemikalije (ECHA) zaključila je u ožujku 2017. da nikakva klasifikacija nije potrebna; budući da je, s druge strane, Međunarodna agencija Svjetske zdravstvene organizacije za istraživanje raka (IARC) 2015. klasificirala glifosat kao vjerojatno karcinogen za ljude;

| K. | budući da se, prema mišljenju Povjerenstva EFSA-e za pesticide, na temelju dosadašnjih podataka ne mogu izvući zaključci o sigurnosti ostataka prskanja genetski modificiranih usjeva pripravcima na bazi glifosata (9); budući da aditivi i njihove smjese koje se koriste u komercijalnim pripravcima za raspršivanje glifosata mogu pokazati veću toksičnost od samog aktivnog sastojka (10); budući da brojne studije pokazuju da pripravci na bazi glifosata mogu djelovati kao endokrini disruptori (11); |
| --- | --- |

K.

budući da se, prema mišljenju Povjerenstva EFSA-e za pesticide, na temelju dosadašnjih podataka ne mogu izvući zaključci o sigurnosti ostataka prskanja genetski modificiranih usjeva pripravcima na bazi glifosata (9); budući da aditivi i njihove smjese koje se koriste u komercijalnim pripravcima za raspršivanje glifosata mogu pokazati veću toksičnost od samog aktivnog sastojka (10); budući da brojne studije pokazuju da pripravci na bazi glifosata mogu djelovati kao endokrini disruptori (11);

| L. | budući da je u Uniji raširena upotreba uvezene genetski modificirane uljane repice u hrani za životinje; budući da je u okviru znanstvene studije koju su revidirali stručnjaci utvrđena moguća korelacija između glifosata u hrani za suprasne krmače i povećanja pojava teških urođenih anomalija u prasadi; (12) |
| --- | --- |

L.

budući da je u Uniji raširena upotreba uvezene genetski modificirane uljane repice u hrani za životinje; budući da je u okviru znanstvene studije koju su revidirali stručnjaci utvrđena moguća korelacija između glifosata u hrani za suprasne krmače i povećanja pojava teških urođenih anomalija u prasadi; (12)

| M. | budući da je glufosinat klasificiran kao toksičan za reproduktivno zdravlje i da stoga spada pod takozvane kriterije za isključivanje navedene u Uredbi (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja (13); budući da odobrenje za glufosinat istječe 31. srpnja 2018. (14); |
| --- | --- |

M.

budući da je glufosinat klasificiran kao toksičan za reproduktivno zdravlje i da stoga spada pod takozvane kriterije za isključivanje navedene u Uredbi (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja (13); budući da odobrenje za glufosinat istječe 31. srpnja 2018. (14);

| N. | budući da je nadležno tijelo u jednoj državi članici ukazalo na nedosljednost odobravanja uvoza te genetski modificirane uljane repice tolerantne na glufosinat s obzirom na to da je malo vjerojatno da će se zbog njegove toksičnosti za reprodukciju odobrenje za uporabu glufosinata u Uniji produljiti (15); |
| --- | --- |

N.

budući da je nadležno tijelo u jednoj državi članici ukazalo na nedosljednost odobravanja uvoza te genetski modificirane uljane repice tolerantne na glufosinat s obzirom na to da je malo vjerojatno da će se zbog njegove toksičnosti za reprodukciju odobrenje za uporabu glufosinata u Uniji produljiti (15);

| O. | budući da ostatci prskanja komplementarnim herbicidima nisu bili ocjenjeni; budući da se stoga ne može zaključiti da je ta genetski modificirana uljana repica prskana glifosatom i glufosinatom sigurna za uporabu u hrani i hrani za životinje; |
| --- | --- |

O.

budući da ostatci prskanja komplementarnim herbicidima nisu bili ocjenjeni; budući da se stoga ne može zaključiti da je ta genetski modificirana uljana repica prskana glifosatom i glufosinatom sigurna za uporabu u hrani i hrani za životinje;

| P. | budući da su, osim toga, mnoga nadležna tijela u državama članicama izrazila zabrinutost zbog potencijala te genetski modificirane uljane repice da se učvrsti kao divlja populacija usjeva u Uniji, posebno duž uvoznih prometnih ruta, te su ukazala na to da je plan praćenja u tom pogledu nedovoljan; |
| --- | --- |

P.

budući da su, osim toga, mnoga nadležna tijela u državama članicama izrazila zabrinutost zbog potencijala te genetski modificirane uljane repice da se učvrsti kao divlja populacija usjeva u Uniji, posebno duž uvoznih prometnih ruta, te su ukazala na to da je plan praćenja u tom pogledu nedovoljan;

| Q. | budući da je jedna država članica napomenula da „se glifosat obično koristi za suzbijanje korova duž željezničkih pruga i cesta u Uniji; da s obzirom na to da MON88302 × Ms8 × Rf3 ima veliku toleranciju na glifosat, to može dovesti do selektivne prednosti u takvim okolnostima i da bi učinke te selektivne prednosti na postojanost i invazivnost trebalo uzeti u obzir pri procjeni vjerojatnosti da se ta linija dugoročno učvrsti u Europi, posebno uzimajući u obzir sposobnost uljane repice da preživi u banki sjemena”; |
| --- | --- |

Q.

budući da je jedna država članica napomenula da „se glifosat obično koristi za suzbijanje korova duž željezničkih pruga i cesta u Uniji; da s obzirom na to da MON88302 × Ms8 × Rf3 ima veliku toleranciju na glifosat, to može dovesti do selektivne prednosti u takvim okolnostima i da bi učinke te selektivne prednosti na postojanost i invazivnost trebalo uzeti u obzir pri procjeni vjerojatnosti da se ta linija dugoročno učvrsti u Europi, posebno uzimajući u obzir sposobnost uljane repice da preživi u banki sjemena”;

| R. | budući da se prema austrijskoj studiji iz 2011. „u nekoliko međunarodnih studija rasipanje sjemena tijekom aktivnosti prijevoza utvrđuje kao važan element za formiranje divljih populacija uljane repice u staništima uz ceste”, da je „dobro poznat problem da su divlje populacije uljane repice sveprisutne u zemljama u kojima se uzgaja uljana repica, ali i u zemljama u kojima se sjeme uljane repice samo uvozi i zatim prevozi do postrojenja za preradu ulja” i da „osim toga, uvoz različitih vrsta linija uljane repice tolerantnih na herbicide može dovesti do višestruko otpornih divljih populacija (akumulacija gena, engleski: „gene stacking”) koje prouzročuju ili pogoršavaju probleme s upravljanjem herbicidima u staništima uz ceste” (16); |
| --- | --- |

R.

budući da se prema austrijskoj studiji iz 2011. „u nekoliko međunarodnih studija rasipanje sjemena tijekom aktivnosti prijevoza utvrđuje kao važan element za formiranje divljih populacija uljane repice u staništima uz ceste”, da je „dobro poznat problem da su divlje populacije uljane repice sveprisutne u zemljama u kojima se uzgaja uljana repica, ali i u zemljama u kojima se sjeme uljane repice samo uvozi i zatim prevozi do postrojenja za preradu ulja” i da „osim toga, uvoz različitih vrsta linija uljane repice tolerantnih na herbicide može dovesti do višestruko otpornih divljih populacija (akumulacija gena, engleski: „gene stacking”) koje prouzročuju ili pogoršavaju probleme s upravljanjem herbicidima u staništima uz ceste” (16);

| S. | budući da se razvoj genetski modificiranih usjeva tolerantnih na nekoliko selektivnih herbicida može uglavnom pripisati brzom razvoju otpornosti korova na glifosat u zemljama koje su se uvelike oslanjale na genetski modificirane usjeve; budući da je u znanstvenim publikacijama zabilježeno više od 20 različitih vrsta korova otpornih na glifosat (17); budući da su korovi otporni na glufosinat prvi put primijećeni 2009.; |
| --- | --- |

S.

budući da se razvoj genetski modificiranih usjeva tolerantnih na nekoliko selektivnih herbicida može uglavnom pripisati brzom razvoju otpornosti korova na glifosat u zemljama koje su se uvelike oslanjale na genetski modificirane usjeve; budući da je u znanstvenim publikacijama zabilježeno više od 20 različitih vrsta korova otpornih na glifosat (17); budući da su korovi otporni na glufosinat prvi put primijećeni 2009.;

| T. | budući da na glasovanju Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, održanom 14. rujna 2017., nije bilo usvojenog mišljenja; budući da je 14 država članica glasovalo protiv nacrta provedbenog akta, a samo 9 država članica, koje predstavljaju tek 36,48 % stanovništva Unije, glasovalo je za, uz pet država članica koje su bile suzdržane; |
| --- | --- |

T.

budući da na glasovanju Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, održanom 14. rujna 2017., nije bilo usvojenog mišljenja; budući da je 14 država članica glasovalo protiv nacrta provedbenog akta, a samo 9 država članica, koje predstavljaju tek 36,48 % stanovništva Unije, glasovalo je za, uz pet država članica koje su bile suzdržane;

| U. | budući da je Komisija u nekoliko navrata izrazila žaljenje zbog činjenice da je od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 donijela odluke o odobrenju bez potpore Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja i da je vraćanje predmeta Komisiji radi konačne odluke, što je inače velika iznimka za postupak u cjelini, postalo uobičajeno pri odlučivanju o odobrenjima za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; budući da je i predsjednik Komisije Jean-Claude Juncker izrazio žaljenje zbog te nedemokratske prakse (18); |
| --- | --- |

U.

budući da je Komisija u nekoliko navrata izrazila žaljenje zbog činjenice da je od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 donijela odluke o odobrenju bez potpore Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja i da je vraćanje predmeta Komisiji radi konačne odluke, što je inače velika iznimka za postupak u cjelini, postalo uobičajeno pri odlučivanju o odobrenjima za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; budući da je i predsjednik Komisije Jean-Claude Juncker izrazio žaljenje zbog te nedemokratske prakse (18);

| V. | budući da je Parlament 28. listopada 2015. u prvom čitanju (19) odbio zakonodavni prijedlog od 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 te je pozvao Komisiju da ga povuče i da podnese novi prijedlog; |
| --- | --- |

V.

budući da je Parlament 28. listopada 2015. u prvom čitanju (19) odbio zakonodavni prijedlog od 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 te je pozvao Komisiju da ga povuče i da podnese novi prijedlog;

| W. | budući da se u uvodnoj izjavi 14. Uredbe (EU) br. 182/2011 navodi da će Komisija u najvećoj mogućoj mjeri djelovati na takav način da izbjegne suprotstavljanje bilo kojem prevladavajućem stajalištu koje može nastati u okviru žalbenog odbora protiv primjerenosti provedbenog akta, osobito kada je riječ o osjetljivim pitanjima kao što su zdravlje potrošača, sigurnost hrane i zaštita okoliša; |
| --- | --- |

W.

budući da se u uvodnoj izjavi 14. Uredbe (EU) br. 182/2011 navodi da će Komisija u najvećoj mogućoj mjeri djelovati na takav način da izbjegne suprotstavljanje bilo kojem prevladavajućem stajalištu koje može nastati u okviru žalbenog odbora protiv primjerenosti provedbenog akta, osobito kada je riječ o osjetljivim pitanjima kao što su zdravlje potrošača, sigurnost hrane i zaštita okoliša;

| X. | budući da prijedlog Komisije o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 nije dovoljan u pogledu rješavanja problema nedostatka demokracije u procesu odobravanja GMO-a; |
| --- | --- |

X.

budući da prijedlog Komisije o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 nije dovoljan u pogledu rješavanja problema nedostatka demokracije u procesu odobravanja GMO-a;

| Y. | budući da se demokratska legitimnost može osigurati samo tako da se, u najmanju ruku, omogući da Komisija povuče prijedlog ako Stalni odbor za lanac prehrane i zdravlje životinja ne daje mišljenje; budući da taj postupak već postoji za neke druge stalne odbore; |
| --- | --- |

Y.

budući da se demokratska legitimnost može osigurati samo tako da se, u najmanju ruku, omogući da Komisija povuče prijedlog ako Stalni odbor za lanac prehrane i zdravlje životinja ne daje mišljenje; budući da taj postupak već postoji za neke druge stalne odbore;

| 1. | smatra da Nacrt provedbene odluke Komisije prekoračuje provedbene ovlasti predviđene Uredbom (EZ) br. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da provedbena odluka Komisije nije u skladu s pravom Unije i da nije spojiva s ciljem Uredbe (EZ) br. 1829/2003, a on je, u skladu s općim načelima utvrđenim u Uredbi (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (20), predvidjeti osnovu za visoku razinu zaštite zdravlja i života ljudi, zdravlja i dobrobiti životinja, okoliša i interesa potrošača u pogledu genetski modificirane hrane i hrane za životinje te pritom zajamčiti učinkovito funkcioniranje unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Komisije da povuče svoj Nacrt provedbene odluke; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da suspendira sve provedbene odluke o zahtjevima za odobrenje genetski modificiranih organizama dok se postupak za odobrenje ne revidira tako da se riješe nedostaci trenutačnog postupka, koji se pokazao neadekvatnim; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva odgovorne zakonodavce da hitno nastave s radom na prijedlogu Komisije o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 i da, među ostalim, zajamče da će Komisija povući prijedlog ako se Stalni odbor za lanac prehrane i zdravlje životinja ne izjasni u pogledu odobrenja GMO-a, bilo za uzgoj ili za hranu i hranu za životinje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da ne odobri nikakve genetski modificirane biljke koje su učinjene tolerantnima na kombinaciju herbicida, kao što je slučaj s uljanom repicom MON 88302 × Ms8 × Rf3, bez potpune procjene konkretnih kumulativnih učinaka ostataka prskanja kombinacijom komplementarnih herbicida i njihovim komercijalnim pripravcima koji se primjenjuju u zemljama u kojima se takve biljke uzgajaju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju da zatraži puno detaljnije ispitivanje kako bi se utvrdili zdravstveni rizici povezani s višestrukim genetskim promjenama, poput uljane repice MON 88302 × Ms8 × Rf3; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da osmisli strategije za procjenu zdravstvenih rizika, toksikologiju, kao i praćenje nakon stavljanja na tržište, koje će biti usmjerene na cijeli lanac hrane i hrane za životinje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju da u potpunosti integrira procjenu rizika primjene komplementarnih herbicida i njihovih ostataka u procjenu rizika genetski modificiranih biljaka tolerantnih na herbicide, bez obzira na to jesu li genetski modificirane biljke namijenjene uzgoju u Uniji ili uvozu za hranu i hranu za životinje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  SL L 268, 18.10.2003., str. 1.

(2)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4767

(4)

| — | Rezolucija od 16. siječnja 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o stavljanju na tržište, u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kukuruza za uzgoj (Zea mays L., linije 1507), genetski modificiranog kako bi bio otporan na određene leptire nametnike (SL C 482, 23.12.2016., str. 110.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 16. siječnja 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o stavljanju na tržište, u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kukuruza za uzgoj (Zea mays L., linije 1507), genetski modificiranog kako bi bio otporan na određene leptire nametnike (SL C 482, 23.12.2016., str. 110.).

| — | Rezolucija od 16. prosinca 2015. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2015/2279 od 4. prosinca 2015. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25, sastoje se ili su proizvedeni od njega (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0456). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 16. prosinca 2015. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2015/2279 od 4. prosinca 2015. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25, sastoje se ili su proizvedeni od njega (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0456).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87705 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87705 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0040).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0039). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0039).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 (MST-FGØ72-2), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 (MST-FGØ72-2), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0038).

| — | Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju ili triju tih promjena (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju ili triju tih promjena (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0271).

| — | Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište genetski modificiranog karanfila (Dianthus caryophyllus L., linije SHD-27531-4) (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0272). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište genetski modificiranog karanfila (Dianthus caryophyllus L., linije SHD-27531-4) (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0272).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza MON 810 za uzgoj (P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza MON 810 za uzgoj (P8_TA(2016)0388).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda od genetski modificiranog kukuruza MON 810 (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda od genetski modificiranog kukuruza MON 810 (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0389).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza Bt11 za uzgoj (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza Bt11 za uzgoj (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0386).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza linije 1507 za uzgoj (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza linije 1507 za uzgoj (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0387).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastoje se ili su proizvedeni od njega (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastoje se ili su proizvedeni od njega (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0390).

| — | Rezolucija od 5. travnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju, triju ili četiriju promjena Bt11, 59122, MIR604, 1507 i GA21 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 5. travnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju, triju ili četiriju promjena Bt11, 59122, MIR604, 1507 i GA21 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0123).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz DAS-40278-9, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz DAS-40278-9, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0215).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0214).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-68416-4, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0341). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-68416-4, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0341).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0377). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0377).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0378). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0378).

(5)  Prilog G – primjedbe država članica i odgovori Povjerenstva za GMO http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2013-01002

(6)  Idem.

(7)  https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT%20comment%20 MON80332%20x%20MS8%20x%20RF3_v2.pdf

(8)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7

(9)  EFSA conclusion of the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance glyphosate.(Zaključak EFSA-e o stručnom pregledu procjene rizika od pesticida s aktivnom tvari glifosatom). EFSA Journal 2015.; 13(11):4302 http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4302/epdf

(10)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3955666

(11)  https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT%20Background%20 Soybean%20305423%20x%2040-3-2.pdf

(12)  https://www.omicsonline.org/open-access/detection-of-glyphosate-in-malformed-piglets-2161-0525.1000230.php?aid=27562

(13)  SL L 309, 24.11.2009., str. 1.

(14)  SL L 67, 12.3.2015., str. 6.

(15)  Prilog G – primjedbe država članica i odgovori Povjerenstva za GMO: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2013-01002

(16)  https://www.bmgf.gv.at/cms/home/attachments/3/0/9/CH1060/CMS1215778250501/osrimportban_gt73,ms8xrf3_2011_(nicht_zu_versenden_).pdf, str. 4.

(17)  https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-7796-5_12

(18)  Primjerice, u uvodnoj izjavi na plenarnoj sjednici Europskog parlamenta uključenoj u političke smjernice za sljedeću Europsku komisiju (Strasbourg, 15. srpnja 2014.) ili u govoru o stanju Unije 2016. (Strasbourg, 14. rujna 2016.).

(19)  SL C 355, 20.10.2017., str. 165.

(20)  SL L 31, 1.2.2002., str. 1.

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/139 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/139

---

P8_TA(2017)0401

Dokument za razmatranje o budućnosti financija EU-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Dokumentu za razmatranje o budućnosti financija EU-a (2017/2742(RSP))

(2018/C 346/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 311., 312. i 323. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 311., 312. i 323. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (1), a posebno njezin članak 2., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (1), a posebno njezin članak 2.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2016. naslovljenu „Priprema poslijeizborne revizije višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. – 2020.: mišljenje Parlamenta prije prijedloga Komisije” (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2016. naslovljenu „Priprema poslijeizborne revizije višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. – 2020.: mišljenje Parlamenta prije prijedloga Komisije” (3),

| — | uzimajući u obzir Dokument za razmatranje Komisije o budućnosti financija EU-a od 28. lipnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Dokument za razmatranje Komisije o budućnosti financija EU-a od 28. lipnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir izjavu Komisije od 4. srpnja 2017. o dokumentu za razmatranje o budućnosti financija EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Komisije od 4. srpnja 2017. o dokumentu za razmatranje o budućnosti financija EU-a,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o proračunskom kapacitetu europodručja (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o proračunskom kapacitetu europodručja (4),

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za proračune, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za proračune,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| 1. | smatra da se o budućem financiranju Europske unije ne može raspravljati, a da se ne uzmu u obzir iskustva stečena tijekom prethodnih višegodišnjih financijskih okvira (VFO), a posebnom tijekom VFO-a za razdoblje 2014. – 2020.; ukazuje na ozbiljne nedostatke sadašnjeg VFO-a, koji je bio rastegnut do krajnjih granica kako bi se pružila sredstva potrebna Uniji za suočavanje s nizom ozbiljnih kriznih situacija i novim izazovima te za financiranje njezinih novih političkih prioriteta; ističe svoje uvjerenje da se niska razina sredstava u aktualnom VFO-u pokazala nedovoljnom za stvarne potrebe i političke ambicije Unije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja činjenicu da je Komisija predstavila Dokument za razmatranje o budućnosti financija EU-a; napominje da je Komisija u tom dokumentu pet scenarija za budući model Europske unije predstavljenih u ožujku 2017. u Bijeloj knjizi o budućnosti Europe obradila u proračunskom smislu i pritom razmotrila neke osnovne značajke i načela proračuna EU-a; podržava predloženu metodologiju i pozitivnom smatra izjavu Komisije da se budući VFO mora temeljiti na jasnoj viziji europskih prioriteta; vjeruje da je ovim dokumentom uspostavljena jasna struktura za raspravu, odnosno da se njime omogućuje prijeko potrebna politička debata o smjeru, namjeni i visini proračuna EU-a u svjetlu temeljnih ciljeva Unije i budućih izazova; poziva države članice da se savjetuju s građanima i da aktivno i konstruktivno izlože svoju viziju budućnosti proračuna EU-a; |
| --- | --- |

2.

| 3. | žali, međutim, zbog toga što četiri od pet predstavljenih scenarija („Kontinuitet”, „Manje zajedničkih djelovanja”, „Neki čine više” i „Radikalni preustroj”) u praksi znače smanjenje ambicija Unije te da se njima predviđaju rezovi u dvama dugotrajnim politikama utvrđenima Ugovorima koje su temelji europskog projekta – zajedničkoj poljoprivrednoj politici i kohezijskoj politici; ističe svoje dugogodišnje stajalište da bi dodatne političke prioritete trebalo poduprijeti dodatnim financijskim sredstvima, a ne financirati nauštrb postojećih politika EU-a; smatra peti scenarij („Mnogo više zajedničkih djelovanja”) pozitivnim i konstruktivnim temeljem za raspravu o budućnosti financija EU-a koja je u tijeku i, posljedično, o budućem modelu Europske unije; potiče Komisiju da, kako bi se odgovorilo na trenutačne i buduće izazove te kako bi se definirao novi skup prioriteta, razvije i scenarij koji bi se temeljio na preporukama Parlamenta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća da, u skladu s člankom 311. UFEU-a, Unija sama osigurava sredstva za postizanje svojih ciljeva; vjeruje da nedostaci trenutnog VFO-a, opseg novih prioriteta te učinak istupanja Ujedinjene Kraljevine vode k istom zaključku: kako bi se odgovorilo na predstojeće izazove, potrebno je probiti gornju granicu za rashode u iznosu od 1 % bruto nacionalnog dohotka EU-a (BND), odnosno znatno povećati proračun Unije; u tom se smislu protivi bilo kakvom nominalnom smanjenju proračuna EU-a u okviru sljedećeg VFO-a i stoga smatra da bi sljedeći VFO trebao biti na razini od najmanje 1,23 % BND-a EU-a; zalaže se za to da države članice povedu raspravu o tom pitanju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | izražava žaljenje zbog toga što se proračun EU-a uglavnom financira iz nacionalnih doprinosa temeljenih na BND-u, a ne putem istinskih vlastitih sredstava za koja postoje temelji u Ugovorima EU-a; ponavlja svoju predanost istinskoj reformi sustava vlastitih sredstava EU-a koja bi se temeljila na ključnim načelima jednostavnosti, pravednosti i transparentnosti i koja bi bila u skladu s preporukama Skupine na visokoj razini za vlastita sredstva; ističe da bi svaki takav sustav trebao uključivati uravnoteženi paket novih vlastitih sredstava EU-a kojima bi se pružila potpora ciljevima politika EU-a, a koje bi trebalo postupno uvesti kako bi se osigurala pravedna raspodjela financija EU-a i njihova stabilnost; ističe, nadalje, da se istupanjem Ujedinjene Kraljevine iz Unije otvara mogućnost za ukidanje svih rabata za države članice; očekuje od Komisije da u tom cilju podnese ambiciozne zakonodavne prijedloge te ističe da će se u predstojećim pregovorima rashodovna i prihodovna strana idućeg VFO-a smatrati jedinstvenim pitanjem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uvjeren je da će, osim ako Vijeće ne odluči znatno povećati razinu nacionalnih doprinosa u proračunu EU-a, uvođenje novih vlastitih sredstava EU-a biti jedina mogućnost za adekvatno financiranje sljedećeg VFO-a na razini koja odgovara trenutnim potrebama i političkim ambicijama Unije; stoga očekuje da Vijeće o tom pitanju zauzme političko stajalište, uzimajući u obzir da je de facto blokada neke vrste reforme sustava vlastitih sredstava EU-a sada nezamisliva; u tom smislu podsjeća na to da je Skupina na visokoj razini o vlastitim sredstvima svoje izvješće donijela jednoglasno, dakle i glasovima članova skupine koje je imenovalo Vijeće; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja namjeru Komisije da proračun EU-a u budućnosti priprema u skladu s načelom dodane vrijednosti za EU te s naglaskom na rezultatima, odgovornosti, većoj fleksibilnosti unutar stabilnog okvira i pojednostavljenju pravila, kako je najavljeno u ovom dokumentu za razmatranje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | u tom smislu ističe važnost temeljitog preispitivanja učinkovitosti i djelotvornosti trenutačnih politika, programa i instrumenata EU-a; u tom pogledu s interesom iščekuje rezultate trenutačne revizije potrošnje i očekuje da će oni biti uzeti u obzir pri pripremi VFO-a za razdoblje nakon 2020.; posebno naglašava da je potrebno, s jedne strane, zajamčiti stopu uspješnosti programa EU-a za kojima vlada velika potražnja te, s druge strane, utvrditi zašto su neki drugi programi nedovoljno iskorišteni; smatra da je važno postići sinergije između proračuna EU-a i nacionalnih proračuna te omogućiti da se razina i uspješnost trošenja proračunskih sredstava prate i na nacionalnoj i na razini EU-a; |
| --- | --- |

8.

| 9. | potvrđuje da je potraga za europskom dodanom vrijednošću temeljno pitanje koje treba riješiti te se slaže da bi proračun Unije, među ostalim, trebao poslužiti kao sredstvo za ostvarenje ciljeva Ugovora i pružanje europskih javnih dobara; ističe, međutim, da je pojam europske dodane vrijednosti višedimenzionalan i da ga je moguće različito tumačiti te se protivi pokušajima da se njegova definicija koristi kako bi se na temelju čisto kvantitativnih ili kratkoročnih gospodarskih pokazatelja dovodila u pitanje relevantnost politika i programa EU-a; smatra da se dodana vrijednost jasno ostvaruje ako se djelovanjem na europskoj razini:






  — | dobivaju bolji rezultati od onih koje bi bilo moguće ostvariti djelovanjem na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini (učinak prelijevanja), |
| --- | --- | --- |

9.

—

dobivaju bolji rezultati od onih koje bi bilo moguće ostvariti djelovanjem na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini (učinak prelijevanja),

| — | potiču djelovanja na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini kojima se postižu ciljevi Ugovora o EU-u koji inače ne bi bili ostvarivi, |
| --- | --- |

—

potiču djelovanja na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini kojima se postižu ciljevi Ugovora o EU-u koji inače ne bi bili ostvarivi,

| — | pruža potpora djelovanjima koje je, zbog vrlo visokih financijskih zahtjeva, moguće financirati samo udruživanjem sredstava na razini EU-a te |
| --- | --- |

—

pruža potpora djelovanjima koje je, zbog vrlo visokih financijskih zahtjeva, moguće financirati samo udruživanjem sredstava na razini EU-a te

| — | doprinosi uspostavi i podupiranju mira i stabilnosti u susjedstvu EU-a i širem području; |
| --- | --- |

—

doprinosi uspostavi i podupiranju mira i stabilnosti u susjedstvu EU-a i širem području;

poziva Komisiju da dodatno razvije pojam europske dodane vrijednosti, uzimajući pritom u obzir teritorijalne posebnosti; poziva Komisiju da u tu svrhu predloži odgovarajuće pokazatelje uspješnosti;

| 10. | smatra da bi sljedeći VFO trebalo strukturirati tako da proračun Unije bude pregledniji i razumljiviji građanima EU-a te da se njime omogući jasniji prikaz svih područja rashoda Unije; podsjeća da je potrebno istovremeno omogućiti i kontinuitet u planiranju i fleksibilnost unutar naslova; vjeruje da bi općom strukturom VFO-a trebalo odraziti političku raspravu o glavnim stupovima i ciljevima rashoda EU-a, među kojima su održivi razvoj, rast i inovacije, klimatske promjene, solidarnost te sigurnost i obrana; uvjeren je, stoga, da je postojeće naslove VFO-a potrebno prilagoditi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra da proračun EU-a mora biti transparentan i demokratičan; podsjeća na svoju čvrstu predanost ideji jedinstva proračuna EU-a te izražava svoju dvojbu u pogledu nužnosti stvaranja dodatnih instrumenata izvan VFO-a, odnosno njihove dodane vrijednosti; ponavlja svoje dugogodišnje stajalište prema kojemu bi Europski razvojni fond, zajedno s ostalim instrumentima izvan višegodišnjeg financijskog okvira, trebalo uključiti u proračun Unije; naglašava da bi to uključivanje trebalo podrazumijevati da se financijske omotnice za te instrumente dodaju povrh trenutačnih gornjih granica VFO-a, kako se ne bi ugrozilo financiranje ostalih politika i programa EU-a; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da je, nakon što su iscrpljene sve raspoložive razlike do gornjih granica, proračunsko tijelo na temelju odredbi o fleksibilnosti iz Uredbe o VFO-u odobrilo sveobuhvatnu mobilizaciju povezanih posebnih instrumenata kako bi se u okviru trenutačnog VFO-a osigurala dodatna sredstva potrebna za pružanje odgovora na krizne situacije i financiranje novih političkih prioriteta; naglašava da je tijekom revizije VFO-a u sredini programskog razdoblja uklonjeno više prepreka za korištenja mehanizama fleksibilnosti iz VFO-a kako bi se unutar postojećeg financijskog okvira omogućila veća fleksibilnost; |
| --- | --- |

12.

| 13. | u tom smislu naglašava da bi u sljedećem višegodišnjem financijskom okviru od početka trebalo pružiti odgovarajući stupanj fleksibilnosti kojim će se Uniji omogućiti da odgovara na nepredviđene okolnosti i da financira svoje različite političke prioritete; smatra, stoga, da bi odredbama o fleksibilnosti iz VFO-a trebalo omogućiti da se sve nedodijeljene razlike do gornje granice, kao i sva opozvana odobrena sredstva, bez ikakvih ograničenja prenose u sljedeće financijske godine te da ih proračunsko tijelo u okviru godišnjeg proračunskog postupka može u bilo koju svrhu mobilizirati; poziva, nadalje, na znatno jačanje posebnih instrumenata VFO-a, koje bi i u pogledu preuzetih obveza i u pogledu plaćanja trebalo računati izvan gornjih granica VFO-a, kao i na stvaranje posebne krizne pričuve kojom bi trebalo omogućiti trenutačnu mobilizaciju sredstava u slučaju nužde; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zagovara stvarno i opipljivo pojednostavljenje provedbenih pravila za korisnike i smanjenje administrativnog opterećenja; u tom smislu potiče Komisiju da utvrdi i ukloni preklapanja među instrumentima iz proračuna EU-a koji imaju slične ciljeve i kojima se financiraju slična djelovanja; mišljenja je, međutim, da ta pojednostavljenja ne bi trebala dovesti do toga da se bespovratna sredstava zamijene financijskim instrumentima, odnosno da ne bi smjela dovesti do podjele programa i politika EU-a po sektorima, već bi njima trebalo zajamčiti horizontalan pristup temeljen na komplementarnosti; poziva na dalekosežno usklađivanje pravila kako bi se uspostavila jedinstvena pravila za sve instrumente EU-a; |
| --- | --- |

14.

| 15. | prepoznaje potencijal financijskih instrumenata kao subvencijama i bespovratnim sredstvima komplementarnog načina financiranja; ističe, međutim, da oni nisu prikladni za sve vrste djelovanja i sva područja politika, s obzirom na to da sve politike nisu u potpunosti orijentirane na tržište; poziva Komisiju da pojednostavi pravila za korištenje financijskih instrumenata i promiče mogućnost kombiniranja različitih izvora sredstava EU-a u skladu s usklađenim pravilima jačanjem sinergije različitih oblika financiranja i sprječavanjem njihova konkurentskog odnosa; izražava zabrinutost u pogledu u dokumentu za razmatranje najavljene mogućnosti osnivanja jedinstvenog fonda kojim bi se ujedinili europski financijski instrumenti i kojim bi se osiguravali zajmovi, jamstva i instrumenti za podjelu rizika za različita područja politika te namjerava temeljito preispitati taj prijedlog; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponavlja svoje stajalište da bi trajanje VFO-a trebalo uskladiti s političkim ciklusom Parlamenta i Komisije te da bi njime trebalo osigurati dugoročno planiranje; u tom smislu ističe da bi pri donošenju odluke o trajanju razdoblja VFO-a trebalo u cijelosti uzeti u obzir potrebu za dugoročnom predvidljivosti u provedbi programa europskih strukturnih i investicijskih fondova u okviru podijeljenog upravljanja, s obzirom na to da je njima potrebna stabilnost koju pruža razdoblje od najmanje sedam godina; stoga predlaže da za sljedeći VFO dogovori razdoblje od 5 + 5 godina s obveznom revizijom u sredini programskog razdoblja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | napominje da je predsjednik Komisije u svom govoru o stanju Unije najavio pripremu prijedloga o zasebnoj proračunskoj liniji za europodručje; poziva Komisiju da u tom smislu pruži dodatna i detaljnija pojašnjenja; podsjeća da je u rezoluciji Parlamenta od 16. veljače 2017. upućen poziv na uspostavu zasebnog proračunskog kapaciteta europodručja koji bi trebao biti dio proračuna Unije, povrh trenutačnih iznosa gornjih granica višegodišnjega financijskog okvira, i koji bi trebale financirati članice europodručja i države korisnice iz izvora prihoda o kojima će se dogovoriti države članice i korisnice, a koje bi trebalo smatrati namjenskim prihodima i jamstvima; |
| --- | --- |

17.

| 18. | očekuje da Komisija svoje prijedloge o budućem VFO-u i o vlastitim sredstvima predstavi do svibnja 2018.; iznosi svoju namjeru da pravodobno iznese vlastito stajalište o svim povezanim aspektima te očekuje da će stajališta Parlamenta u potpunosti biti uključena u predstojeće prijedloge Komisije; |
| --- | --- |

18.

| 19. | izražava spremnost sudjelovati u strukturiranom dijalogu s Komisijom i Vijećem radi postizanja konačnog sporazuma o sljedećem VFO-u prije isteka ovog parlamentarnog saziva; uvjeren je da će se ranim donošenjem Uredbe o VFO-u omogućiti pravodobno usvajanje svih sektorskih zakonodavnih akata kako bi novi programi bili spremni do početka sljedećeg razdoblja; ističe štetne učinke kasnog pokretanja programa u okviru sadašnjeg VFO-a; u tom smislu potiče Europsko vijeće da iskoristi „pasarelu”, klauzulu iz članka 312. stavka 2. UFEU-a kojom se omogućuje da Vijeće o VFO-u odlučuje kvalificiranom većinom; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, drugim relevantnim institucijama i tijelima te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(2)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0309.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0050.

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/143 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/143

---

P8_TA(2017)0402

Legitimne mjere za zaštitu zviždača koji djeluju u javnom interesu

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o legitimnim mjerama za zaštitu zviždača koji objavljivanjem povjerljivih podataka trgovačkih društava i javnih tijela djeluju u javnom interesu (2016/2224(INI))

(2018/C 346/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 2., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 2.,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezin članak 11., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezin članak 11.,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, a posebno njezin članak 10., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, a posebno njezin članak 10.,

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/943 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti neotkrivenih znanja i iskustva te poslovnih informacija (poslovne tajne) od neovlaštenog pribavljanja, korištenja i otkrivanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/943 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti neotkrivenih znanja i iskustva te poslovnih informacija (poslovne tajne) od neovlaštenog pribavljanja, korištenja i otkrivanja,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o sigurnosti odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti i o izmjeni Direktive 2004/35/EZ, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o sigurnosti odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti i o izmjeni Direktive 2004/35/EZ,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o zlouporabi tržišta (Uredba o zlouporabi tržišta) te stavljanju izvan snage Direktive 2003/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i direktiva Komisije 2003/124/EZ, 2003/125/EZ i 2004/72/EZ, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o zlouporabi tržišta (Uredba o zlouporabi tržišta) te stavljanju izvan snage Direktive 2003/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i direktiva Komisije 2003/124/EZ, 2003/125/EZ i 2004/72/EZ,

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive 2006/70/EZ, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive 2006/70/EZ,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2015. o odlukama o porezima i ostalim mjerama slične prirode ili učinka (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2015. o odlukama o porezima i ostalim mjerama slične prirode ili učinka (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2016. o odlukama o porezima i ostalim mjerama slične prirode ili učinka (TAXE 2) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2016. o odlukama o porezima i ostalim mjerama slične prirode ili učinka (TAXE 2) (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2013. o organiziranom kriminalu, korupciji i pranju novca: preporuke za radnje i inicijative koje treba poduzeti (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2013. o organiziranom kriminalu, korupciji i pranju novca: preporuke za radnje i inicijative koje treba poduzeti (3),

| — | uzimajući u Rezoluciju 1729 (2010) Parlamentarne skupštine Vijeća Europe o zaštiti zviždača, |
| --- | --- |

—

uzimajući u Rezoluciju 1729 (2010) Parlamentarne skupštine Vijeća Europe o zaštiti zviždača,

| — | uzimajući u Rezoluciju 2060 (2015) Parlamentarne skupštine Vijeća Europe o poboljšanju zaštite zviždača, |
| --- | --- |

—

uzimajući u Rezoluciju 2060 (2015) Parlamentarne skupštine Vijeća Europe o poboljšanju zaštite zviždača,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. prosinca 2015. s preporukama Komisiji o uvođenju transparentnosti, koordinacije i konvergencije u politike poreza na dobit u Uniji (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. prosinca 2015. s preporukama Komisiji o uvođenju transparentnosti, koordinacije i konvergencije u politike poreza na dobit u Uniji (4),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 6. lipnja 2011. o borbi protiv korupcije u Europskoj uniji (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 6. lipnja 2011. o borbi protiv korupcije u Europskoj uniji (COM(2011)0308),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 5. srpnja 2016. o dodatnim mjerama za poboljšanje transparentnosti i suzbijanja utaje i izbjegavanja plaćanja poreza (COM(2016)0451), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 5. srpnja 2016. o dodatnim mjerama za poboljšanje transparentnosti i suzbijanja utaje i izbjegavanja plaćanja poreza (COM(2016)0451),

| — | uzimajući u obzir akcijski plan skupine G20 za borbu protiv korupcije, a posebno njegov vodič o zakonodavstvu za zaštitu zviždača, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir akcijski plan skupine G20 za borbu protiv korupcije, a posebno njegov vodič o zakonodavstvu za zaštitu zviždača,

| — | uzimajući u obzir izvješće OECD-a iz ožujka 2016. naslovljeno „Preuzimanje obveze za učinkovitu zaštitu zviždača”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće OECD-a iz ožujka 2016. naslovljeno „Preuzimanje obveze za učinkovitu zaštitu zviždača”,

| — | uzimajući u obzir Odluku OI/1/2014/PMC Europske ombudsmanice o zatvaranju istrage na vlastitu inicijativu o zviždačima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku OI/1/2014/PMC Europske ombudsmanice o zatvaranju istrage na vlastitu inicijativu o zviždačima,

| — | uzimajući u obzir preporuku CM/Rec(2014)7 Odbora ministara Vijeća Europe od 30. travnja 2014. o zaštiti zviždača i njegov kratki vodič za uspostavu nacionalnog okvira iz siječnja 2015. godine; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku CM/Rec(2014)7 Odbora ministara Vijeća Europe od 30. travnja 2014. o zaštiti zviždača i njegov kratki vodič za uspostavu nacionalnog okvira iz siječnja 2015. godine;

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju 2171 (2017) Parlamentarne skupštine Vijeća Europe od 27. lipnja 2017. kojom se od nacionalnih parlamenata traži da priznaju pravo na prijavu nepravilnosti; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju 2171 (2017) Parlamentarne skupštine Vijeća Europe od 27. lipnja 2017. kojom se od nacionalnih parlamenata traži da priznaju pravo na prijavu nepravilnosti;

| — | uzimajući u obzir četvrto načelo iz preporuke OECD-a o poboljšanju etičkog postupanja u javnoj službi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir četvrto načelo iz preporuke OECD-a o poboljšanju etičkog postupanja u javnoj službi,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o borbi protiv podmićivanja stranih javnih dužnosnika u međunarodnom poslovanju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o borbi protiv podmićivanja stranih javnih dužnosnika u međunarodnom poslovanju,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. veljače 2017. o ulozi zviždača u zaštiti financijskih interesa EU-a (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. veljače 2017. o ulozi zviždača u zaštiti financijskih interesa EU-a (5),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja i mišljenja Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za kulturu i obrazovanje, Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove te Odbora za ustavna pitanja (A8-0295/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja i mišljenja Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za kulturu i obrazovanje, Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove te Odbora za ustavna pitanja (A8-0295/2017),

| A. | budući da je cilj Europske unije poštovanje demokracije i vladavine prava te da ona u tom smislu svojim građanima jamči slobodu izražavanja; budući da zviždači predstavljaju temeljni aspekt slobode izražavanja i slobode informiranja, sadržanih u Povelji o temeljnim pravima Europske unije, čije poštovanje i primjenu jamči EU; budući da EU promiče zaštitu radnika i poboljšanje radnih uvjeta; |
| --- | --- |

A.

budući da je cilj Europske unije poštovanje demokracije i vladavine prava te da ona u tom smislu svojim građanima jamči slobodu izražavanja; budući da zviždači predstavljaju temeljni aspekt slobode izražavanja i slobode informiranja, sadržanih u Povelji o temeljnim pravima Europske unije, čije poštovanje i primjenu jamči EU; budući da EU promiče zaštitu radnika i poboljšanje radnih uvjeta;

| B. | budući da Europska unija doprinosi jačanju međunarodne suradnje u borbi protiv korupcije, uz puno poštovanje načela međunarodnog prava, ljudskih prava i vladavine prava te suvereniteta svake države; |
| --- | --- |

B.

budući da Europska unija doprinosi jačanju međunarodne suradnje u borbi protiv korupcije, uz puno poštovanje načela međunarodnog prava, ljudskih prava i vladavine prava te suvereniteta svake države;

| C. | budući da, u skladu s člankom 67. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Europska unija ima nadležnost u pogledu zajedničke europske politike azila; |
| --- | --- |

C.

budući da, u skladu s člankom 67. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Europska unija ima nadležnost u pogledu zajedničke europske politike azila;

| D. | budući da transparentnost i sudjelovanje građana čine dio razvoja i izazova na koje demokracije u 21. stoljeću moraju pronaći odgovor; |
| --- | --- |

D.

budući da transparentnost i sudjelovanje građana čine dio razvoja i izazova na koje demokracije u 21. stoljeću moraju pronaći odgovor;

| E. | budući da od ekonomske, dužničke i financijske krize svjedočimo valu akcija protiv međunarodne utaje i izbjegavanja poreza; budući da je u području financijskih usluga potrebna veća transparentnost kako bi se spriječile zloupotrebe, a neke države članice već imaju iskustva sa središnjim repozitorijima za prijavljivanje stvarnih ili mogućih kršenja financijskih bonitetnih pravila; budući da su Ujedinjeni narodi 2003. donijeli Konvenciju protiv korupcije (6); budući da je Parlament na temelju navedenih otkrića uspostavio dva posebna odbora i jedan istražni odbor; budući da je već u nekoliko rezolucija pozvao na zaštitu zviždača (7); budući da su već dogovorene inicijative za jačanje međunarodne razmjene informacija o poreznim pitanjima bile korisne i da su razna curenja podataka u vezi s porezima otkrila velike količine važnih informacija o zloupotrebama za koje se inače ne bi doznalo; |
| --- | --- |

E.

budući da od ekonomske, dužničke i financijske krize svjedočimo valu akcija protiv međunarodne utaje i izbjegavanja poreza; budući da je u području financijskih usluga potrebna veća transparentnost kako bi se spriječile zloupotrebe, a neke države članice već imaju iskustva sa središnjim repozitorijima za prijavljivanje stvarnih ili mogućih kršenja financijskih bonitetnih pravila; budući da su Ujedinjeni narodi 2003. donijeli Konvenciju protiv korupcije (6); budući da je Parlament na temelju navedenih otkrića uspostavio dva posebna odbora i jedan istražni odbor; budući da je već u nekoliko rezolucija pozvao na zaštitu zviždača (7); budući da su već dogovorene inicijative za jačanje međunarodne razmjene informacija o poreznim pitanjima bile korisne i da su razna curenja podataka u vezi s porezima otkrila velike količine važnih informacija o zloupotrebama za koje se inače ne bi doznalo;

| F. | budući da zviždači imaju važnu ulogu u prijavljivanju nezakonitih ili nepravilnih postupaka kojima se ugrožavaju javni interes i funkcioniranje naših društava te da u tu svrhu pružaju informacije o takvim postupcima poslodavcima, tijelima javne vlasti ili izravno javnosti; |
| --- | --- |

F.

budući da zviždači imaju važnu ulogu u prijavljivanju nezakonitih ili nepravilnih postupaka kojima se ugrožavaju javni interes i funkcioniranje naših društava te da u tu svrhu pružaju informacije o takvim postupcima poslodavcima, tijelima javne vlasti ili izravno javnosti;

| G. | smatra da zviždači svojim radom pomažu državama članicama i najvažnijim institucijama i drugim tijelima Europske unije u sprečavanju i borbi protiv svih pokušaja povreda načela integriteta i zlouporabe ovlasti kojima se dovode u pitanje ili ugrožavaju javno zdravlje i sigurnost, financijski integritet, gospodarstvo, ljudska prava, okoliš i vladavina prava, ili kojima se povećava nezaposlenost, ograničava ili narušava pošteno tržišno natjecanje te podriva povjerenje građana u demokratske institucije i procese na europskoj i nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

G.

smatra da zviždači svojim radom pomažu državama članicama i najvažnijim institucijama i drugim tijelima Europske unije u sprečavanju i borbi protiv svih pokušaja povreda načela integriteta i zlouporabe ovlasti kojima se dovode u pitanje ili ugrožavaju javno zdravlje i sigurnost, financijski integritet, gospodarstvo, ljudska prava, okoliš i vladavina prava, ili kojima se povećava nezaposlenost, ograničava ili narušava pošteno tržišno natjecanje te podriva povjerenje građana u demokratske institucije i procese na europskoj i nacionalnoj razini;

| H. | budući da je korupcija velik problem s kojim se danas suočava Europska unija te da se može dogoditi da zbog nje vlade nisu u stanju zaštititi stanovništvo, radnike, vladavinu prava i gospodarstvo, da dođe do ugrožavanja javnih institucija i usluga, gospodarskog rasta i konkurentnosti u raznim područjima te do gubitka povjerenja u transparentnost i demokratski legitimitet javnih i privatnih institucija i privrede; budući da se procjenjuje da zbog korupcije gospodarstvo EU-a ostaje bez 120 milijardi EUR godišnje, što čini 1 % BDP-a Unije; |
| --- | --- |

H.

budući da je korupcija velik problem s kojim se danas suočava Europska unija te da se može dogoditi da zbog nje vlade nisu u stanju zaštititi stanovništvo, radnike, vladavinu prava i gospodarstvo, da dođe do ugrožavanja javnih institucija i usluga, gospodarskog rasta i konkurentnosti u raznim područjima te do gubitka povjerenja u transparentnost i demokratski legitimitet javnih i privatnih institucija i privrede; budući da se procjenjuje da zbog korupcije gospodarstvo EU-a ostaje bez 120 milijardi EUR godišnje, što čini 1 % BDP-a Unije;

| I. | budući da su globalni napori u borbi protiv korupcije dosad uglavnom bili usmjereni na nepravilnosti u javnom sektoru, ali da su nedavna otkrića pokazala da financijske ustanove, savjetnici i druge privatne tvrtke imaju važnu ulogu u provođenju korupcije; |
| --- | --- |

I.

budući da su globalni napori u borbi protiv korupcije dosad uglavnom bili usmjereni na nepravilnosti u javnom sektoru, ali da su nedavna otkrića pokazala da financijske ustanove, savjetnici i druge privatne tvrtke imaju važnu ulogu u provođenju korupcije;

| J. | budući da je nekoliko slučajeva zviždača koje su mediji objavili pokazalo da njihovo djelovanje može skrenuti pozornost javnosti i političke vlasti na informacije od javnog interesa, kao što su informacije o nezakonitom ili nepravilnom postupanju i drugim ozbiljnim prijestupima u privatnom i javnom sektoru; budući da su stoga za neke od takvih postupaka poduzete korektivne mjere; |
| --- | --- |

J.

budući da je nekoliko slučajeva zviždača koje su mediji objavili pokazalo da njihovo djelovanje može skrenuti pozornost javnosti i političke vlasti na informacije od javnog interesa, kao što su informacije o nezakonitom ili nepravilnom postupanju i drugim ozbiljnim prijestupima u privatnom i javnom sektoru; budući da su stoga za neke od takvih postupaka poduzete korektivne mjere;

| K. | budući da zaštita povjerljivosti doprinosi stvaranju učinkovitijih kanala za prijavljivanje prijevara, korupcije i drugih povreda, a budući da, s obzirom na osjetljivost informacija, loša zaštita povjerljivosti može dovesti do neželjenog curenja informacija i kršenja javnog interesa Unije i država članica; |
| --- | --- |

K.

budući da zaštita povjerljivosti doprinosi stvaranju učinkovitijih kanala za prijavljivanje prijevara, korupcije i drugih povreda, a budući da, s obzirom na osjetljivost informacija, loša zaštita povjerljivosti može dovesti do neželjenog curenja informacija i kršenja javnog interesa Unije i država članica;

| L. | budući da uvođenje javnih registara stvarnog vlasništva trustova poduzeća i sličnih pravnih dogovora te drugih mjera za transparentnost nositelja ulaganja može pozitivno djelovati u odvraćanju od nepravilnosti na koje zviždači obično ukazuju; |
| --- | --- |

L.

budući da uvođenje javnih registara stvarnog vlasništva trustova poduzeća i sličnih pravnih dogovora te drugih mjera za transparentnost nositelja ulaganja može pozitivno djelovati u odvraćanju od nepravilnosti na koje zviždači obično ukazuju;

| M. | budući da zaštita povjerljivosti identiteta zviždača i informacija koje oni objavljuju doprinosi stvaranju učinkovitijih kanala za prijavljivanje prijevara, korupcije, nepravilnosti, povrede dužnosti i drugih teških povreda, a budući da, s obzirom na osjetljivost informacija, loša zaštita povjerljivosti može dovesti do neželjenog curenja informacija i kršenja javnog interesa unutar Unije; budući da u javnom sektoru zaštita zviždača može olakšati otkrivanje zlouporabe javnih sredstava, prijevare i drugih oblika prekogranične korupcije povezane s nacionalnim interesima ili interesima EU-a; |
| --- | --- |

M.

budući da zaštita povjerljivosti identiteta zviždača i informacija koje oni objavljuju doprinosi stvaranju učinkovitijih kanala za prijavljivanje prijevara, korupcije, nepravilnosti, povrede dužnosti i drugih teških povreda, a budući da, s obzirom na osjetljivost informacija, loša zaštita povjerljivosti može dovesti do neželjenog curenja informacija i kršenja javnog interesa unutar Unije; budući da u javnom sektoru zaštita zviždača može olakšati otkrivanje zlouporabe javnih sredstava, prijevare i drugih oblika prekogranične korupcije povezane s nacionalnim interesima ili interesima EU-a;

| N. | budući da postojeći kanali za podnošenje službenih pritužbi na prijestupe multinacionalnih poduzeća nažalost rijetko urode konkretnim kaznama za nepravilnosti; |
| --- | --- |

N.

budući da postojeći kanali za podnošenje službenih pritužbi na prijestupe multinacionalnih poduzeća nažalost rijetko urode konkretnim kaznama za nepravilnosti;

| O. | budući da se djelovanje zviždača pokazalo korisnim u mnogim područjima i u javnom i u privatnom sektoru, kao što su javno zdravstvo, oporezivanje, okoliš, zaštita potrošača, borba protiv korupcije i diskriminacije te poštovanje socijalnih prava; |
| --- | --- |

O.

budući da se djelovanje zviždača pokazalo korisnim u mnogim područjima i u javnom i u privatnom sektoru, kao što su javno zdravstvo, oporezivanje, okoliš, zaštita potrošača, borba protiv korupcije i diskriminacije te poštovanje socijalnih prava;

| P. | budući da ti slučajevi moraju biti jasno definirani, s obzirom na prirodu funkcija, težinu prijavljenih djela i iznesenih rizika; |
| --- | --- |

P.

budući da ti slučajevi moraju biti jasno definirani, s obzirom na prirodu funkcija, težinu prijavljenih djela i iznesenih rizika;

| Q. | budući da je od ključne važnosti da se ne prijeđe barijera između klevete i prijave nepravilnosti; da nije potrebno o svakome saznati sve informacije nego treba dobro definirati što predstavlja slučaj nečinjenja kad je demokracija u opasnosti; |
| --- | --- |

Q.

budući da je od ključne važnosti da se ne prijeđe barijera između klevete i prijave nepravilnosti; da nije potrebno o svakome saznati sve informacije nego treba dobro definirati što predstavlja slučaj nečinjenja kad je demokracija u opasnosti;

| R. | budući da su zviždači u brojnim slučajevima bili meta mjera odmazde, zastrašivanja ili pokušaja pritiska kako bi ih se spriječilo ili odvratilo od prijava ili kaznilo zbog danog upozorenja; da se ti pritisci češće događaju na radnom mjestu tako da se zviždači koji su ukazali na informacije u javnom interesu u okviru svog radnog odnosa mogu naći u podčinjenom položaju u odnosu na svoje poslodavce; |
| --- | --- |

R.

budući da su zviždači u brojnim slučajevima bili meta mjera odmazde, zastrašivanja ili pokušaja pritiska kako bi ih se spriječilo ili odvratilo od prijava ili kaznilo zbog danog upozorenja; da se ti pritisci češće događaju na radnom mjestu tako da se zviždači koji su ukazali na informacije u javnom interesu u okviru svog radnog odnosa mogu naći u podčinjenom položaju u odnosu na svoje poslodavce;

| S. | budući da postoji ozbiljna zabrinutost da se zviždači, koji djeluju u interesu javnosti, suočavaju s netrpeljivošću, uznemiravanjem, zastrašivanjem i izolacijom na radnome mjestu, potom s preprekama kada se radi o budućem zapošljavanju, gubitkom sredstava za život, a često i ozbiljnim prijetnjama upućenima članovima njihovih obitelji i kolegama; budući da postoji mogućnost da zviždači zbog straha od odmazde ne reagiraju i na taj način ugroze javni interes; |
| --- | --- |

S.

budući da postoji ozbiljna zabrinutost da se zviždači, koji djeluju u interesu javnosti, suočavaju s netrpeljivošću, uznemiravanjem, zastrašivanjem i izolacijom na radnome mjestu, potom s preprekama kada se radi o budućem zapošljavanju, gubitkom sredstava za život, a često i ozbiljnim prijetnjama upućenima članovima njihovih obitelji i kolegama; budući da postoji mogućnost da zviždači zbog straha od odmazde ne reagiraju i na taj način ugroze javni interes;

| T. | budući da bi zaštita zviždača trebala biti zajamčena zakonom i da bi je trebalo unaprijediti diljem EU-a, kako u javnom tako i u privatnom sektoru, pod uvjetom da zviždači djeluju na temelju opravdanih razloga; budući da bi takvi zaštitni mehanizmi trebali biti uravnoteženi i jamčiti potpuno poštovanje temeljnih i zakonskih prava osoba čiji su postupci prijavljeni; budući da bi se takvi zaštitni mehanizmi trebali primjenjivati i na istraživačke novinare, koji su ranjivi zbog otkrivanja osjetljivih podataka i štite zviždače u ime povjerljivosti izvora; |
| --- | --- |

T.

budući da bi zaštita zviždača trebala biti zajamčena zakonom i da bi je trebalo unaprijediti diljem EU-a, kako u javnom tako i u privatnom sektoru, pod uvjetom da zviždači djeluju na temelju opravdanih razloga; budući da bi takvi zaštitni mehanizmi trebali biti uravnoteženi i jamčiti potpuno poštovanje temeljnih i zakonskih prava osoba čiji su postupci prijavljeni; budući da bi se takvi zaštitni mehanizmi trebali primjenjivati i na istraživačke novinare, koji su ranjivi zbog otkrivanja osjetljivih podataka i štite zviždače u ime povjerljivosti izvora;

| U. | budući da zaštita zviždača u nekoliko država članica nije adekvatno zajamčena te da u mnogim drugim državama članicama, koje su uvele napredne programe za njihovu zaštitu, ta zaštita zbog nedosljednosti nije na dostatnoj razini; budući da je to dovelo do fragmentirane zaštite zviždača u Europi i otežalo im upoznavanje s vlastitim pravima i načinima davanja upozorenja, ali i do pravne nesigurnosti, prije svega u prekograničnim situacijama; |
| --- | --- |

U.

budući da zaštita zviždača u nekoliko država članica nije adekvatno zajamčena te da u mnogim drugim državama članicama, koje su uvele napredne programe za njihovu zaštitu, ta zaštita zbog nedosljednosti nije na dostatnoj razini; budući da je to dovelo do fragmentirane zaštite zviždača u Europi i otežalo im upoznavanje s vlastitim pravima i načinima davanja upozorenja, ali i do pravne nesigurnosti, prije svega u prekograničnim situacijama;

| V. | budući da Ured Europskog ombudsmana ima jasnu nadležnost da provede istragu o pritužbama građana EU-a u vezi s nepravilnostima u postupanju institucija EU-a, no da sam po sebi nema nikakvu ulogu u zaštiti zviždača; |
| --- | --- |

V.

budući da Ured Europskog ombudsmana ima jasnu nadležnost da provede istragu o pritužbama građana EU-a u vezi s nepravilnostima u postupanju institucija EU-a, no da sam po sebi nema nikakvu ulogu u zaštiti zviždača;

| W. | budući da djelovanje zviždača vrlo često nije ograničeno samo na ekonomska i financijska pitanja; budući da bi nedostatak odgovarajuće zaštite mogao odvratiti potencijalne zviždače od prijavljivanja prijestupa kako bi izbjegli opasnost od odmazde i/ili osvete; budući da je prema izvješću OECD-a tijekom 2015. godine 86 % poduzeća raspolagalo mehanizmom za prijavu sumnji u teške slučajeve prijestupa na radnom mjestu, ali više od jedne trećine njih nije imalo pisana pravila o zaštiti zviždača od odmazde, odnosno nije znalo postoji li takva politika; budući da je veći broj zviždača koji su otkrili gospodarske i financijske nepravilnosti, prijestupe ili nezakonite aktivnosti bio predmet kaznenog progona; budući da osobe koje prijavljuju ili objavljuju informacije od javnog interesa često trpe odmazdu, kao i njihovi članovi obitelji i kolege, što ih primjerice može stajati karijere; budući da Europski sud za ljudska prava ima utvrđenu sudsku praksu u pogledu zviždača, ali bi zaštita zviždača trebala biti zajamčena zakonom; budući da se Poveljom Europske unije o temeljnim pravima jamči sloboda izražavanja i pravo na dobru upravu; |
| --- | --- |

W.

budući da djelovanje zviždača vrlo često nije ograničeno samo na ekonomska i financijska pitanja; budući da bi nedostatak odgovarajuće zaštite mogao odvratiti potencijalne zviždače od prijavljivanja prijestupa kako bi izbjegli opasnost od odmazde i/ili osvete; budući da je prema izvješću OECD-a tijekom 2015. godine 86 % poduzeća raspolagalo mehanizmom za prijavu sumnji u teške slučajeve prijestupa na radnom mjestu, ali više od jedne trećine njih nije imalo pisana pravila o zaštiti zviždača od odmazde, odnosno nije znalo postoji li takva politika; budući da je veći broj zviždača koji su otkrili gospodarske i financijske nepravilnosti, prijestupe ili nezakonite aktivnosti bio predmet kaznenog progona; budući da osobe koje prijavljuju ili objavljuju informacije od javnog interesa često trpe odmazdu, kao i njihovi članovi obitelji i kolege, što ih primjerice može stajati karijere; budući da Europski sud za ljudska prava ima utvrđenu sudsku praksu u pogledu zviždača, ali bi zaštita zviždača trebala biti zajamčena zakonom; budući da se Poveljom Europske unije o temeljnim pravima jamči sloboda izražavanja i pravo na dobru upravu;

| X. | budući da zaštita zviždača u Europskoj uniji ne bi smjela biti ograničena samo na europske slučajeve nego bi se trebala primjenjivati i na međunarodne slučajeve; |
| --- | --- |

X.

budući da zaštita zviždača u Europskoj uniji ne bi smjela biti ograničena samo na europske slučajeve nego bi se trebala primjenjivati i na međunarodne slučajeve;

| Y. | budući da se na radnom mjestu treba uspostaviti radno okruženje u kojemu osobe osjećaju da mogu upozoriti na moguće nepravilnosti poput propusta, povrede radne dužnosti, lošeg upravljanja, prijevare ili nezakonitih radnji; budući da je iznimno važno poticati ispravnu kulturu u kojoj radnici mogu skrenuti pozornost na probleme bez straha od odmazde koja bi mogla utjecati na njihovo trenutačno i buduće zaposlenje; |
| --- | --- |

Y.

budući da se na radnom mjestu treba uspostaviti radno okruženje u kojemu osobe osjećaju da mogu upozoriti na moguće nepravilnosti poput propusta, povrede radne dužnosti, lošeg upravljanja, prijevare ili nezakonitih radnji; budući da je iznimno važno poticati ispravnu kulturu u kojoj radnici mogu skrenuti pozornost na probleme bez straha od odmazde koja bi mogla utjecati na njihovo trenutačno i buduće zaposlenje;

| Z. | budući da u mnogim jurisdikcijama, a posebice u privatnom sektoru, zaposlenici podliježu obvezi čuvanja poslovne tajne u pogledu određenih informacija, što znači da se protiv zviždača mogu provoditi disciplinski postupci zbog izvješćivanja izvan njihova radnog odnosa; |
| --- | --- |

Z.

budući da u mnogim jurisdikcijama, a posebice u privatnom sektoru, zaposlenici podliježu obvezi čuvanja poslovne tajne u pogledu određenih informacija, što znači da se protiv zviždača mogu provoditi disciplinski postupci zbog izvješćivanja izvan njihova radnog odnosa;

| AA. | budući da prema jednoj studiji OECD-a više od jedne trećine organizacija s mehanizmima izvješćivanja nema pisana pravila o zaštiti zviždača od odmazde ili ne zna za njih; |
| --- | --- |

AA.

budući da prema jednoj studiji OECD-a više od jedne trećine organizacija s mehanizmima izvješćivanja nema pisana pravila o zaštiti zviždača od odmazde ili ne zna za njih;

| AB. | budući da su zakonodavstvom EU-a već predviđena neka pravila o zaštiti zviždača od određenih oblika odmazde u različitim područjima, ali da Komisija još nije predložila odgovarajuće zakonodavne mjere za učinkovitu i ujednačenu zaštitu zviždača i njihovih prava u EU-u; |
| --- | --- |

AB.

budući da su zakonodavstvom EU-a već predviđena neka pravila o zaštiti zviždača od određenih oblika odmazde u različitim područjima, ali da Komisija još nije predložila odgovarajuće zakonodavne mjere za učinkovitu i ujednačenu zaštitu zviždača i njihovih prava u EU-u;

| AC. | budući da su od 1. siječnja 2014. sve institucije Europske unije dužne uvesti interna pravila o zaštiti zviždača koji su dužnosnici institucija EU-a, u skladu s člancima 22.a, 22.b i 22.c Pravilnika o osoblju za dužnosnike; |
| --- | --- |

AC.

budući da su od 1. siječnja 2014. sve institucije Europske unije dužne uvesti interna pravila o zaštiti zviždača koji su dužnosnici institucija EU-a, u skladu s člancima 22.a, 22.b i 22.c Pravilnika o osoblju za dužnosnike;

| AD. | budući da je Europski parlament više puta pozvao na uvođenje horizontalnih mjera za zaštitu zviždača u Uniji; |
| --- | --- |

AD.

budući da je Europski parlament više puta pozvao na uvođenje horizontalnih mjera za zaštitu zviždača u Uniji;

| AE. | budući da, s obzirom na svoju Rezoluciju od 23. listopada 2013. o organiziranom kriminalu, korupciji i pranju novca: preporuke za radnje i inicijative koje treba poduzeti, Rezoluciju od 25. studenoga 2015. o odlukama o porezima i ostalim mjerama slične prirode ili učinka, Rezoluciju od 16. prosinca 2015. s preporukama Komisiji o uvođenju transparentnosti, koordinacije i konvergencije u politike poreza na dobit u Uniji te Rezoluciju od 14. veljače 2017. o ulozi zviždača u zaštiti financijskih interesa EU-a, Europski parlament poziva Komisiju da podnese zakonodavni prijedlog o uspostavi djelotvornog i sveobuhvatnog europskog programa za zaštitu zviždača kojim će se zaštititi osobe koje prijavljuju slučajeve u kojima se sumnja na prijevaru ili nezakonite aktivnosti koje štete javnom interesu ili financijskim interesima Europske unije; |
| --- | --- |

AE.

budući da, s obzirom na svoju Rezoluciju od 23. listopada 2013. o organiziranom kriminalu, korupciji i pranju novca: preporuke za radnje i inicijative koje treba poduzeti, Rezoluciju od 25. studenoga 2015. o odlukama o porezima i ostalim mjerama slične prirode ili učinka, Rezoluciju od 16. prosinca 2015. s preporukama Komisiji o uvođenju transparentnosti, koordinacije i konvergencije u politike poreza na dobit u Uniji te Rezoluciju od 14. veljače 2017. o ulozi zviždača u zaštiti financijskih interesa EU-a, Europski parlament poziva Komisiju da podnese zakonodavni prijedlog o uspostavi djelotvornog i sveobuhvatnog europskog programa za zaštitu zviždača kojim će se zaštititi osobe koje prijavljuju slučajeve u kojima se sumnja na prijevaru ili nezakonite aktivnosti koje štete javnom interesu ili financijskim interesima Europske unije;

| AF. | budući da bilo koja osoba iz treće zemlje koju je Europska unija ili neka njezina država članica priznala kao zviždača mora imati na raspolaganju sve mjerodavne mjere za zaštitu ako je, u okviru svojih dužnosti ili izvan njih, saznala i objavila informacije o nezakonitim radnjama ili špijunaži koje je počinila treća zemlja ili nacionalno ili multinacionalno trgovačko društvo i kojima se nanosi šteta nekoj državi, narodu ili građanima Unije i tako nesvjesno dovodi u opasnost integritet vlade, nacionalna sigurnost ili pojedinačne ili kolektivne slobode; |
| --- | --- |

AF.

budući da bilo koja osoba iz treće zemlje koju je Europska unija ili neka njezina država članica priznala kao zviždača mora imati na raspolaganju sve mjerodavne mjere za zaštitu ako je, u okviru svojih dužnosti ili izvan njih, saznala i objavila informacije o nezakonitim radnjama ili špijunaži koje je počinila treća zemlja ili nacionalno ili multinacionalno trgovačko društvo i kojima se nanosi šteta nekoj državi, narodu ili građanima Unije i tako nesvjesno dovodi u opasnost integritet vlade, nacionalna sigurnost ili pojedinačne ili kolektivne slobode;

| AG. | budući da su od 1. srpnja 2014. gotovo sve europske institucije i agencije u svoje interne poslovnike uvrstile mjere za zaštitu zviždača, u skladu s odredbama članaka 22.b i 22.c Pravilnika o osoblju za dužnosnike; |
| --- | --- |

AG.

budući da su od 1. srpnja 2014. gotovo sve europske institucije i agencije u svoje interne poslovnike uvrstile mjere za zaštitu zviždača, u skladu s odredbama članaka 22.b i 22.c Pravilnika o osoblju za dužnosnike;

| AH. | budući da postoje već uhodana načela međunarodnih organizacija kao što su Vijeće Europe i OECD te ustaljena sudska praksa Europskog suda za ljudska prava; |
| --- | --- |

AH.

budući da postoje već uhodana načela međunarodnih organizacija kao što su Vijeće Europe i OECD te ustaljena sudska praksa Europskog suda za ljudska prava;

| AI. | budući da važnost zaštite zviždača priznaju sva glavna međunarodna tijela na području borbe protiv korupcije i da su standardi u vezi s prijavama nepravilnosti utvrđeni u Konvenciji Ujedinjenih naroda protiv korupcije (UNCAC), Preporuci Vijeća Europe CM/Rec(2014)7 i Preporuci OECD-a o borbi protiv korupcije iz 2009. godine; |
| --- | --- |

AI.

budući da važnost zaštite zviždača priznaju sva glavna međunarodna tijela na području borbe protiv korupcije i da su standardi u vezi s prijavama nepravilnosti utvrđeni u Konvenciji Ujedinjenih naroda protiv korupcije (UNCAC), Preporuci Vijeća Europe CM/Rec(2014)7 i Preporuci OECD-a o borbi protiv korupcije iz 2009. godine;

| AJ. | budući da je ključno hitno uspostaviti horizontalni pravni okvir koji bi zahvaljujući utvrđivanju prava i obveza štitio zviždače u državama članicama Unije kao i u njezinim institucijama, tijelima i organima; |
| --- | --- |

AJ.

budući da je ključno hitno uspostaviti horizontalni pravni okvir koji bi zahvaljujući utvrđivanju prava i obveza štitio zviždače u državama članicama Unije kao i u njezinim institucijama, tijelima i organima;

Uloga zviždača i nužnost njihove zaštite

| 1. | poziva Komisiju da, nakon što provede procjenu odgovarajuće pravne osnove kojom će se omogućiti da EU poduzme daljnje mjere, do kraja ove godine predstavi horizontalni zakonodavni prijedlog o uspostavi sveobuhvatnog zajedničkog regulatornog okvira kojim će se zajamčiti visoka razina zaštite zviždača u EU-u, kako u javnom tako i u privatnom sektoru, među ostalim i u nacionalnim i europskim institucijama, uključujući i relevantna nacionalna i europska tijela, urede i agencije, uzimajući pritom u obzir nacionalne okolnosti i ne ograničavajući mogućnost država članica da poduzimaju daljnje mjere; ističe da trenutačno postoji više mogućnosti za pravnu osnovu kojom bi se EU-u omogućilo djelovanje u tom području; poziva Komisiju da ih razmotri i da predloži opširan, dosljedan i učinkovit mehanizam; podsjeća Komisiju na doktrinu koju je izradio Sud Europske unije dugotrajnom sudskom praksom u pogledu koncepta implicitnih nadležnosti Unije, kojim se omogućava korištenje više pravnih osnova; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe nerazumnu i zabrinjavajuću činjenicu da se građani i novinari kazneno progone umjesto da im se osigura pravna zaštita kada iznose informacije od javnog interesa, uključujući informacije o mogućim povredama dužnosti, nepravilnostima, prijevarama ili nezakonitim aktivnostima, osobito kad je riječ o postupanju kojima se krše temeljna načela EU-a, kao što su izbjegavanje i utaja poreza te pranje novca; |
| --- | --- |

2.

| 3. | predlaže da svi međunarodni sporazumi koji se odnose na financijske usluge, oporezivanje i tržišno natjecanje uključuju odredbe o zaštiti zviždača; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da je potrebno zajamčiti pravnu sigurnost u pogledu odredbi o zaštiti zviždača, s obzirom na to da kontinuirani nedostatak jasnoće i fragmentirani pristup odvraćaju potencijalne zviždače od istupanja; stoga ističe da bi relevantnim zakonodavstvom Unije trebalo uspostaviti jasan postupak za ispravno postupanje s upozorenjima zviždača i za učinkovitu zaštitu zviždača; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća na to da bi budućim normativnim okvirom trebalo uzeti u obzir propise, prava i obveze koji uređuju područje zapošljavanja te na njega utječu; osim toga, ističe da bi se to trebalo učiniti uz savjetovanje sa socijalnim partnerima i u skladu s kolektivnim ugovorima; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva na to da se tim zakonodavstvom zajamči da poduzeća za koja se provjereno utvrdi da provode mjere odmazde protiv zviždača ne mogu primati sredstva EU-a ni potpisivati ugovore s javnim tijelima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | potiče države članice da osmisle mjerila i pokazatelje u vezi s politikama u pogledu zviždača i u javnom i u privatnom sektoru; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva države članice da uzmu u obzir članak 33. Konvencije UN-a protiv korupcije, u kojemu se naglašava uloga zviždača u sprečavanju korupcije i borbi protiv nje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | izražava žaljenje zbog toga što je samo nekoliko država članica uvelo dovoljno napredne sustave za zaštitu zviždača; poziva države članice koje još nisu uvele takve sustave ili relevantna načela u svoja nacionalna zakonodavstva da to učine što je prije moguće; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe potrebu za pridavanjem više pozornosti poslovnoj etici u nastavnim planovima poslovnih studija i povezanih disciplina; |
| --- | --- |

10.

| 11. | potiče države članice i institucije Unije da promiču kulturu priznavanja važne uloge zviždača u društvu, između ostaloga i u vidu informativnih kampanja; poziva u prvom redu Komisiju da predstavi sveobuhvatan plan o tom pitanju; smatra da je u javnom sektoru i na radnim mjestima te u suradnji sa sindikalnim organizacijama nužno ojačati etiku kako bi se među zaposlenima istaknula važnost informiranosti o postojećim pravnim okvirima o djelovanju zviždača; |
| --- | --- |

11.

| 12. | potiče Komisiju da prati odredbe država članica o zviždačima kako bi se olakšala razmjena najboljih praksi i time pomoglo ostvarivanju učinkovitije zaštite zviždača na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

12.

| 13. | traži od Komisije da predstavi sveobuhvatan plan za odvraćanje od prijenosa imovine u treće zemlje pri kojima korumpirane osobe mogu ostati anonimne; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zviždačem smatra svaku osobu koja najčešće, ali ne isključivo u kontekstu profesionalnog odnosa prijavi ili otkrije informacije od javnog interesa, uključujući i europski javni interes, kao što su informacije o nezakonitom ili nedozvoljenom postupanju ili o postupku koji predstavlja prijetnju ili šteti javnom interesu ili ga ugrožava, bez obzira na to je li riječ o javnom ili privatnom sektoru i je li zviždač u ugovornom odnosu ili djeluje u okviru sindikata ili udruga; naglašava da to obuhvaća i pojedince koji nisu u tradicionalnom obliku radnog odnosa, kao što su konzultanti, ugovorni radnici, pripravnici, volonteri, zaposleni studenti, privremeni zaposlenici ili bivši zaposlenici, koji imaju dokaze o takvim postupcima i opravdane razloge vjerovati da su pružene informacije istinite; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da bi i osobe koje nisu u tradicionalnom radnom odnosu poslodavac/zaposlenik, kao što su konzultanti, vanjski suradnici, pripravnici, volonteri, studenti, privremeno zaposleni, bivši zaposlenici te građani, također trebale imati pristup kanalima za upozoravanje i odgovarajućoj zaštiti kada otkrivaju informacije o nezakonitom ili nedopuštenom postupanju ili postupanju u suprotnosti s javnim interesom; |
| --- | --- |

15.

| 16. | navodi da je potrebno jasno rješenje za zviždače zaposlene u poduzećima registriranima u EU-u sa sjedištem izvan Unije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da povreda općeg interesa uključuje, ali nije ograničena na korupciju, kaznena djela, kršenje zakonskih obveza, pogrešne presude, zlouporabu ovlasti, sukobe interesa, nezakonitu uporabu javnih sredstava, zlouporabu moći, nezakonite financijske tokove, opasnost za okoliš, zdravlje, javnu sigurnost te nacionalnu i globalnu sigurnost, zaštitu privatnosti i osobnih podataka, izbjegavanje plaćanja poreza, povrede prava potrošača, prava radnika i drugih socijalnih prava, kršenja ljudskih prava, temeljnih sloboda i vladavine prava te postupke kojima je cilj prikriti bilo koji od tih prekršaja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smatra da bi opći javni interes trebao imati prednost pred privatnom ili ekonomskom vrijednošću otkrivene informacije te da bi trebalo biti moguće otkriti informacije o ozbiljnim prijetnjama za javni interes čak i kad su one zakonski zaštićene; međutim, smatra da bi se na podatke koji se odnose na poštovanje profesionalne etike i na klasificirane informacije povezane s nacionalnom sigurnošću i obranom trebali primjenjivati posebni postupci; smatra da u takvim slučajevima prijavu treba podnijeti nadležnom tijelu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava da je u svakom trenutku potrebno jamčiti učinkovitu zaštitu zviždača, čak i ako ono što otkriju nisu nedopuštena postupanja, već je svrha razotkrivanja spriječiti svako moguće ugrožavanje javnog interesa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava potrebu da države članice poštuju preporuke Vijeća Europe o zaštiti zviždača; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da se važnost uloge zviždača u otkrivanju teških povreda javnog interesa u posljednjih nekoliko godina potvrdila u mnogim prilikama te da zviždači pridonose demokraciji i transparentnosti politike, gospodarstva i javnih informacija i da ih stoga treba priznati kao neophodne za sprečavanje nezakonitog djelovanja; ističe da su se zviždači pokazali kao ključan izvor za istraživačko novinarstvo i neovisne medije; ističe i da je jamčenje povjerljivosti novinarskih izvora od temeljne važnosti za slobodu tiska; poziva države članice da se pobrinu za to da se pravo novinara na to da ne otkrivaju identitet svojih izvora stvarno zaštiti; smatra da su i novinari ranjiva skupina i da bi stoga trebali imati pravo na pravnu zaštitu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | napominje činjenicu da su posljednjih godina neke države članice poduzele mjere za jačanje prava zviždača; međutim, žali zbog toga što su zviždači u više država članica i dalje izloženi parnicama i kaznenom progonu, pogotovo u slučajevima kada postojeće mogućnosti za njihovu obranu, potporu i zaštitu nisu dovoljne ili dovoljno učinkovite ili ih uopće nema; štoviše, primjećuje da razlike među državama članicama vode do pravne nesigurnosti, traženja najpovoljnijeg pravnog sustava (forum shopping) i rizika od nepoštenog postupanja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | smatra da nepostojanje odgovarajuće zaštite zviždača negativno utječe na zaštitu financijskih interesa Europske unije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | smatra da provedba sveobuhvatnih zakonskih odredbi o zaštiti zviždača potiče prijavljivanje nepravilnosti i da djelovanje zviždača treba promicati kao izraz građanstva; stoga poziva države članice i institucije Unije da promiču pozitivnu ulogu zviždača te da ističu ozbiljnu zabrinutost s obzirom na to da su zviždači često ugroženi i bez zaštite, između ostalog, u vidu kampanja za informiranje i zaštitu, komunikacije i osposobljavanja; preporučuje, u prvom redu Komisiji, da predstavi sveobuhvatan plan o tom pitanju; u tom kontekstu traži da se pokrene internetska stranica na kojoj bi se mogle pružiti korisne informacije o zaštiti zviždača i podnijeti pritužbe; naglašava da bi ta internetska stranica trebala biti lako dostupna javnosti te jamčiti anonimnost podataka osoba koje se njome koriste; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva na poduzimanje mjera kojima bi se promijenila javna percepcija zviždača, posebice među političarima, poslodavcima i medijima, i to naglašavanjem njihove pozitivne uloge kao mehanizma ranog upozoravanja, načina da se razotkriju i spriječe zloporaba i korupcija te kao mehanizma odgovornosti na osnovi kojega se provodi javni nadzor nad vladama i poduzećima; |
| --- | --- |

25.

| 26. | potiče države članice da aktivno promiču kulturu transparentnosti i u javnom i u privatnom radnom okružju, čime se organizacijama i poduzećima omogućuje da djeluju u skladu s visokim etičkim standardima, a zaposlenici ohrabruju u prijavljivanju nepravilnosti, što omogućuje poduzimanje mjera za sprečavanje svih prijetnji ili opasnosti i za pružanje odgovora na njih; |
| --- | --- |

26.

| 27. | potiče države članice da redovito ocjenjuju učinkovitost poduzetih mjera, uzimajući u obzir javno mišljenje o zviždačima i njihovom prijavljivanju nepravilnosti, međusektorska istraživanja višeg rukovodstva odgovornog za primanje i obradu prijava te neovisne istraživačke studije o prijavljivanju nepravilnosti na radnom mjestu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva one države članice koje još nisu donijele zakonodavstvo o djelovanju zviždača da to učine u bliskoj budućnosti te traži od Komisije da razmotri uspostavu platforme za razmjenu najboljih praksi u tom području među državama članicama, ali i s trećim zemljama; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naglašava važnost istraživanja i razmjene dobrih praksi kako bi se potakla bolja zaštita zviždača na europskoj razini; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Europski revizorski sud i Ured Europskog ombudsmana da do kraja 2017. godine objave: 1) posebna izvješća sa statističkim podacima i jasnim pregledom dosadašnjih slučajeva upozoravanja utvrđenih u europskim institucijama, poduzećima, udrugama, organizacijama i drugim tijelima registriranima u Uniji; 2) praćenje predmetnih institucija u vezi s otkrivenim slučajevima na temelju važećih smjernica i pravila Komisije; 3) ishod svake istrage pokrenute na temelju informacija dobivenih od zviždača; 4) mjere predviđene u svakom pojedinom slučaju za zaštitu zviždača; |
| --- | --- |

30.

Mehanizam upozoravanja

| 31. | napominje da nepostojanje jasno utvrđenih sredstava zaštite i sigurnih načina prijavljivanja kao i mogući izostanak daljnjih koraka predstavljaju prepreku za aktivnosti zviždača te ih mogu odvratiti od dijeljenja informacija i nagnati na šutnju; izražava zabrinutost zbog odmazde i pritiska na zviždače s kojima se suočavaju kad se obrate krivoj osobi ili krivom entitetu unutar svoje organizacije; |
| --- | --- |

31.

| 32. | smatra da je potrebno uspostaviti dosljedan, vjerodostojan i pouzdan sustav kojim će se omogućiti davanje upozorenja nadležnim tijelima unutar organizacije i izvan nje; smatra da bi takav sustav olakšao procjenu vjerodostojnosti i valjanosti upozorenja danog u tom okviru; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisiju da razmotri sustav koji bi omogućio upozorenja unutar organizacije i izvan nje; naglašava da, kako bi se to moglo učiniti, treba uspostaviti jasne, poštene i pravične postupke kojima bi se osiguralo potpuno poštovanje temeljnih i zakonskih prava kako zviždača tako i navodnih počinitelja povreda; smatra da bi poslodavce trebalo potaknuti na uspostavu postupaka za interno davanje upozorenja i da bi u svakoj organizaciji trebala postojati neovisna i nepristrana osoba ili tijelo koji bi bili zaduženi za njihovo prikupljanje; smatra da bi predstavnici radnika trebali biti uključeni u imenovanje te osobe ili tijela; naglašava da bi nakon svake prijave primatelj upozorenja trebao poduzeti odgovarajuće korake te o njima u razumnom roku obavijestiti zviždača; |
| --- | --- |

33.

| 34. | smatra da bi svaka organizacija trebala uspostaviti jasne kanale za davanje upozorenja koji bi zviždačima omogućili upozoravanje unutar svojih organizacija; naglašava da bi svaki zaposlenik trebao biti obaviješten o relevantnom postupku upozoravanja, kojim bi se trebala jamčiti povjerljivost i obrada upozorenja u razumnom roku; naglašava da zviždači moraju imati mogućnost obratiti se odgovarajućim javnim tijelima, nevladinim organizacijama i medijima, posebno ako njihova organizacija ne reagira na odgovarajući način, ako bi se internim upozorenjem ili upozoravanjem nadležnih tijela očito ugrozila učinkovitost upozorenja, ako postoji rizik za zviždača ili ako zviždač mora hitno prenijeti informacije; |
| --- | --- |

34.

| 35. | podsjeća na pravo javnosti da bude obaviještena o svakom ponašanju koje bi moglo ugroziti javni interes te s tim u vezi naglašava da zviždači uvijek trebaju imati mogućnost objavljivanja informacija o nezakonitom ili nedopuštenom postupanju ili postupanju u suprotnosti s javnim interesom; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podsjeća na to da se u Rezoluciji od 14. veljače 2017. o ulozi zviždača u zaštiti financijskih interesa EU-a, poziva i institucije Unije da u suradnji sa svim relevantnim nacionalnim tijelima uvedu i poduzmu sve potrebne mjere za zaštitu povjerljivosti izvora informacija i zato poziva na uspostavu kontrolirane internetske stranice na kojoj će se pritužbe moći podnositi na strogo povjerljiv način; |
| --- | --- |

36.

| 37. | smatra da upozoravanje izvan organizacije, uključujući i izravno upozoravanje javnosti, bez prethodnog internog upozorenja ne može predstavljati razlog za pobijanje upozorenja, pokretanje parnice protiv zviždača ili odbijanje njegove zaštite; smatra da bi se zaštita trebala pružati neovisno o izabranom kanalu na temelju otkrivenih informacija i činjenice da je zviždač imao opravdane razloge vjerovati u njihovu istinitost; |
| --- | --- |

37.

Zaštita u slučaju upozoravanja

| 38. | izražava zabrinutost zbog opasnosti za zviždače na radnom mjestu, a posebno zbog opasnosti od izravne ili neizravne odmazde poslodavca i osoba koje rade za račun ili u ime poslodavca; naglašava da te odmazde najčešće podrazumijevaju isključivanje, usporavanje ili prekid napredovanja u karijeri pa čak i otkaz, kao i slučajeve uznemiravanja; naglašava da su takvi oblici odmazde prepreka djelovanju zviždača; smatra da je potrebno uspostaviti mjere zaštite od odmazde; smatra da bi odmazda trebala podlijegati kažnjavanju i stvarnim sankcijama; ističe da bi trebalo poduzeti mjere za zaštitu osoba kojima je priznat status zviždača kako bi se okončale sve mjere odmazde protiv tih osoba i kako bi im se u potpunosti nadoknadila pretrpljena šteta; smatra da bi se te odredbe trebale uključiti u Komisijin prijedlog horizontalne direktive o zaštiti zviždača; |
| --- | --- |

38.

| 39. | smatra da zviždači bi trebali imati mogućnost podnijeti zahtjev za privremenu pravnu zaštitu s ciljem sprečavanja mjera odmazde, kao npr. otkaza, do završetka bilo kakvog upravnog, sudskog ili drugog postupka; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naglašava da nikakav oblik radnog odnosa ne bi smio ograničavati nečije pravo na slobodu izražavanja i da nitko ne bi smio biti diskriminiran u slučaju ostvarivanja tog prava; |
| --- | --- |

40.

| 41. | podsjeća na to da bi budućim normativnim okvirom trebalo uzeti u obzir propise, prava i obveze koji su na snazi u području zapošljavanja i imaju utjecaj na njega; osim toga, ističe da bi se to trebalo učiniti uz savjetovanje sa socijalnim partnerima i u skladu s kolektivnim ugovorima; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ističe da zviždači i članovi njihovih obitelji kao i sve osobe koje im pomažu i čiji su životi ili sigurnost u opasnosti moraju imati pravo na učinkovitu zaštitu fizičkog, moralnog i socijalnog integriteta te sredstava za život tako da im se osigura najviša moguća razina povjerljivosti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ističe da se te mjere zaštite primjenjuju i kada zviždač upozori na nepravilna postupanja u kojima sudjeluju države članice; |
| --- | --- |

43.

| 44. | napominje da su istraživački novinari i nezavisni mediji u svom poslu često usamljeni u borbi s brojnim pritiscima kojima mogu biti izloženi te da je stoga neophodno zaštititi ih od svih pokušaja zastrašivanja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | predlaže da se u očekivanju ishoda građanskih postupaka osobama koje su bile žrtve odmazde, jer su prijavile ili otkrile informacije u javnom interesu, omogući podnošenje zahtjeva za privremenu pravnu zaštitu, posebno u slučaju gubitka radnog mjesta; |
| --- | --- |

45.

| 46. | osuđuje praksu zabrane davanja informacija, koja podrazumijeva pokretanje parnice ili prijetnju pokretanjem parnice protiv zviždača, ne u nastojanju da se zadovolji pravda već u cilju postizanja autocenzure ili financijskog, moralnog i psihičkog iscrpljivanja zviždača; smatra da takva zlouporaba postupka treba podlijegati kaznenim sankcijama i kaznama; |
| --- | --- |

46.

| 47. | podsjeća na rizike od kaznenog progona i parnica kojima su zviždači izloženi; ističe da su oni često slabije stranke u sudskim postupcima; stoga smatra da u slučaju navodnih mjera odmazde protiv zviždača poslodavci moraju dokazati da te mjere nisu povezane s upozorenjem; smatra da bi zaštitu zviždača trebalo pružati na temelju otkrivenih informacija, a ne na temelju namjere zviždača; međutim, ističe da je pritom nužno da zviždač informacije koje je podijelio smatra istinitima; zauzima stajalište da treba jamčiti povjerljivost tijekom cijelog postupka i da se identitet zviždača ne smije otkriti bez njegova ili njezina pristanka; naglašava da povreda povjerljivosti identiteta bez pristanka zviždača treba podlijegati kaznenim sankcijama i kaznama; |
| --- | --- |

47.

| 48. | smatra da zviždači zbog svojih upozoravanja ne bi trebali biti predmet kaznenog progona, građanskih postupaka, upravnih sankcija ili disciplinskih mjera; |
| --- | --- |

48.

| 49. | smatra da se mogućnošću anonimnog davanja upozorenja može potaknuti zviždače da podijele informacije koje inače ne bi podijelili; u tom pogledu naglašava da bi trebalo uvesti jasno uređen način anonimnog davanja upozorenja nacionalnom ili europskom neovisnom tijelu nadležnom za prikupljanje upozorenja, provjeru njihove vjerodostojnosti, praćenje odgovora i davanje smjernica zviždačima i u digitalnom okruženju, pri čemu bi trebalo točno odrediti slučajeve u kojima se primjenjuje anonimno upozoravanje, te ističe da se bez pristanka zviždača ne smije otkriti njihov indentitet kao ni informacije koje bi omogućile njihovu identifikaciju; smatra da svaka povreda anonimnosti treba podlijegati sankcijama; |
| --- | --- |

49.

| 50. | naglašava da nitko ne bi smio izgubiti pravo na zaštitu samo zbog pogreške u ocjeni činjenica ili zato što se prijetnja za javni interes nije ostvarila, pod uvjetom da je u vrijeme upozorenja imao opravdane razloge vjerovati u istinitost informacija; podsjeća na to da bi u slučaju lažnih optužbi odgovorne osobe trebale odgovarati i da im se ne bi trebala pužiti zaštita koju primaju zviždači; naglašava da bi sve osobe izravno ili neizravno oštećene lažnim upozorenjima ili otkrivanjem netočnih ili obmanjujućih informacija trebale imati pravo zatražiti učinkovit pravni lijek protiv lažnog upozoravanja ili zlouporabe upozoravanja; |
| --- | --- |

50.

| 51. | podsjeća na to da je važno osmisliti instrumente za zabranu svih oblika odmazde, bez obzira na to je li riječ o pasivnom otpuštanju ili pasivnim mjerama; poziva države članice da djelovanje zviždača u pogledu otkrivanja informacija o nezakonitom ili nedopuštenom postupanju ili postupanju kojom se ugrožava javni interes ne smatraju kaznenim djelom; |
| --- | --- |

51.

| 52. | podsjeća da se u međuvremenu važeće zakonodavstvo EU-a treba primjenjivati na odgovarajući način, i u okviru institucija EU-a i u državama članicama, te da ga treba tumačiti na način kojim se najbolje štite zviždači koji postupaju u općem interesu; naglašava da je zaštita zviždača već prepoznata kao važan mehanizam kojim se jamči učinkovita primjena zakonodavstva EU-a; stoga poziva države članice da dekriminaliziraju aktivnosti zviždača koji otkrivaju informacije u javnom interesu; |
| --- | --- |

52.

Pomoć zviždačima

| 53. | naglašava ulogu javnih tijela, sindikata i organizacija civilnog društva u pomoći i potpori koje se pružaju zviždačima u okviru postupaka unutar organizacije; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ističe da se zviždači, kao i osobe koje im pomažu, ne suočavaju samo s profesionalnim, nego i s osobnim, psihološkim, socijalnim i financijskim rizicima; smatra da prema potrebi treba predvidjeti pružanje psihološke potpore, da zviždačima koji to zatraže, a nemaju dovoljno sredstava, treba osigurati specijaliziranu pravnu pomoć, da treba pružiti socijalnu i financijsku potporu zviždačima koji za to iznesu valjano opravdane razloge, ali i kao zaštitnu mjeru ako se protiv zviždača vodi kazneni ili parnični sudski postupak, u skladu s nacionalnim pravom i praksom; dodaje da bi zviždači trebali imati pravo na naknadu neovisno o prirodi štete koju su pretrpjeli zbog upozoravanja; |
| --- | --- |

54.

| 55. | u tom pogledu upućuje na činjenicu da je Europska ombudsmanica u Parlamentu istakla da je spremna razmotriti mogućnost osnivanja tijela koje bi pomagalo zviždačima u okviru svoga ureda te apelira na Komisiju da razmotri mogu li se Uredu ombudsmana, koji je već nadležan za istraživanje pritužbi o nepravilnim postupanjima unutar institucija EU-a, povjeriti i ti zadaci; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva države članice i institucije EU-a da u suradnji sa svim relevantnim tijelima uvedu i poduzmu sve mjere potrebne za zaštitu povjerljivosti izvorâ informacija kako bi se izbjegla diskriminacija ili prijetnje kao i da uspostave transparentne kanale za objavljivanje informacija, osnuju neovisna nacionalna i europska tijela za zaštitu zviždača te da razmisle o dodjeli posebne financijske potpore tim tijelima; nadalje, poziva na uspostavu centraliziranog europskog tijela za učinkovitu zaštitu zviždača i osoba koje ih podupiru u njihovu djelovanju, po uzoru na model koji se rabi u sustavu tijela nadležnih za zaštitu podataka; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisiju da razvije instrumente usmjerene na pružanje zaštite protiv neosnovanih kaznenih progona, ekonomskih sankcija i diskriminacije kako bi ta mjera bila učinkovita; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva države članice da uspostave neovisna tijela, uz dostatna proračunska sredstva, odgovarajuće ovlasti i prikladne stručnjake, odgovorna za prikupljanje upozorenja, provjeru njihove vjerodostojnosti, praćenje odgovora i davanje smjernica zviždačima, posebno ako njihova organizacija ne reagira na odgovarajući način, kao i za usmjeravanje zviždača na prikladnu financijsku pomoć, osobito u prekograničnim situacijama ili u slučajevima koji izravno uključuju države članice ili institucije EU-a; predlaže da ta tijela objavljuju godišnja izvješća o primljenim upozorenjima i njihovoj obradi, poštujući pritom povjerljivost eventualnih istraga u tijeku; |
| --- | --- |

58.

| 59. | naglašava da bi trebalo omogućiti pristup informacijama i povjerljivo besplatno savjetovanje za osobe koje u javnom interesu namjeravaju upozoriti na nezakonito ili nedopušteno postupanje ili postupanje koje dovodi u pitanje ili ugrožava javni interes; napominje da bi trebalo utvrditi strukture koje bi mogle pružiti takve informacije i savjete te njihove podatke za kontakt staviti na raspolaganje široj javnosti; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ustraje u tome da je, uz cjelokupne mjere zaštite, zviždačima u prvom redu potrebno osigurati prihvat, smještaj i sigurnost u državi članici koja nema ugovor o izručenju sa zemljom u kojoj je došlo do nepravilnosti u postupanju; poziva Komisiju da kada je riječ o sporazumima o izručenju između Europske unije i treće upletene zemlje te u skladu s člankom 67. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, koji se odnosi na politiku EU-a u području azila, djeluje u okviru svojih nadležnosti i poduzme sve potrebne sigurnosne mjere u pogledu zviždača posebno izloženih snažnim mjerama odmazde u zemljama u kojima su otkrili nezakonito ili prijevarno postupanje; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva Komisiju da predloži osnivanje sličnog tijela na europskoj razini, uz dostatna proračunska sredstva, odgovarajuće ovlasti i prikladne stručnjake, zaduženog za koordinaciju aktivnosti država članica, posebice u prekograničnim situacijama; smatra da bi to europsko tijelo, osim toga, trebalo moći prikupljati upozorenja, provjeravati njihovu vjerodostojnost, izdavati obvezujuće preporuke i usmjeravati zviždače ako odgovor dotične države članice ili nacionalnih tijela očigledno nije primjeren; predlaže da to tijelo objavljuje godišnja izvješća o primljenim upozorenjima i njihovoj obradi, poštujući pritom povjerljivost eventualnih istraga u tijeku; smatra da bi se mandat Europskog ombudsmana mogao proširiti na obavljanje te zadaće; |
| --- | --- |

61.

| 62. | vjeruje da bi, kad se upozorenje prizna kao ozbiljno, trebalo provesti odgovarajuću istragu i donijeti odgovarajuće mjere; ističe da bi tijekom istrage zviždaču trebalo dopustiti da pojasni svoju pritužbu i dostavi dodatne informacije ili dokaze; |
| --- | --- |

62.

| 63. | potiče države članice da razviju podatke, mjerila i pokazatelje u vezi s politikama u pogledu zviždača i u javnom i u privatnom sektoru; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva institucije EU-a da u skladu s člankom 22. točkom (c) novog Pravilnika o osoblju odgovore na izvješće Ombudsmana o vlastitoj inicijativi od 24. srpnja 2014., u kojemu se sva tijela EU-a poziva da usvoje etičke mehanizme upozorenja i pravne okvire za prijavljivanje nepravilnosti koji se izravno temelje na internim pravilima Ureda ombudsmana; potvrđuje svoju odlučnost da to učini; |
| --- | --- |

64.

| 65. | smatra da bi zviždači trebali imati i pravo proučiti i komentirati rezultate istrage koja se vodi na temelju njihovih objavljivanja; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva institucije i druga tijela EU-a da budu primjer u pogledu hitne primjene smjernica Europskog ombudsmana; poziva Komisiju da u potpunosti provede, i u Komisiji i u agencijama EU-a, vlastite smjernice o zaštiti zviždača u skladu sa svojim pravilnikom o osoblju iz 2012.; poziva Komisiju da u cilju zaštite zviždača učinkovito surađuje i koordinira napore s drugim institucijama, uključujući Ured europskog javnog tužitelja; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ističe potrebu za boljim sustavom upozoravanja na nepravilnosti u poduzećima, koji bi dobro funkcionirao i nadopunjavao postojeće nacionalne kontaktne točke za Smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ističe da bi istrage u vezi s pitanjima pokrenutim dojavama zviždača trebalo provoditi neovisno i u najkraćem mogućem roku, štiteći pritom i prava pojedinaca na koje bi objavljivanje informacija moglo utjecati; ističe da bi tijekom istrage zviždači i sve osobe povezane s objavljenim informacijama trebali moći iznijeti dodatne argumente i dokaze te da bi ih trebalo obavještavati o postupcima poduzetima u vezi s objavljivanjem; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pozdravlja činjenicu da je Komisija konačno uvela instrument koji će zviždačima služiti za upozoravanje ili objavljivanje informacija o kartelnim i drugim dogovorima u području tržišnog natjecanja, no istodobno naglašava da je potrebno pojednostavniti postupke i ustraje u tome da ne bi trebao postojati prevelik broj kanala; |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0408.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0310.

(3)  SL C 208, 10.6.2016., str. 89.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0457.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0022.

(6)  https://www.unodc.org/documents/treaties/UNCAC/Publications/Convention/08-50027_F.pdf

(7)  Vidi, na primjer, Rezoluciju Europskog parlamenta od 6. srpnja 2016. o odlukama o porezima i ostalim mjerama slične prirode ili učinka i Rezoluciju od 16. prosinca 2015. s preporukama Komisiji o uvođenju transparentnosti, koordinacije i konvergencije u politike poreza na dobit u Uniji.

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/156 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/156

---

P8_TA(2017)0403

Politike minimalnog dohotka kao sredstva za suzbijanje siromaštva

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o politikama minimalnog dohotka kao sredstvu za suzbijanje siromaštva (2016/2270(INI))

(2018/C 346/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članke 4., 9., 14., 19., 151. i 153. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članke 4., 9., 14., 19., 151. i 153. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., koja je ponovno potvrđena povodom Svjetske konferencije o ljudskim pravima 1993., a posebno njezine članke 3., 23. i 25., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., koja je ponovno potvrđena povodom Svjetske konferencije o ljudskim pravima 1993., a posebno njezine članke 3., 23. i 25.,

| — | uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima EU-a, posebno njezine odredbe o socijalnim pravima odnosno članke 34., 35. i 36. kojima se konkretno definira pravo na socijalnu pomoć i pomoć u vezi sa stanovanjem, pravo na visoku razinu zaštite zdravlja ljudi i pravo na pristup uslugama od općeg gospodarskog interesa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima EU-a, posebno njezine odredbe o socijalnim pravima odnosno članke 34., 35. i 36. kojima se konkretno definira pravo na socijalnu pomoć i pomoć u vezi sa stanovanjem, pravo na visoku razinu zaštite zdravlja ljudi i pravo na pristup uslugama od općeg gospodarskog interesa,

| — | uzimajući u obzir Europsku socijalnu povelju, a posebno njezine članke 1., 4., 6., 12., 14., 17., 19., 30. i 31., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku socijalnu povelju, a posebno njezine članke 1., 4., 6., 12., 14., 17., 19., 30. i 31.,

| — | uzimajući u obzir konvencije Međunarodne organizacije rada (ILO) br. 26. i 105. o ukidanju prisilnog rada, konvenciju br. 102 o socijalnoj sigurnosti i preporuku ILO-a br. 202 o minimalnoj razini socijalne zaštite, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konvencije Međunarodne organizacije rada (ILO) br. 26. i 105. o ukidanju prisilnog rada, konvenciju br. 102 o socijalnoj sigurnosti i preporuku ILO-a br. 202 o minimalnoj razini socijalne zaštite,

| — | uzimajući u obzir program ILO-a za dostojanstven rad i Globalni pakt o zapošljavanju, koji su usvojeni globalnim konsenzusom na Međunarodnoj konferenciji o radu 19. lipnja 2009., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir program ILO-a za dostojanstven rad i Globalni pakt o zapošljavanju, koji su usvojeni globalnim konsenzusom na Međunarodnoj konferenciji o radu 19. lipnja 2009.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravstvo i pitanja potrošača (EPSCO) iz lipnja 2013. pod naslovom „Ususret socijalnom ulaganju za rast i radna mjesta”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravstvo i pitanja potrošača (EPSCO) iz lipnja 2013. pod naslovom „Ususret socijalnom ulaganju za rast i radna mjesta”,

| — | uzimajući u obzir preporuku Vijeća 92/441/EEZ od 24. lipnja 1992. o zajedničkim kriterijima koji se odnose na dostatne resurse i socijalnu pomoć u sustavima socijalne zaštite (1) (preporuka o minimalnom dohotku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Vijeća 92/441/EEZ od 24. lipnja 1992. o zajedničkim kriterijima koji se odnose na dostatne resurse i socijalnu pomoć u sustavima socijalne zaštite (1) (preporuka o minimalnom dohotku,

| — | uzimajući u obzir preporuku Vijeća 92/442/EEZ od 27. srpnja 1992. o približavanju ciljeva i politika socijalne zaštite (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Vijeća 92/442/EEZ od 27. srpnja 1992. o približavanju ciljeva i politika socijalne zaštite (2),

| — | uzimajući u obzir preporuku Komisije 2013/112/EU od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ulaganje u djecu: prekidanje kruga prikraćenosti” (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Komisije 2013/112/EU od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ulaganje u djecu: prekidanje kruga prikraćenosti” (3),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ususret socijalnom ulaganju za rast i koheziju – uključujući provedbu Europskog socijalnog fonda 2014. – 2020.” (COM(2013)0083) i njegov popratni dokument SWD(2013)0038, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ususret socijalnom ulaganju za rast i koheziju – uključujući provedbu Europskog socijalnog fonda 2014. – 2020.” (COM(2013)0083) i njegov popratni dokument SWD(2013)0038,

| — | uzimajući u obzir preporuku Komisije 2008/867/EC od 3. listopada 2008. o aktivnom uključivanju osoba isključenih s tržišta rada (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Komisije 2008/867/EC od 3. listopada 2008. o aktivnom uključivanju osoba isključenih s tržišta rada (4),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020),

| — | uzimajući u obzir prijedlog odluke Vijeća od 2. ožujka 2015. koji je predstavila Komisija o smjernicama politika zapošljavanja država članica (COM(2015)0098), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog odluke Vijeća od 2. ožujka 2015. koji je predstavila Komisija o smjernicama politika zapošljavanja država članica (COM(2015)0098),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. svibnja 2009. o obnovljenom socijalnom programu (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. svibnja 2009. o obnovljenom socijalnom programu (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2010. o ulozi minimalnog dohotka u borbi protiv siromaštva i promicanju uključivog društva u Europi (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2010. o ulozi minimalnog dohotka u borbi protiv siromaštva i promicanju uključivog društva u Europi (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. studenog 2012. o sporazumu o socijalnom ulaganju kao odgovoru na krizu (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. studenog 2012. o sporazumu o socijalnom ulaganju kao odgovoru na krizu (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. studenoga 2015. o smanjenju nejednakosti s posebnim naglaskom na siromaštvo djece (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. studenoga 2015. o smanjenju nejednakosti s posebnim naglaskom na siromaštvo djece (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. travnja 2016. o ostvarenju cilja borbe protiv siromaštva u svjetlu rastućih troškova za kućanstva (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. travnja 2016. o ostvarenju cilja borbe protiv siromaštva u svjetlu rastućih troškova za kućanstva (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. svibnja 2016. o siromaštvu: rodna perspektiva (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. svibnja 2016. o siromaštvu: rodna perspektiva (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. rujna 2016. o prijedlogu odluke Vijeća o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. rujna 2016. o prijedlogu odluke Vijeća o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2017. o europskom stupu socijalnih prava (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2017. o europskom stupu socijalnih prava (12),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 15. lipnja 2011. o Europskoj platformi za suzbijanje siromaštva i socijalne isključenosti: europski okvir za socijalnu i teritorijalnu koheziju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 15. lipnja 2011. o Europskoj platformi za suzbijanje siromaštva i socijalne isključenosti: europski okvir za socijalnu i teritorijalnu koheziju,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 10. prosinca 2013. naslovljeno „Europski minimalni dohodak i pokazatelji siromaštva”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 10. prosinca 2013. naslovljeno „Europski minimalni dohodak i pokazatelji siromaštva”,

| — | uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Prema adekvatnim i pristupačnim sustavima minimalnog dohotka” koju je 2015. objavila Europska mreža za minimalni dohodak (EMIN), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Prema adekvatnim i pristupačnim sustavima minimalnog dohotka” koju je 2015. objavila Europska mreža za minimalni dohodak (EMIN),

| — | uzimajući u obzir izvješće Eurofounda iz 2015. o temi „Pristup socijalnoj pomoći: smanjenje odustajanja od prava”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Eurofounda iz 2015. o temi „Pristup socijalnoj pomoći: smanjenje odustajanja od prava”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Eurofounda iz 2017. naslovljeno „Nejednakosti dohotka i uzorci zapošljavanja u Europi prije i nakon velike recesije”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Eurofounda iz 2017. naslovljeno „Nejednakosti dohotka i uzorci zapošljavanja u Europi prije i nakon velike recesije”,

| — | uzimajući u obzir studiju Resornog odjela A Europskog parlamenta naslovljenu „Politike minimalnog dohotka u država članicama EU-a”, koja je u konačnom obliku objavljena u travnju 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Resornog odjela A Europskog parlamenta naslovljenu „Politike minimalnog dohotka u država članicama EU-a”, koja je u konačnom obliku objavljena u travnju 2017.,

| — | uzimajući u obzir izvješće naslovljeno „Sustavi minimalnog dohotka u Europi – Studija o nacionalnim politikama, 2015.” koje je za Komisiju izradila Europska mreža za socijalnu politiku (ESPN) 2016. godine; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće naslovljeno „Sustavi minimalnog dohotka u Europi – Studija o nacionalnim politikama, 2015.” koje je za Komisiju izradila Europska mreža za socijalnu politiku (ESPN) 2016. godine;

| — | uzimajući u obzir pitanje za usmeni odgovor O-000087/2016 – B8-0710/2016 od 15. lipnja 2016. koji je podnio njegov Odbor za zapošljavanje i socijalna pitanja:, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje za usmeni odgovor O-000087/2016 – B8-0710/2016 od 15. lipnja 2016. koji je podnio njegov Odbor za zapošljavanje i socijalna pitanja:,

| — | uzimajući u obzir pitanje za pismeni odgovor P-001004/2016 od 2. veljače 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje za pismeni odgovor P-001004/2016 od 2. veljače 2016.,

| — | uzimajući u obzir svoju Preporuku Vijeću od 7. srpnja 2016. o 71. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Preporuku Vijeću od 7. srpnja 2016. o 71. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda (13),

| — | uzimajući u obzir Schumanovu deklaraciju od 9. svibnja 1950. kojom se poziva na „ujednačavanje i poboljšanje uvjeta života za radnike”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Schumanovu deklaraciju od 9. svibnja 1950. kojom se poziva na „ujednačavanje i poboljšanje uvjeta života za radnike”,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i mišljenje Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0292/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i mišljenje Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0292/2017),

| A. | budući da siromaštvo i socijalna isključenost, na čije uzroke i trajanje ne mogu utjecati osobe koje su njima pogođene, predstavljaju kršenje ljudskog dostojanstva i temeljnih ljudskih prava; budući da su se Europska unija i njezine države članice 2010. godine obvezale da će do 2020. smanjiti broj osoba kojima prijeti rizik od siromaštva i socijalne isključenosti za 20 milijuna; budući da siromaštvo i socijalna isključenost nisu samo pitanja individualne odgovornosti te ih treba razmotriti na kolektivnoj razini; |
| --- | --- |

A.

budući da siromaštvo i socijalna isključenost, na čije uzroke i trajanje ne mogu utjecati osobe koje su njima pogođene, predstavljaju kršenje ljudskog dostojanstva i temeljnih ljudskih prava; budući da su se Europska unija i njezine države članice 2010. godine obvezale da će do 2020. smanjiti broj osoba kojima prijeti rizik od siromaštva i socijalne isključenosti za 20 milijuna; budući da siromaštvo i socijalna isključenost nisu samo pitanja individualne odgovornosti te ih treba razmotriti na kolektivnoj razini;

| B. | budući da je Europa jedna od bogatijih regija u svijetu, iako nedavni podaci o dohodovnom siromaštvu ističu povećanje siromaštva, tešku materijalnu ugroženost u Europi i sve veću nejednakost među državama članicama; |
| --- | --- |

B.

budući da je Europa jedna od bogatijih regija u svijetu, iako nedavni podaci o dohodovnom siromaštvu ističu povećanje siromaštva, tešku materijalnu ugroženost u Europi i sve veću nejednakost među državama članicama;

| C. | budući da je rastuće gospodarstvo s niskim razinama nezaposlenosti i dalje najdjelotvorniji instrument za borbu protiv siromaštva; |
| --- | --- |

C.

budući da je rastuće gospodarstvo s niskim razinama nezaposlenosti i dalje najdjelotvorniji instrument za borbu protiv siromaštva;

| D. | budući da je dohodovno siromaštvo samo dio cjelokupnog pojma siromaštva te se stoga siromaštvo ne odnosi samo na materijalne resurse, već i na socijalne resurse, odnosno obrazovanje, zdravstvo i pristup uslugama; |
| --- | --- |

D.

budući da je dohodovno siromaštvo samo dio cjelokupnog pojma siromaštva te se stoga siromaštvo ne odnosi samo na materijalne resurse, već i na socijalne resurse, odnosno obrazovanje, zdravstvo i pristup uslugama;

| E. | budući da se pojmom „relativno siromaštvo” ne daju nikakve naznake o stvarnim potrebama, već se samo opisuje dohodak jedne osobe u odnosu na druge; |
| --- | --- |

E.

budući da se pojmom „relativno siromaštvo” ne daju nikakve naznake o stvarnim potrebama, već se samo opisuje dohodak jedne osobe u odnosu na druge;

| F. | budući da je, prema metodologiji koju je izradio Eurostat, prag rizika od siromaštva postavljen na 60 % srednje vrijednosti nacionalnog ekvivalentnog raspoloživog dohotka (po kućanstvu, nakon socijalnih transfera); budući da bi se, s obzirom na postojeće razlike među državama članicama i različite nacionalne socijalne politike, taj postotak trebao uzeti u obzir zajedno s drugim pokazateljima poput referentnih proračuna; budući da je dohodak neizravan pokazatelj životnog standarda, a referentni proračuni odražavaju raznolikost obrazaca potrošnje i troškove života diljem država članica; |
| --- | --- |

F.

budući da je, prema metodologiji koju je izradio Eurostat, prag rizika od siromaštva postavljen na 60 % srednje vrijednosti nacionalnog ekvivalentnog raspoloživog dohotka (po kućanstvu, nakon socijalnih transfera); budući da bi se, s obzirom na postojeće razlike među državama članicama i različite nacionalne socijalne politike, taj postotak trebao uzeti u obzir zajedno s drugim pokazateljima poput referentnih proračuna; budući da je dohodak neizravan pokazatelj životnog standarda, a referentni proračuni odražavaju raznolikost obrazaca potrošnje i troškove života diljem država članica;

| G. | budući da ne smije biti zabune između „razlika u dohotku” i „siromaštva”; |
| --- | --- |

G.

budući da ne smije biti zabune između „razlika u dohotku” i „siromaštva”;

| H. | budući da je prema podacima Komisije (14) 119 milijuna ljudi u EU-u, tj. oko 25 % ukupnog broja stanovnika, izloženo riziku od siromaštva i socijalne isključenosti usprkos socijalnim uslugama koje primaju; budući da je u nekim državama članicama ta pojava popraćena i trajnim, visokim stopama nezaposlenosti te da ta situacija posebno pogađa mlade ljude, za koje su te brojke još alarmantnije; budući da je, iako su brojke u neznatnom padu, i dalje više osoba izloženo riziku od siromaštva nego 2008. godine; budući da su EU i države članice daleko od postizanja cilja Strategije Europa 2020. u vezi sa siromaštvom i socijalnom isključenošću, s obzirom na to da brojke ostaju iznad zacrtanog cilja; |
| --- | --- |

H.

budući da je prema podacima Komisije (14) 119 milijuna ljudi u EU-u, tj. oko 25 % ukupnog broja stanovnika, izloženo riziku od siromaštva i socijalne isključenosti usprkos socijalnim uslugama koje primaju; budući da je u nekim državama članicama ta pojava popraćena i trajnim, visokim stopama nezaposlenosti te da ta situacija posebno pogađa mlade ljude, za koje su te brojke još alarmantnije; budući da je, iako su brojke u neznatnom padu, i dalje više osoba izloženo riziku od siromaštva nego 2008. godine; budući da su EU i države članice daleko od postizanja cilja Strategije Europa 2020. u vezi sa siromaštvom i socijalnom isključenošću, s obzirom na to da brojke ostaju iznad zacrtanog cilja;

| I. | budući da dostupni podaci pokazuju da su određene skupine, kao što su djeca, žene, nezaposleni, kućanstva sa samohranim roditeljima i osobe s invaliditetom posebno ugrožene siromaštvom, oskudicom ili socijalnom isključenošću; |
| --- | --- |

I.

budući da dostupni podaci pokazuju da su određene skupine, kao što su djeca, žene, nezaposleni, kućanstva sa samohranim roditeljima i osobe s invaliditetom posebno ugrožene siromaštvom, oskudicom ili socijalnom isključenošću;

| J. | budući da siromaštvo posebno pogađa obitelji; |
| --- | --- |

J.

budući da siromaštvo posebno pogađa obitelji;

| K. | budući da je za izlazak iz siromaštva usklađivanje obiteljskog i poslovnog života, posebno za samohrane roditelje, od iznimne važnosti; |
| --- | --- |

K.

budući da je za izlazak iz siromaštva usklađivanje obiteljskog i poslovnog života, posebno za samohrane roditelje, od iznimne važnosti;

| L. | budući da bi trebalo voditi računa o potrebi da se mjere sprječavanja i suzbijanja siromaštva i socijalne isključenosti uključe u sva relevantna politička područja, uz jamstvo univerzalnog pristupa javnim uslugama, pristojnim radnim mjestima i dohotku koji bi ljudima omogućio dostojanstven život; |
| --- | --- |

L.

budući da bi trebalo voditi računa o potrebi da se mjere sprječavanja i suzbijanja siromaštva i socijalne isključenosti uključe u sva relevantna politička područja, uz jamstvo univerzalnog pristupa javnim uslugama, pristojnim radnim mjestima i dohotku koji bi ljudima omogućio dostojanstven život;

| M. | budući da su prema podacima Komisije visoka nezaposlenost, siromaštvo i nejednakost i dalje ključna problematična područja u nekim državama članicama; budući da velike nejednakosti u dohocima štete ne samo socijalnoj koheziji, već sprječavaju održiv ekonomski rast, kao što je primijetila povjerenica Thyssen; budući da je kriza, prema podacima Eurofounda, teže pogodila osobe s niskim dohotkom, zbog čega se pogoršala nejednakost među europskim društvima (15); |
| --- | --- |

M.

budući da su prema podacima Komisije visoka nezaposlenost, siromaštvo i nejednakost i dalje ključna problematična područja u nekim državama članicama; budući da velike nejednakosti u dohocima štete ne samo socijalnoj koheziji, već sprječavaju održiv ekonomski rast, kao što je primijetila povjerenica Thyssen; budući da je kriza, prema podacima Eurofounda, teže pogodila osobe s niskim dohotkom, zbog čega se pogoršala nejednakost među europskim društvima (15);

| N. | budući da beskućništvo predstavlja najekstremniji oblik siromaštva i oskudice te da je u gotovo svim državama članicama došlo do njegova porasta, posebno u onima koje su bile najteže pogođene ekonomskom i financijskom krizom; budući da prema podacima Europske federacije nacionalnih organizacija koje rade s beskućnicima (FEANTSA) beskućništvo pogađa oko 4 milijuna osoba u Europi svake godine, više od 10,5 milijuna kućanstava izloženo je problemu stambene nezbrinutosti, a 22,3 milijuna kućanstava preopterećeno je zbog troškova stanovanja, što pokazuje da troše više od 40 % raspoloživog dohotka na stanovanje; |
| --- | --- |

N.

budući da beskućništvo predstavlja najekstremniji oblik siromaštva i oskudice te da je u gotovo svim državama članicama došlo do njegova porasta, posebno u onima koje su bile najteže pogođene ekonomskom i financijskom krizom; budući da prema podacima Europske federacije nacionalnih organizacija koje rade s beskućnicima (FEANTSA) beskućništvo pogađa oko 4 milijuna osoba u Europi svake godine, više od 10,5 milijuna kućanstava izloženo je problemu stambene nezbrinutosti, a 22,3 milijuna kućanstava preopterećeno je zbog troškova stanovanja, što pokazuje da troše više od 40 % raspoloživog dohotka na stanovanje;

| O. | budući da aktualna situacija zahtijeva mjere za promicanje nacionalnih sustava minimalnog dohotka tako da se svim osobama s nedovoljnim dohotkom koje ispunjavaju posebne kriterije prihvatljivosti osiguraju uvjeti za dostojanstven život, te istovremeno poboljšaju socijalna uključenost i uključivanje na tržište rada te zajamče jednake mogućnosti pri iskorištavanju temeljnih prava; budući da su obrazovanje, redistributivni socijalni transferi i naknade, pravedne porezne politike i solidna politika zapošljavanja važni čimbenici za ublažavanje nejednakosti u dohotku, smanjenje stope nezaposlenosti i suzbijanje siromaštva; budući da bi pristojno radno mjesto pružilo zaštitu od rizika od siromaštva te bi se moglo smatrati važnim i nezaobilaznim sredstvom socijalne integracije; |
| --- | --- |

O.

budući da aktualna situacija zahtijeva mjere za promicanje nacionalnih sustava minimalnog dohotka tako da se svim osobama s nedovoljnim dohotkom koje ispunjavaju posebne kriterije prihvatljivosti osiguraju uvjeti za dostojanstven život, te istovremeno poboljšaju socijalna uključenost i uključivanje na tržište rada te zajamče jednake mogućnosti pri iskorištavanju temeljnih prava; budući da su obrazovanje, redistributivni socijalni transferi i naknade, pravedne porezne politike i solidna politika zapošljavanja važni čimbenici za ublažavanje nejednakosti u dohotku, smanjenje stope nezaposlenosti i suzbijanje siromaštva; budući da bi pristojno radno mjesto pružilo zaštitu od rizika od siromaštva te bi se moglo smatrati važnim i nezaobilaznim sredstvom socijalne integracije;

| P. | budući da prema općem pregledu koji je objavio Eurofound mnogi stanovnici u EU-u ne primaju naknade na koje imaju pravo, uključujući naknade za zaposlene, na primjer zbog složenosti sustava socijalnih naknada ili postupaka prijave ili zato što ne znaju koja su njihova prava; |
| --- | --- |

P.

budući da prema općem pregledu koji je objavio Eurofound mnogi stanovnici u EU-u ne primaju naknade na koje imaju pravo, uključujući naknade za zaposlene, na primjer zbog složenosti sustava socijalnih naknada ili postupaka prijave ili zato što ne znaju koja su njihova prava;

| Q. | budući da pojam minimalnog dohotka ne treba pomiješati s minimalnom plaćom, koja je na nacionalnoj razini utvrđena kolektivnim sporazumom ili zakonodavstvom; |
| --- | --- |

Q.

budući da pojam minimalnog dohotka ne treba pomiješati s minimalnom plaćom, koja je na nacionalnoj razini utvrđena kolektivnim sporazumom ili zakonodavstvom;

| R. | budući da određivanje plaća u nadležnosti države članice; |
| --- | --- |

R.

budući da određivanje plaća u nadležnosti države članice;

| S. | budući da je uvođenje i jačanje adekvatnih sustava minimalnog dohotka u svim državama članicama, zajedno s odgovarajućim proračunskim, ljudskim i materijalnim resursima te aktivnim politikama zapošljavanja za osobe koje su sposobne za rad, važna i djelotvorna mjera za suzbijanje siromaštva i nejednakosti, koja pomaže osiguranju ekonomske i teritorijalne kohezije, štiti temeljna prava pojedinaca, osigurava ravnotežu između ekonomskih i socijalnih ciljeva i potiče socijalnu integraciju te pristup tržištu rada; |
| --- | --- |

S.

budući da je uvođenje i jačanje adekvatnih sustava minimalnog dohotka u svim državama članicama, zajedno s odgovarajućim proračunskim, ljudskim i materijalnim resursima te aktivnim politikama zapošljavanja za osobe koje su sposobne za rad, važna i djelotvorna mjera za suzbijanje siromaštva i nejednakosti, koja pomaže osiguranju ekonomske i teritorijalne kohezije, štiti temeljna prava pojedinaca, osigurava ravnotežu između ekonomskih i socijalnih ciljeva i potiče socijalnu integraciju te pristup tržištu rada;

| T. | budući da su sustavi socijalnog osiguranja i upravljanje njima u nadležnosti država članica, što Unija koordinira, ali ne usklađuje; |
| --- | --- |

T.

budući da su sustavi socijalnog osiguranja i upravljanje njima u nadležnosti država članica, što Unija koordinira, ali ne usklađuje;

| U. | budući da, prema podacima Europskog socijalnog opservatorija, u 26 država članica Unije već postoje neki oblici dodatka dohotku (16); |
| --- | --- |

U.

budući da, prema podacima Europskog socijalnog opservatorija, u 26 država članica Unije već postoje neki oblici dodatka dohotku (16);

| V. | budući da među državama članicama postoji puno razlika u pristupanju politikama minimalnog dohotka s obzirom na to da se pravo na dostojanstven život ne smatra univerzalnim i subjektivnim pravom u svim državama članicama; budući da postoji visoka razina odustajanja od prava, kao i nedostatak koordinacije između dodatka dohotku, aktivnih politika tržišta rada i socijalnih usluga; budući da su rijetki slučajevi u kojima su ljudi izašli iz siromaštva zahvaljujući sustavima minimalnog dohotka; |
| --- | --- |

V.

budući da među državama članicama postoji puno razlika u pristupanju politikama minimalnog dohotka s obzirom na to da se pravo na dostojanstven život ne smatra univerzalnim i subjektivnim pravom u svim državama članicama; budući da postoji visoka razina odustajanja od prava, kao i nedostatak koordinacije između dodatka dohotku, aktivnih politika tržišta rada i socijalnih usluga; budući da su rijetki slučajevi u kojima su ljudi izašli iz siromaštva zahvaljujući sustavima minimalnog dohotka;

| W. | budući da neki od najugroženijih skupina, kao što su beskućnici, imaju poteškoća u pristupanju sustavima minimalnog dohotka; |
| --- | --- |

W.

budući da neki od najugroženijih skupina, kao što su beskućnici, imaju poteškoća u pristupanju sustavima minimalnog dohotka;

| X. | budući da su jamstvo pružanja odgovarajućeg minimalnog dohotka za osobe koje ne raspolažu potrebnim resursima da bi postigle dostojanstven životni standard, kao i sudjelovanje u mjerama ponovnog uključivanja na tržište rada kojima se štiti pristup zaposlenju i potrebna motivacija za traženje posla, odredbe koje su obuhvaćene Europskim stupom socijalnih prava (17); budući da je tijekom konferencije na visokoj razini održanoj u Bruxellesu 23. siječnja 2017. predsjednik Europske komisije Jean-Claude Juncker zaključio javnu raspravu na tu temu ponovivši da bi sve države članice trebale usvojiti takve mjere; |
| --- | --- |

X.

budući da su jamstvo pružanja odgovarajućeg minimalnog dohotka za osobe koje ne raspolažu potrebnim resursima da bi postigle dostojanstven životni standard, kao i sudjelovanje u mjerama ponovnog uključivanja na tržište rada kojima se štiti pristup zaposlenju i potrebna motivacija za traženje posla, odredbe koje su obuhvaćene Europskim stupom socijalnih prava (17); budući da je tijekom konferencije na visokoj razini održanoj u Bruxellesu 23. siječnja 2017. predsjednik Europske komisije Jean-Claude Juncker zaključio javnu raspravu na tu temu ponovivši da bi sve države članice trebale usvojiti takve mjere;

| Y. | budući da je prema podacima Eurostata 2015. godine stopa zaposlenosti građana EU-a u dobi od 20 do 64 godine iznosila 70,1 %, što nije ni približno zacrtanom cilju od 75 % u okviru Strategije Europa 2020.; |
| --- | --- |

Y.

budući da je prema podacima Eurostata 2015. godine stopa zaposlenosti građana EU-a u dobi od 20 do 64 godine iznosila 70,1 %, što nije ni približno zacrtanom cilju od 75 % u okviru Strategije Europa 2020.;

| Z. | budući da se prijedlogom Komisije od 2. ožujka 2015. o smjernicama politika zapošljavanja država članica ponovo ističe važnost dodatka dohotku za suzbijanje siromaštva (smjernica br. 8.); |
| --- | --- |

Z.

budući da se prijedlogom Komisije od 2. ožujka 2015. o smjernicama politika zapošljavanja država članica ponovo ističe važnost dodatka dohotku za suzbijanje siromaštva (smjernica br. 8.);

| AA. | budući da dobro osmišljeni, adekvatni i široko dostupni sustavi dodatka dohotku ne sprječavaju niti otežavaju povratak na tržište rada te uz to doprinose poticanju domaće potražnje; |
| --- | --- |

AA.

budući da dobro osmišljeni, adekvatni i široko dostupni sustavi dodatka dohotku ne sprječavaju niti otežavaju povratak na tržište rada te uz to doprinose poticanju domaće potražnje;

| AB. | budući da se u Preporuci Komisije od 3. listopada 2008. o aktivnom uključivanju s pravom priznaje da bi politike aktivnog uključivanja, osim što bi trebale olakšati pristup kvalitetnom zaposlenju za osobe koje mogu raditi, trebale također pružiti sredstva koja su dovoljna za dostojanstven život, kao i potporu za društveno sudjelovanje, za one koji to ne mogu. |
| --- | --- |

AB.

budući da se u Preporuci Komisije od 3. listopada 2008. o aktivnom uključivanju s pravom priznaje da bi politike aktivnog uključivanja, osim što bi trebale olakšati pristup kvalitetnom zaposlenju za osobe koje mogu raditi, trebale također pružiti sredstva koja su dovoljna za dostojanstven život, kao i potporu za društveno sudjelovanje, za one koji to ne mogu.

| AC. | budući da je Vijeće 5. listopada 2015. donijelo zaključke o adekvatnosti mirovina, te da smatra da javni mirovinski sustavi ili drugi sustavi socijalne zaštite trebaju sadržavati odgovarajuće zaštitne odredbe za osobe koje zbog mogućnosti zaposlenja ne uspijevaju ili nisu uspjele akumulirati mirovinska prava te da bi takve zaštitne odredbe trebale posebno obuhvaćati minimalne mirovine ili druge odredbe o minimalnom dohotku za starije osobe; |
| --- | --- |

AC.

budući da je Vijeće 5. listopada 2015. donijelo zaključke o adekvatnosti mirovina, te da smatra da javni mirovinski sustavi ili drugi sustavi socijalne zaštite trebaju sadržavati odgovarajuće zaštitne odredbe za osobe koje zbog mogućnosti zaposlenja ne uspijevaju ili nisu uspjele akumulirati mirovinska prava te da bi takve zaštitne odredbe trebale posebno obuhvaćati minimalne mirovine ili druge odredbe o minimalnom dohotku za starije osobe;

| AD. | budući da u preporuci 92/441/EEZ, Vijeće poziva države članice da priznaju osnovno pravo svake osobe na socijalnu pomoć i resurse koji su dostatni za dostojanstven život; budući da se u preporuci 92/442/EEZ od 27. srpnja 1992. države članice poziva da se pri oblikovanju vlastitih sustava socijalne zaštite vode takvim načelima; |
| --- | --- |

AD.

budući da u preporuci 92/441/EEZ, Vijeće poziva države članice da priznaju osnovno pravo svake osobe na socijalnu pomoć i resurse koji su dostatni za dostojanstven život; budući da se u preporuci 92/442/EEZ od 27. srpnja 1992. države članice poziva da se pri oblikovanju vlastitih sustava socijalne zaštite vode takvim načelima;

| AE. | budući da je u zaključcima od 17. prosinca 1999. Vijeće uvrstilo promicanje socijalne uključenosti u ciljeve modernizacije i poboljšanja socijalne zaštite; |
| --- | --- |

AE.

budući da je u zaključcima od 17. prosinca 1999. Vijeće uvrstilo promicanje socijalne uključenosti u ciljeve modernizacije i poboljšanja socijalne zaštite;

| AF. | budući da se u preporuci Komisije o aktivnom uključivanju navodi da je odgovarajući dodatak dohotku jedan od tri jednako važnih elemenata strategije aktivnog uključivanja i naglašava da mora biti popraćen pristupom kvalitetnim uslugama i uključivim tržištima rada; budući da promicanje socijalne uključenosti isto tako zahtijeva koordinirane mjere koje su usmjerene na pojedinca i osobe koje on izdržava, kao i mjere usredotočene na promicanje stabilnog radnog mjesta; |
| --- | --- |

AF.

budući da se u preporuci Komisije o aktivnom uključivanju navodi da je odgovarajući dodatak dohotku jedan od tri jednako važnih elemenata strategije aktivnog uključivanja i naglašava da mora biti popraćen pristupom kvalitetnim uslugama i uključivim tržištima rada; budući da promicanje socijalne uključenosti isto tako zahtijeva koordinirane mjere koje su usmjerene na pojedinca i osobe koje on izdržava, kao i mjere usredotočene na promicanje stabilnog radnog mjesta;

| AG. | budući da u mnogim zemljama ključne prepreke za razvoj učinkovitih veza između različitih elemenata aktivnog uključivanja obuhvaćaju nedostatak kapaciteta, vještina i resursa u javnom sektoru za zapošljavanje i zavodima za socijalno osiguranje, nedostatak koordinacije i suradnje među službama, te tendenciju da se prednost daje raznim skupinama kojima je potrebna potpora, a koje bi se lakše mogle ponovno uključiti na tržište rada (18); |
| --- | --- |

AG.

budući da u mnogim zemljama ključne prepreke za razvoj učinkovitih veza između različitih elemenata aktivnog uključivanja obuhvaćaju nedostatak kapaciteta, vještina i resursa u javnom sektoru za zapošljavanje i zavodima za socijalno osiguranje, nedostatak koordinacije i suradnje među službama, te tendenciju da se prednost daje raznim skupinama kojima je potrebna potpora, a koje bi se lakše mogle ponovno uključiti na tržište rada (18);

| AH. | budući da se u okviru paketa mjera za socijalno ulaganje Europske komisije iz 2013. još jednom naglasila važnost pristupa aktivnom uključivanju, a time i važnost odgovarajućeg dodatka minimalnom dohotku; budući da je rečeno da se adekvatnost postojećih nacionalnih sustava minimalnog dohotka može poboljšati kako bi se zajamčilo da je razina dovoljno visoka za dostojanstven život; budući da je navedeno da će Komisija, kao dio Europskog semestra, pratiti adekvatnost dodatka dohotku i za tu svrhu koristiti referentne proračune jednom kad se oni izrade u suradnji s državama članicama; |
| --- | --- |

AH.

budući da se u okviru paketa mjera za socijalno ulaganje Europske komisije iz 2013. još jednom naglasila važnost pristupa aktivnom uključivanju, a time i važnost odgovarajućeg dodatka minimalnom dohotku; budući da je rečeno da se adekvatnost postojećih nacionalnih sustava minimalnog dohotka može poboljšati kako bi se zajamčilo da je razina dovoljno visoka za dostojanstven život; budući da je navedeno da će Komisija, kao dio Europskog semestra, pratiti adekvatnost dodatka dohotku i za tu svrhu koristiti referentne proračune jednom kad se oni izrade u suradnji s državama članicama;

| AI. | budući da se u preporuci ILO-a br. 202 o minimalnoj razini socijalne zaštite navodi da bi zemlje trebale „što prije uspostaviti i održati svoje minimalne razine socijalne zaštite koje bi obuhvaćale jamstva osnovne socijalne zaštite”, te da: „Jamstvima bi se u najmanju ruku trebalo osigurati da, tijekom životnog ciklusa, sve potrebite osobe imaju pristup osnovnoj zdravstvenoj skrbi i sigurnom osnovnom dohotku zajedno sa sigurnim stvarnim pristupom robi i uslugama”, |
| --- | --- |

AI.

budući da se u preporuci ILO-a br. 202 o minimalnoj razini socijalne zaštite navodi da bi zemlje trebale „što prije uspostaviti i održati svoje minimalne razine socijalne zaštite koje bi obuhvaćale jamstva osnovne socijalne zaštite”, te da: „Jamstvima bi se u najmanju ruku trebalo osigurati da, tijekom životnog ciklusa, sve potrebite osobe imaju pristup osnovnoj zdravstvenoj skrbi i sigurnom osnovnom dohotku zajedno sa sigurnim stvarnim pristupom robi i uslugama”,

| AJ. | budući da je Vijeće prepoznalo potrebu za aktivnim uključivanjem s odgovarajućim dodatkom dohotku i važnost integriranog pristupa borbi protiv siromaštva koji se temelji na životnom ciklusu (19); |
| --- | --- |

AJ.

budući da je Vijeće prepoznalo potrebu za aktivnim uključivanjem s odgovarajućim dodatkom dohotku i važnost integriranog pristupa borbi protiv siromaštva koji se temelji na životnom ciklusu (19);

| AK. | budući da dugotrajno nezaposlene osobe, koje su krajem 2015. činile 48,1 %, ukupnog broja nezaposlenih osoba u EU-u, što je ekvivalent brojki od 10,9 milijuna ljudi, imaju puno više poteškoća pri povratku na tržište rada; |
| --- | --- |

AK.

budući da dugotrajno nezaposlene osobe, koje su krajem 2015. činile 48,1 %, ukupnog broja nezaposlenih osoba u EU-u, što je ekvivalent brojki od 10,9 milijuna ljudi, imaju puno više poteškoća pri povratku na tržište rada;

| AL. | budući da su u mnogim slučajevima odgoj djece i roditeljski dopust koji je potreban za to povezani s velikim gubicima dohotka i stalnim financijskim problemima (family pay gap); |
| --- | --- |

AL.

budući da su u mnogim slučajevima odgoj djece i roditeljski dopust koji je potreban za to povezani s velikim gubicima dohotka i stalnim financijskim problemima (family pay gap);

| AM. | budući da majke i očevi koji odgajaju djecu obavljaju pravi posao koji se mora priznati kao takav; |
| --- | --- |

AM.

budući da majke i očevi koji odgajaju djecu obavljaju pravi posao koji se mora priznati kao takav;

| AN. | budući da su krajem 2015. godine osobe koje su obeshrabrene, koje su htjele raditi, ali su prestale tražiti posao, činile 5,1 % neaktivne populacije u EU-u; budući da se te osobe ne računaju sustavno u statističkim podacima o nezaposlenosti; |
| --- | --- |

AN.

budući da su krajem 2015. godine osobe koje su obeshrabrene, koje su htjele raditi, ali su prestale tražiti posao, činile 5,1 % neaktivne populacije u EU-u; budući da se te osobe ne računaju sustavno u statističkim podacima o nezaposlenosti;

| AO. | budući da nezaposlenost dovodi do brzog i trajnog pogoršanja standarda života radnika i njihovog mentalnog i emocionalnog stanja, što ugrožava njihove izglede za nadograđivanje vještina, a samim time i mogućnosti za ponovno uključivanje u tržište rada; |
| --- | --- |

AO.

budući da nezaposlenost dovodi do brzog i trajnog pogoršanja standarda života radnika i njihovog mentalnog i emocionalnog stanja, što ugrožava njihove izglede za nadograđivanje vještina, a samim time i mogućnosti za ponovno uključivanje u tržište rada;

| AP. | budući da bi određeni javni programi zapošljavanja mogli biti učinkovit instrument koji bi mogao funkcionirati usporedno sa sustavima minimalnog dohotka u cilju socijalnog i profesionalnog uključivanja određenih kategorija, kao što su mlade nezaposlene osobe, dugotrajno nezaposleni i druge ugrožene skupine; budući da bi takvi programi mogli biti djelotvorni u okruženjima i nerazvijenim geografskim područjima u kojima su potrebno prekvalifikacije; budući da će osobi koja je zaposlena u okviru programa privremenog rada u javnom sektoru biti lakše pronaći novi posao; budući da ti programi trebaju osigurati pristojne plaće, biti prilagođeni individualnim potrebama određene osobe i rezultirati pronalaskom pristojnog radnog mjesta; |
| --- | --- |

AP.

budući da bi određeni javni programi zapošljavanja mogli biti učinkovit instrument koji bi mogao funkcionirati usporedno sa sustavima minimalnog dohotka u cilju socijalnog i profesionalnog uključivanja određenih kategorija, kao što su mlade nezaposlene osobe, dugotrajno nezaposleni i druge ugrožene skupine; budući da bi takvi programi mogli biti djelotvorni u okruženjima i nerazvijenim geografskim područjima u kojima su potrebno prekvalifikacije; budući da će osobi koja je zaposlena u okviru programa privremenog rada u javnom sektoru biti lakše pronaći novi posao; budući da ti programi trebaju osigurati pristojne plaće, biti prilagođeni individualnim potrebama određene osobe i rezultirati pronalaskom pristojnog radnog mjesta;

| AQ. | budući da se u zaključcima Vijeća o Godišnjem pregledu rasta za 2017. i Zajedničkom izvješću o zapošljavanju koje je Vijeće za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravstvo i pitanja potrošača (EPSCO) usvojilo 3. ožujka 2017. (20) države članice poziva da zajamče da sustavi socijalne zaštite pružaju adekvatan dodatak dohotku te da se reforme nastave fokusirati, između ostalog, na pružanje adekvatnog dodatka dohotku i visokokvalitetnih usluga uključivanja i potpore; |
| --- | --- |

AQ.

budući da se u zaključcima Vijeća o Godišnjem pregledu rasta za 2017. i Zajedničkom izvješću o zapošljavanju koje je Vijeće za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravstvo i pitanja potrošača (EPSCO) usvojilo 3. ožujka 2017. (20) države članice poziva da zajamče da sustavi socijalne zaštite pružaju adekvatan dodatak dohotku te da se reforme nastave fokusirati, između ostalog, na pružanje adekvatnog dodatka dohotku i visokokvalitetnih usluga uključivanja i potpore;

| AR. | budući da strukovno osposobljavanje, posebno preko programa za osposobljavanje povezanih s poslom, pruža potrebne vještine za obavljanje profesionalne djelatnosti i izgradnju profesionalne mreže, te tako doprinosi postizanju održivog uključivanja na tržište rada i smanjuje rizik od siromaštva; |
| --- | --- |

AR.

budući da strukovno osposobljavanje, posebno preko programa za osposobljavanje povezanih s poslom, pruža potrebne vještine za obavljanje profesionalne djelatnosti i izgradnju profesionalne mreže, te tako doprinosi postizanju održivog uključivanja na tržište rada i smanjuje rizik od siromaštva;

| AS. | budući da sustavi minimalnog dohotka predstavljaju vrlo mali postotak državnih socijalnih izdataka, a istovremeno osiguravaju veliki povrat ulaganja, te da troškovi neulaganja imaju goleme trenutačne učinke za dotične pojedince i podrazumijevaju dugoročne troškove za društvo; |
| --- | --- |

AS.

budući da sustavi minimalnog dohotka predstavljaju vrlo mali postotak državnih socijalnih izdataka, a istovremeno osiguravaju veliki povrat ulaganja, te da troškovi neulaganja imaju goleme trenutačne učinke za dotične pojedince i podrazumijevaju dugoročne troškove za društvo;

| AT. | budući da su sustavi minimalnog dohotka dobri za cijelo društvo jer su nužni za ostvarenje društva s većom jednakošću, a društva s većom jednakošću postižu bolje rezultate u području mnogih društvenih i ekonomskih pokazatelja; |
| --- | --- |

AT.

budući da su sustavi minimalnog dohotka dobri za cijelo društvo jer su nužni za ostvarenje društva s većom jednakošću, a društva s većom jednakošću postižu bolje rezultate u području mnogih društvenih i ekonomskih pokazatelja;

| AU. | budući da su sustavi minimalnog dohotka djelotvoran oblik paketa ekonomskih poticaja, s obzirom na to da se novac koristi za rješavanje hitnih potreba i da odmah ponovno ulazi u realno gospodarstvo; |
| --- | --- |

AU.

budući da su sustavi minimalnog dohotka djelotvoran oblik paketa ekonomskih poticaja, s obzirom na to da se novac koristi za rješavanje hitnih potreba i da odmah ponovno ulazi u realno gospodarstvo;

| AV. | budući da se u članku 25. Opće deklaracije o ljudskim pravima priznaje pravo na adekvatan životni standard koji se odnosi na količinu resursa koji su potrebni za „životni standard koji odgovara zdravlju i dobrobiti njega samoga i njegove obitelji”; budući da se pokrivenost odnosi na mjeru u kojoj su svi oni kojima je potrebna potpora pokriveni uvjetima koji se odnose na sustav minimalnog dohotka; budući da se prihvaćenost odnosi na broj onih koji ispunjavaju uvjete za primanje minimalnog dohotka te ga stvarno i prime; |
| --- | --- |

AV.

budući da se u članku 25. Opće deklaracije o ljudskim pravima priznaje pravo na adekvatan životni standard koji se odnosi na količinu resursa koji su potrebni za „životni standard koji odgovara zdravlju i dobrobiti njega samoga i njegove obitelji”; budući da se pokrivenost odnosi na mjeru u kojoj su svi oni kojima je potrebna potpora pokriveni uvjetima koji se odnose na sustav minimalnog dohotka; budući da se prihvaćenost odnosi na broj onih koji ispunjavaju uvjete za primanje minimalnog dohotka te ga stvarno i prime;

| AW. | budući da izostanak neadekvatnih plaćanja uparen s ograničenom pokrivenošću i lošom prihvaćenošću, zbog, između ostalog, lošeg upravljanja, nedovoljan pristup informacijama te pretjerana birokratizacija i stigmatizacija znače da su dotična plaćanja daleko od onoga što je dovoljno za pristojan život najugroženijih pripadnika društva (21); |
| --- | --- |

AW.

budući da izostanak neadekvatnih plaćanja uparen s ograničenom pokrivenošću i lošom prihvaćenošću, zbog, između ostalog, lošeg upravljanja, nedovoljan pristup informacijama te pretjerana birokratizacija i stigmatizacija znače da su dotična plaćanja daleko od onoga što je dovoljno za pristojan život najugroženijih pripadnika društva (21);

| AX. | budući da se niz država članica mora suočiti s teškim proračunskim deficitom i povećanim dugom te da su zbog toga srezale socijalna davanja i to je utjecalo na javne zdravstvene sustave, zdravlje, socijalnu sigurnost i zaštitu te sustave stanovanja, a osobito na pristup povezanim uslugama i prikladnost, dostupnost i kvalitetu tih usluga, što je rezultiralo negativnim utjecajem posebice na najpotrebitije članove društva u tim državama članicama; |
| --- | --- |

AX.

budući da se niz država članica mora suočiti s teškim proračunskim deficitom i povećanim dugom te da su zbog toga srezale socijalna davanja i to je utjecalo na javne zdravstvene sustave, zdravlje, socijalnu sigurnost i zaštitu te sustave stanovanja, a osobito na pristup povezanim uslugama i prikladnost, dostupnost i kvalitetu tih usluga, što je rezultiralo negativnim utjecajem posebice na najpotrebitije članove društva u tim državama članicama;

| AY. | budući da sustavi minimalnog dohotka mogu djelovati kao automatski makroekonomski stabilizatori kao odgovor na ekonomske šokove; |
| --- | --- |

AY.

budući da sustavi minimalnog dohotka mogu djelovati kao automatski makroekonomski stabilizatori kao odgovor na ekonomske šokove;

| AZ. | budući da se djelotvornost sustava minimalnog dohotka u pogledu ublažavanja siromaštva, poticanja integracije na tržište rada, osobito za mlade, i djelovanja u ulozi automatskih stabilizatora znatno razlikuje među državama članicama; |
| --- | --- |

AZ.

budući da se djelotvornost sustava minimalnog dohotka u pogledu ublažavanja siromaštva, poticanja integracije na tržište rada, osobito za mlade, i djelovanja u ulozi automatskih stabilizatora znatno razlikuje među državama članicama;

| BA. | budući da politike minimalnog dohotka djeluju kao automatski stabilizatori; budući da je recesija bila slabija u zemljama koje raspolažu čvrstim sustavima za potporu raspoloživom dohotku kućanstava; |
| --- | --- |

BA.

budući da politike minimalnog dohotka djeluju kao automatski stabilizatori; budući da je recesija bila slabija u zemljama koje raspolažu čvrstim sustavima za potporu raspoloživom dohotku kućanstava;

| BB. | budući da se izbjegavanjem plaćanja poreza i utajom poreza stvaraju nejednaki uvjeti unutar EU-a, čime se državama članicama uskraćuju znatni prihodi kojima bi se inače mogle na dostatan način financirati snažne socijalne i javne politike socijalne skrbi, te se smanjuju državni prihodi kojima bi se mogli financirati bolji uvjeti za gospodarski rast, veći dohotci i socijalne politike; budući da je ta pojava ozbiljan problem za EU; |
| --- | --- |

BB.

budući da se izbjegavanjem plaćanja poreza i utajom poreza stvaraju nejednaki uvjeti unutar EU-a, čime se državama članicama uskraćuju znatni prihodi kojima bi se inače mogle na dostatan način financirati snažne socijalne i javne politike socijalne skrbi, te se smanjuju državni prihodi kojima bi se mogli financirati bolji uvjeti za gospodarski rast, veći dohotci i socijalne politike; budući da je ta pojava ozbiljan problem za EU;

| BC. | budući da nekoliko studija pokazuje da siromaštvo negativno utječe na gospodarski rast (22); |
| --- | --- |

BC.

budući da nekoliko studija pokazuje da siromaštvo negativno utječe na gospodarski rast (22);

| BD. | budući da neke države članice pokreću pilot-projekte za testiranje politika temeljnog dohotka, na primjer Finska, gdje će nasumično odabrana skupina od 2 000 nezaposlenih osoba primati bezuvjetni iznos od 560 EUR mjesečno, što bi trebalo dati dovoljan poticaj za prihvaćanje privremenog rada ili rada na nepuno radno vrijeme; |
| --- | --- |

BD.

budući da neke države članice pokreću pilot-projekte za testiranje politika temeljnog dohotka, na primjer Finska, gdje će nasumično odabrana skupina od 2 000 nezaposlenih osoba primati bezuvjetni iznos od 560 EUR mjesečno, što bi trebalo dati dovoljan poticaj za prihvaćanje privremenog rada ili rada na nepuno radno vrijeme;

| BE. | budući da se o provedbi sustava minimalnog dohotka razgovara u nekoliko država članica; |
| --- | --- |

BE.

budući da se o provedbi sustava minimalnog dohotka razgovara u nekoliko država članica;

Sustavi minimalnog dohotka

| 1. | poziva sve države članice da uvedu odgovarajuće sustave minimalnog dohotka, popraćene mjerama potpore povratka na posao za one koji mogu raditi i programe obrazovanja i osposobljavanja prilagođene osobnoj i obiteljskoj situaciji korisnika, kako bi se pružila potpora kućanstvima s neprimjerenim dohotkom i kako bi im se omogućio dostojanstven životni standard; ističe da bi taj minimalni dohodak trebao biti posljednja mreža socijalne zaštite i da bi se trebao sastojati od adekvatne financijske potpore i zajamčenog pristupa kvalitetnim uslugama i aktivnih radnih politika kao učinkovit način za borbu protiv siromaštva i osiguravanje pristojne egzistencije za one koji za to nemaju dovoljno resursa; u tom pogledu naglašava da je pravo na socijalnu pomoć temeljno pravo i da odgovarajući programi minimalnog dohotka pomažu ljudima da imaju dostojanstven život, u potpunosti sudjeluju u društvu i da su samostalni u cjelokupnom životnom ciklusu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da se poticanje uključivih društava bez siromaštva mora temeljiti na poboljšanju statusa rada s radnim pravima temeljenima na kolektivnim ugovorima i osiguranju pokrivenosti kvalitetnim zdravstvenim i socijalnim osiguranjem te obrazovanjem koje prekida začarani krug isključivanja i promiče razvoj; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava važnost adekvatnog javnog financiranja za programe minimalnog dohotka; poziva Komisiju da posebno nadzire korištenje 20 % ukupno dodijeljenih sredstava iz Europskog socijalnog fonda namijenjenih borbi protiv siromaštva i socijalne isključenosti te da u okviru predstojeće revizije Uredbe o zajedničkim odredbama za strukturne fondove (Uredba (EU) br. 1303/2013), a osobito u okviru Europskog socijalnog fonda i Programa Europske unije za zapošljavanje i socijalne inovacije, ispita mogućnosti financiranja pomoći svakoj državi članici da uspostavi sustav minimalnog dohotka ako on ne postoji ili poboljšanja funkcioniranja i djelotvornosti postojećih sustava; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prepoznaje da je državama članicama teško prebaciti se sa sustava bez dohotka ili niskog dohotka na sustave na visokoj razini; stoga traži da države članice rade prema postupnom ostvarenju adekvatnih sustava minimalnog dohotka i riješe probleme adekvatnosti, pokrivenosti i prihvaćenosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da se uspostavom sustava minimalnog dohotka mogu umanjiti nejednakosti i socijalne posljedice krize te se postiže protuciklički učinak jer se na raspolaganje stavljaju sredstva za povećanje potražnje na unutarnjem tržištu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da je od ključne važnosti da sve potrebite osobe imaju pristup sustavima dovoljnog minimalnog dohotka kako bi mogli zadovoljiti osnovne potrebe, uključujući najisključenije osobe poput beskućnika; smatra da adekvatan minimalni dohodak predstavlja dohodak koji je neophodan za osobe kojima je potreban za dostojanstven život te da ga treba razmatrati u vezi s pravom na pristup univerzalnim javnim i socijalnim uslugama; vjeruje da sustavi minimalnog dohotka ne smiju pogodovati nastavljanju socijalne ovisnosti i olakšavaju uključivost u društvu; podsjeća da se u preporuci o aktivnom uključivanju prepoznaje potreba za uvođenjem integrirane strategije za provedbu tri elementa socijalnog uključivanja (adekvatan dodatak dohotku, uključiva tržišta rada i pristup kvalitetnim uslugama); |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe važnost automatske stabilizacije sustava socijalne zaštite za apsorpciju socijalnih šokova prouzročenih vanjskim učincima kao što je recesija; stoga poziva države članice, u svjetlu Preporuke Međunarodne organizacije rada br. 202, u kojoj se definiraju minimalne razine socijalne zaštite, da osiguraju i povećaju ulaganja u sustave socijalne zaštite kako bi se zajamčila njihova uspješnost u suzbijanju i sprečavanju siromaštva i nejednakosti kao i njihova održivost; |
| --- | --- |

7.

| 8. | u vezi s raspravom o minimalnom dohotku ističe poseban položaj obitelji i samohranih roditelja i njihov poseban položaj; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da bi ljudima trebalo omogućiti da u potpunosti sudjeluju u društvu i gospodarstvu i da to pravo treba biti u potpunosti priznato i vidljivo u donošenju politika Unije tako što će se osigurati visokokvalitetni univerzalni sustavi socijalne zaštite koji sadrže učinkovite i primjerene sustave minimalnog dohotka; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da je socijalna zaštita koja obuhvaća mirovine i usluge kao što su zdravstvene usluge, skrb za djecu i dugotrajna skrb i dalje ključna za uravnotežen i uključiv rast te da doprinosi produljenju radnog vijeka, stvaranju radnih mjesta i smanjenju nejednakosti; stoga poziva Komisiju i države članice da daju poticaj politikama kojima će se zajamčiti dostatnost, prikladnost i učinkovitost te kvaliteta sustava socijalne zaštite tijekom cijelog životnog vijeka ljudi te osigurati pristojan život, borba protiv nejednakosti i poticanje uključenosti u cilju iskorjenjivanja siromaštva, osobito za one koji su isključeni iz tržišta rada te za najranjivije skupine; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da je odgovarajući prihod tijekom cijelog životnog vijeka ključan za pomoć ljudima s razinom dohotka nedovoljnom za dostojanstven život; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da se odgovarajućim sustavima minimalnog dohotka, poput aktivne uključenost, promiče društveno sudjelovanje i uključenost; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podsjeća na to da je jedan od glavnih ciljeva strategije Europa 2020. smanjivanje broja osoba pogođenih siromaštvom i socijalnom isključenosti za barem 20 milijuna te da je još uvijek potrebno ulagati napore u postizanje tog cilja; vjeruje da sustavi minimalnog dohotka mogu biti koristan način za postizanje tog cilja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe da su pristojna radna mjesta najbolji način za borbu protiv siromaštva i socijalne isključenosti; u tom kontekstu podsjeća na važnost poticanja rasta, ulaganja i stvaranja radnih mjesta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | žali zbog toga što se čini da neke države članice ne vode računa o preporuci Vijeća 92/441/EEZ, u kojoj se priznaje temeljno pravo osobe na dostatne resurse i socijalnu pomoć kako bi vodila dostojanstven život; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe da, iako većina država članica raspolaže sustavima minimalnog dohotka, neki od ovih programa ne pružaju odgovarajući dodatak dohotku za sve ljude koji ga trebaju (23); traži od svih država članica da predvide uvođenje i, ako je potrebno unapređenje, sustava zajamčenog minimalnog dohotka kako bi se spriječilo siromaštvo i poticala socijalna uključenost; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da uvođenje nacionalnih programa minimalnog dohotka ne bi smjelo smanjiti zaštitu koju pružaju regionalni programi minimalnog dohotka; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe važnost Europskog semestra u poticanju država članica koje još nemaju sustave minimalnog dohotka da uvedu sustave odgovarajuće dodatka dohotku; |
| --- | --- |

18.

| 19. | napominje da u nekim državama članicama pravo na minimalni dohodak ovisi o sudjelovanju u aktivnim mjerama na tržištu rada; u tom pogledu ističe važnu ulogu EU-a kao medija koji omogućuje državama članicama da razmjenjuju najbolje prakse; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ponavlja stav koji je izrazio u Rezoluciji od 20. listopada 2010. o ulozi minimalnog dohotka u borbi protiv siromaštva i promicanju uključivog društva u Europi, |
| --- | --- |

20.

| 21. | prima na znanje mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o okvirnoj direktivi o adekvatnom minimalnom dohotku u Europskoj uniji, u kojem bi se odredili zajednički standardi i pokazatelji, metode praćenja provedbe i poboljšao dijalog među zainteresiranim stranama, državama članicama i institucijama Unije; poziva Komisiju i države članice da u tu svrhu procijene način i sredstva kako bi se adekvatan minimalni dohodak jamčio u svim državama članicama; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja izjavu Komisije da je Europski semestar sada više usmjeren na zapošljavanje i socijalna pitanja, ali smatra da su potrebni dodatni napori kako bi se taj cilj ostvario i kako bi se osigurala globalna usklađenost, osobito promicanjem socijalnih ulaganja; poziva Komisiju da redovito prati i ocjenjuje napredak koji su države članice postigle u vezi s preporukama po državama članicama u osiguravanju dostupnih, cjenovno pristupačnih i kvalitetnih usluga, kao i jesu li provele odgovarajuće i učinkovite programe minimalnog dohotka; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe važnost Europskog semestra za praćenje primjerenosti postojećih programa minimalnog dohotka i njihovog učinka na smanjenje siromaštva, posebno s pomoću preporuka po državama članicama, ali također ističe važnost zajedničkog izvješća o zapošljavanju i Godišnjeg pregleda rasta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe da bi sustavima minimalnog dohotka trebalo osigurati dohodak iznad praga siromaštva, spriječiti tešku materijalnu oskudicu i iz nje izdignuti kućanstva, a ti sustavi trebali bi biti popraćeni pružanjem javnih usluga poput zdravstvene zaštite, obrazovanja i skrbi o djeci; |
| --- | --- |

24.

| 25. | smatra da sustave minimalnog dohotka treba uključiti u strateški pristup usmjeren na socijalnu uključenost i integraciju, kojim su predviđene i opće mjere i ciljane politike u vezi sa smještajem, zdravstvenom pomoći, obrazovanjem i obukom te socijalnim i drugim uslugama od općeg interesa kako bi se pomoglo osobama da izađu iz siromaštva pružanjem personalizirane podrške te pomoći u pristupanju tržištu rada za radno sposobne osobe; smatra da pravi cilj sustava minimalnog dohotka nije samo pomoći korisnicima, već prije svega poduprijeti ih na prijelaz iz socijalne isključenosti u aktivni život, čime se izbjegava dugoročna ovisnost; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva države članice da poboljšaju koordinaciju i integrirano planiranje između uprava i služba koje se bave različitim elementima aktivnog uključivanja, da razvijaju jedinstvene kontaktne točke za klijente i jačaju kapaciteta i sredstva dostupnih usluga kako bi se povećao pristup tim tijelima i poboljšala njihova kvaliteta; |
| --- | --- |

26.

| 27. | smatra da je ključno jamčiti adekvatan dohodak i za ugrožene osobe za koje povratak na posao nije (više) moguć, kao što je priznato u preporuci o aktivnom uključivanju; |
| --- | --- |

27.

| 28. | traži da se postigne značajan i provjeren napredak u pogledu adekvatnosti sustava minimalnog dohotka kako bi se smanjilo siromaštvo i socijalna isključenost, posebice među najugroženijim članovima drutšva i pomoglo zajamčiti njihovo pravo na dostojanstven život; |
| --- | --- |

28.

| 29. | sa zabrinutošću napominje da u mnogim državama članicama troškovi dugotrajne skrbi premašuju čak i prosječnu mirovinu; naglašava važnost uzimanja u obzir posebnih potreba i životnih troškova različitih dobnih skupina; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe važnost definiranja prikladnih kriterija prihvatljivosti prilagođenih društvenoj i gospodarskoj situaciji u državama članicama kako bi se mogao koristiti adekvatan sustav minimalnog prihoda; vjeruje da bi kriteriji trebali biti da osoba nije korisnik naknade za nezaposlene ili da ta naknada nije dovoljna za izbjegavanje siromaštva i socijalne isključenosti te da bi se u obzir trebao uzeti i broj djece i ostalih uzdržavanih članova obitelji; međutim, naglašava da ti kriteriji ne bi trebali stvoriti administrativne prepreke za pristup sustavima minimalnog dohotka za osobe koje su već vrlo ugrožene (npr. za beskućnike ne bi trebala biti potrebna stalna adresa); |
| --- | --- |

30.

| 31. | ponovno ističe važnost jednakosti pristupa sustavima minimalnog dohotka bez diskriminacije na temelju etničke pripadnosti, spola, razine obrazovanja, nacionalnosti, spolne orijentacije, vjere, invaliditeta, dobi, političkih uvjerenja ili socioekonomske situacije; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zabrinut je zbog visoke stope odustajanja od prava osoba koje imaju pravo na minimalni dohodak; smatra da je odustajanje od prava jedna od većih prepreka socijalnoj uključenosti dotičnih osoba; traži od Komisije i Odbora za socijalnu zaštitu da nastave istraživati problem odustajanja od prava te da osmisle preporuke i smjernice za rješavanja tog problema; poziva države članice da se bore protiv odustajanja od prava podizanjem osviještenosti među javnosti o postojanju sustava minimalnog dohotka te pružanjem prikladnog savjetovanja o pristupanju tim sustavima, kao i poboljšanjem organizacije svojih administracija; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naglašava važnost konkretnih intervencija država članica kako bi se odredio prag minimalnog dohotka na temelju relevantnih pokazatelja, uključujući referentne proračune, kako bi se zajamčila socioekonomska kohezija i smanjio rizik od siromaštva u svim državama članicama; smatra da bi se ti podaci trebali predstavljati jednom godišnje na Međunarodni dan za iskorjenjivanje siromaštva (17. listopada); |
| --- | --- |

33.

| 34. | napominje da se mnoge države članice koriste zaštitnim pokazateljima minimalnog dohotka; poziva da se tim pokazateljima koriste sve države članice, što će omogućiti bolju usporedbu među nacionalnim sustavima; |
| --- | --- |

34.

| 35. | smatra da bi se sustavi minimalnog dohotka trebali smatrati privremenima i da bi uvijek trebali biti popraćeni aktivnim politikama uključivanja na tržište rada; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tvrdi da su sustavi minimalnog dohotka bitni tranzicijski instrumenti za smanjenje i suzbijanje siromaštva, socijalne isključenosti i nejednakosti te da ih treba smatrati socijalnim ulaganjem; prima na znanje protucikličke učinke sustava minimalnog dohotka; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naglašava potrebu da se pri određivanju praga minimalnog dohotka vodi računa o broju uzdržavanih osoba, posebno o djeci ili vrlo ovisnim osobama, kako bi se prekinuo začarani krug siromaštva, posebice dječjeg siromaštva; poziva Komisiju i države članice da osiguraju brzu provedbu Preporuke o ulaganju u djecu kako bi se prekinuo krug ugroženosti; osim toga, smatra da bi Komisija trebala izrađivati godišnje izvješće o napretku o borbi protiv dječjeg siromaštva i provedbi Preporuke pomoću u njoj sadržanih pokazatelja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe da referentni proračuni mogu pomoći pri određivanju razine minimalnog dohotka koja je nužna da bi se zadovoljile osnovne ljudske potrebe, uključujući i nenovčane aspekte, npr. pristup obrazovanju i cjeloživotno učenje, pristojno stanovanje, kvalitetne zdravstvene usluge, društvene aktivnosti, sudjelovanje građana, uzimajući u obzir sastav kućanstva i dob te gospodarski i socijalni kontekst svake države članice; podsjeća da Komisija u svojoj komunikaciji o paketu mjera za socijalno ulaganje poziva države članice da odrede referentne proračune koji bi pomogli u izradi učinkovitog i primjerenog dodatka dohotku kojim uzima u obzir socijalne potrebe utvrđene na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini radi poboljšanja teritorijalne kohezije; poziva, osim toga, na korištenje referentnih proračuna kao alata za procjenu adekvatnosti programa minimalnog dohotka koje su dostavile države članice; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vjeruje da bi države članice pri određivanju adekvatnih sustava minimalnog dohotka trebale uzeti u obzir Eurostatov prag opasnosti od siromaštva, postavljen na 60 % ekvivalenta srednjeg nacionalnog raspoloživog dohotka (nakon socijalnih transfera), zajedno s drugim pokazateljima poput referentnih proračuna; smatra da bi se referentni proračuni mogli iskoristiti za bolje rješavanje problema siromaštva i testiranje otpornosti razine minimalnog dohotka i gore navedenog praga, poštujući pritom načelo supsidijarnosti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | smatra da je manjak ažurnih podataka o prihodima i uvjetima života prepreka za provedbu i usporedbu referentnog proračuna i minimalnog dohotka, uzimajući u obzir nacionalne posebnosti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisiju i države članice na razmjenu primjera dobre prakse iz sustava minimalnog dohotka; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisiju i Odbor za socijalnu zaštitu da dokumentiraju i šire primjere uspješnih strategija i da promiču stručne revizije i druge metode razmjene dobrih praksi o sustavima minimalnog dohotka; preporučuje da se ti napori usmjere na ključna pitanja kao što su jamčenje redovnih povećanja, poboljšanja pokrivenosti i prihvaćenosti, uklanjanje destimulacijskih mjera i poboljšanje veza između različitih elemenata aktivne uključenosti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | smatra da bi, s obzirom na brojna pitanja koja se pojavljuju u pogledu minimalnog dohotka poput dostupnosti, pokrivenosti, financiranja, uvjeta za ostvarenje prava i trajanja, pojam za nacionalne sustave minimalnog dohotka mogao biti koristan u doprinošenju stvaranju ravnopravnih uvjeta tržišnog natjecanja među državama članicama; u tom pogledu poziva Komisiju da provede ocjenu učinka sustava minimalnog dohotka u EU-u, da zatraži redoviti nadzor i izvješćivanje, da razmotri daljnje korake kojima bi se uzeli u obzir gospodarski i socijalni uvjeti u svakoj državi članici i potrebe najpogođenijih skupina te procijenilo omogućuju li ti programi kućanstvima da zadovolje osnovne osobne potrebe i smanje siromaštvo; |
| --- | --- |

43.

| 44. | zabrinut je zbog rezova iznosa i/ili trajanja naknada za nezaposlenost i strožih kriterija prihvatljivosti u mnogim državama članicama tijekom posljednjih godina, što je dovelo do većeg broja ljudi koji ovise o sustavima minimalnog dohotka i stvara dodatni pritisak na te sustave (24); |
| --- | --- |

44.

| 45. | ističe da se nejednakosti povećavaju unutar svih država članica i unutar EU-a; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zabrinut je što u mnogim državama članicama razina naknada i isplata iz sustava minimalnog dohotka posljednjih godina smanjena; smatra da bi države članice trebale povećati pokrivenost sustavima minimalnog dohotka za ljude kojima je potrebna potpora, u skladu s preporukama Europske mreže za socijalnu politiku (25);






  a. | poziva države članice s vrlo složenim i fragmentiranim sustavima da ih pojednostave i razviju sveobuhvatnije sustave; |
| --- | --- | --- |

46.

a.

poziva države članice s vrlo složenim i fragmentiranim sustavima da ih pojednostave i razviju sveobuhvatnije sustave;

| b. | poziva države članice koje trenutačno imaju niske razine pokrivenosti da preispitaju uvjete kako bi osigurale pokrivenost osoba kojima je potrebna pomoć; |
| --- | --- |

b.

poziva države članice koje trenutačno imaju niske razine pokrivenosti da preispitaju uvjete kako bi osigurale pokrivenost osoba kojima je potrebna pomoć;

| c. | poziva države članice čiji sustavi minimalnog dohotka trenutačno isključuju značajan broj skupina koje se suočavaju sa siromaštvom, da izmijene svoje programe kako bi ih bolje obuhvatili; |
| --- | --- |

c.

poziva države članice čiji sustavi minimalnog dohotka trenutačno isključuju značajan broj skupina koje se suočavaju sa siromaštvom, da izmijene svoje programe kako bi ih bolje obuhvatili;

| d. | poziva države članice sa širokim diskrecijskim pravima u administratnim odlukama o temeljnim sustavima minimalnog dohotka da se trude ta diskrecijska prava smanjiti kako bi postojali jasni i dosljedni kriteriji za donošenje odluka povezanih s učinkovitom žalbenim postupkom; |
| --- | --- |

d.

poziva države članice sa širokim diskrecijskim pravima u administratnim odlukama o temeljnim sustavima minimalnog dohotka da se trude ta diskrecijska prava smanjiti kako bi postojali jasni i dosljedni kriteriji za donošenje odluka povezanih s učinkovitom žalbenim postupkom;

| 47. | ističe važnost sve većeg sudjelovanja radnika, nezaposlenih i ugroženih društvenih skupina u programima cjeloživotnog obrazovanja, kao i važnost poboljšanja razine stručnih kvalifikacija i usvajanja novih vještina, što je temeljni alat za bržu integraciju na tržištu rada, povećati produktivnost i pomoći ljudima da pronađu posao; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ističe važnost demografskog razvoja u vezi s borbom protiv siromaštva u Europi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | apelira na to da se poduzmu hitne konkretne mjere za iskorjenjivanje siromaštva i socijalne isključenosti, promicanje djelotvornih socijalnih sigurnosnih mreža i smanjivanje nejednakosti na način da idu u prilog osiguranju ekonomske i teritorijalne kohezije; ističe da se te mjere moraju poduzeti na odgovarajućoj razini, djelovanjima i na nacionalnoj i na europskoj razini u skladu s podjelom nadležnosti za relevantne politike; |
| --- | --- |

49.

| 50. | podupire pristup koji Komisija primjenjuje u pitanjima socijalnih ulaganja prema kojem dobro osmišljene socijalne politike doprinose gospodarskom rastu te pritom štite građane od siromaštva i služe kao ekonomski stabilizatori (26); |
| --- | --- |

50.

| 51. | pozdravlja razmatranja i studije koji se bave načinima za postizanje pravedne raspodjele dohotka i bogatstva u našim društvima; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ističe da su posljedice gospodarske krize među ključnim čimbenicima koji države članice koče u razvoju pristupa za socijalna ulaganja; (27) |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva na to da se pri definiranju makroekonomskih politika odgovarajuća pozornost odsad pridaje potrebi za smanjivanjem socijalnih nejednakosti i jamčenju pristupa svih društvenih skupina prikladno financiranim javnim socijalnim uslugama, čime bi se suzbilo siromaštvo i socijalna isključenost; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva na djelovanja u cilju smanjivanja socijalnih nejednakosti tako da se građanima omogući da na najbolji način iskoriste svoje talente i sposobnosti; također traži da se socijalna potpora usmjeri na one koji su siromašni i ujedno ne mogu vlastitim trudom ostvariti dostatan dohodak; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ističe da nedavno iskustvo reformi temeljenih na poreznim izuzećima pokazuje da je politike minimalnog dohotka poželjnije financirati putem proračunske pomoći nego kroz porezne poticaje; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ističe da obrazovanje, socijalni transferi te progresivni, pravedni i redistributivni porezni sustavi, zajedno s mjerama za jačanje konkurentnosti i borbu protiv izbjegavanja plaćanja i utaje poreza, mogu doprinijeti ostvarenju ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ističe da je potrebno prilagoditi postojeće sustave minimalnog dohotka kako bi se problem nezaposlenosti mladih mogao kvalitetnije rješavati; |
| --- | --- |

57.

Javni programi zapošljavanja

| 58. | prima na znanje određene javne programe zapošljavanja u kojima postoji mogućnost da oni koji žele i mogu raditi nađu prijelazno radno mjesto u javnom sektoru ili neprofitnim organizacijama ili poduzećima socijalne ekonomije; međutim, ističe da je važno da ti programi promiču rad popraćen pravima utemeljenima na kolektivnim ugovorima i radnom pravu; |
| --- | --- |

58.

| 59. | smatra da bi javni programi zapošljavanja trebali pomoći unaprijediti zapošljivost radnika i olakšati njihov pristup redovnom tržištu rada; podsjeća da ti programi trebaju uključivati individualizirane itinerare te osigurati pristojne plaće i rezultirati pronalaskom pristojnog radnog mjesta; |
| --- | --- |

59.

| 60. | smatra da otvaranje radnih mjesta treba biti prioritet za EU kao važan korak prema smanjenju siromaštva i socijalne isključenosti; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva Komisiju i države članice da se pobrinu za puno sudjelovanje svih dionika, posebno socijalnih partnera i organizacija civilnog društva, u oblikovanju, provedbi i praćenju politika i programa minimalnog dohotka; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  SL L 245, 26.8.1992., str. 46.

(2)  SL L 245, 26.8.1992., str. 49.

(3)  SL L 59, 2.3.2013., str. 5.

(4)  SL L 307, 18.11.2008., str. 11.

(5)  SL C 212 E, 5.8.2010., str. 11.

(6)  SL C 70 E, 8.3.2012., str. 8.

(7)  SL C 419, 16.12.2015., str. 5.

(8)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0401.

(9)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0136.

(10)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0235.

(11)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0355.

(12)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0010.

(13)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0317.

(14)  2017. Europski semestar: procjena napretka u provedbi strukturnih reformi te sprječavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža i rezultati detaljnih preispitivanja u skladu s Uredbom (EU) br. 1176/2011 (COM(2017) 0090).

(15)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2017/income-inequalities-and-employment-patterns-in-europe-before-and-after-the-great-recession

(16)  „Ususret europskom minimalnom dohotku” (Towards a European minimum income), studeni 2013.: http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/revenu-minimum_-etude-ose_-vfinale_en--2.pdf

(17)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Pokretanje javne rasprave o europskom stupu socijalnih prava (COM(2016)0127) – Prilog 1.

(18)  Europska mreža za socijalnu politiku, „Sustavi minimalnog dohotka u Europi: Studija nacionalnih politika 2015.”, siječanj 2016.

(19)  Zaključci Vijeća o borbi protiv siromaštva i socijalne isključenosti: integrirani pristup, 16. lipnja 2016.

(20)  Dokument Vijeća 6885/17: „Godišnji pregled rasta za 2017. i Zajedničko izvješće o zapošljavanju: političke smjernice o zapošljavanju i socijalnim politikama – zaključci Vijeća (3. ožujka 2017.);” i dokument Vijeća 6887/17: „Zajedničko izvješće Komisije i Vijeća o zapošljavanju uz Komunikaciju Komisije o Godišnjem pregledu rasta za 2017. (3. ožujka 2017.).”

(21)  Europska mreža za socijalnu politiku, „Sustavi minimalnog dohotka u Europi: analiza nacionalnih politika 2015.”.

(22)  Vidi: Svjetska banka, „Smanjenje siromaštva i rast: krug vrlina i začarani krug”, 2006.; OECD „Trendovi u nejednakosti dohotka i njihov učinak na gospodarski rast” (2014.).

(23)  Sustavi minimalnog dohotka u Europi, Studija o nacionalnim politikama, 2015.

(24)  Europska mreža za socijalnu politiku, „Sustavi minimalnog dohotka u Europi: analiza nacionalnih politika 2015.”, 2015.

(25)  Europska mreža za socijalnu politiku, „Sustavi minimalnog dohotka u Europi: analiza nacionalnih politika 2015.”.

(26)  Europska komisija: Komunikacija „Ususret socijalnom ulaganju za rast i koheziju – uključujući provedbu Europskog socijalnog fonda 2014. – 2020.” – (COM(2013)0083), 20. veljače 2013. i Europska mreža za socijalnu politiku, „Socijalna ulaganja u Europi: Studija nacionalnih politika 2015.”.

(27)  Europska mreža za socijalnu politiku, „Socijalna ulaganja u Europi: Studija o nacionalnim politikama 2015.” (op. cit.).

---

Srijeda, 25. listopada 2017.

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/171 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/171

---

P8_TA(2017)0413

Aspekti temeljnih prava u integraciji Roma u EU-u: borba protiv anticiganizma

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2017. o aspektima temeljnih prava u integraciji Roma u EU-u: borba protiv anticiganizma (2017/2038(INI))

(2018/C 346/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU) i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU) i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir preambulu UEU-a, a posebno njegovu drugu alineju te alineje od četvrte do sedme, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preambulu UEU-a, a posebno njegovu drugu alineju te alineje od četvrte do sedme,

| — | uzimajući u obzir, između ostalog, članak 2., članak 3. stavak 3. drugu alineju i članak 6. UEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir, između ostalog, članak 2., članak 3. stavak 3. drugu alineju i članak 6. UEU-a,

| — | uzimajući u obzir, između ostalog, članak 10. i članak 19. stavak 1.UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir, između ostalog, članak 10. i članak 19. stavak 1.UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima od 7. prosinca 2000. („Povelja”), koja je proglašena 12. prosinca 2007. u Strasbourgu i koja je stupila na snagu zajedno s Ugovorom iz Lisabona u prosincu 2009., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima od 7. prosinca 2000. („Povelja”), koja je proglašena 12. prosinca 2007. u Strasbourgu i koja je stupila na snagu zajedno s Ugovorom iz Lisabona u prosincu 2009.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima koju je 1948. usvojila Opća skupština UN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima koju je 1948. usvojila Opća skupština UN-a,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta donesenu u New Yorku 20. studenoga 1989., a posebno njezin članak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta donesenu u New Yorku 20. studenoga 1989., a posebno njezin članak 3.,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju UN-a A/70/L.1 koju je Opća skupština donijela 25. rujna 2015. naslovljenu „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju UN-a A/70/L.1 koju je Opća skupština donijela 25. rujna 2015. naslovljenu „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.”,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju UN-a A/RES/60/7 o sjećanju na holokaust, koju je Opća skupština donijela 1. studenoga 2005., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju UN-a A/RES/60/7 o sjećanju na holokaust, koju je Opća skupština donijela 1. studenoga 2005.,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda,

| — | uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Vijeća Europe za zaštitu nacionalnih manjina, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Vijeća Europe za zaštitu nacionalnih manjina,

| — | uzimajući u obzir Izjavu Odbora ministara Vijeća Europe o porastu anticiganizma i rasističkog nasilja nad Romima u Europi, usvojenu 1. veljače 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izjavu Odbora ministara Vijeća Europe o porastu anticiganizma i rasističkog nasilja nad Romima u Europi, usvojenu 1. veljače 2012.,

| — | uzimajući u obzir Opću preporuku politike br. 13 Europske komisije protiv rasizma i netolerancije (ECRI) o borbi protiv anticiganizma i diskriminacije Roma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću preporuku politike br. 13 Europske komisije protiv rasizma i netolerancije (ECRI) o borbi protiv anticiganizma i diskriminacije Roma,

| — | uzimajući u obzir Povelju europskih političkih stranaka za društvo bez rasizma, koju je Kongres lokalnih i regionalnih vlasti Vijeća Europe usvojio na svojem 32. zasjedanju u ožujku 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju europskih političkih stranaka za društvo bez rasizma, koju je Kongres lokalnih i regionalnih vlasti Vijeća Europe usvojio na svojem 32. zasjedanju u ožujku 2017.,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe br. 1985 (2014) naslovljenu „Stanje i prava nacionalnih manjina u Europi” i rezoluciju br. 2153 (2017) naslovljenu „Promicanje uključivanja Roma i Putnika”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe br. 1985 (2014) naslovljenu „Stanje i prava nacionalnih manjina u Europi” i rezoluciju br. 2153 (2017) naslovljenu „Promicanje uključivanja Roma i Putnika”,

| — | uzimajući u obzir izjavu glavnog tajnika Vijeća Europe Thorbjørna Jaglanda od 11. travnja 2017. o deset ciljeva za sljedećih deset godina, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glavnog tajnika Vijeća Europe Thorbjørna Jaglanda od 11. travnja 2017. o deset ciljeva za sljedećih deset godina,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju MOR-a br. 111 iz 1958. o diskriminaciji u odnosu na zaposlenje i zanimanje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju MOR-a br. 111 iz 1958. o diskriminaciji u odnosu na zaposlenje i zanimanje,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/220/PUP (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/220/PUP (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (4),

| — | uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/913/PUP od 28. studenoga 2008. o suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije kaznenopravnim sredstvima (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/913/PUP od 28. studenoga 2008. o suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije kaznenopravnim sredstvima (5),

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 9. prosinca 2013. o djelotvornim mjerama integracije Roma u državama članicama, zaključke Vijeća od 8. prosinca 2016. o ubrzavanju procesa integracije Roma i zaključke Vijeća od 13. listopada 2016. o tematskom izvješću Europskog revizorskog suda br. 14/2016, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 9. prosinca 2013. o djelotvornim mjerama integracije Roma u državama članicama, zaključke Vijeća od 8. prosinca 2016. o ubrzavanju procesa integracije Roma i zaključke Vijeća od 13. listopada 2016. o tematskom izvješću Europskog revizorskog suda br. 14/2016,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 15. lipnja 2011. o predškolskom obrazovanju i skrbi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 15. lipnja 2011. o predškolskom obrazovanju i skrbi,

| — | uzimajući u obzir komunikacije Komisije o integraciji Roma (COM(2010)0133, COM(2012)0226, COM(2013)0454, COM(2015)0299, COM(2016)0424), uključujući komunikaciju Komisije naslovljenu „Okvir EU-a za nacionalne strategije integracije Roma do 2020.” (COM(2011)0173), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikacije Komisije o integraciji Roma (COM(2010)0133, COM(2012)0226, COM(2013)0454, COM(2015)0299, COM(2016)0424), uključujući komunikaciju Komisije naslovljenu „Okvir EU-a za nacionalne strategije integracije Roma do 2020.” (COM(2011)0173),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Tri godine provedbe Jamstva za mlade i Inicijative za zapošljavanje mladih” (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Tri godine provedbe Jamstva za mlade i Inicijative za zapošljavanje mladih” (COM(2016)0646),

| — | uzimajući u obzir preporuku Komisije 2013/112/EU od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ulaganje u djecu: prekidanje kruga prikraćenosti”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Komisije 2013/112/EU od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ulaganje u djecu: prekidanje kruga prikraćenosti”,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Romima (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Romima (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. travnja 2015. povodom Međunarodnog dana Roma – rasna netrpeljivost prema Romima u Europi i priznanje na razini EU-a dana sjećanja na genocid nad Romima u Drugom svjetskom ratu (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. travnja 2015. povodom Međunarodnog dana Roma – rasna netrpeljivost prema Romima u Europi i priznanje na razini EU-a dana sjećanja na genocid nad Romima u Drugom svjetskom ratu (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. prosinca 2016. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji u 2015. godini (8), a posebno točke od 117. do 122. o pravima Roma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. prosinca 2016. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji u 2015. godini (8), a posebno točke od 117. do 122. o pravima Roma,

| — | uzimajući u obzir izvješće Agencije Europske unije za temeljna prava o temeljnim pravima za 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Agencije Europske unije za temeljna prava o temeljnim pravima za 2016.,

| — | uzimajući u obzir istraživanja EU-MIDIS I. i II. Agencije Europske unije za temeljna prava te razna druga istraživanja i izvješća o Romima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir istraživanja EU-MIDIS I. i II. Agencije Europske unije za temeljna prava te razna druga istraživanja i izvješća o Romima,

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Revizorskog suda br. 14/2016 o političkim inicijativama i financijskoj potpori EU-a za integraciju Roma: ostvaren je znatan napredak u posljednjem desetljeću, ali potrebni su dodatni napori na terenu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Revizorskog suda br. 14/2016 o političkim inicijativama i financijskoj potpori EU-a za integraciju Roma: ostvaren je znatan napredak u posljednjem desetljeću, ali potrebni su dodatni napori na terenu,

| — | uzimajući u obzir istraživanje Eurobarometra naslovljeno „Diskriminacija u EU-u u 2015. godini”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir istraživanje Eurobarometra naslovljeno „Diskriminacija u EU-u u 2015. godini”,

| — | uzimajući u obzir izvješća i preporuke Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) te, između ostalog, njezin akcijski plan o poboljšanju situacije Roma i Sintija na području OESS-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća i preporuke Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) te, između ostalog, njezin akcijski plan o poboljšanju situacije Roma i Sintija na području OESS-a,

| — | uzimajući u obzir izvješća i preporuke organizacija za praćenje kršenja prava i organizacija civilnog društva, posebno ona koja su sastavili Europski centar za prava Roma (European Roma Rights Centre), Fundación Secretariado Gitano, OSF, ERGO i Amnesty International, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća i preporuke organizacija za praćenje kršenja prava i organizacija civilnog društva, posebno ona koja su sastavili Europski centar za prava Roma (European Roma Rights Centre), Fundación Secretariado Gitano, OSF, ERGO i Amnesty International,

| — | uzimajući u obzir referentni dokument o anticiganizmu koji je objavio Savez za borbu protiv anticiganizma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir referentni dokument o anticiganizmu koji je objavio Savez za borbu protiv anticiganizma,

| — | uzimajući u obzir izvješće Centra za europske političke studije naslovljeno „Borba protiv institucijskog anticiganizma: odgovori i perspektivne prakse u EU-u i odabranim državama članicama”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Centra za europske političke studije naslovljeno „Borba protiv institucijskog anticiganizma: odgovori i perspektivne prakse u EU-u i odabranim državama članicama”,

| — | uzimajući u obzir novoosnovani Europski romski institut za umjetnost i kulturu (ERIAC) u Berlinu koji nastoji ostvariti umjetničku i kulturnu prisutnost 12 milijuna Roma u Europi i koji omogućuje njihovo samoizražavanje i time doprinosi borbi protiv anticiganizma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir novoosnovani Europski romski institut za umjetnost i kulturu (ERIAC) u Berlinu koji nastoji ostvariti umjetničku i kulturnu prisutnost 12 milijuna Roma u Europi i koji omogućuje njihovo samoizražavanje i time doprinosi borbi protiv anticiganizma,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0294/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0294/2017),

| A. | budući da se u Europi Romima i dalje uskraćuju ljudska prava; |
| --- | --- |

A.

budući da se u Europi Romima i dalje uskraćuju ljudska prava;

| B. | budući da su Romi dio europske kulture i europskih vrijednosti te da su doprinijeli kulturnom bogatstvu, raznolikosti, gospodarstvu i zajedničkoj povijesti EU-a; |
| --- | --- |

B.

budući da su Romi dio europske kulture i europskih vrijednosti te da su doprinijeli kulturnom bogatstvu, raznolikosti, gospodarstvu i zajedničkoj povijesti EU-a;

| C. | budući da je anticiganizam „posebna vrsta rasizma, ideologija koja se temelji na rasnoj superiornosti, oblik dehumanizacije i institucionalnog rasizma potpirivanog povijesnom diskriminacijom koja se izražava, među ostalim, nasiljem, govorom mržnje, izrabljivanjem, stigmatizacijom i najočitijim oblikom diskriminacije”; (9) |
| --- | --- |

C.

budući da je anticiganizam „posebna vrsta rasizma, ideologija koja se temelji na rasnoj superiornosti, oblik dehumanizacije i institucionalnog rasizma potpirivanog povijesnom diskriminacijom koja se izražava, među ostalim, nasiljem, govorom mržnje, izrabljivanjem, stigmatizacijom i najočitijim oblikom diskriminacije”; (9)

| D. | budući da je, unatoč naporima na nacionalnoj, europskoj i međunarodnoj razini, diljem Europe svakodnevno prisutan stalan i strukturni anticiganizam (10) koji se očituje, npr. u obliku pojedinačnog i institucionalnog zanemarivanja, diskriminacije, nejednakosti, obespravljivanja, omalovažavanja, razlikovanja od drugih i prebacivanja krivnje, stigmatiziranja, govora mržnje te izlaganja nasilju, krajnjem siromaštvu i dubokoj socijalnoj isključenosti; budući da anticiganizam jača i da raste popularnost političkih stranaka koje bez zadrške izražavaju osjećaje usmjerene protiv Roma; |
| --- | --- |

D.

budući da je, unatoč naporima na nacionalnoj, europskoj i međunarodnoj razini, diljem Europe svakodnevno prisutan stalan i strukturni anticiganizam (10) koji se očituje, npr. u obliku pojedinačnog i institucionalnog zanemarivanja, diskriminacije, nejednakosti, obespravljivanja, omalovažavanja, razlikovanja od drugih i prebacivanja krivnje, stigmatiziranja, govora mržnje te izlaganja nasilju, krajnjem siromaštvu i dubokoj socijalnoj isključenosti; budući da anticiganizam jača i da raste popularnost političkih stranaka koje bez zadrške izražavaju osjećaje usmjerene protiv Roma;

| E. | budući da su u državama članicama različiti oblici anticiganizma zabilježeni u djelovanju i radu tijela javnih vlasti i institucija u gotovo svim sferama i na svim razinama, a najčešće su se očitovali u tome što Romima nije omogućen jednak ili bilo kakav pristup javnim objektima i uslugama i što im se uskraćuju jednaka prava i jednako postupanje, u izostavljanju Roma iz postupaka donošenja politika i stvaranja znanja, u njihovoj podzastupljenosti u službenim tijelima na svim razinama društva, u stvaranju diskriminirajućih programa i zlouporabi mogućnosti financiranja za poboljšanje života Roma; |
| --- | --- |

E.

budući da su u državama članicama različiti oblici anticiganizma zabilježeni u djelovanju i radu tijela javnih vlasti i institucija u gotovo svim sferama i na svim razinama, a najčešće su se očitovali u tome što Romima nije omogućen jednak ili bilo kakav pristup javnim objektima i uslugama i što im se uskraćuju jednaka prava i jednako postupanje, u izostavljanju Roma iz postupaka donošenja politika i stvaranja znanja, u njihovoj podzastupljenosti u službenim tijelima na svim razinama društva, u stvaranju diskriminirajućih programa i zlouporabi mogućnosti financiranja za poboljšanje života Roma;

| F. | budući da je nenamjeran anticiganizam vidljiv i u radu institucija EU-a, s obzirom na to da brojni programi i fondovi EU-a koji bi mogli pozitivno utjecati na životne uvjete i životnu perspektivu Roma ne dopiru do njih ili simbolično navode Rome kao jedne od svojih korisnika, ali ne uzimaju u obzir njihove stvarne prilike i diskriminaciju s kojom se suočavaju; |
| --- | --- |

F.

budući da je nenamjeran anticiganizam vidljiv i u radu institucija EU-a, s obzirom na to da brojni programi i fondovi EU-a koji bi mogli pozitivno utjecati na životne uvjete i životnu perspektivu Roma ne dopiru do njih ili simbolično navode Rome kao jedne od svojih korisnika, ali ne uzimaju u obzir njihove stvarne prilike i diskriminaciju s kojom se suočavaju;

| G. | budući da se anticiganizam, koliko god da je nesvjestan, može otkriti u pravnoj stečevini EU-a u kojoj se često ne uzimaju u obzir stvarne prilike i izazovi s kojima se suočavaju Romi, koji, zbog toga što su stoljećima bili izloženi višestrukoj diskriminaciji, nisu u mogućnosti uživati ista prava i prilike te istu razinu zaštite koju pravna stečevina EU-a pruža ostalim građanima EU-a; |
| --- | --- |

G.

budući da se anticiganizam, koliko god da je nesvjestan, može otkriti u pravnoj stečevini EU-a u kojoj se često ne uzimaju u obzir stvarne prilike i izazovi s kojima se suočavaju Romi, koji, zbog toga što su stoljećima bili izloženi višestrukoj diskriminaciji, nisu u mogućnosti uživati ista prava i prilike te istu razinu zaštite koju pravna stečevina EU-a pruža ostalim građanima EU-a;

| H. | budući da u našem društvu postoji trajan paternalistički odnos prema Romima vidljiv u jeziku i djelovanju, pri čemu se ističe samo potreba za „uključivanjem” ili „integracijom” Roma, dok je, ustvari, potrebna temeljita promjena u pristupu; budući da je potrebno zajamčiti njihovo potpuno uživanje temeljnih prava i građanstva u našem društvu te pristup tim istome; |
| --- | --- |

H.

budući da u našem društvu postoji trajan paternalistički odnos prema Romima vidljiv u jeziku i djelovanju, pri čemu se ističe samo potreba za „uključivanjem” ili „integracijom” Roma, dok je, ustvari, potrebna temeljita promjena u pristupu; budući da je potrebno zajamčiti njihovo potpuno uživanje temeljnih prava i građanstva u našem društvu te pristup tim istome;

| I. | budući da se Romi stalno spominju kao ranjiva skupina ljudi, a iz činjenice da se Romima uskraćuju neotuđiva ljudska prava te pravo na jednako postupanje i jednak pristup skrbi, uslugama, informacijama, pravdi, obrazovanju, zdravstvenoj skrbi, zapošljavanju itd. vidljivo je da su upravo strukture koje uspostavljaju i održavaju osobe na vlasti zapravo te koje su diskriminatorne i koje Rome čine ranjivima; budući da to pokazuje da su mjerodavna tijela zanemarila svoje odgovornosti u pogledu ljudskih prava; |
| --- | --- |

I.

budući da se Romi stalno spominju kao ranjiva skupina ljudi, a iz činjenice da se Romima uskraćuju neotuđiva ljudska prava te pravo na jednako postupanje i jednak pristup skrbi, uslugama, informacijama, pravdi, obrazovanju, zdravstvenoj skrbi, zapošljavanju itd. vidljivo je da su upravo strukture koje uspostavljaju i održavaju osobe na vlasti zapravo te koje su diskriminatorne i koje Rome čine ranjivima; budući da to pokazuje da su mjerodavna tijela zanemarila svoje odgovornosti u pogledu ljudskih prava;

Pripadanje i sudjelovanje

| 1. | naglašava da je za borbu protiv podsvjesnog društvenog konsenzusa oko isključivanja Roma u cilju borbe protiv njihove diskriminacije i socijalnog isključivanja te iskorjenjivanja stereotipa koji su stoljećima stvarani i podupirani kroz popularnu literaturu, medije, umjetnost i jezik ključno obrazovati većinsko društvo o različitosti Roma, njihovoj povijesti i kulturi te oblicima, razmjerima i ozbiljnosti anticiganizma s kojim se suočavaju u svakodnevnom životu; u tom kontekstu poziva države članice da preuzmu punu odgovornost za svoje građane romskog podrijetla i da pokrenu dugoročne kampanje za podizanje razine osviještenosti i višedimenzionalne kampanje za senzibilizaciju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da je aktivno i istinsko društveno, gospodarsko, političko i kulturno sudjelovanje Roma neophodno za djelotvorno rješavanje problema anticiganizma i stvaranje nadasve potrebnog uzajamnog povjerenja na korist čitavog društva; primjećuje da Komisija i države članice dijele odgovornost u tim pogledu; stoga poziva Komisiju i države članice da izrade strategije koje sadržavaju i proaktivne i reaktivne mjere na temelju stvarnih, sustavnih savjetovanja s predstavnicima Roma i nevladinim organizacijama te da uključe Rome u provedbu, praćenje i ocjenu vodećih programa i projekata na svim razinama, među ostalim i na lokalnoj razini; poziva Komisiju i države članice da promiču uspostavu neovisnih romskih civilnih organizacija i javnih ustanova te osnaživanje mladog i progresivnog romskog vodstva; |
| --- | --- |

2.

Pomirba i izgradnja povjerenja

| 3. | potiče Komisiju da radi stvaranja ključnog uzajamnog povjerenja osnuje povjerenstvo za istinu i pomirbu na razini EU-a (bilo u okviru postojećih struktura, bilo kao zasebno tijelo), da prizna progon, isključivanje i nepriznavanje Roma tijekom stoljeća, da to zabilježi u službenoj bijeloj knjizi te da u provođenju tih zadaća surađuje s Europskim parlamentom i romskim stručnjacima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva države članice da bilo u okviru postojećih struktura, bilo kao zasebna tijela osnuju povjerenstva za istinu i pomirbu kako bi se priznali progon, isključivanje i nepriznavanje Roma tijekom stoljeća, uz istovremeno uključivanje zastupnika u parlamentu, vladinih dužnosnika, pravnika, predstavnika Roma, nevladinih organizacija i organizacija na lokalnoj razini, i kako bi se to zabilježilo u službenoj bijeloj knjizi te potiče države članice da povijest Roma uključe u nastavne planove u školama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva države članice da odaju počast žrtvama holokausta nad Romima, da obilježavaju 2. kolovoza kao dan sjećanja na romske žrtve holokausta i da putem pojednostavljenog postupka dodijele odgovarajuću, hitnu naknadu štete živućim osobama koje su preživjele holokaust, uz kampanju za podizanje razine osviještenosti; poziva Komisiju i države članice da uključe Rome u svoje komemoracije koje se održavaju 27. siječnja svake godine radi obilježavanja dana sjećanja na holokaust te da organiziraju dobrovoljne tečajeve za javne službenike o holokaustu nad Romima; |
| --- | --- |

5.

Provođenje provjere uspješnosti

| 6. | zabrinut je zbog toga što, iako se u državama članicama provodi nekoliko ciljanih programa, većina središnjih programa, uključujući i one koji se financiraju s pomoću strukturnih fondova, ne dospijeva do onih koji se nalaze u najnepovoljnijem položaju, posebice Roma; stoga poziva Revizorski sud da temeljitije i redovito provjerava uspješnost programa EU-a, primjerice programa zapošljavanja i obrazovanja EU-a kao što su Erasmus+ i Inicijativa za zapošljavanje mladih; |
| --- | --- |

6.

| 7. | traži od Komisije da:






  — | ocijeni programe EU-a i mogućnosti financiranja kako bi se utvrdilo ispunjavaju li zahtjeve nediskriminacije i sudjelovanja i da, po potrebi, bez odgode poduzme korektivne mjere |
| --- | --- | --- |

7.

—

ocijeni programe EU-a i mogućnosti financiranja kako bi se utvrdilo ispunjavaju li zahtjeve nediskriminacije i sudjelovanja i da, po potrebi, bez odgode poduzme korektivne mjere

| — | za provjeru uspješnosti država članica pri korištenju programa EU-a primijeni snažan financijski računovodstveni sustav za dugoročno praćenje koji je usmjeren na kvalitetu |
| --- | --- |

—

za provjeru uspješnosti država članica pri korištenju programa EU-a primijeni snažan financijski računovodstveni sustav za dugoročno praćenje koji je usmjeren na kvalitetu

| — | na djelotvoran i transparentan način u postupak praćenja i ocjenjivanja projekata aktivno uključi romske korisnike projekata |
| --- | --- |

—

na djelotvoran i transparentan način u postupak praćenja i ocjenjivanja projekata aktivno uključi romske korisnike projekata

| — | osigura da postojeći mehanizam za podnošenje pritužbi bude dostupniji i transparentniji za rezidente, nevladine organizacije i nadležna tijela kako bi im se omogućilo da prijavljuju diskriminatorne fondove i programe EU-a |
| --- | --- |

—

osigura da postojeći mehanizam za podnošenje pritužbi bude dostupniji i transparentniji za rezidente, nevladine organizacije i nadležna tijela kako bi im se omogućilo da prijavljuju diskriminatorne fondove i programe EU-a

| — | obustavi financiranje u slučajevima zlouporabe sredstava EU-a |
| --- | --- |

—

obustavi financiranje u slučajevima zlouporabe sredstava EU-a

| — | reformira europske strukturne i investicijske fondove (ESIF) kako bi se s pomoću njih osigurala financijska potpora za borbu protiv anticiganizma na proaktivniji način i |
| --- | --- |

—

reformira europske strukturne i investicijske fondove (ESIF) kako bi se s pomoću njih osigurala financijska potpora za borbu protiv anticiganizma na proaktivniji način i

| — | proširi programe financiranja Europa za građane i Prava, jednakost i građanstvo, priznajući važnu ulogu organizacija civilnog društva za praćenje kršenja prava i drugih relevantnih dionika u praćenju anticiganizma i jamčenju poštovanja temeljnih prava; |
| --- | --- |

—

proširi programe financiranja Europa za građane i Prava, jednakost i građanstvo, priznajući važnu ulogu organizacija civilnog društva za praćenje kršenja prava i drugih relevantnih dionika u praćenju anticiganizma i jamčenju poštovanja temeljnih prava;

| 8. | poziva Komisiju i države članice da:






  — | zajamče da relevantne intervencije koje financira EU, a koje bi mogle utjecati na romsku zajednicu budu uključive te da se njima bori protiv segregacije |
| --- | --- | --- |

8.

—

zajamče da relevantne intervencije koje financira EU, a koje bi mogle utjecati na romsku zajednicu budu uključive te da se njima bori protiv segregacije

| — | zajamče da su segregacijske prakse jasno opisane i izričito isključene iz financiranja |
| --- | --- |

—

zajamče da su segregacijske prakse jasno opisane i izričito isključene iz financiranja

| — | poboljšaju mogućnosti financiranja kako bi se osiguralo da stvorene mogućnosti obrazovanja i zapošljavanja pružaju istinski i održiv način borbe protiv dugoročne nezaposlenosti, što je nužno za dostojan život |
| --- | --- |

—

poboljšaju mogućnosti financiranja kako bi se osiguralo da stvorene mogućnosti obrazovanja i zapošljavanja pružaju istinski i održiv način borbe protiv dugoročne nezaposlenosti, što je nužno za dostojan život

| — | zajamče djelotvorno korištenje svih dostupnih resursa i |
| --- | --- |

—

zajamče djelotvorno korištenje svih dostupnih resursa i

| — | povećaju stopu apsorpcije sredstava EU-a u skladu s prioritetima utvrđenima u nacionalnim strategijama integracije Roma; |
| --- | --- |

—

povećaju stopu apsorpcije sredstava EU-a u skladu s prioritetima utvrđenima u nacionalnim strategijama integracije Roma;

| 9. | poziva države članice da ojačaju koordinaciju među lokalnim i nacionalnim tijelima u cilju uklanjanja administrativnih i političkih prepreka i djelotvorne uporabe sredstava EU-a za poboljšanje položaja Roma, a posebno romske djece; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podsjeća na Preporuku Vijeća iz 2013. u kojoj se navodi da bi promicanje socijalne uključenosti i suzbijanje siromaštva i diskriminacije, uključujući, među ostalim, socioekonomsku integraciju marginaliziranih zajednica kao što su Romi, trebalo biti olakšano dodjeljivanjem barem 20 % ukupnih sredstava u okviru europskih strukturnih fondova u svakoj državi članici za ulaganje u ljude; |
| --- | --- |

10.

Osiguranje jednakih prava i borba protiv anticiganizma s pomoću osposobljavanja

| 11. | podsjeća na to da su prava manjina i zabrana diskriminacije sastavni dio temeljnih prava te da su sukladno tomu obuhvaćeni vrijednostima EU-a koje je potrebno poštovati u skladu s člankom 2. UEU-a; podsjeća na to da EU može poduzeti mjere ako je jasno da postoji opasnost da bi određena država članica mogla ozbiljno prekršiti te vrijednosti u skladu s člankom 7. UEU-a; |
| --- | --- |

11.

| 12. | na temelju zabrinjavajućih izvješća nevladinih organizacija i organizacija za praćenje kršenja prava poziva države članice:






  — | da provedu Direktivu 2000/43/EZ kako bi se djelotvorno spriječili i uklonili svi oblici diskriminacije Roma i kako bi se zajamčilo da nacionalni, regionalni i lokalni upravni propisi nisu diskriminatorni i ne dovode do praksi segregacije; |
| --- | --- | --- |

12.

—

da provedu Direktivu 2000/43/EZ kako bi se djelotvorno spriječili i uklonili svi oblici diskriminacije Roma i kako bi se zajamčilo da nacionalni, regionalni i lokalni upravni propisi nisu diskriminatorni i ne dovode do praksi segregacije;

| — | da provedu Okvirnu odluku 2008/913/PUP jer pruža alate za uspješnu borbu protiv retorike anticiganizma i nasilja nad Romima; |
| --- | --- |

—

da provedu Okvirnu odluku 2008/913/PUP jer pruža alate za uspješnu borbu protiv retorike anticiganizma i nasilja nad Romima;

| 13. | poziva Komisiju da pruži pomoć državama članicama pri prenošenju i provedbi direktiva o jednakom postupanju i da nastavi s pokretanjem postupaka zbog povrede protiv svih država članica, bez iznimke, koje prekrše, ne prenesu ili ne provedu direktive o jednakom postupanju, kao što su Direktiva o rasnoj jednakosti (2000/43/EZ), Direktiva o slobodnom kretanju i boravištu (2004/38/EZ) (11), Direktiva o pravima žrtava (2012/29/EU), Okvirna odluka (2008/913/PUP) o rasizmu i ksenofobiji, Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama (2010/13/EU) (12) te Direktiva Vijeća o jednakom postupanju prema muškarcima i ženama (2004/113/EZ) (13) i Direktiva Vijeća o jednakom postupanju pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (2000/78/EZ); |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisiju i Vijeće da prekinu zastoj i ponovno pokrenu pregovore o direktivi protiv diskriminacije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | osuđuje činjenicu da određene države članice niječu da postoji nejednakost njihovih državljana romskog podrijetla, da im nedostaje političke volje da isprave svoj neuspjeh u tome da se Romima osigura pristup njihovim temeljnim pravima i uživanje u njima, kao i činjenicu da te države krive Rome za njihovu socijalnu isključenost koja je prouzročena strukturnim rasizmom; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva države članice da:






  — | jasno osude i kazne nijekanje holokausta nad Romima, govor mržnje i prebacivanje krivnje od strane političara i javnih dužnosnika na svim razinama i u svim vrstama medija jer to izravno osnažuje anticiganizam u društvu |
| --- | --- | --- |

16.

—

jasno osude i kazne nijekanje holokausta nad Romima, govor mržnje i prebacivanje krivnje od strane političara i javnih dužnosnika na svim razinama i u svim vrstama medija jer to izravno osnažuje anticiganizam u društvu

| — | poduzmu daljnje mjere za sprečavanje, osuđivanje i suzbijanje govora mržnje usmjerenog protiv Roma, pa i u okviru kulturnog dijaloga; |
| --- | --- |

—

poduzmu daljnje mjere za sprečavanje, osuđivanje i suzbijanje govora mržnje usmjerenog protiv Roma, pa i u okviru kulturnog dijaloga;

| 17. | potiče Komisiju i države članice da pojačaju svoju suradnju s nevladinim organizacijama u cilju osposobljavanja u pogledu najboljih praksi za suzbijanje predrasuda te uspostave kampanja za djelotvornu borbu protiv govora mržnje evidentiranjem posebnih potreba i zahtjeva partnera iz nevladinih organizacija u tom pogledu; poziva Komisiju da potakne civilno društvo na praćenje i prijavljivanje govora mržnje, zločina iz mržnje i nijekanja holokausta u državama članicama; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva svojeg predsjednika da osudi i kazni zastupnike u Europskom parlamentu koji se služe klevetničkim, rasističkim ili ksenofobnim govorom ili koji pokazuju takvo ponašanje u Parlamentu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | osuđuje kršenje prava Roma na slobodno kretanje; poziva države članice da priznaju da se temeljna načela EU-a moraju primjenjivati na sve građane te da se sukladno s Direktivom o slobodnom kretanju ne dozvoljava kolektivno protjerivanje ni bilo kakvo rasno profiliranje; poziva države članice podrijetla da preuzmu odgovornost za borbu protiv siromaštva i isključenosti svih svojih građana, a države članice dolaska da pojačaju prekograničnu suradnju u cilju borbe protiv diskriminacije i iskorištavanja te radi sprečavanja daljnjeg isključivanja u zemlji dolaska; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice da riješe problem predrasuda prema izbjeglicama i tražiteljima azila romskog podrijetla u kontekstu migracija; podsjeća na to da države članice primaju tražitelje azila iz zemalja zapadnog Balkana koji u brojčanom pogledu obuhvaćaju mnoge Rome iz Srbije i bivše jugoslavenske republike Makedonije te da to može biti povezano s određenim čimbenicima koji utječu na tamošnje romske zajednice; poziva na uključivanje posebnog poglavlja o progonu kao posljedici anticiganizma u sklopu informacija o zemlji podrijetla za relevantne zemlje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | duboko je zabrinut zbog broja romskih apatrida u Europi, što dovodi do toga da je takvim Romima u potpunosti uskraćen pristup socijalnim, obrazovnim i zdravstvenim uslugama i da su prisiljeni na život na samim marginama društva; poziva države članice da stanu na kraj apatridnosti i da svima osiguraju uživanje temeljnih ljudskih prava; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva države članice da upis u matične knjige rođenih provode bez diskriminacije te da zajamče identifikaciju svih svojih građana kako bi se izbjeglo da se Romima uskraćuje pristup svim ključnim osnovnim uslugama; poziva države članice da poduzmu hitne korektivne mjere u cilju zaustavljanja diskriminirajućih praksi upisa u matične knjige rođenih te da putem svojih lokalnih tijela poduzmu aktivne korake kako bi se zajamčilo da svako dijete bude upisano u matičnu knjigu rođenih; poziva Komisiju da ocijeni i prati stanje u državama članicama, dijeli najbolje prakse o identifikaciji i zaštiti osoba čije državljanstvo nije utvrđeno i koje nemaju pristup osobnim ispravama te pokrene kampanje za podizanje osviještenosti o važnosti upisa u matičnu knjigu rođenih; |
| --- | --- |

22.

| 23. | duboko je zabrinut zbog nejednakog pristupa Roma zdravstvenim informacijama, uslugama i skrbi, zbog činjenice da mnogi od njih nemaju iskaznicu zdravstvenog osiguranja te zbog zlostavljanja Roma na temelju rase; poziva države članice da poduzmu djelotvorne mjere u cilju uklanjanja svih prepreka pristupu sustavu zdravstvene zaštite; traži od država članica da po potrebi osiguraju financijska sredstva za programe zdravstvenih posrednika za Rome, podignu razinu osviještenosti u pogledu zdravstvene skrbi te poboljšaju pristup cijepljenju i preventivnoj zdravstvenoj skrbi u romskim zajednicama; |
| --- | --- |

23.

| 24. | izražava veliku zabrinutost zbog diskriminacije Romkinja, koje se često smještaju u odvojene odjele za porodništvo nezadovoljavajuće kvalitete te se suočavaju s fizičkim nasiljem, zanemarivanjem te nedovoljnom brigom ili lošim postupanjem medicinskog osoblja kada žele ostvariti pristup zdravstvenim uslugama u području spolnog i reproduktivnog zdravlja i koje često nemaju pristup mobilnim zdravstvenim pregledima; potiče države članice da u tu svrhu smjesta uspostave mehanizam za praćenje i korektivne mjere te da zajamče da medicinsko osoblje koje krši etička načela odgovara za to; poziva Komisiju i države članice da ojačaju napore koje ulažu u poticanje održive i sveobuhvatne izgradnje kapaciteta za Romkinje, izgrade specijalizirane strukture kao što su informativne točke radi pružanja prilagođenih materijala sa zdravstvenim informacijama i pruže potrebnu potporu za zdravstvene inicijative na razini zajednica; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva države članice da u provedbi Okvira EU-a za nacionalne strategije integracije Roma daju prednost djeci, posebno osiguravanjem pristupa zdravstvenoj skrbi, dostojnih životnih uvjeta i pristupa obrazovanju za romsku djecu; ističe da je suzbijanje nepismenosti među romskom djecom ključno za bolju integraciju i uključivanje Roma jer će budućim generacijama omogućiti bolji pristup zapošljavanju; |
| --- | --- |

25.

| 26. | potiče države članice da osude prisilnu sterilizaciju i osiguraju naknadu štete Romkinjama koje su bile izložene sustavnoj sterilizaciji i sterilizaciji uz potporu države, uz javnu ispriku žrtvama tog zločina protiv čovječnosti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | duboko je zabrinut zbog pojave nezakonitog oduzimanja romske djece roditeljima; poziva države članice da bez odgode istraže takve slučajeve i poduzmu odgovarajuće mjere kako bi se oni spriječili; |
| --- | --- |

27.

| 28. | osuđuje neuspjeh država članica da Romima osiguraju jednak pristup pravdi i jednakost pred zakonom, što se očituje u sljedećem:






  — | neuspjehu da se zajamči pravda za žrtve zločina iz mržnje, osobito zločina koje čine policijski službenici, ili neprihvatljivo sporim postupcima za isto |
| --- | --- | --- |

28.

—

neuspjehu da se zajamči pravda za žrtve zločina iz mržnje, osobito zločina koje čine policijski službenici, ili neprihvatljivo sporim postupcima za isto

| — | nerazmjernoj kriminalizaciji Roma |
| --- | --- |

—

nerazmjernoj kriminalizaciji Roma

| — | prekomjernoj primjeni policijskih mjera (etničko profiliranje, prekomjerni postupci pretresa, iznenadne racije u romskim naseljima, neosnovane zapljene i uništavanje imovine, prekomjerna uporaba sile tijekom uhićenja, napadi, prijetnje, omalovažavajuće postupanje, fizičko zlostavljanje i uskraćivanje prava tijekom policijskog ispitivanja i pritvora) |
| --- | --- |

—

prekomjernoj primjeni policijskih mjera (etničko profiliranje, prekomjerni postupci pretresa, iznenadne racije u romskim naseljima, neosnovane zapljene i uništavanje imovine, prekomjerna uporaba sile tijekom uhićenja, napadi, prijetnje, omalovažavajuće postupanje, fizičko zlostavljanje i uskraćivanje prava tijekom policijskog ispitivanja i pritvora)

| — | i u nedovoljnoj primjeni policijskih mjera u slučaju kaznenih djela počinjenih protiv Roma pružanjem nedovoljno pomoći i zaštite (primjerice u slučajevima trgovine ljudima i žrtava obiteljskog nasilja), nedovoljnim istraživanjem slučajeva kaznenih djela koje prijavljuju Romi ili pak izostankom tih mjera; |
| --- | --- |

—

i u nedovoljnoj primjeni policijskih mjera u slučaju kaznenih djela počinjenih protiv Roma pružanjem nedovoljno pomoći i zaštite (primjerice u slučajevima trgovine ljudima i žrtava obiteljskog nasilja), nedovoljnim istraživanjem slučajeva kaznenih djela koje prijavljuju Romi ili pak izostankom tih mjera;

| 29. | poziva države članice da:






  — | zajamče da su svi građani jednaki pred zakonom i da se pobrinu za to da svi imaju jednak pristup pravdi i postupovnim pravima |
| --- | --- | --- |

29.

—

zajamče da su svi građani jednaki pred zakonom i da se pobrinu za to da svi imaju jednak pristup pravdi i postupovnim pravima

| — | osiguraju obvezno osposobljavanje na radnom mjestu temeljeno na ljudskim pravima i usmjereno na pružanje usluga, namijenjeno službenicima za provedbu zakona i službenicima u pravosudnom sustavu na svim razinama |
| --- | --- |

—

osiguraju obvezno osposobljavanje na radnom mjestu temeljeno na ljudskim pravima i usmjereno na pružanje usluga, namijenjeno službenicima za provedbu zakona i službenicima u pravosudnom sustavu na svim razinama

| — | istraže i kazneno progone zločine iz mržnje te da pruže najbolje prakse za utvrđivanje i istraživanje zločina iz mržnje, uključujući zločine koji su posebno motivirani anticiganizmom |
| --- | --- |

—

istraže i kazneno progone zločine iz mržnje te da pruže najbolje prakse za utvrđivanje i istraživanje zločina iz mržnje, uključujući zločine koji su posebno motivirani anticiganizmom

| — | u sklopu policijskih snaga osnuju odjele za borbu protiv zločina iz mržnje, sa znanjem u području borbe protiv anticiganizma |
| --- | --- |

—

u sklopu policijskih snaga osnuju odjele za borbu protiv zločina iz mržnje, sa znanjem u području borbe protiv anticiganizma

| — | potiču odgovarajuću primjenu policijskih mjera i primjenu kazni u slučaju lošeg policijskog postupanja |
| --- | --- |

—

potiču odgovarajuću primjenu policijskih mjera i primjenu kazni u slučaju lošeg policijskog postupanja

| — | zaposle stručnjake za rješavanje sporova koji će surađivati s policijom |
| --- | --- |

—

zaposle stručnjake za rješavanje sporova koji će surađivati s policijom

| — | potiču aktivno zapošljavanje Roma kao pripadnika policijskih snaga |
| --- | --- |

—

potiču aktivno zapošljavanje Roma kao pripadnika policijskih snaga

| — | zajamče da se programima za potporu žrtvama zadovoljavaju posebne potrebe Roma te da im se pruža pomoć pri prijavi zločina i podnošenju pritužbi |
| --- | --- |

—

zajamče da se programima za potporu žrtvama zadovoljavaju posebne potrebe Roma te da im se pruža pomoć pri prijavi zločina i podnošenju pritužbi

| — | nastave zajednički program Komisije i Vijeća Europe JUSTROM u pogledu pristupa Romkinja pravdi te prošire njegovo područje primjene u geografskom smislu |
| --- | --- |

—

nastave zajednički program Komisije i Vijeća Europe JUSTROM u pogledu pristupa Romkinja pravdi te prošire njegovo područje primjene u geografskom smislu

| — | u potpunosti provedu Direktivu EU-a o suzbijanju trgovanja ljudima te pojačaju policijsku i pravosudnu suradnju radi borbe protiv trgovine ljudima i |
| --- | --- |

—

u potpunosti provedu Direktivu EU-a o suzbijanju trgovanja ljudima te pojačaju policijsku i pravosudnu suradnju radi borbe protiv trgovine ljudima i

| — | u potpunosti provedu Direktivu 2011/93/EU (14) u cilju sprečavanja i suzbijanja seksualnog zlostavljanja i iskorištavanja djece te zaštite žrtava; |
| --- | --- |

—

u potpunosti provedu Direktivu 2011/93/EU (14) u cilju sprečavanja i suzbijanja seksualnog zlostavljanja i iskorištavanja djece te zaštite žrtava;

| 30. | poziva Europsku policijsku akademiju (CEPOL) da i dalje pruža tečajeve osposobljavanja u području temeljnih prava i s time povezane višedimenzionalne senzibilizacije policijskih snaga; |
| --- | --- |

30.

| 31. | duboko je zabrinut zbog raširene diskriminacije Roma u području stanovanja, koju obilježavaju diskriminirajuće tržište najma nekretnina i vlasništva nad imovinom i sustav socijalnog stanovanja, prisilne deložacije i rušenje domova Roma, a da im se pritom ne osigura odgovarajući alternativan stambeni prostor, smještanje Roma u odvojene kampove i skloništa za hitne slučajeve koji su udaljeni od osnovnih usluga, izgradnja zidova oko romskih naselja i neuspjeh javnih tijela da Romima osiguraju svakodnevan puni pristup pitkoj vodi iz slavine na i kanalizacijskim sustavima; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva države članice da poduzmu djelotvorne mjere u cilju jamčenja jednakog postupanja prema Romima u pogledu pristupa stanovanju i da u potpunosti iskoriste fondove EU-a za poboljšanje stambenog pitanja Roma, posebno promicanjem desegregacije, uklanjanjem svake prostorne segregacije te promicanjem lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice i integriranog teritorijalnog ulaganja uz potporu ESIF-a, kao i s pomoću dosljednih politika u području javnog stanovanja; potiče države članice da zajamče pristup javnim komunalnim uslugama, kao što su voda, električna energija i plin, te infrastrukturi za stanovanje u skladu s nacionalnim pravnim zahtjevima; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisiju da prizna svoju nadležnost u kontekstu rasno motiviranih prisilnih deložacija; poziva države članice da zajamče da su prisilne deložacije u potpunosti u skladu s pravom Unije te s drugim međunarodnim obvezama u pogledu ljudskih prava, kao što su obveze koje proizlaze iz Europske konvencije o ljudskim pravima; nadalje, poziva na povećanje broja i dostupnosti stručnjaka za desegregaciju u državama članicama u kojima je to najviše potrebno, kako bi se pružila potpora vlastima u jamčenju djelotvornog promicanja desegregacije u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova te poziva na to da se u okviru Europskog socijalnog fonda i Europskog fonda za regionalni razvoj (ESF-ERDF) namijene sredstva za mjere prostorne desegregacije; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja proaktivne inicijative kojima se nastoji poboljšati stambena situacija Roma u gradovima; prepoznaje inicijativu mreže Eurocities u sklopu koje se prikupljaju dokazi uz pomoć istraživanja i evidentiranja obilježja romskih zajednica koje žive u gradovima, izazova s kojima se one suočavaju i odgovora gradova na te izazove; |
| --- | --- |

34.

| 35. | žali zbog i dalje prisutne segregacije u školama, što uključuje prekomjernu zastupljenost romske djece u „posebnim školama”, školama samo za Rome, odvojenim razredima, „školama kontejnerima” itd.; poziva države članice da osmisle i poduzmu konkretne mjere desegregacije u školama i druge djelotvorne mjere za jamčenje jednakog postupanja i potpunog pristupa visokokvalitetnom i redovnom obrazovanju za romsku djecu te da zajamče da sva romska djeca završe barem obvezno obrazovanje; u tom pogledu naglašava da je važno istražiti razloge ranog napuštanja školovanja, a posebno ulogu anticiganizma u toj pojavi; nadalje, potiče države članice da istraže nove načine prevladavanja postojećeg jaza u obrazovanju s pomoću obrazovanja odraslih, strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te informalnog i neformalnog učenja; ustraje u tome da bi se to trebalo odvijati uz posvećivanje pozornosti višedimenzionalnoj diskriminaciji i sudjelovanje romskih stručnjaka i školskih medijatora te osiguranje odgovarajućih resursa za takve mjere; |
| --- | --- |

35.

| 36. | smatra zabrinjavajućom i neprihvatljivom diskriminaciju Roma u području zapošljavanja, koju najčešće obilježavaju dugotrajna nezaposlenost, ugovori bez zajamčenog minimalnog broja radnih sati, nesigurni uvjeti zapošljavanja uz nepostojanje zdravstvenog i socijalnog ili mirovinskog osiguranja, prepreke na tržištu radu (koje postoje čak i u slučajevima Roma s tercijarnim obrazovanjem) i nedostatak prilika za ponovno osposobljavanje; stoga potiče države članice da poduzmu djelotvorne mjere za jamčenje jednakog postupanja prema Romima u pogledu pristupa tržištu rada i mogućnostima zapošljavanja te da uklone izravne i neizravne prepreke, uključujući diskriminaciju; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva države članice na suradnju s privatnim sektorom u pružanju potpore mogućnostima osposobljavanja i zapošljavanja te poslovnim mogućnostima za Rome, osobito u rastućim tehnološkim sektorima; poziva države članice da ambiciozno istraže načine na koje nove tehnologije mogu pomoći i doprinijeti socijalnom i ekonomskom uključivanju Roma te borbi protiv anticiganizma; ističe važnost regionalnog razvoja za otvaranje održivih radnih mjesta u najmanje razvijenim regijama; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva države članice da promiču politike za koje se pokazalo da imaju znatan pozitivan učinak, kao što su politike koje uključuju strukovno osposobljavanje i osposobljavanje na radnom mjestu, usluge individualnog savjetovanja, samozapošljavanje, socijalno poduzetništvo i programe za stjecanje prvog radnog iskustva, kako bi se potaknulo sudjelovanje Roma na tržištu rada i spriječilo nastavljanje siromaštva iz generacije u generaciju u romskim zajednicama; |
| --- | --- |

38.

| 39. | osuđuje višestruke i višedimenzionalne oblike diskriminacije Roma, koji su često prikriveni ili nevidljivi; naglašava da bi se u sklopu politika usmjerenih na jednu vrstu diskriminacije trebalo voditi računa o položaju određenih skupina koje su posebno izložene višestrukoj diskriminaciji; potiče Komisiju i države članice da posebnu pozornost posvete poboljšanju razine obrazovanja, sudjelovanja, pristupa zapošljavanju, stanovanja i zdravstvene skrbi te sprečavanju diskriminacije u slučajevima Roma koji se suočavaju s višestrukom i višedimenzionalnom diskriminacijom, kao i da u Okvir EU-a za nacionalne strategije integracije Roma nakon 2020. uključe posebne programe za te osobe; |
| --- | --- |

39.

| 40. | sa zabrinutošću napominje da su Romkinje izložene višestrukoj i višedimenzionalnoj diskriminaciji zbog toga što su žene i zato što pripadaju romskoj etničkoj manjini te su stoga u nepovoljnom položaju kad je riječ o sudjelovanju u društvu na svim razinama i pristupu osnovnim uslugama i resursima; naglašava da diskriminacija još jače pogađa romske žene i djevojčice koje nemaju osobne isprave; ističe da su za poboljšanje položaja žena i djevojčica Romkinja potrebne posebne i ciljane nediskriminirajuće politike koje omogućuju jednak pristup zapošljavanju i obrazovanju, uključujući cjeloživotno učenje, i koje jamče kvalitetno stanovanje, što je ključno za poboljšanje njihovih životnih uvjeta i borbu protiv siromaštva i isključenosti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva države članice da se pobrinu za to da njihove nacionalne strategije integracije Roma uključuju posebno poglavlje o pravima žena i rodnoj jednakosti te da svaki odjeljak uključuje mjere rodne osviještenosti kojima se promiču ženska prava i perspektiva rodne jednakosti, posebno kad je riječ o dodjeli financijskih sredstava, u skladu s zaključcima Vijeća o Okviru EU-a za nacionalne strategije integracije Roma u kojima se „traži primjena rodne perspektive u svim politikama i aktivnostima za unapređenje uključivanja Roma”; poziva vlade i lokalna tijela država članica da uključe Romkinje u pripremu, provedbu, ocjenjivanje i praćenje nacionalnih strategija integracije Roma; naglašava da je potrebno sustavno prikupljati i redovno analizirati podatke razvrstane po spolu te poziva Komisiju i države članice da ocijene postižu li se politikama željena poboljšanja za žene i djevojčice Romkinje te da poduzmu potrebne mjere u slučaju da nije postignut napredak; poziva Komisiju da podrži promicanje rodne jednakosti u provedbi svih aspekata strategije Europa 2020. u skladu sa strategijom za jednakost žena i muškaraca za razdoblje od 2010. do 2015.; |
| --- | --- |

41.

| 42. | potiče države članice da uzmu u obzir posebne probleme s kojima se susreću žene i djevojčice Romkinje u vezi s ranim i prisilnim brakovima te narušavanjem njihova tjelesnog integriteta; također potiče države članice da promiču i podupiru prikupljanje i širenje podataka o pravnim i drugim mjerama koje se poduzimaju na nacionalnoj razini radi sprečavanja i suzbijanja nasilja nad romskim ženama i djevojčicama; |
| --- | --- |

42.

| 43. | potiče poduzeća i lokalna tijela da uspostave programe osposobljavanja i pruže mogućnosti zapošljavanja za Romkinje; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva vlade da potiču i podržavaju efektivno sudjelovanje Romkinja u javnom i političkom životu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | smatra da tijela za promicanje jednakosti imaju ključnu ulogu u informiranju Roma o njihovim pravima, pružanju pomoći Romima u ostvarenju njihovih prava i prijavljivanju diskriminacije; poziva Komisiju i države članice da uspostave standarde kojima će se tijelima za promicanje jednakosti osigurati odgovarajuće ovlasti i resursi potrebni za djelovanje u slučajevima anticiganizma i njegovo praćenje; poziva države članice da podupiru rad i institucionalni kapacitet tijela nadležnih za pitanja jednakosti u pogledu promicanja jednakog postupanja, na način da im dodijele dostatna sredstva za pružanje djelotvorne pravne i pravosudne pomoći te da potiču njihov rad s romskim pravnim savjetnicima kako bi se olakšalo prijavljivanje kršenja prava; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zabrinut je zbog niske razine sudjelovanja Roma kao sugovornika s lokalnim, regionalnim i nacionalnim vladama ili kao predstavnika tih vlada te zbog neuspjeha vlada da Romima zajamče potpuno ostvarivanje građanskih prava; u tom pogledu uviđa ključnu ulogu civilnog društva; poziva na širu suradnju između relevantnih nacionalnih i lokalnih tijela, EU-a, Vijeća Europe i nevladinih organizacija; potiče institucije i političke stranke EU-a i država članica da aktivno promiču političko sudjelovanje i osnaživanje Roma te njihovo zapošljavanje u javnim upravama; poziva na donošenje programa za osnaživanje Roma, uključujući programe usmjerene na povećanje i osiguravanje dugoročnog sudjelovanja Roma iz višedimenzionalne perspektive kao predstavnika lokalnih, regionalnih i nacionalnih vlada; poziva Komisiju i države članice da poduzmu mjere u cilju jamčenja većeg sudjelovanja žena i djevojčica Romkinja u donošenju politika i odlučivanju; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva države članice da za sve javne službenike koji su nositelji dužnosti i ključni akteri u ispravnoj provedbi zakonodavstva EU-a i država članica osiguraju obvezne, praktične i višedimenzionalne tečajeve osposobljavanja u području temeljnih prava i nediskriminacije kako bi ih se osposobilo da imaju znanja i vještine potrebne da služe svim građanima primjenjujući pristup temeljen na ljudskim pravima; |
| --- | --- |

47.

| 48. | s obzirom na moć medija u stvaranju predodžbe javnosti o etničkim manjinama, poziva države članice da:






  — | osiguraju obvezno osposobljavanje za djelatnike u javnim radiotelevizijskim kućama i medijima kako bi podigle njihovu razinu osviještenosti o problemima i diskriminaciji s kojima se Romi suočavaju te o štetnim stereotipima |
| --- | --- | --- |

48.

—

osiguraju obvezno osposobljavanje za djelatnike u javnim radiotelevizijskim kućama i medijima kako bi podigle njihovu razinu osviještenosti o problemima i diskriminaciji s kojima se Romi suočavaju te o štetnim stereotipima

| — | promiču zapošljavanje Roma u javnim medijima i |
| --- | --- |

—

promiču zapošljavanje Roma u javnim medijima i

| — | promiču zastupljenost Roma u upravnim odborima javnih medija; |
| --- | --- |

—

promiču zastupljenost Roma u upravnim odborima javnih medija;

| 49. | radi uspješnog zaustavljanja daljnjeg anticiganizma potiče države članice da u nastavne planove u školama na svim razinama uključe obvezno osposobljavanje u području ljudskih prava, demokratskog građanstva i političke pismenosti, kako bi se stalo na kraj nesigurnosti Roma u pogledu identiteta te kako bi se ojačalo njihovo samopouzdanje i mogućnost uživanja i zahtijevanja jednakih prava; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ozbiljno je zabrinut zbog rezova u javnom sektoru koji su dramatično utjecali na aktivnosti za promicanje jednakosti za Rome, a koje provode državne nevladine organizacije i nevladine organizacije pod financijskim pokroviteljstvom države, te ograničili dosege tih projekata; ističe da država i njezine institucije imaju temeljnu ulogu u promicanju jednakosti koja je nezamjenjiva; |
| --- | --- |

50.

Nacionalne strategije integracije Roma

| 51. | sa zabrinutošću napominje da uloženi napori i financijska sredstva te brojni europski i nacionalni programi i fondovi koji su bili namijenjeni romskoj zajednici nisu znatno doprinijeli poboljšanju životnih uvjeta Roma i nisu unaprijedili integraciju Roma, osobito na lokalnoj razini; stoga, u cilju borbe protiv marginalizacije, diskriminacije i isključenosti Roma te u cilju poboljšanja procesa integracije Roma i suzbijanja anticiganizma poziva države članice:






  — | da pokažu ambicioznost pri utvrđivanju nacionalnih strategija integracije Roma, više istražuju uspješne lokalne prakse i programe s aktivnim sudjelovanjem Roma radi stjecanja uvida u njihovu situaciju, stvarne prilike i izazove s kojima se suočavaju, te da pridaju posebnu pozornost anticiganizmu i njegovim posljedicama kako bi se razvio poboljšani, sveobuhvatan i cjelovit pristup tom problemu, čime se ne uzimaju u obzir samo društveni i gospodarski aspekt već doprinosi i borbi protiv rasizma, uz rad na uzajamnom povjerenju |
| --- | --- | --- |

51.

—

da pokažu ambicioznost pri utvrđivanju nacionalnih strategija integracije Roma, više istražuju uspješne lokalne prakse i programe s aktivnim sudjelovanjem Roma radi stjecanja uvida u njihovu situaciju, stvarne prilike i izazove s kojima se suočavaju, te da pridaju posebnu pozornost anticiganizmu i njegovim posljedicama kako bi se razvio poboljšani, sveobuhvatan i cjelovit pristup tom problemu, čime se ne uzimaju u obzir samo društveni i gospodarski aspekt već doprinosi i borbi protiv rasizma, uz rad na uzajamnom povjerenju

| — | da u potpunosti provedu svoje nacionalne strategije integracije Roma |
| --- | --- |

—

da u potpunosti provedu svoje nacionalne strategije integracije Roma

| — | da ocijene uspješnost tih strategija i redovito ih ažuriraju, da jasno utvrde aktivnosti i prilagođene mjere te da uspostave mjerljive ciljeve i ključne etape |
| --- | --- |

—

da ocijene uspješnost tih strategija i redovito ih ažuriraju, da jasno utvrde aktivnosti i prilagođene mjere te da uspostave mjerljive ciljeve i ključne etape

| — | da blisko surađuju sa svim dionicima, uključujući regionalne i lokalne subjekte, akademsku zajednicu, privatni sektor, lokalne organizacije i nevladine organizacije, te da aktivno uključuju Rome |
| --- | --- |

—

da blisko surađuju sa svim dionicima, uključujući regionalne i lokalne subjekte, akademsku zajednicu, privatni sektor, lokalne organizacije i nevladine organizacije, te da aktivno uključuju Rome

| — | da dodatno razvijaju financijski i kvalitativno usmjerene metodologije praćenja i izvješćivanja temeljene na terenskom radu u cilju prikupljanja podataka jer su takve metodologije potpora djelotvornim politikama koje se temelje na dokazima i mogu doprinijeti poboljšanju djelotvornosti poduzetih strategija, aktivnosti i mjera te otkrivanju razloga zbog kojih programi i strategije ne dovode do očekivanih rezultata; |
| --- | --- |

—

da dodatno razvijaju financijski i kvalitativno usmjerene metodologije praćenja i izvješćivanja temeljene na terenskom radu u cilju prikupljanja podataka jer su takve metodologije potpora djelotvornim politikama koje se temelje na dokazima i mogu doprinijeti poboljšanju djelotvornosti poduzetih strategija, aktivnosti i mjera te otkrivanju razloga zbog kojih programi i strategije ne dovode do očekivanih rezultata;

| — | da osnaže svoje nacionalne kontaktne točke za Rome tako da im zajamče odgovarajući mandat, potrebne resurse i prikladne radne uvjete kako bi mogle obavljati svoje koordinacijske zadaće; |
| --- | --- |

—

da osnaže svoje nacionalne kontaktne točke za Rome tako da im zajamče odgovarajući mandat, potrebne resurse i prikladne radne uvjete kako bi mogle obavljati svoje koordinacijske zadaće;

Stavljanje anticiganizma u prvi plan unaprijeđene strategije za razdoblje nakon 2020.

| 52. | pozdravlja uložene napore i širok raspon korisnih mehanizama i fondova koje je Komisija uspostavila u cilju poticanja društvenog i gospodarskog uključivanja Roma, kao i činjenicu da je Komisija pokrenula Okvir EU-a za nacionalne strategije integracije Roma do 2020., pozivajući države članice na donošenje nacionalnih strategija; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisiju da:






  — | unaprijedi Okvir EU-a za nacionalne strategije integracije Roma nakon 2020. nadovezujući se na nalaze i preporuke Revizorskog suda, Agencije Europske unije za temeljna prava, nevladinih organizacija i organizacija za praćenje kršenja prava te svih relevantnih dionika, kako bi se stvorio poboljšan, ažuriran i još sveobuhvatniji pristup |
| --- | --- | --- |

53.

—

unaprijedi Okvir EU-a za nacionalne strategije integracije Roma nakon 2020. nadovezujući se na nalaze i preporuke Revizorskog suda, Agencije Europske unije za temeljna prava, nevladinih organizacija i organizacija za praćenje kršenja prava te svih relevantnih dionika, kako bi se stvorio poboljšan, ažuriran i još sveobuhvatniji pristup

| — | u sklopu Okvira EU-a za razdoblje nakon 2020. stavi naglasak na anticiganizam, uz socijalnu isključenost, i da uvede pokazatelje povezane s borbom protiv diskriminacije u područjima obrazovanja, zapošljavanja, stanovanja, zdravstva itd. jer anticiganizam narušava uspješnu provedbu nacionalnih strategija integracije Roma |
| --- | --- |

—

u sklopu Okvira EU-a za razdoblje nakon 2020. stavi naglasak na anticiganizam, uz socijalnu isključenost, i da uvede pokazatelje povezane s borbom protiv diskriminacije u područjima obrazovanja, zapošljavanja, stanovanja, zdravstva itd. jer anticiganizam narušava uspješnu provedbu nacionalnih strategija integracije Roma

| — | na anticiganizam gleda kao na horizontalno pitanje i da u partnerstvu s državama članicama, Agencijom Europske unije za temeljna prava i nevladinim organizacijama razvije niz praktičnih koraka za države članice u cilju borbe protiv anticiganizma |
| --- | --- |

—

na anticiganizam gleda kao na horizontalno pitanje i da u partnerstvu s državama članicama, Agencijom Europske unije za temeljna prava i nevladinim organizacijama razvije niz praktičnih koraka za države članice u cilju borbe protiv anticiganizma

| — | upotpuni radnu skupinu za Rome relevantnih službi Komisije uspostavom projektnog tima na razini povjerenika za pitanja Roma, koji bi okupljao sve relevantne povjerenike koji djeluju u području jednakih prava i nediskriminacije, građanstva, socijalnih prava, zapošljavanja, obrazovanja i kulture, zdravstva i stanovanja te vanjskih dimenzija istoga, kako bi se zajamčila uspostava nediskriminirajućih i komplementarnih fondova i programa na razini EU-a |
| --- | --- |

—

upotpuni radnu skupinu za Rome relevantnih službi Komisije uspostavom projektnog tima na razini povjerenika za pitanja Roma, koji bi okupljao sve relevantne povjerenike koji djeluju u području jednakih prava i nediskriminacije, građanstva, socijalnih prava, zapošljavanja, obrazovanja i kulture, zdravstva i stanovanja te vanjskih dimenzija istoga, kako bi se zajamčila uspostava nediskriminirajućih i komplementarnih fondova i programa na razini EU-a

| — | ojača i dopuni rad Odjela za nediskriminaciju i koordinaciju Roma u sklopu Komisije jačanjem tima, dodjelom dostatnih resursa i zapošljavanjem dodatnog osoblja kako bi se osigurao dostatan kapacitet za borbu protiv anticiganizma, podizanje razine osviještenosti o holokaustu nad Romima i promicanje sjećanja na taj holokaust; |
| --- | --- |

—

ojača i dopuni rad Odjela za nediskriminaciju i koordinaciju Roma u sklopu Komisije jačanjem tima, dodjelom dostatnih resursa i zapošljavanjem dodatnog osoblja kako bi se osigurao dostatan kapacitet za borbu protiv anticiganizma, podizanje razine osviještenosti o holokaustu nad Romima i promicanje sjećanja na taj holokaust;

| 54. | poziva institucije EU-a da uključe prava Roma u kontekst vanjskih odnosa; snažno ustraje u potrebi za borbom protiv anticiganizma i promicanjem prava Roma u zemljama kandidatkinjama i potencijalnim zemljama kandidatkinjama za članstvo u Europskoj uniji; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Komisiju i države članice da primjenjuju i aktivno šire radnu definiciju anticiganizma koju je donio ECRI kako bi se državnim tijelima pružile jasne smjernice; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva sve klubove zastupnika u Parlamentu i političke stranke u državama članicama da poštuju revidiranu Povelju europskih političkih stranaka za društvo bez rasizma i traži od njih da redovito obnavljaju svoju obvezu te da osuđuju i sankcioniraju govor mržnje; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Agenciju Europske unije za temeljna prava da izradi studiju o anticiganizmu u EU-u i zemljama kandidatkinjama za članstvo u Europskoj uniji te da se u svom radu u pogledu pitanja povezanih s Romima usredotoči na anticiganizam i da ga prati u svim relevantnim područjima; |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica i zemalja kandidatkinja, Vijeću Europe i Ujedinjenim narodima. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  SL L 180, 19.7.2000., str. 22.

(2)  SL L 303, 2.12.2000., str. 16.

(3)  SL L 315, 14.11.2012., str. 57.

(4)  SL L 166, 30.4.2004., str. 1.

(5)  SL L 328, 6.12.2008., str. 55.

(6)  SL C 4 E, 7.1.2011., str. 7.; SL C 308 E, 20.10.2011., str. 73., SL C 199 E, 7.7.2012., str. 112.; SL C 468, 15.12.2016., str. 36.; SL C 468, 15.12.2016., str. 157.

(7)  SL C 328, 6.9.2016., str. 4.

(8)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0485.

(9)  Opća preporuka politike br. 13 Europske komisije protiv rasizma i netolerancije (ECRI) o borbi protiv anticiganizma i diskriminacije Roma.

(10)  Riječ „anticiganizam” ponekad se piše drugačije te se u različitim državama članicama ponekad javlja u neznatno drugačijim oblicima kao na primjerice u njemačkom Antiziganismus.

(11)  SL L 158, 30.4.2004., str. 77.

(12)  SL L 95, 15.4.2010., str. 1.

(13)  SL L 373, 21.12.2004., str. 37.

(14)  SL L 335, 17.12.2011., str. 1.

---

Četvrtak, 26. listopada 2017.

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/184 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/184

---

P8_TA(2017)0414

Provedba Direktive o odgovornosti za okoliš

Rezolucija Europskog parlamenta od 26. listopada 2017. o primjeni Direktive 2004/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o odgovornosti za okoliš u pogledu sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu (2016/2251(INI))

(2018/C 346/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2004/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o odgovornosti za okoliš u pogledu sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu (1) (dalje Direktiva), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2004/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o odgovornosti za okoliš u pogledu sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu (1) (dalje Direktiva),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije Vijeću i Europskom parlamentu u skladu s člankom 18. stavkom 2. Direktive 2004/35/EZ o odgovornosti za okoliš u pogledu sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu (COM(2016)0204), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije Vijeću i Europskom parlamentu u skladu s člankom 18. stavkom 2. Direktive 2004/35/EZ o odgovornosti za okoliš u pogledu sprečavanja i otklanjanja štete u okolišu (COM(2016)0204),

| — | uzimajući u obzir članke 4. i 191. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 4. i 191. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članak 37. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 37. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. ožujka 2001. o namjernom uvođenju u okoliš genetski modificiranih organizama i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/220/EEZ (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. ožujka 2001. o namjernom uvođenju u okoliš genetski modificiranih organizama i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/220/EEZ (2),

| — | uzimajući u obzir izmjene Direktive posredstvom Direktive 2006/21/EZ (3) o gospodarenju otpadom od industrija vađenja minerala, Direktive 2009/31/EZ (4) o geološkom skladištenju ugljikova dioksida i Direktive 2013/30/EU (5) o sigurnosti odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izmjene Direktive posredstvom Direktive 2006/21/EZ (3) o gospodarenju otpadom od industrija vađenja minerala, Direktive 2009/31/EZ (4) o geološkom skladištenju ugljikova dioksida i Direktive 2013/30/EU (5) o sigurnosti odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti,

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije o REFIT evaluaciji Direktive o odgovornosti za okoliš (SWD(2016)0121), priložen uz izvješće Komisije (COM(2016)0204), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije o REFIT evaluaciji Direktive o odgovornosti za okoliš (SWD(2016)0121), priložen uz izvješće Komisije (COM(2016)0204),

| — | uzimajući u obzir dopis Službe Europskog parlamenta za istraživanja od 6. lipnja 2016. naslovljen „The implementation of the Environmental Liability Directive: a survey of the assessment process carried out by the Commission” (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dopis Službe Europskog parlamenta za istraživanja od 6. lipnja 2016. naslovljen „The implementation of the Environmental Liability Directive: a survey of the assessment process carried out by the Commission” (6),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, članak 1. stavak 1. točku (e) odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku davanja odobrenja za sastavljanje izvješća o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. priložen toj odluci, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, članak 1. stavak 1. točku (e) odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku davanja odobrenja za sastavljanje izvješća o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. priložen toj odluci,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja i mišljenje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0297/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja i mišljenje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0297/2017),

| A. | budući da politika Unije u području okoliša, u skladu s člankom 191. stavkom 1. UFEU-a mora doprinositi ostvarivanju ciljeva kao što su zaštita zdravlja njezinih građana, zaštita i poboljšanje kvalitete okoliša, promicanje opreznog i razboritog korištenja prirodnih resursa i promicanje mjera na međunarodnoj razini za rješavanje globalnih ili regionalnih ekoloških problema; |
| --- | --- |

A.

budući da politika Unije u području okoliša, u skladu s člankom 191. stavkom 1. UFEU-a mora doprinositi ostvarivanju ciljeva kao što su zaštita zdravlja njezinih građana, zaštita i poboljšanje kvalitete okoliša, promicanje opreznog i razboritog korištenja prirodnih resursa i promicanje mjera na međunarodnoj razini za rješavanje globalnih ili regionalnih ekoloških problema;

| B. | budući da se u članku 191. stavku 2. UFEU-a određuje da politika Unije u području okoliša mora biti usmjerena na visoku razinu zaštite i da se mora temeljiti na načelu opreznosti te na načelu preventivnog djelovanja, načelu da se šteta nanesena okolišu popravlja ponajprije na samom izvoru te na načelu da onečišćivač plaća; |
| --- | --- |

B.

budući da se u članku 191. stavku 2. UFEU-a određuje da politika Unije u području okoliša mora biti usmjerena na visoku razinu zaštite i da se mora temeljiti na načelu opreznosti te na načelu preventivnog djelovanja, načelu da se šteta nanesena okolišu popravlja ponajprije na samom izvoru te na načelu da onečišćivač plaća;

| C. | budući da se u članku 11. UFEU-a, određuje da zahtjevi zaštite okoliša moraju biti uvršteni u definiciju i provedbu politika i aktivnosti Unije, pogotovo u svrhu promicanja održivog razvoja; |
| --- | --- |

C.

budući da se u članku 11. UFEU-a, određuje da zahtjevi zaštite okoliša moraju biti uvršteni u definiciju i provedbu politika i aktivnosti Unije, pogotovo u svrhu promicanja održivog razvoja;

| D. | budući da se u članku 192. UFEU-a Europskom parlamentu i Vijeću povjerava zadaća da odlučuju o aktivnostima koje se poduzimaju radi ostvarivanja općih ciljeva Unije u području okoliša (7); |
| --- | --- |

D.

budući da se u članku 192. UFEU-a Europskom parlamentu i Vijeću povjerava zadaća da odlučuju o aktivnostima koje se poduzimaju radi ostvarivanja općih ciljeva Unije u području okoliša (7);

| E. | budući da se u članku 37. Povelje o temeljnim pravima navodi da visoka razina zaštite okoliša i poboljšavanje kvalitete okoliša moraju biti uključeni u politike Unije i osigurani u skladu s načelom održivog razvoja; |
| --- | --- |

E.

budući da se u članku 37. Povelje o temeljnim pravima navodi da visoka razina zaštite okoliša i poboljšavanje kvalitete okoliša moraju biti uključeni u politike Unije i osigurani u skladu s načelom održivog razvoja;

| F. | budući da je koordinirana strategija o okolišu diljem Unije način poticanja suradnje i jamčenja uzajamne dosljednosti politika Unije; |
| --- | --- |

F.

budući da je koordinirana strategija o okolišu diljem Unije način poticanja suradnje i jamčenja uzajamne dosljednosti politika Unije;

| G. | budući da se aktualni okvir Direktive odnosi isključivo na štetu u okolišu nanesenu bioraznolikosti (zaštićene vrste i prirodna staništa), vodama i zemljištem, a koju prouzročuju operateri; |
| --- | --- |

G.

budući da se aktualni okvir Direktive odnosi isključivo na štetu u okolišu nanesenu bioraznolikosti (zaštićene vrste i prirodna staništa), vodama i zemljištem, a koju prouzročuju operateri;

| H. | budući da je radi pokrića odgovornosti za štetu u okolišu spontano nastalo tržište financijskih jamstava, koje bi ipak moglo biti nedovoljno za pokrivanje posebnih slučajeva kao što su mala i srednja poduzeća ili posebne vrste operacija (odobalne platforme, nuklearna postrojenja itd.); |
| --- | --- |

H.

budući da je radi pokrića odgovornosti za štetu u okolišu spontano nastalo tržište financijskih jamstava, koje bi ipak moglo biti nedovoljno za pokrivanje posebnih slučajeva kao što su mala i srednja poduzeća ili posebne vrste operacija (odobalne platforme, nuklearna postrojenja itd.);

| I. | budući da neujednačena provedba Direktive ponajprije prouzročena, među ostalim, poteškoćama u utvrđivanju toga je li šteta nanesena prirodnom resursu premašila utvrđeni prag i činjenicom da mnoge države članice nemaju postupak za razmatranje komentara ili kritika nevladinih organizacija u području okoliša i drugih tijela dionika; |
| --- | --- |

I.

budući da neujednačena provedba Direktive ponajprije prouzročena, među ostalim, poteškoćama u utvrđivanju toga je li šteta nanesena prirodnom resursu premašila utvrđeni prag i činjenicom da mnoge države članice nemaju postupak za razmatranje komentara ili kritika nevladinih organizacija u području okoliša i drugih tijela dionika;

| J. | budući da u mnogim državama članicama velik broj dionika (nevladine organizacije u području okoliša, osiguravajuća društva, operatori i iznad svega predmetna tijela) zna vrlo malo, ili u nekim slučajevima ne zna ništa, o pojedinostima Direktive, što je stanje uvelike prouzročeno činjenicom da ne postoje smjernice kao pomoć za prenošenje u nacionalno zakonodavstvo; |
| --- | --- |

J.

budući da u mnogim državama članicama velik broj dionika (nevladine organizacije u području okoliša, osiguravajuća društva, operatori i iznad svega predmetna tijela) zna vrlo malo, ili u nekim slučajevima ne zna ništa, o pojedinostima Direktive, što je stanje uvelike prouzročeno činjenicom da ne postoje smjernice kao pomoć za prenošenje u nacionalno zakonodavstvo;

| K. | budući da su mnoge države članice ostvarile napredak u stvarnom postizanju glavnih ciljeva sprečavanja i ispravljanja štete nanesene okolišu; no budući da je u nekoliko država članica provođenje Direktive i dalje neodgovarajuće; |
| --- | --- |

K.

budući da su mnoge države članice ostvarile napredak u stvarnom postizanju glavnih ciljeva sprečavanja i ispravljanja štete nanesene okolišu; no budući da je u nekoliko država članica provođenje Direktive i dalje neodgovarajuće;

| L. | budući da nova znanstvena otkrića pokazuju da onečišćenje proisteklo iz industrijskih djelatnosti može djelovati i na okoliš i na ljude na dosad neslućene načine i da to dovodi u opasnost ljudsko zdravlje, održivost te ravnotežu bioloških i bioevolucijskih procesa; |
| --- | --- |

L.

budući da nova znanstvena otkrića pokazuju da onečišćenje proisteklo iz industrijskih djelatnosti može djelovati i na okoliš i na ljude na dosad neslućene načine i da to dovodi u opasnost ljudsko zdravlje, održivost te ravnotežu bioloških i bioevolucijskih procesa;

| 1. | potvrđuje važnost studija i izvješća Komisije o ocjeni provedbe Direktive i njezina utjecaja na države članice te preporuke Komisije za učinkovitu i dosljednu provedbu Direktive davanjem prednosti usklađivanju nacionalnih rješenja i praksi u širem okviru pravne odgovornosti; u tom kontekstu pozdravlja uspostavu višegodišnjeg programa rada za Direktivu o odgovornosti za okoliš (MAWP) za razdoblje 2017. – 2020.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sa zabrinutošću primjećuje da zaključci tih izvješća daju alarmantan prikaz stvarne provedbe Direktive i napominje da je Direktiva u mnogim državama članicama prenesena nepotpuno i površno; |
| --- | --- |

2.

Trenutačno stanje provedbe Direktive

| 3. | ustvrđuje da nekoliko država članica nije poštovalo rok za prijenos Direktive i da je ona tek od sredine 2010. godine prenesena u nacionalno pravo svih 27 država članica; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da zbog diskrecijskih ovlasti dodijeljenih Direktivom i zbog znatnog nedostatka jasnoće i ujednačene primjene glavnih koncepata te nedovoljno razvijenih kapaciteta i stručnosti prijenos Direktive u nacionalne sustave odgovornosti nije doveo do ujednačenih uvjeta i da je, kako je potvrđeno u izvješću Komisije, trenutačno potpuno različit u pravnom i praktičnom smislu uz velike razlike među državama članicama kad je riječ o broju slučajeva; stoga smatra da su potrebni dodatni napori kako bi se postiglo normativno ujednačenje u cijelom EU-u; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ustvrđuje da je ta neujednačenost prouzročena i uopćenošću Direktive koja je sastavljena prema predlošku za okvirnu direktivu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | žali zbog toga što, unatoč mjerama koje je Komisija poduzela u pogledu kašnjenja u prenošenju i pitanja koja se odnose na neusklađenost te unatoč krajnjoj fleksibilnosti koja je omogućena Direktivom, sedam država članica tek treba riješiti niz problema u pogledu neusklađenosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primjećuje da se nedosljednosti među državama članicama u načinu prijavljivanja slučajeva štete u okolišu koji su prouzročili primjenu Direktive (8) mogu pripisati primjeni njihovih nacionalnih propisa umjesto Direktive; |
| --- | --- |

7.

Ograničenja učinkovitosti Direktive

| 8. | primjećuje da učinkovitost Direktive znatno varira među državama članicama; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da su različita tumačenja i primjene „praga značajnosti” za štetu u okolišu jedna od glavnih prepreka za učinkovitu i ujednačenu primjenu Direktive, dok su precizni podaci o administrativnim troškovima za javna tijela, uključujući podatke o primjeni dopunskog i kompenzacijskog otklanjanja štete, ograničeni i posve nepodudarni, a za poduzeća uopće nisu dostupni; |
| --- | --- |

9.

| 10. | žali zbog činjenice da se u Direktivi nesreće smatraju „velikima” samo ako prouzročuju gubitak života ili ozbiljne ozljede te da se u njima ne spominju posljedice za okoliš; stoga ističe da, čak i ako ne dođe do gubitka ljudskih života ili ozbiljnih ozljeda, nesreća može imati vrlo jak utjecaj na okoliš zbog svoje veličine ili zbog toga što pogađa zaštićena područja, zaštićene vrste ili veoma osjetljiva staništa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | žali što postoje aktivnosti koje mogu negativno utjecati na biološku raznolikost i okoliš, kao što su prijevoz opasnih tvari cjevovodima, rudarstvo i uvođenje invazivnih stranih vrsta, a te aktivnosti trenutačno nisu obuhvaćene zahtjevom o objektivnoj odgovornosti; napominje da, prije svega kad je riječ o šteti nanesenoj biološkoj raznolikosti, aktivnosti navedene u Prilogu III. ne obuhvaćaju u dovoljnoj mjeri sektore koji bi mogli prouzročiti štetu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da bi okvir za odgovornost za okoliš iz članka 1. Direktive trebao biti proširen na sanaciju okoliša i uspostavu prijašnjeg stanja nakon okončanja profesionalnih aktivnosti, čak i kad je šteta u okolišu izazvana djelatnostima ili emisijama koje su nadležna tijela izričito odobrila; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da su sve zainteresirane strane upozorile na probleme koji se odnose na teškoću pozivanja operatera na objektivnu odgovornost za opasne djelatnosti iz Priloga III. Direktivi, u odnosu prema pravnim nasljednicima odgovornih strana (9); |
| --- | --- |

13.

| 14. | podsjeća na iskustvo s provedbom postojećih financijskih jamstava u kojem su se pokazali nedostaci u jamčenju da operateri imaju učinkovito pokriće za financijske obveze u slučajevima kad su odgovorni za štetu u okolišu i izražava zabrinutost zbog situacija kada operateri nisu mogli snositi troškove otklanjanja štete u okolišu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da ustraju problemi koji se odnose na primjenu Direktive na incidente velikih razmjera, posebno kad nije moguće utvrditi odgovornog onečišćivača i/ili kad onečišćivač postane insolventan ili uđe u stečaj; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primjećuje da se troškovi štete u okolišu za odgovorne operatere mogu smanjiti uporabom instrumenata financijskoga jamstva (koji obuhvaćaju osiguranje i alternativne instrumente kao što su bankovna jamstva, obveznice, fondove ili vrijednosne papire); smatra da je potražnja na tržištu financijskih jamstava niska zbog malog broja slučajeva u mnogim državama članicama, nedovoljne jasnoće u pogledu određenih koncepata iz Direktive i činjenice da se u mnogim državama članicama, ovisno o stupnju zrelosti tržišta za takve instrumente, modeli osiguranja općenito sporo pojavljuju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primjećuje da je mogućnost poboljšanja ponude financijskih jamstava blokirana oskudnošću i proturječnošću podataka o slučajevima na koje se Direktiva odnosi, a kojima EU raspolaže; |
| --- | --- |

17.

| 18. | potiče države članice da poduzmu mjere za ubrzanje razvoja instrumenata za financijska jamstva i njihovih tržišta uz pomoć odgovarajućih ekonomskih i financijskih operatera, što uključuje i financijske mehanizme u slučaju nesolventnosti, kako bi se operaterima omogućilo korištenje financijskih jamstava za pokrivanje vlastite odgovornosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | skreće pozornost na studiju izvedivosti Komisije o konceptu zajedničkog mehanizma podjele rizika od industrijskih nesreća na razini EU-a (10) i ističe potrebu da se provedu daljnje analize i temeljitije studije utjecaja o ključnim pravnim i financijskim pitanjima; |
| --- | --- |

19.

| 20. | sa zadovoljstvom ističe da u pogledu primjene Direktive na zaštićene vrste i prirodna staništa polovica država članica usvaja šire područje primjene (Belgija, Cipar, Češka, Estonija, Grčka, Latvija, Litva, Luksemburg, Mađarska, Poljska, Portugal, Slovenija, Španjolska, Švedska i Ujedinjena Kraljevina); |
| --- | --- |

20.

| 21. | smatra da se među raznim uzrocima nedovoljne usklađenosti Direktive nalazi i nepostojanje predviđenog standardnog administrativnog postupka za obavještavanje nadležnih tijela o neposrednoj prijetnji ili stvarnoj šteti u okolišu; stoga žali zbog toga što ne postoji obveza objavljivanja tih obavijesti ili informacije o tome kako se postupalo u tim slučajevima; napominje da su neke države članice utvrdile to ograničenje u svojim nacionalnim zakonodavstvima i stoga ustanovile baze podataka o obavijestima/incidentima/slučajevima; no ističe da se ta praksa silno razlikuje od jedne do druge države članice i poprilično je ograničena; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe da sustavima za naknadu štete mora biti moguće riješiti prekogranične zahtjeve učinkovito, brzo, u razumnom roku i bez diskriminiranja podnositelja zahtjeva iz različitih država Europskog gospodarskog prostora; preporučuje da se njima obuhvati i primarna i sekundarna šteta prouzročena u svim pogođenim područjima jer takve nesreće zahvaćaju šira područja i mogu imati dugoročni učinak; naglašava da je, posebno u susjednim zemljama koje nisu članice Europskoga gospodarskog prostora, potrebno poštovati međunarodno pravo u vezi sa zaštitom okoliša i odgovornošću za njega; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ponovno ističe da se prema članku 4. stavku 5. Direktive ona primjenjuje na štetu u okolišu ili na prijeteću opasnost od štete prouzročenu difuznim onečišćenjem samo ako je moguće utvrditi uzročnu vezu između štete i djelatnosti pojedinih operatera; također ponavlja da je Međuvladin panel o klimatskim promjenama (IPCC) u svojem izvješću iz 2013. već utvrdio strogu uzročnu vezu između emisije plinova i štete povezane s klimatskim promjenama i okolišem (11); |
| --- | --- |

23.

Prijedlozi za bolju usklađenost Direktive

| 24. | poziva na što skorije preispitivanje Direktive i reviziju definicije „štete u okolišu” iz članka 2. stavka 1., konkretno kad je riječ o kriterijima za utvrđivanje nepovoljnih utjecaja na zaštićene vrste i staništa (Prilog I.) te o rizicima nanošenja štete vodama i zemljištu, kako bi postala dostatno učinkovita, dosljedna i koherentna i tako održala korak s brzim razvojem onečišćujućih tvari iz industrijskih djelatnosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju da razjasni, definira i utvrdi pojedinosti koncepta praga značajnosti te ocijeni diferencirane najviše pragove odgovornosti za djelatnosti kako bi primjena Direktive u svim državama članicama bila ujednačena i jedinstvena; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisiju da pruži jasno i dosljedno tumačenje zemljopisnog područja primjene „povoljnog stanja očuvanosti” iz Direktive (područje EU-a, nacionalno područje, prirodno područje); smatra da je u tom pogledu potreban pristup koji se razlikuje za svaku lokaciju radi jamčenja ispravne i djelotvorne provedbe; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisiju da odredi koja su pravila potrebna za uspostavu jasne i nepobitne razlike između slučajeva u kojima je Direktiva primjenjiva i onih u kojima bi se trebale primjenjivati nacionalne norme, ako su one strože; |
| --- | --- |

27.

| 28. | napominje da onečišćenje zraka šteti zdravlju ljudi i okolišu te da prema podacima Eurostata dušikov oksid i onečišćenje česticama predstavljaju ozbiljan rizik za zdravlje; u tom kontekstu poziva na uvrštenje „ekosustava” u definicije „štete u okolišu” i „prirodnog dobra” u članku 2.; usto poziva Komisiju da razmotri mogućnost proširenja područja primjene Direktive i nametanja odgovornosti za štetu nanesenu ljudskom zdravlju i okolišu, uključujući štetu za zrak (12); |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisiju da uvede obvezno financijsko jamstvo, tj. obvezno osiguranje od odgovornosti za okoliš za operatere i da osmisli metodologiju usklađenu na razini EU-a za izračun najviših pragova odgovornosti, uzimajući u obzir obilježja svake djelatnosti i njezina okružja; usto traži od Komisije da razmotri mogućnost osnivanja europskog fonda za zaštitu okoliša od štete prouzročene industrijskom aktivnošću koja je regulirana Direktivom (13), bez dovođenja u pitanje načela „onečišćivač plaća”, zbog rizika od nesolventnosti i samo u slučajevima u kojima izostaju tržišta financijskih jamstava; smatra da bi to trebalo vrijediti i u slučajevima nesreća velikih razmjera kad je nemoguće ući u trag operateru odgovornom za štetu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva da svaki operater koji ima koristi od neke djelatnosti bude odgovoran za sve štete u okolišu ili onečišćenje izazvano tom djelatnošću; |
| --- | --- |

30.

| 31. | smatra da su, s obzirom na važnost i moguće utjecaje industrijskih nesreća te rizike za zdravlje ljudi, prirodni okoliš i imovinu, potrebne dodatne zaštitne mjere kako bi europski građani dobili siguran i pouzdan sustav sprečavanja nesreća i upravljanja takvim događajima, utemeljen na podjeli rizika, većoj odgovornosti industrijskih operatera i načelu „onečišćivač plaća”; traži da se procjeni je li potrebno uvrstiti Direktivu u sustav građanskopravne odgovornosti za štetu nanesenu ljudskom zdravlju i okolišu (14); |
| --- | --- |

31.

| 32. | traži da se usvoji sustav sekundarne odgovornosti pravnih nasljednika odgovornih strana; |
| --- | --- |

32.

| 33. | preporučuje da mogućnost traženja supsidijarne odgovornosti države postane obvezna zbog osiguranja učinkovite i proaktivne provedbe zakonodavstva; |
| --- | --- |

33.

| 34. | nadalje poziva da se ukinu mogućnosti izuzeća na temelju odobrenja i izuzeća na temelju stupnja znanstvenih i tehničkih spoznaja kako bi se stvorila jednaka pravila za sve i promicalo načelo „onečišćivač plaća” i kako bi se poboljšala djelotvornost zakonodavstva; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisiju da bez daljnje odgode podnese prijedlog o inspekcijama okoliša na europskoj razini; |
| --- | --- |

35.

| 36. | smatra da u okviru preispitivanja Direktive prednost treba dati proširenju objektivne odgovornosti za svu štetu u okolišu s nepovoljnim posljedicama na djelatnosti koje nisu obuhvaćene Prilogom III. kako bi se povećala učinkovitost zakonodavstva u primjeni načela „onečišćivač plaća” i operaterima dao poticaj da ispravno upravljaju rizicima povezanima sa svojim djelatnostima; u tom kontekstu poziva Komisiju da uspostavi registar za operatere koji obavljaju opasne djelatnosti i sustav financijskoga praćenja kojim se jamči njihova solventnost; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisiju da zajamči primjenu Direktive na štetu u okolišu prouzročenu svakom profesionalnom djelatnošću i da zajamči objektivnu odgovornost proizvođača; |
| --- | --- |

37.

| 38. | traži da se uspostavi javno dostupna europska baza podataka sa slučajevima štete u okolišu vođena Direktivom i ustrojena, primjerice, prema irskom sustavu izvješćivanja u kojem se slučajevi štete u okolišu mogu prijaviti preko interneta radi stvaranja većega povjerenja u sustav Direktive i radi jamčenja bolje provedbe; smatra da bi takva javna baza podataka omogućila da dionici, operateri i građani postanu svjesniji postojanja sustava Direktive i njegove provedbe te bi stoga doprinijela boljem sprečavanju i otklanjanju štete u okolišu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | preporučuje da bi se javne baze podataka sa slučajevima na koje se primjenjuje Direktiva, kako bi bile lako dostupne i djelotvorne, trebale osnivati u skladu sa sljedećim kriterijima:






  — | trebale bi biti dostupne na internetu i dodatne informacije koje se odnose na slučajeve trebale bi se odobravati na zahtjev, |
| --- | --- | --- |

39.

—

trebale bi biti dostupne na internetu i dodatne informacije koje se odnose na slučajeve trebale bi se odobravati na zahtjev,

| — | svaka zemlja trebala bi imati središnju bazu podataka, a ne zasebnu bazu podataka za svaku regiju, |
| --- | --- |

—

svaka zemlja trebala bi imati središnju bazu podataka, a ne zasebnu bazu podataka za svaku regiju,

| — | obavijesti o novim incidentima trebalo bi smjesta objaviti na internetu, |
| --- | --- |

—

obavijesti o novim incidentima trebalo bi smjesta objaviti na internetu,

| — | svaki slučaj registriran u bazi podataka trebao bi obuhvaćati informacije o imenu onečišćivača, prirodi i razmjeru prouzročene štete, mjerama za sprečavanje ili uklanjanje koje su poduzete ili će se poduzeti, postupku koji provode vlasti ili koji se provodi u suradnji s vlastima; |
| --- | --- |

—

svaki slučaj registriran u bazi podataka trebao bi obuhvaćati informacije o imenu onečišćivača, prirodi i razmjeru prouzročene štete, mjerama za sprečavanje ili uklanjanje koje su poduzete ili će se poduzeti, postupku koji provode vlasti ili koji se provodi u suradnji s vlastima;

| 40. | traži da se prošire kategorije opasnih djelatnosti predviđenih u Prilogu III. kako bi se obuhvatile sve djelatnosti koje su potencijalno štetne za okoliš i ljudsko zdravlje; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ističe važnost kulture prevencije štete u okolišu posredstvom sustavne informativne kampanje u kojoj države članice jamče da su potencijalni onečišćivači i potencijalne žrtve informirani o rizicima s kojima su suočeni, o dostupnosti osiguranja i drugih financijskih i pravnih instrumenata koji ih mogu zaštititi od tih rizika te o prednostima koje iz njih mogu proisteći; |
| --- | --- |

41.

| 42. | smatra da sve slučajeve dokazane odgovornosti, kao i detalje o izrečenim kaznama treba objaviti kako bi stvarni trošak ekološke štete bio transparentan; |
| --- | --- |

42.

| 43. | predlaže da se uspostavi kanal za poticanje ekoloških nevladinih organizacija i drugih zainteresiranih tijela da iznose svoje komentare i kritike; |
| --- | --- |

43.

| 44. | predlaže da se predvide porezne olakšice ili drugi oblici pogodovanja za poduzeća koja se s uspjehom angažiraju oko prevencije štete u okolišu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | preporučuje osnivanje neovisnih nadležnih tijela s ovlastima upravljanja i praćenja te ovlastima izricanja sankcija koje se dodjeljuju u okviru Direktive, uključujući mogućnost zahtijevanja financijskih jamstava od potencijalno odgovornih strana, imajući na umu posebnu situaciju pojedinačnih potencijalnih onečišćivača, primjerice u pogledu dozvola u području okoliša; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisiju i države članice da se pobrinu da se Direktivom na odgovarajući način podupiru napori za ostvarenje ciljeva Direktive o pticama i Direktive o staništima; insistira na uključenosti tijela odgovornih za inspekcije okoliša u provedbu i izvršavanje zakona o odgovornosti za okoliš; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisiju da pojača svoj program osposobljavanja za primjenu Direktive u državama članicama te uspostavi službe za pomoć stručnjacima koji pružaju informacije, pomoć i ocjensku potporu pri evaluacijama rizika i štete; usto preporučuje da se donesu smjernice kako bi se državama članicama pomoglo da ispravno prenesu zakonodavstvo; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ponovno ističe da u skladu s Direktivom osobe pogođene štetom u okolišu imaju pravo zatražiti od nadležnih tijela da poduzmu odgovarajuće mjere; također napominje da se u pravu Unije navodi da bi se europskim građanima trebao zajamčiti učinkovit i pravodoban pristup pravosuđu (članak 9. stavak 3. Konvencije iz Aarhusa, članak 6. Ugovora o Europskoj uniji i odgovarajuće odredbe Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava) i da bi troškove nastale štetom u okolišu trebao snositi onečišćivač (članak 191. UFEU-a); stoga poziva Komisiju da podnese zakonodavni prijedlog o minimalnim normama za provedbu dijela Konvencije iz Aarhusa o pristupu pravosuđu; traži od Komisije da procijeni mogućnost uvođenja mehanizama kolektivne pravne zaštite za povrede prava Unije u području okoliša; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Komisiju da u okviru preispitivanja Direktive razmotri bi li državama članicama mogla nametnuti obvezu da svake dvije godine podnose izvješća o primjeni Direktive; |
| --- | --- |

49.

| 50. | smatra da su kaznene sankcije još jedan važan element odvraćanja od štete u okolišu i sa žaljenjem konstatira da Direktiva 2008/99/EZ od 19. studenoga 2008. o zaštiti okoliša putem kaznenog prava nije ažurirana; poziva Komisiju da bez daljnje odgode poduzme mjere za preispitivanje područja primjene Direktive tako da obuhvaća sve primjenjivo zakonodavstvo Unije o zaštiti okoliša; |
| --- | --- |

50.

o

o o

| 51. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te parlamentima i vladama država članica. |
| --- | --- |

51.

---

(1)  SL L 143, 30.4.2004., str. 56.

(2)  SL L 106, 17.4.2001., str. 1.

(3)  SL L 102, 11.4.2006., str. 15.

(4)  SL L 140, 5.6.2009., str. 114.

(5)  SL L 178, 28.6.2013., str. 66.

(6)  PE 556.943.

(7)  Presuda Suda od 9. ožujka 2010., ERG i ostali, C-378/08, ECLI:EU:C:2010:126, točka 45.; Presuda Suda od 9. ožujka 2010., ERG i ostali, C-379/08 i C-380/08, ECLI:EU:C:2010:127, točka 38.; Presuda Suda od 9. ožujka 2010., Buzzi Unicem SpA and Others, C-478/08 i C-479/08, ECLI:EU:C:2010:129, točka 35.

(8)  Prema izvješću Komisije (COM(2016)0204), od travnja 2007. do travnja 2013. države članice prijavile su 1 245 potvrđenih slučajeva štete u okolišu na koje je primijenjena Direktiva. Usto prema istome izvješću broj slučajeva znatno se razlikuje od jedne do druge države članice. Udio dviju država članica je veći od 86 % svih prijavljenih slučajeva (Mađarska 563 i Poljska 506 slučajeva), dok je većinu preostalih slučajeva prijavilo šest država članica (Njemačka 60, Grčka 40, Italija 17 te Latvija, Španjolska i Ujedinjena Kraljevina po osam). 11 država članica nije prijavilo nijedan incident tijekom 2007., možda zbog toga što se njima bave u okviru svojih nacionalnih sustava.

(9)  Presuda Suda od 4. ožujka 2015., Ministero dell'Ambiente e della Tutela del Territorio e del Mare (talijansko Ministarstvo okoliša i zaštite prirodnih i morskih resursa) i drugi protiv Fipa Group srl i drugi, predmet C-534/13, ECLI:EU:C:2015:140.

(10)  Studija o razmatranju izvedivosti osnivanja fonda za pokrivanje odgovornosti za okoliš i gubitaka koji su rezultat industrijskih nesreća, završno izvješće, Europska komisija, DG ENV, 17. travnja 2013.

(11)  IPCC, 2013: Climate Change 2013: The Physical Science Basis. Contribution of Working Group I to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change (Stocker, T.F. et al. Cambridge University Press, Cambridge, United Kingdom and New York, NY, USA, 1535 pp, doi:10.1017/CBO9781107415324).

(12)  Mogućnost razmotrena u dokumentu Komisije od 19. veljače 2014.„Study on ELD Effectiveness: Scope and Exceptions”, str. 84.

(13)  O toj mogućnosti može se konzultirati dokument koji je Komisija objavila 17. travnja 2013. naslovljen „Study to explore the feasibility of creating a fund to cover environmental liability and losses occurring from industrial accidents”.

(14)  Kako je već predviđeno u Portugalu i ocijenjeno u studiji Komisije od 16. svibnja 2013. naslovljenoj „Implementation challenges and obstacles of the Environmental Liability Directive (ELD)”, str. 75.

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/192 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/192

---

P8_TA(2017)0417

Borba protiv seksualnog uznemiravanja i zlostavljanja u EU-u

Rezolucija Europskog parlamenta od 26. listopada 2017. o borbi protiv spolnog uznemiravanja i zlostavljanja u EU-u (2017/2897(RSP))

(2018/C 346/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članke 8., 10. , 19. i 157. Ugovora u funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članke 8., 10. , 19. i 157. Ugovora u funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, koja je stupila na snagu zajedno s Ugovorom iz Lisabona u prosincu 2009., a posebno njezine članke 20., 21., 23. i 31., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, koja je stupila na snagu zajedno s Ugovorom iz Lisabona u prosincu 2009., a posebno njezine članke 20., 21., 23. i 31.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Agencije Europske unije za temeljna prava (FRA) iz 2014. godine naslovljeno „Nasilje nad ženama” (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Agencije Europske unije za temeljna prava (FRA) iz 2014. godine naslovljeno „Nasilje nad ženama” (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2004/113/EZ od 13. prosinca 2004. o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga (3) u kojoj se definiraju i osuđuju uznemiravanje i spolno uznemiravanje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2004/113/EZ od 13. prosinca 2004. o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga (3) u kojoj se definiraju i osuđuju uznemiravanje i spolno uznemiravanje,

| — | uzimajući u obzir izvješće o indeksu jednakosti spolova Europskog instituta za jednakost spolova, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o indeksu jednakosti spolova Europskog instituta za jednakost spolova,

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 3. prosinca 2015. naslovljen „Strateška suradnja za rodnu ravnopravnost 2016. – 2019.” (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 3. prosinca 2015. naslovljen „Strateška suradnja za rodnu ravnopravnost 2016. – 2019.” (SWD(2015)0278),

| — | uzimajući u obzir izjavu o ravnopravnosti žena i muškaraca iz srpnja 2017. koju je dala trojka predsjedatelja EU-a (Estonija, Bugarska i Austrija), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu o ravnopravnosti žena i muškaraca iz srpnja 2017. koju je dala trojka predsjedatelja EU-a (Estonija, Bugarska i Austrija),

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o uklanjanju nasilja nad ženama iz 1993. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o uklanjanju nasilja nad ženama iz 1993. godine,

| — | uzimajući u obzir Pekinšku platformu za djelovanje usvojenu 15. rujna 1995. na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama i kasnije zaključne dokumente usvojene na posebnim sjednicama Ujedinjenih naroda Peking + 5 (2000.), Peking + 10 (2005.), Peking + 15 (2010.) i Peking + 20 (2015.), kao i Konvenciju o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) te njezin Fakultativni protokol, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pekinšku platformu za djelovanje usvojenu 15. rujna 1995. na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama i kasnije zaključne dokumente usvojene na posebnim sjednicama Ujedinjenih naroda Peking + 5 (2000.), Peking + 10 (2005.), Peking + 15 (2010.) i Peking + 20 (2015.), kao i Konvenciju o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) te njezin Fakultativni protokol,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/220/PUP (4) (Direktiva o pravima žrtava), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/220/PUP (4) (Direktiva o pravima žrtava),

| — | uzimajući u obzir Okvirni sporazum o uznemiravanju i nasilju na radnome mjestu (2007.) koji su sklopili ETUC/CES, BUSINESSEUROPE, UEAPME i CEEP, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirni sporazum o uznemiravanju i nasilju na radnome mjestu (2007.) koji su sklopili ETUC/CES, BUSINESSEUROPE, UEAPME i CEEP,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske mreže tijela za ravnopravnost (Equinet) naslovljeno „Daljnja prisutnost diskriminacije, uznemiravanja i neravnopravnosti žena. Rad tijela za ravnopravnost na razvoju nove strategije Europske komisije za rodnu ravnopravnost” objavljeno 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske mreže tijela za ravnopravnost (Equinet) naslovljeno „Daljnja prisutnost diskriminacije, uznemiravanja i neravnopravnosti žena. Rad tijela za ravnopravnost na razvoju nove strategije Europske komisije za rodnu ravnopravnost” objavljeno 2015.,

| — | uzimajući u obzir Istanbulsku konvenciju o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji. (5), a posebno njezine članke 2. i 40, te svoju Rezoluciju od 12. rujna 2017. o Prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju, od strane Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Istanbulsku konvenciju o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji. (5), a posebno njezine članke 2. i 40, te svoju Rezoluciju od 12. rujna 2017. o Prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju, od strane Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. rujna 2001. o uznemiravanju na radnom mjestu (7), Rezoluciju od 26. studenog 2009. o iskorjenjivanju nasilja nad ženama (8), Rezoluciju od 5. travnja 2011. o prioritetima i glavnim crtama nove okvirne politike EU-a za borbu protiv nasilja nad ženama (9), Rezoluciju od 15. prosinca 2011. o reviziji sredinom provedbenog razdoblja Europske strategije o zdravlju i sigurnosti na radu za razdoblje između 2007. i 2012. (10), Rezoluciju od 25. veljače 2014. s preporukama Komisiji o borbi protiv nasilja nad ženama (11) i popratnu procjenu europske dodane vrijednosti iz studenog 2013., te Rezoluciju od 24. studenog 2016. o pristupanju EU-a Istanbulskoj konvenciji o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. rujna 2001. o uznemiravanju na radnom mjestu (7), Rezoluciju od 26. studenog 2009. o iskorjenjivanju nasilja nad ženama (8), Rezoluciju od 5. travnja 2011. o prioritetima i glavnim crtama nove okvirne politike EU-a za borbu protiv nasilja nad ženama (9), Rezoluciju od 15. prosinca 2011. o reviziji sredinom provedbenog razdoblja Europske strategije o zdravlju i sigurnosti na radu za razdoblje između 2007. i 2012. (10), Rezoluciju od 25. veljače 2014. s preporukama Komisiji o borbi protiv nasilja nad ženama (11) i popratnu procjenu europske dodane vrijednosti iz studenog 2013., te Rezoluciju od 24. studenog 2016. o pristupanju EU-a Istanbulskoj konvenciji o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2017. o ravnopravnosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2014. – 2015. (13), Rezoluciju od 10. ožujka 2015. o napretku u području jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2013. (14) i Rezoluciju od 24. listopada 2017. o legitimnim mjerama za zaštitu zviždača koji objavljivanjem povjerljivih podataka trgovačkih društava i javnih tijela djeluju u javnom interesu (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2017. o ravnopravnosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2014. – 2015. (13), Rezoluciju od 10. ožujka 2015. o napretku u području jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2013. (14) i Rezoluciju od 24. listopada 2017. o legitimnim mjerama za zaštitu zviždača koji objavljivanjem povjerljivih podataka trgovačkih društava i javnih tijela djeluju u javnom interesu (15),

| — | uzimajući u obzir članak 12.a Pravilnika o osoblju za dužnosnike i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 12.a Pravilnika o osoblju za dužnosnike i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika Europske unije,

| — | uzimajući u obzir u rujnu 2017. objavljen vodič za zastupnike u Europskom parlamentu pod naslovom „Radno mjesto bez uznemiravanja” i akcijski plan uprave Parlamenta o tom iznimno važnom pitanju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir u rujnu 2017. objavljen vodič za zastupnike u Europskom parlamentu pod naslovom „Radno mjesto bez uznemiravanja” i akcijski plan uprave Parlamenta o tom iznimno važnom pitanju,

| — | uzimajući u obzir članke 45., 52. i 84. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 45., 52. i 84. svojeg Poslovnika,

| A. | budući da je rodna ravnopravnost temeljna vrijednost EU-a, prepoznata u Ugovorima i Povelji o temeljnim pravima, koju se Europska unija obvezala integrirati u sve svoje aktivnosti; |
| --- | --- |

A.

budući da je rodna ravnopravnost temeljna vrijednost EU-a, prepoznata u Ugovorima i Povelji o temeljnim pravima, koju se Europska unija obvezala integrirati u sve svoje aktivnosti;

| B. | budući da je Europska unija zajednica vrijednosti utemeljena na demokraciji, vladavini prava i temeljnim pravima, koji su uvršteni među njezina temeljna načela i ciljeve u prvim člancima UEU-a te u kriterijima za članstvo u Uniji; |
| --- | --- |

B.

budući da je Europska unija zajednica vrijednosti utemeljena na demokraciji, vladavini prava i temeljnim pravima, koji su uvršteni među njezina temeljna načela i ciljeve u prvim člancima UEU-a te u kriterijima za članstvo u Uniji;

| C. | budući da je spolno uznemiravanje u zakonodavstvu EU-a definirano kao „svaki neželjeni oblik verbalnog, neverbalnog ili fizičkog ponašanja spolne naravi kojim se želi povrijediti dostojanstvo osobe odnosno kojim se postiže takav učinak, posebno kad to ponašanje stvara zastrašujuće, neprijateljsko, degradirajuće, ponižavajuće ili uvredljivo okruženje” (16); |
| --- | --- |

C.

budući da je spolno uznemiravanje u zakonodavstvu EU-a definirano kao „svaki neželjeni oblik verbalnog, neverbalnog ili fizičkog ponašanja spolne naravi kojim se želi povrijediti dostojanstvo osobe odnosno kojim se postiže takav učinak, posebno kad to ponašanje stvara zastrašujuće, neprijateljsko, degradirajuće, ponižavajuće ili uvredljivo okruženje” (16);

| D. | budući da je spolno uznemiravanje oblik nasilja nad ženama i djevojčicama te najekstremniji, ali i najpostojaniji oblik rodno uvjetovane diskriminacije; budući da oko 90 % žrtava spolnog uznemiravanja čine žene, a njih otprilike 10 % muškarci; budući da je prema istraživanju Agencije za temeljna prava provedenom diljem EU-a iz 2014. godine i naslovljenom „Nasilje nad ženama” svaka treća žena doživjela fizičko ili seksualno nasilje tijekom svoje odrasle dobi; budući da je i do 55 % žena u EU-u bilo izloženo spolnom uznemiravanju; budući da je 32 % svih žrtava u EU-u izjavilo da je počinitelj bio hijerarhijski nadređena osoba, kolega ili klijent; budući da je 75 % žena u kvalificiranim zanimanjima ili na rukovodećim položajima bilo spolno uznemiravano; budući da je 61 % žena zaposlenih u uslužnom sektoru bilo izloženo spolnom uznemiravanju; budući da je 20 % mladih žena (u dobi od 18 do 29 godina) u EU-28 doživjelo uznemiravanje na internetu; budući da je svaka deseta žena bila izložena spolnom uznemiravanju ili uhođenju uz pomoć novih tehnologija; |
| --- | --- |

D.

budući da je spolno uznemiravanje oblik nasilja nad ženama i djevojčicama te najekstremniji, ali i najpostojaniji oblik rodno uvjetovane diskriminacije; budući da oko 90 % žrtava spolnog uznemiravanja čine žene, a njih otprilike 10 % muškarci; budući da je prema istraživanju Agencije za temeljna prava provedenom diljem EU-a iz 2014. godine i naslovljenom „Nasilje nad ženama” svaka treća žena doživjela fizičko ili seksualno nasilje tijekom svoje odrasle dobi; budući da je i do 55 % žena u EU-u bilo izloženo spolnom uznemiravanju; budući da je 32 % svih žrtava u EU-u izjavilo da je počinitelj bio hijerarhijski nadređena osoba, kolega ili klijent; budući da je 75 % žena u kvalificiranim zanimanjima ili na rukovodećim položajima bilo spolno uznemiravano; budući da je 61 % žena zaposlenih u uslužnom sektoru bilo izloženo spolnom uznemiravanju; budući da je 20 % mladih žena (u dobi od 18 do 29 godina) u EU-28 doživjelo uznemiravanje na internetu; budući da je svaka deseta žena bila izložena spolnom uznemiravanju ili uhođenju uz pomoć novih tehnologija;

| E. | budući da se slučajevi spolnog uznemiravanja i maltretiranja vrlo rijetko prijavljuju nadležnim tijelima zbog relativno učestale niske razine osviještenosti o tom problemu, nedovoljnog broja kanala za pružanje potpore žrtvama i poimanja da je riječ o osjetljivom pitanju za društvo, unatoč postojanju službenih postupaka za rješavanje tog problema na radnom mjestu i u drugim područjima; |
| --- | --- |

E.

budući da se slučajevi spolnog uznemiravanja i maltretiranja vrlo rijetko prijavljuju nadležnim tijelima zbog relativno učestale niske razine osviještenosti o tom problemu, nedovoljnog broja kanala za pružanje potpore žrtvama i poimanja da je riječ o osjetljivom pitanju za društvo, unatoč postojanju službenih postupaka za rješavanje tog problema na radnom mjestu i u drugim područjima;

| F. | budući da je seksualno nasilje i uznemiravanje na radnom mjestu pitanje zdravlja i sigurnosti te bi ga tako trebalo tretirati i sprečavati; |
| --- | --- |

F.

budući da je seksualno nasilje i uznemiravanje na radnom mjestu pitanje zdravlja i sigurnosti te bi ga tako trebalo tretirati i sprečavati;

| G. | budući da je diskriminacija na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, vjere ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije zabranjena pravom EU-a; |
| --- | --- |

G.

budući da je diskriminacija na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, vjere ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije zabranjena pravom EU-a;

| H. | budući da je spolno nasilje i uznemiravanje protivno načelu ravnopravnosti spolova i jednakom postupanju i spada u rodno uvjetovanu diskriminaciju te je stoga zabranjeno pri zapošljavanju, kao i pri pristupu zapošljavanju, strukovnom osposobljavanju i napredovanju; |
| --- | --- |

H.

budući da je spolno nasilje i uznemiravanje protivno načelu ravnopravnosti spolova i jednakom postupanju i spada u rodno uvjetovanu diskriminaciju te je stoga zabranjeno pri zapošljavanju, kao i pri pristupu zapošljavanju, strukovnom osposobljavanju i napredovanju;

| I. | budući da je postojanost spolnih stereotipa, seksizma, spolnog uznemiravanja i zlostavljanja strukturni i rašireni problem u cijeloj Europi i svijetu, te da je riječ o pojavi koja obuhvaća žrtve i počinitelje svih dobnih skupina, obrazovnih statusa, prihoda i društvenih položaja, a na žrtve ima fizičke, seksualne, emocionalne i psihološke posljedice; budući da su nejednaka raspodjela moći između muškaraca i žena, rodni stereotipi i seksizam, uključujući seksistički govor mržnje na internetu i izvan njega, temeljni uzroci svih oblika nasilja nad ženama koji su doveli do dominacije muškaraca nad ženama i diskriminacije žena te onemogućili njihov potpuni napredak; |
| --- | --- |

I.

budući da je postojanost spolnih stereotipa, seksizma, spolnog uznemiravanja i zlostavljanja strukturni i rašireni problem u cijeloj Europi i svijetu, te da je riječ o pojavi koja obuhvaća žrtve i počinitelje svih dobnih skupina, obrazovnih statusa, prihoda i društvenih položaja, a na žrtve ima fizičke, seksualne, emocionalne i psihološke posljedice; budući da su nejednaka raspodjela moći između muškaraca i žena, rodni stereotipi i seksizam, uključujući seksistički govor mržnje na internetu i izvan njega, temeljni uzroci svih oblika nasilja nad ženama koji su doveli do dominacije muškaraca nad ženama i diskriminacije žena te onemogućili njihov potpuni napredak;

| J. | budući da definicija nasilja nad ženama Pekinške platforme za djelovanje obuhvaća, ali nije ograničena na, fizičko, spolno i psihološko nasilje koje se odvija u društvenoj zajednici, uključujući silovanje, spolno zlostavljanje, spolno uznemiravanje i zastrašivanje na poslu, u obrazovnim ustanovama i drugdje (17); |
| --- | --- |

J.

budući da definicija nasilja nad ženama Pekinške platforme za djelovanje obuhvaća, ali nije ograničena na, fizičko, spolno i psihološko nasilje koje se odvija u društvenoj zajednici, uključujući silovanje, spolno zlostavljanje, spolno uznemiravanje i zastrašivanje na poslu, u obrazovnim ustanovama i drugdje (17);

| K. | budući da se u Direktivi o pravima žrtava rodno uvjetovano nasilje smatra oblikom diskriminacije i povredom temeljnih sloboda žrtve te uključuje nasilje u bliskim odnosima, spolno nasilje (uključujući silovanje, spolno zlostavljanje i uznemiravanje), trgovanje ljudima, ropstvo i različite oblike štetnih postupanja, poput prisilnih brakova, sakaćenja ženskih spolnih organa i takozvanih „zločina iz časti”; budući da je ženama koje su žrtve rodno uvjetovanog nasilja i njihovoj djeci često potrebna posebna potpora i zaštita zbog velike opasnosti od sekundarne i ponovljene viktimizacije, zastrašivanja i odmazde povezane s takvim nasiljem (18); |
| --- | --- |

K.

budući da se u Direktivi o pravima žrtava rodno uvjetovano nasilje smatra oblikom diskriminacije i povredom temeljnih sloboda žrtve te uključuje nasilje u bliskim odnosima, spolno nasilje (uključujući silovanje, spolno zlostavljanje i uznemiravanje), trgovanje ljudima, ropstvo i različite oblike štetnih postupanja, poput prisilnih brakova, sakaćenja ženskih spolnih organa i takozvanih „zločina iz časti”; budući da je ženama koje su žrtve rodno uvjetovanog nasilja i njihovoj djeci često potrebna posebna potpora i zaštita zbog velike opasnosti od sekundarne i ponovljene viktimizacije, zastrašivanja i odmazde povezane s takvim nasiljem (18);

| L. | budući da prema pravu Unije države članice moraju zajamčiti uspostavu tijela zaduženog za jednakost spolova koje pruža neovisnu pomoć žrtvama uznemiravanja i spolnog uznemiravanja, provodi neovisne studije, objavljuje neovisna izvješća i daje preporuke u pitanjima zapošljavanja i strukovnog osposobljavanja, u pristupu i nabavi robe odnosno pružanju usluga, kao i samozaposlenim osobama; |
| --- | --- |

L.

budući da prema pravu Unije države članice moraju zajamčiti uspostavu tijela zaduženog za jednakost spolova koje pruža neovisnu pomoć žrtvama uznemiravanja i spolnog uznemiravanja, provodi neovisne studije, objavljuje neovisna izvješća i daje preporuke u pitanjima zapošljavanja i strukovnog osposobljavanja, u pristupu i nabavi robe odnosno pružanju usluga, kao i samozaposlenim osobama;

| M. | budući da je spolno uznemiravanje i zlostavljanje, čiji su počinitelji u najvećoj mjeri muškarci, a žrtve žene, strukturni i rašireni problem u cijeloj Europi i svijetu, te da je riječ o pojavi koja obuhvaća žrtve i počinitelje svih dobnih skupina, obrazovnih statusa, prihoda i društvenih položaja te je povezana s nejednakom raspodjelom moći žena i muškaraca u našem društvu; |
| --- | --- |

M.

budući da je spolno uznemiravanje i zlostavljanje, čiji su počinitelji u najvećoj mjeri muškarci, a žrtve žene, strukturni i rašireni problem u cijeloj Europi i svijetu, te da je riječ o pojavi koja obuhvaća žrtve i počinitelje svih dobnih skupina, obrazovnih statusa, prihoda i društvenih položaja te je povezana s nejednakom raspodjelom moći žena i muškaraca u našem društvu;

| N. | budući da su za rodnu ravnopravnost odgovorni svi pojedinci u društvu i da ona zahtijeva aktivan doprinos i žena i muškaraca; budući da bi se vlasti trebale posvetiti razvoju edukativnih kampanja i kampanja senzibilizacije usmjerenih na muškarce i mlađe generacije kako bi muškarci i dječaci bili uključeni kao partneri, u cilju postupnog sprečavanja i iskorjenjivanja svih oblika rodno uvjetovanog nasilja te promicanja uloge žena i njihova osnaživanja; |
| --- | --- |

N.

budući da su za rodnu ravnopravnost odgovorni svi pojedinci u društvu i da ona zahtijeva aktivan doprinos i žena i muškaraca; budući da bi se vlasti trebale posvetiti razvoju edukativnih kampanja i kampanja senzibilizacije usmjerenih na muškarce i mlađe generacije kako bi muškarci i dječaci bili uključeni kao partneri, u cilju postupnog sprečavanja i iskorjenjivanja svih oblika rodno uvjetovanog nasilja te promicanja uloge žena i njihova osnaživanja;

| O. | budući da žene u Europskoj uniji nisu jednako zaštićene od rodno uvjetovanog nasilja, spolnog uznemiravanja i zlostavljanja zbog razlika u politikama i zakonodavstvu u državama članicama; budući da pravosudni sustavi ne pružaju dovoljno potpore ženama; budući da su počinitelji rodno uvjetovanog nasilja često osobe koje žrtva već poznaje te je u brojnim slučajevima žrtva u položaju ovisnosti, što jača njezin strah od prijavljivanja nasilja; |
| --- | --- |

O.

budući da žene u Europskoj uniji nisu jednako zaštićene od rodno uvjetovanog nasilja, spolnog uznemiravanja i zlostavljanja zbog razlika u politikama i zakonodavstvu u državama članicama; budući da pravosudni sustavi ne pružaju dovoljno potpore ženama; budući da su počinitelji rodno uvjetovanog nasilja često osobe koje žrtva već poznaje te je u brojnim slučajevima žrtva u položaju ovisnosti, što jača njezin strah od prijavljivanja nasilja;

| P. | budući da su sve države članice EU-a potpisale Istanbulsku konvenciju, no da ju je ratificiralo samo njih 15; budući da pristupanje EU-a Konvenciji države članice ne oslobađa od njezina ratificiranja na nacionalnoj razini; budući da se člankom 40. Istanbulske konvencije predviđa da će „stranke poduzeti potrebne zakonodavne ili druge mjere kako bi osigurale da svaki oblik neželjenoga verbalnog, neverbalnog ili tjelesnog ponašanja seksualne naravi s ciljem ili učinkom povrede dostojanstva neke osobe, osobito ako stvara zastrašujuće, neprijateljsko, degradirajuće, ponižavajuće ili uvredljivo ozračje, bude predmet kaznenih ili drugih pravnih sankcija”; |
| --- | --- |

P.

budući da su sve države članice EU-a potpisale Istanbulsku konvenciju, no da ju je ratificiralo samo njih 15; budući da pristupanje EU-a Konvenciji države članice ne oslobađa od njezina ratificiranja na nacionalnoj razini; budući da se člankom 40. Istanbulske konvencije predviđa da će „stranke poduzeti potrebne zakonodavne ili druge mjere kako bi osigurale da svaki oblik neželjenoga verbalnog, neverbalnog ili tjelesnog ponašanja seksualne naravi s ciljem ili učinkom povrede dostojanstva neke osobe, osobito ako stvara zastrašujuće, neprijateljsko, degradirajuće, ponižavajuće ili uvredljivo ozračje, bude predmet kaznenih ili drugih pravnih sankcija”;

| Q. | budući da su nasilje i uznemiravanje u političkoj sferi nerazmjerno usmjereni na žene; budući da takvo nasilje predstavlja kršenje ljudskih prava i temeljnih sloboda, što se odnosi i na obvezu da se ženama zajamči slobodno sudjelovanje u političkom zastupanju; |
| --- | --- |

Q.

budući da su nasilje i uznemiravanje u političkoj sferi nerazmjerno usmjereni na žene; budući da takvo nasilje predstavlja kršenje ljudskih prava i temeljnih sloboda, što se odnosi i na obvezu da se ženama zajamči slobodno sudjelovanje u političkom zastupanju;

| R. | budući da je spolno uznemiravanje definirano člankom 12.a Pravilnika o osoblju za dužnosnike i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika Europske unije; |
| --- | --- |

R.

budući da je spolno uznemiravanje definirano člankom 12.a Pravilnika o osoblju za dužnosnike i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika Europske unije;

| S. | budući da spolno uznemiravanje i seksističko ponašanje nisu neškodljivi i da trivijaliziacija spolnog uznemiravanja ili spolnog nasilja korištenjem jezika kojim se ti problemi umanjuju odražava seksistički stav prema ženama i prenosi poruke kontrole i moći u odnosu između muškaraca i žena, što utječe na dostojanstvo, autonomiju i slobodu žena; |
| --- | --- |

S.

budući da spolno uznemiravanje i seksističko ponašanje nisu neškodljivi i da trivijaliziacija spolnog uznemiravanja ili spolnog nasilja korištenjem jezika kojim se ti problemi umanjuju odražava seksistički stav prema ženama i prenosi poruke kontrole i moći u odnosu između muškaraca i žena, što utječe na dostojanstvo, autonomiju i slobodu žena;

| T. | budući da je Parlament osnovao posebne strukture i donio interna pravila za rješavanje problema spolnog uznemiravanja u Parlamentu, konkretno, Savjetodavni odbor nadležan za prijave zbog uznemiravanja između akreditiranih parlamentarnih asistenata i zastupnika, dok se Savjetodavni odbor za uznemiravanje i njegovo sprečavanje na radnom mjestu bavi drugim formalnim procedurama povezanim sa zaposlenicima uprave Parlamenta i klubova zastupnika kako bi se razmotrili mogući slučajevi i spriječilo spolno uznemiravanje i zlostavljanje; |
| --- | --- |

T.

budući da je Parlament osnovao posebne strukture i donio interna pravila za rješavanje problema spolnog uznemiravanja u Parlamentu, konkretno, Savjetodavni odbor nadležan za prijave zbog uznemiravanja između akreditiranih parlamentarnih asistenata i zastupnika, dok se Savjetodavni odbor za uznemiravanje i njegovo sprečavanje na radnom mjestu bavi drugim formalnim procedurama povezanim sa zaposlenicima uprave Parlamenta i klubova zastupnika kako bi se razmotrili mogući slučajevi i spriječilo spolno uznemiravanje i zlostavljanje;

| U. | budući da političari, kao izabrani predstavnici građana, imaju ključnu odgovornost da djeluju kao pozitivni uzori u sprečavanju i suzbijanju spolnog uznemiravanja u društvu; |
| --- | --- |

U.

budući da političari, kao izabrani predstavnici građana, imaju ključnu odgovornost da djeluju kao pozitivni uzori u sprečavanju i suzbijanju spolnog uznemiravanja u društvu;

Nulta stopa tolerancije i borba protiv spolnog uznemiravanja i spolnog zlostavljanja u Europskoj uniji

| 1. | oštro osuđuje sve oblike seksualnog nasilja i fizičkog ili psihološkog uznemiravanja i žali zbog toga što se ta djela olako toleriraju, iako ona u stvari predstavljaju sustavno kršenje temeljnih prava i teško kazneno djelo koje mora podlijegati kazni; naglašava da treba stati na kraj praksi nekažnjavanja na način da se zajamči kazneni progon počinitelja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | insistira na učinkovitoj provedbi postojećeg pravnog okvira o spolnom uznemiravanju i zlostavljanju, potičući istodobno države članice EU-a i javna i privatna poduzeća da poduzmu dodatne mjere za učinkovito sprečavanje i zaustavljanje spolnog uznemiravanja na radnom mjestu i drugdje; naglašava da bi trebalo poštovati posebne pravne postupke uspostavljene za rješavanje slučajeva spolnog uznemiravanja na radnom mjestu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja inicijative kao što je #MeToo kojima se nastoje prijaviti slučajevi spolnog uznemiravanja i nasilja nad ženama; snažno podupire sve žene i djevojčice koje su sudjelovale u kampanji, uključujući i one koje su prokazale počinitelje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju i države članice da na odgovarajući način nadziru pravilnu provedbu direktiva EU-a kojima se zabranjuje uznemiravanje na temelju spola i spolno uznemiravanje te da zajamče da države članice EU-a kadrovski ojačaju tijela zadužena za ravnopravnost spolova radi praćenja diskriminacijskih praksi i pobrinu se za to da ta tijela imaju jasan mandat i odgovarajuća sredstva da obuhvate tri područja: zapošljavanje, samozapošljavanje te pristup robi i uslugama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da ocijeni, razmijeni i usporedi postojeće najbolje prakse u borbi protiv spolnog uznemiravanja na radnom mjestu te da priopći rezultate te ocjene kako bi države članice mogle poduzeti učinkovite mjere za poticanje poduzeća, socijalnih partnera i organizacija uključenih u strukovno osposobljavanje u sprečavanju svih oblika rodno uvjetovane diskriminacije, posebno kada je riječ o zlostavljanju i spolnom uznemiravanju na radnom mjestu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava ključnu ulogu koja muškarci imaju u tome da se obvežu na poduzimanje promjena i ukidanje svih oblika uznemiravanja i seksualnog nasilja, boreći se protiv okolnosti i struktura koje omogućuju, makar i pasivno, ponašanje koje dovodi do ovakvog ponašanja i osporavajući svako neprofesionalno ili neprimjereno ponašanje; poziva države članice da aktivno uključe muškarce u kampanje za senzibiliziranje i prevenciju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smatra da ključne mjere za suzbijanje spolnog uznemiravanja uključuju rješavanje pitanja nedovoljnog prijavljivanja i društvene stigmatizacije, uspostavu postupaka za preuzimanje odgovornosti na radnom mjestu, aktivno sudjelovanje muškaraca i dječaka u sprečavanju nasilja i borbu protiv novih oblika nasilja, npr. u kiberprostoru; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izražava zabrinutost jer uznemiravanje žena na internetu, a osobito na društvenim mrežama, što uključuje sve od neželjenog kontakta, trolanja i zlostavljanja na internetu do spolnog uznemiravanja i prijetnji silovanjem i smrću, postaje sve rasprostranjenije u našem digitalnom društvu, te također dovodi do novih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama kao što su zlostavljanje i uznemiravanje na internetu, korištenje ponižavajućih slika na internetu i širenje privatnih fotografija i videozapisa na društvenim mrežama bez pristanka dotičnih osoba; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju i države članice da zajamče da se mehanizmi financiranja programa za suzbijanje nasilja nad ženama mogu koristiti za senzibiliziranje i pružanje potpore organizacijama civilnog društva usmjerenim na suzbijanje nasilja nad ženama, uključujući spolno uznemiravanje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju i države članice da ubrzaju ratifikaciju Istanbulske konvencije; poziva države članice da je u potpunosti provedu, uključujući i uspostavom sustava za prikupljanje raščlanjenih podataka, što podrazumijeva i podatke raščlanjene prema dobi i spolu počinitelja i odnosu između počinitelja i žrtve, a koji se odnose i na spolno uznemiravanje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju da podnese prijedlog direktive o svim oblicima nasilja nad ženama i djevojčicama kao i rodno utemeljenog nasilja; ponovno poziva Komisiju da iznese sveobuhvatnu strategiju EU-a protiv svih oblika rodno uvjetovanog nasilja, uključujući spolno uznemiravanje i spolno zlostavljanje žena i djevojčica; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Vijeće da aktivira prijelaznu klauzulu donošenjem jednoglasne odluke o utvrđivanju nasilja nad ženama i djevojčicama (i drugih oblika rodno uvjetovanog nasilja) kao područja kriminaliteta iz članka 83. stavka 1. UFEU-a; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva da se žene sve više uključe u postupke donošenja odluka, u sindikate i u rukovodeće položaje u organizacijama u javnom i privatnom sektoru; poziva Komisiju i države članice da, zajedno s predstavnicima nevladinih organizacija, socijalnim partnerima i tijelima zaduženima za jednakost, znatno pojačaju mjere za jačanje svijesti o pravima žrtava spolnog uznemiravanja i rodno uvjetovane diskriminacije; ističe hitnu potrebu da države članice, udruge poslodavaca i sindikati promiču osviještenost o spolnom uznemirivanju te da podupiru i potiču žene da odmah prijavljuju incidente; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava važnost stručnog osposobljavanja i kampanja za podizanje razine osviještenosti o postojećim službenim postupcima prijavljivanja spolnog uznemiravanja na radnom mjestu i pravima žrtava, čime će se ojačati načelo dostojanstva na radnom mjestu i promicati nulta stopa tolerancije kao opće pravilo; |
| --- | --- |

14.

Spolno uznemiravanje u parlamentima, među ostalim u Europskom parlamentu

| 15. | oštro osuđuje slučajeve spolnog uznemiravanja koje su otkrili mediji i izražava svoju snažnu podršku žrtvama spolnog uznemiravanja i zlostavljanja; ističe da je ključno da se institucije EU-a, ako žele da ih se ozbiljno shvati, odlučno suprotstave svim oblicima rodne diskriminacije i svim postupcima kojima se priječi rodna ravnopravnost; |
| --- | --- |

15.

| 16. | priznaje činjenicu da je odlukom Predsjedništva od 14. travnja 2014. Europski parlament usvojio nova pravila koja uključuju uspostavu posebnih tijela kao što su Savjetodavni odbor nadležan za prijave zbog uznemiravanja na radnom mjestu između akreditiranih parlamentarnih asistenata i zastupnika u Europskom parlamentu i za njegovo sprečavanje, odnosno prijašnji Savjetodavni odbor nadležan za prijave zbog uznemiravanja na radnom mjestu za zaposlenike Europskog parlamenta i za njegovo sprečavanje; sa zadovoljstvom pozdravlja uvođenje povjerljivog prijavljivanja i pokretanje kampanje za podizanje razine osviještenosti kojoj je cilj spriječiti spolno uznemiravanje u Parlamentu; napominje da su i druge institucije uspostavile slična tijela; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva predsjednika Parlamenta i upravu Parlamenta:






  — | da hitno i temeljito razmotre nedavna medijska izvješća o spolnom uznemiravanju i zlostavljanju u Europskom parlamentu, poštujući pritom privatnost žrtava, da podijele svoja saznanja sa zastupnicima i da predlože odgovarajuće mjere za sprečavanje novih slučajeva; |
| --- | --- | --- |

17.

—

da hitno i temeljito razmotre nedavna medijska izvješća o spolnom uznemiravanju i zlostavljanju u Europskom parlamentu, poštujući pritom privatnost žrtava, da podijele svoja saznanja sa zastupnicima i da predlože odgovarajuće mjere za sprečavanje novih slučajeva;

| — | da ocijene i, po potrebi, izmijene sastav nadležnih tijela kako bi se osigurala neovisnost i rodna ravnoteža, te da dodatno ojačaju i potiču funkcioniranje Savjetodavnog odbora nadležnog za prijave zbog uznemiravanja između akreditiranih parlamentarnih asistenata i zastupnika u Europskom parlamentu, kao i s njime povezanog Savjetodavnog odbora Parlamenta za zaposlenike u pogledu sprečavanja uznemiravanja, istodobno priznajući važnost njihova rada; |
| --- | --- |

—

da ocijene i, po potrebi, izmijene sastav nadležnih tijela kako bi se osigurala neovisnost i rodna ravnoteža, te da dodatno ojačaju i potiču funkcioniranje Savjetodavnog odbora nadležnog za prijave zbog uznemiravanja između akreditiranih parlamentarnih asistenata i zastupnika u Europskom parlamentu, kao i s njime povezanog Savjetodavnog odbora Parlamenta za zaposlenike u pogledu sprečavanja uznemiravanja, istodobno priznajući važnost njihova rada;

| — | da izmijene svoja pravila kako bi se stažisti uključili u sve savjetodavne odbore za sprečavanje uznemiravanja, da povećaju interes za pozitivne mjere tih odbora te da spriječe sukobe interesa članova tih važnih odbora; da istraže službene slučajeve, da vode povjerljivi registar slučajeva i donesu najbolje mjere za jamčenje nulte stope tolerancije na svim razinama u instituciji; |
| --- | --- |

—

da izmijene svoja pravila kako bi se stažisti uključili u sve savjetodavne odbore za sprečavanje uznemiravanja, da povećaju interes za pozitivne mjere tih odbora te da spriječe sukobe interesa članova tih važnih odbora; da istraže službene slučajeve, da vode povjerljivi registar slučajeva i donesu najbolje mjere za jamčenje nulte stope tolerancije na svim razinama u instituciji;

| — | da osnuju radnu skupinu neovisnih stručnjaka koju će sazvati sa zaduženjem da razmotri situaciju spolnog uznemiravanja i zlostavljanja u Parlamentu, koja će provesti ocjenu načina na koji Savjetodavni odbor Parlamenta trenutačno rješava žalbe zbog seksualnog uznemiravanja između akreditiranih parlamentarnih asistenata i zastupnika u Europskom parlamentu, koja će ocijeniti i rad Savjetodavnog odbora Parlamenta za zaposlenike u pogledu sprečavanja uznemiravanja, te predložiti odgovarajuće izmjene; |
| --- | --- |

—

da osnuju radnu skupinu neovisnih stručnjaka koju će sazvati sa zaduženjem da razmotri situaciju spolnog uznemiravanja i zlostavljanja u Parlamentu, koja će provesti ocjenu načina na koji Savjetodavni odbor Parlamenta trenutačno rješava žalbe zbog seksualnog uznemiravanja između akreditiranih parlamentarnih asistenata i zastupnika u Europskom parlamentu, koja će ocijeniti i rad Savjetodavnog odbora Parlamenta za zaposlenike u pogledu sprečavanja uznemiravanja, te predložiti odgovarajuće izmjene;

| — | da pruže punu potporu žrtvama u postupcima koji se vode unutar Parlamenta i/ili koje vodi lokalna policija; da po potrebi aktiviraju hitnu zaštitu ili zaštitne mjere i da u potpunosti primijene članak 12.a Pravilnika o osoblju, jamčeći punu istragu o slučajevima i primjenu stegovnih mjera; |
| --- | --- |

—

da pruže punu potporu žrtvama u postupcima koji se vode unutar Parlamenta i/ili koje vodi lokalna policija; da po potrebi aktiviraju hitnu zaštitu ili zaštitne mjere i da u potpunosti primijene članak 12.a Pravilnika o osoblju, jamčeći punu istragu o slučajevima i primjenu stegovnih mjera;

| — | da se pobrinu za provedbu snažnog i učinkovitog akcijskog plana protiv spolnog uznemiravanja u interesu prevencije i potpore te obveznog osposobljavanja svih zaposlenika i zastupnika u pogledu poštovanja i dostojanstva na radnom mjestu kako bi nulta stopa tolerancije postala pravilo; da u potpunosti sudjeluju u kampanjama senzibiliziranja sa svim zastupnicima i službama uprave, s posebnim naglaskom na skupine koje se nalaze u najranjivijem položaju, kao što su stažisti, akreditirani parlamentarni asistenti i ugovorno osoblje; |
| --- | --- |

—

da se pobrinu za provedbu snažnog i učinkovitog akcijskog plana protiv spolnog uznemiravanja u interesu prevencije i potpore te obveznog osposobljavanja svih zaposlenika i zastupnika u pogledu poštovanja i dostojanstva na radnom mjestu kako bi nulta stopa tolerancije postala pravilo; da u potpunosti sudjeluju u kampanjama senzibiliziranja sa svim zastupnicima i službama uprave, s posebnim naglaskom na skupine koje se nalaze u najranjivijem položaju, kao što su stažisti, akreditirani parlamentarni asistenti i ugovorno osoblje;

| — | da osnuju institucionalnu mrežu za povjerljivo savjetovanje prilagođenu strukturama Parlamenta kojom bi se žrtvama pružila potpora i savjetovanje i koja bi, kad je to potrebno, govorila u ime žrtava, kao što je praksa za zaposlenike Komisije; |
| --- | --- |

—

da osnuju institucionalnu mrežu za povjerljivo savjetovanje prilagođenu strukturama Parlamenta kojom bi se žrtvama pružila potpora i savjetovanje i koja bi, kad je to potrebno, govorila u ime žrtava, kao što je praksa za zaposlenike Komisije;

| 18. | poziva sve kolege da pruže potporu žrtvama i da ih potaknu da progovore o slučajevima spolnog uznemiravanja i da ih prijave koristeći poboljšane službene postupke uprave Parlamenta i/ili policiji; |
| --- | --- |

18.

| 19. | odlučan je u namjeri da usvoji interna pravila o zviždačima u cilju zaštite prava i interesa zviždača i da omogući odgovarajuće pravne lijekove ako se s njima zbog prijave nepravilnosti ne postupa pravilno i pravedno; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vrlo je zabrinut zbog toga što se asistenti zastupnika (akreditirani parlamentarni asistenti) previše često pribojavaju govoriti o slučajevima spolnog uznemiravanja jer klauzula o „gubitku povjerenja” u Statutu znači da akreditirani parlamentarni asistenti mogu dobiti otkaz u vrlo kratkom roku; poziva na sudjelovanje neovisnih stručnjaka u postupcima otpuštanja uz predstavnike uprave radi donošenja nepristranih odluka; |
| --- | --- |

20.

| 21. | preporučuje da Europski ombudsman Skupini Parlamenta na visokoj razini za ravnopravnost spolova i raznolikost jednom godišnje dostavlja podatke o pritužbama povezanima s nepravilnostima u pogledu rodne jednakosti u Parlamentu, poštujući pritom odluku Europskog parlamenta o propisima i općim uvjetima koji uređuju obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva države članice da preispitaju situaciju u pogledu spolnog uznemiravanja i zlostavljanja u svojim nacionalnim parlamentima, da poduzmu aktivne mjere za njegovo suzbijanje te da uvedu i na odgovarajući način provedu politiku kojom se zastupnicima i osoblju jamči poštovanje i dostojanstvo na radnom mjestu; poziva na to da se provedba te politike prati; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva države članice da pruže potporu i zaštitu članovima parlamenata koji aktivno istupaju u javnosti, a posebno onima koji su izloženi spolnom zlostavljanju i kojima prijeti rodno uvjetovano nasilje, među ostalim i na internetu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva da se s drugim institucijama i organizacijama, kao što su organizacija UN Women, Vijeće Europe, institucije EU-a te dionici koji sudjeluju u promicanju rodne ravnopravnosti, na svim razinama uspostavi razmjena najboljih praksi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva sve političare da djeluju kao odgovorni uzori u sprečavanju i suzbijanju spolnog uznemiravanja u parlamentima i šire; |
| --- | --- |

25.

o

o o

| 26. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  http://fra.europa.eu/en/publication/2014/violence-against-women-eu-wide-survey-main-results-report

(2)  SL L 204, 26.7.2006., str. 23.

(3)  SL L 373, 21.12.2004., str. 37.

(4)  SL L 315, 14.11.2012., str. 57.

(5)  https://rm.coe.int/168008482e

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0329.

(7)  SL C 77 E, 28.3.2002., str. 138.

(8)  SL C 285 E, 21.10.2010., str. 53.

(9)  SL C 296 E, 2.10.2012., str. 26.

(10)  SL C 168 E, 14.6.2013., str. 102.

(11)  SL C 285, 29.8.2017., str. 2.

(12)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0451.

(13)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0073.

(14)  SL C 316, 30.8.2016., str.2.

(15)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0402.

(16)  http://ec.europa.eu/justice/gender-equality/files/your_rights/final_harassement_en.pdf

(17)  http://www.un.org/womenwatch/daw/beijing/platform/violence.htm

(18)  Vidi uvodnu izjavu 17. Direktive o pravima žrtava.

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/200 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/200

---

P8_TA(2017)0418

Ekonomske politike europodručja

Rezolucija Europskog parlamenta od 26. listopada 2017. o ekonomskim politikama europodručja (2017/2114(INI))

(2018/C 346/26)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 136. te Protokole br. 1 i br. 2, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 136. te Protokole br. 1 i br. 2,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. svibnja 2017. o preporukama po državama članicama za 2017. (COM(2017)0500), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. svibnja 2017. o preporukama po državama članicama za 2017. (COM(2017)0500),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. veljače 2017. o europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: Godišnji pregled rasta za 2017. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. veljače 2017. o europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: Godišnji pregled rasta za 2017. (1),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. veljače 2017. naslovljenu „Europski semestar 2017.: procjena napretka u provedbi strukturnih reformi te sprječavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža i rezultati detaljnih preispitivanja u skladu s Uredbom (EU) br. 1176/2011 (COM(2017)0090), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. veljače 2017. naslovljenu „Europski semestar 2017.: procjena napretka u provedbi strukturnih reformi te sprječavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža i rezultati detaljnih preispitivanja u skladu s Uredbom (EU) br. 1176/2011 (COM(2017)0090),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljena „Godišnji pregled rasta za 2017.” (COM(2016)0725), izvješća naslovljena „Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2017.” (COM(2016)0728) i „Nacrt zajedničkog izvješća Komisije i Vijeća o zapošljavanju” (COM(2016)0729) te preporuku Komisije za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja (COM(2015)0692), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljena „Godišnji pregled rasta za 2017.” (COM(2016)0725), izvješća naslovljena „Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2017.” (COM(2016)0728) i „Nacrt zajedničkog izvješća Komisije i Vijeća o zapošljavanju” (COM(2016)0729) te preporuku Komisije za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja (COM(2015)0692),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. studenoga 2016. naslovljenu „Prema razvoju pozitivnog smjera fiskalne politike europodručja” (COM(2016)0727), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. studenoga 2016. naslovljenu „Prema razvoju pozitivnog smjera fiskalne politike europodručja” (COM(2016)0727),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europskog fiskalnog odbora naslovljeno „Ocjena budućeg fiskalnog stanja koje je primjereno za europodručje” od 20. lipnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europskog fiskalnog odbora naslovljeno „Ocjena budućeg fiskalnog stanja koje je primjereno za europodručje” od 20. lipnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir povremenu publikaciju Europske središnje banke br. 182 naslovljenu „Fiskalno stanje europodručja” iz siječnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir povremenu publikaciju Europske središnje banke br. 182 naslovljenu „Fiskalno stanje europodručja” iz siječnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 21. ožujka 2017. o ekonomskoj politici europodručja (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 21. ožujka 2017. o ekonomskoj politici europodručja (2),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 23. svibnja 2017. o detaljnim preispitivanjima i provedbi preporuka za pojedine države za 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 23. svibnja 2017. o detaljnim preispitivanjima i provedbi preporuka za pojedine države za 2016.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 16. lipnja 2017. o zaključenju postupka u slučaju prekomjernog deficita za dvije države članice i o ekonomskim i fiskalnim politikama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 16. lipnja 2017. o zaključenju postupka u slučaju prekomjernog deficita za dvije države članice i o ekonomskim i fiskalnim politikama,

| — | uzimajući u obzir proljetnu europsku gospodarsku prognozu Komisije za 2017. iz svibnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir proljetnu europsku gospodarsku prognozu Komisije za 2017. iz svibnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir pojedinosti o skupovima podataka Eurostata o realnom BDP-u po stanovniku, stopi rasta i ukupnim brojkama od 31. svibnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pojedinosti o skupovima podataka Eurostata o realnom BDP-u po stanovniku, stopi rasta i ukupnim brojkama od 31. svibnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir statističke podatke OECD-a o ukupnom prihodu od poreza od 30. studenoga 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir statističke podatke OECD-a o ukupnom prihodu od poreza od 30. studenoga 2016.,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj i monetarnoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj i monetarnoj uniji,

| — | uzimajući u obzir sporazum COP 21 donesen na konferenciji o klimatskim promjenama u Parizu 12. prosinca 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum COP 21 donesen na konferenciji o klimatskim promjenama u Parizu 12. prosinca 2015.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1175/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1466/97 o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1175/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1466/97 o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika (3),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2011/85/EU od 8. studenoga 2011. o zahtjevima za proračunske okvire država članica (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2011/85/EU od 8. studenoga 2011. o zahtjevima za proračunske okvire država članica (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1174/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o provedbenim mjerama za ispravljanje prekomjernih makroekonomskih neravnoteža u europodručju (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1174/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o provedbenim mjerama za ispravljanje prekomjernih makroekonomskih neravnoteža u europodručju (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1177/2011 od 8. studenoga 2011. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1467/97 o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 1177/2011 od 8. studenoga 2011. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1467/97 o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita (6),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (7),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1173/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o učinkovitoj provedbi proračunskog nadzora u europodručju (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1173/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o učinkovitoj provedbi proračunskog nadzora u europodručju (8),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (9),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora država članica europodručja koje su u poteškoćama ili kojima prijete ozbiljne poteškoće u odnosu na njihovu financijsku stabilnost (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora država članica europodručja koje su u poteškoćama ili kojima prijete ozbiljne poteškoće u odnosu na njihovu financijsku stabilnost (10),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku te mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i Odbora za regionalni razvoj (A8-0310/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku te mišljenja Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i Odbora za regionalni razvoj (A8-0310/2017),

| A. | budući da je, prema predviđanjima Komisije, 2016. stopa rasta BDP-a u europodručju iznosila 1,8 % i da će tijekom 2017. mirovati i iznositi 1,7 %, odnosno 1,9 % kada je riječ o cijelom EU-u te da će na taj način premašiti razine prije krize, što će i dalje biti nedovoljno uzimajući u obzir znatne razlike u stopama rasta diljem EU-a; budući da je privatna potrošnja tijekom nekoliko proteklih godina bila glavni pokretač rasta, što će se ove godine možda ublažiti zbog privremenog rasta inflacije potrošačkih cijena, međutim, očekuje se da će domaća potražnja srednjoročno povećati izglede za rast; budući da je rast u EU-u i dalje prenizak da bi se u državama članicama otvorila radna mjesta i da je mnogo niži od prognoziranog rasta za cijeli svijet; |
| --- | --- |

A.

budući da je, prema predviđanjima Komisije, 2016. stopa rasta BDP-a u europodručju iznosila 1,8 % i da će tijekom 2017. mirovati i iznositi 1,7 %, odnosno 1,9 % kada je riječ o cijelom EU-u te da će na taj način premašiti razine prije krize, što će i dalje biti nedovoljno uzimajući u obzir znatne razlike u stopama rasta diljem EU-a; budući da je privatna potrošnja tijekom nekoliko proteklih godina bila glavni pokretač rasta, što će se ove godine možda ublažiti zbog privremenog rasta inflacije potrošačkih cijena, međutim, očekuje se da će domaća potražnja srednjoročno povećati izglede za rast; budući da je rast u EU-u i dalje prenizak da bi se u državama članicama otvorila radna mjesta i da je mnogo niži od prognoziranog rasta za cijeli svijet;

| B. | budući da su stope nezaposlenosti u europodručju i EU-28 u travnju 2017. iznosile 9,3 %, odnosno 7,8 %, što predstavlja najniže razine od ožujka 2009. i prosinca 2008., budući da su te razine i dalje iznad razina iz razdoblja prije krize; budući da i dalje postoje znatne razlike u pogledu stopa nezaposlenosti diljem EU-a i to u rasponu od 3,2 % do 23,2 %; budući da su stope nezaposlenosti mladih u europodručju i u 28 država članica EU-a u travnju 2017. i dalje bile na visokim razinama, i to konkretno 18,7 %, odnosno 16,7 %; |
| --- | --- |

B.

budući da su stope nezaposlenosti u europodručju i EU-28 u travnju 2017. iznosile 9,3 %, odnosno 7,8 %, što predstavlja najniže razine od ožujka 2009. i prosinca 2008., budući da su te razine i dalje iznad razina iz razdoblja prije krize; budući da i dalje postoje znatne razlike u pogledu stopa nezaposlenosti diljem EU-a i to u rasponu od 3,2 % do 23,2 %; budući da su stope nezaposlenosti mladih u europodručju i u 28 država članica EU-a u travnju 2017. i dalje bile na visokim razinama, i to konkretno 18,7 %, odnosno 16,7 %;

| C. | budući da se predviđa da će deficit opće države u europodručju 2017. mirovati i iznositi 1,4 %, odnosno 1,3 % u 2018., dok bi uspješnost pojedinačnih država članica trebala biti heterogena; budući da se predviđa da bi udio duga opće države u BDP-u u europodručju 2017. trebao mirovati i iznositi 90,3 %, odnosno 89,0 % u 2018.; |
| --- | --- |

C.

budući da se predviđa da će deficit opće države u europodručju 2017. mirovati i iznositi 1,4 %, odnosno 1,3 % u 2018., dok bi uspješnost pojedinačnih država članica trebala biti heterogena; budući da se predviđa da bi udio duga opće države u BDP-u u europodručju 2017. trebao mirovati i iznositi 90,3 %, odnosno 89,0 % u 2018.;

| D. | budući da je svjetska ekonomija još uvijek nestabilna i da se ekonomija europodručja suočava s rastućom nesigurnošću i važnim unutarnjim i vanjskim političkim izazovima; |
| --- | --- |

D.

budući da je svjetska ekonomija još uvijek nestabilna i da se ekonomija europodručja suočava s rastućom nesigurnošću i važnim unutarnjim i vanjskim političkim izazovima;

| E. | budući da su zbog prekomjerno niske produktivnosti i globalne konkurentnosti EU-a potrebne socijalno uravnotežene strukturne reforme, trajni fiskalni napori i ulaganje u državama članicama kako bi se ostvario održivi i uključivi rast i zapošljavanje te postigla uzlazna konvergencija s ostalim globalnim gospodarstvima te unutar EU-a; |
| --- | --- |

E.

budući da su zbog prekomjerno niske produktivnosti i globalne konkurentnosti EU-a potrebne socijalno uravnotežene strukturne reforme, trajni fiskalni napori i ulaganje u državama članicama kako bi se ostvario održivi i uključivi rast i zapošljavanje te postigla uzlazna konvergencija s ostalim globalnim gospodarstvima te unutar EU-a;

| F. | budući da je tijekom 2016. stopa zaposlenosti u europodručju porasla za 1,4 %; budući da je stopa nezaposlenosti u ožujku 2017. iznosila 9,5 %, što predstavlja pad u odnosu na 10,2 % iz ožujka 2016.; budući da se stope nezaposlenosti unatoč nedavnim poboljšanjima još uvijek nisu vratile na razine iz razdoblja prije krize; |
| --- | --- |

F.

budući da je tijekom 2016. stopa zaposlenosti u europodručju porasla za 1,4 %; budući da je stopa nezaposlenosti u ožujku 2017. iznosila 9,5 %, što predstavlja pad u odnosu na 10,2 % iz ožujka 2016.; budući da se stope nezaposlenosti unatoč nedavnim poboljšanjima još uvijek nisu vratile na razine iz razdoblja prije krize;

| G. | budući da je 2016. stopa zaposlenosti u 28 država članica EU-a porasla za 1,2 % te da je u prvom tromjesečju 2017. bilo zaposleno 234,2 milijuna ljudi, što predstavlja najvišu dosad zabilježenu brojku (11); budući da, međutim, znatan broj radnih mjesta čije je otvaranje povezano s gospodarskim rastom krije izazove, kao što je nepotpun oporavak u odnosu na odrađene sate i skroman rast produktivnosti; budući da ti čimbenici, ako su dugotrajni, mogu značiti dodatan pritisak na aspekte dugoročnog gospodarskog rasta i socijalnu koheziju u EU-u (12); |
| --- | --- |

G.

budući da je 2016. stopa zaposlenosti u 28 država članica EU-a porasla za 1,2 % te da je u prvom tromjesečju 2017. bilo zaposleno 234,2 milijuna ljudi, što predstavlja najvišu dosad zabilježenu brojku (11); budući da, međutim, znatan broj radnih mjesta čije je otvaranje povezano s gospodarskim rastom krije izazove, kao što je nepotpun oporavak u odnosu na odrađene sate i skroman rast produktivnosti; budući da ti čimbenici, ako su dugotrajni, mogu značiti dodatan pritisak na aspekte dugoročnog gospodarskog rasta i socijalnu koheziju u EU-u (12);

| H. | budući da su stope zaposlenosti općenito niže među ženama nego među muškarcima: 2015. u 28 država članica EU-a stopa zaposlenosti muškaraca u dobi između 20 i 64 godine iznosila je 75,9 %, a žena 64,3 %; |
| --- | --- |

H.

budući da su stope zaposlenosti općenito niže među ženama nego među muškarcima: 2015. u 28 država članica EU-a stopa zaposlenosti muškaraca u dobi između 20 i 64 godine iznosila je 75,9 %, a žena 64,3 %;

| I. | budući da je u ožujku 2017. stopa nezaposlenosti mladih u europodručju iznosila 19,4 %, u usporedbi s 21,3 % iz ožujka 2016.; budući da je nezaposlenost mladih i dalje neprihvatljivo visoka; budući da je 2015. udio mladih ljudi koji nisu zaposleni, ne obrazuju se niti se osposobljavaju (NEET) i dalje bio visok i obuhvaćao 14,8 % mladih u dobi između 15 i 29 godina, odnosno 14 milijuna osoba; budući da se procjenjuje da Unija zbog mladih koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju snosi trošak od 153 milijarde EUR (1,21 % BDP-a) godišnje u obliku naknada te izgubljenih prihoda i poreza (13), dok bi ukupni procijenjeni trošak uspostave programa Garancija za mlade u europodručju iznosio 21 milijardu EUR godišnje, odnosno 0,22 % BDP-a; budući da je Inicijativi za zapošljavanje mladih trenutačno dodijeljena 1 milijarda EUR, koja će se dopuniti iznosom od 1 milijarde EUR iz Europskog socijalnog fonda za razdoblje 2017. – 2020.; |
| --- | --- |

I.

budući da je u ožujku 2017. stopa nezaposlenosti mladih u europodručju iznosila 19,4 %, u usporedbi s 21,3 % iz ožujka 2016.; budući da je nezaposlenost mladih i dalje neprihvatljivo visoka; budući da je 2015. udio mladih ljudi koji nisu zaposleni, ne obrazuju se niti se osposobljavaju (NEET) i dalje bio visok i obuhvaćao 14,8 % mladih u dobi između 15 i 29 godina, odnosno 14 milijuna osoba; budući da se procjenjuje da Unija zbog mladih koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju snosi trošak od 153 milijarde EUR (1,21 % BDP-a) godišnje u obliku naknada te izgubljenih prihoda i poreza (13), dok bi ukupni procijenjeni trošak uspostave programa Garancija za mlade u europodručju iznosio 21 milijardu EUR godišnje, odnosno 0,22 % BDP-a; budući da je Inicijativi za zapošljavanje mladih trenutačno dodijeljena 1 milijarda EUR, koja će se dopuniti iznosom od 1 milijarde EUR iz Europskog socijalnog fonda za razdoblje 2017. – 2020.;

| J. | budući da je stopa dugotrajne nezaposlenosti u 28 država članica EU-a, iako se 2016. spustila s 5 %, koliko je iznosila 2014., na 4 %, i dalje razlog za zabrinutost te da predstavlja gotovo polovinu ukupne stope nezaposlenosti; sa zabrinutošću primjećuje da je stopa vrlo dugotrajne nezaposlenosti od 2,5 % u 2016. još uvijek za 1 % viša od brojke iz 2008.; budući da i dalje postoje velike razlike među državama članicama; |
| --- | --- |

J.

budući da je stopa dugotrajne nezaposlenosti u 28 država članica EU-a, iako se 2016. spustila s 5 %, koliko je iznosila 2014., na 4 %, i dalje razlog za zabrinutost te da predstavlja gotovo polovinu ukupne stope nezaposlenosti; sa zabrinutošću primjećuje da je stopa vrlo dugotrajne nezaposlenosti od 2,5 % u 2016. još uvijek za 1 % viša od brojke iz 2008.; budući da i dalje postoje velike razlike među državama članicama;

| K. | budući da se u mnogim državama članicama broj radno sposobnog stanovništva i radna snaga i dalje smanjuju, posebno kao posljedica niske stope nataliteta; budući da države članice zapošljivost žena kao i u trenutačni priljev migranata, izbjeglica i tražitelja azila mogu iskoristiti kao priliku da riješe to pitanje i ojačaju radnu snagu u EU-u; |
| --- | --- |

K.

budući da se u mnogim državama članicama broj radno sposobnog stanovništva i radna snaga i dalje smanjuju, posebno kao posljedica niske stope nataliteta; budući da države članice zapošljivost žena kao i u trenutačni priljev migranata, izbjeglica i tražitelja azila mogu iskoristiti kao priliku da riješe to pitanje i ojačaju radnu snagu u EU-u;

| L. | budući da je jedan od pet ciljeva strategije Europa 2020. smanjiti broj siromašnih i socijalno isključenih osoba ili pak onih kojima prijeti takvo stanje za najmanje 20 milijuna; budući da se siromaštvo smanjuje ako se u obzir uzme činjenica da je 2015. zabilježeno 4,8 milijuna osoba kojima prijete siromaštvo i socijalna isključenost manje nego 2012.; budući da ta brojka iz 2015. i dalje premašuje brojku od 1,6 milijuna iz 2008.; budući da je 2012. u EU-u 32,2 milijuna osoba s invaliditetom bilo suočeno s rizikom od siromaštva i socijalne isključenosti; budući da je 2013. u 28 država članica EU-a 26,5 milijuna djece bilo suočeno s rizikom od siromaštva ili socijalne isključenosti; budući da je stopa rizika od siromaštva i socijalne isključenosti i dalje neprihvatljivo visoka i iznosi 23,7 %, pri čemu su te brojke u nekim državama članicama i dalje vrlo visoke; budući da je, osim toga, energetsko siromaštvo i dalje tako visoko da se 11 % stanovništva EU-a koji se s njime suočava nalazi u ciklusu nepovoljnog gospodarskog položaja; |
| --- | --- |

L.

budući da je jedan od pet ciljeva strategije Europa 2020. smanjiti broj siromašnih i socijalno isključenih osoba ili pak onih kojima prijeti takvo stanje za najmanje 20 milijuna; budući da se siromaštvo smanjuje ako se u obzir uzme činjenica da je 2015. zabilježeno 4,8 milijuna osoba kojima prijete siromaštvo i socijalna isključenost manje nego 2012.; budući da ta brojka iz 2015. i dalje premašuje brojku od 1,6 milijuna iz 2008.; budući da je 2012. u EU-u 32,2 milijuna osoba s invaliditetom bilo suočeno s rizikom od siromaštva i socijalne isključenosti; budući da je 2013. u 28 država članica EU-a 26,5 milijuna djece bilo suočeno s rizikom od siromaštva ili socijalne isključenosti; budući da je stopa rizika od siromaštva i socijalne isključenosti i dalje neprihvatljivo visoka i iznosi 23,7 %, pri čemu su te brojke u nekim državama članicama i dalje vrlo visoke; budući da je, osim toga, energetsko siromaštvo i dalje tako visoko da se 11 % stanovništva EU-a koji se s njime suočava nalazi u ciklusu nepovoljnog gospodarskog položaja;

| M. | budući da se uvjeti na tržištu rada i tržišni pokazatelji znatno razlikuju među državama članicama, iako se te razlike smanjuju; |
| --- | --- |

M.

budući da se uvjeti na tržištu rada i tržišni pokazatelji znatno razlikuju među državama članicama, iako se te razlike smanjuju;

| N. | budući da se s digitalnom revolucijom tržišta rada sve više šire novi oblici zapošljavanja i radne snage; |
| --- | --- |

N.

budući da se s digitalnom revolucijom tržišta rada sve više šire novi oblici zapošljavanja i radne snage;

| 1. | pozdravlja poboljšane rezultate europskog gospodarstva koji se bilježe u sve širem području i koje prati umjereni rast BDP-a viši od razina iz razdoblja prije krize te zahvaljujući kojima se smanjuju i dalje visoke stope nezaposlenosti; smatra da je taj pozitivni trend posljedica politika koje se provode posljednjih nekoliko godina; napominje da je skroman oporavak ipak još uvijek nestabilan i neujednačeno raspoređen u društvu i po regijama, dok je rast BDP-a po stanovniku blizu stagnacije; žali zbog toga što su ekonomska kretanja i dalje opterećena posljedicama krize; primjećuje da su, unatoč znatnom napretku, razine zaduženosti u mnogim državama članicama i dalje iznad praga navedenog u Paktu o stabilnosti i rastu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sa zabrinutošću napominje da su BDP i stope rasta produktivnosti i dalje ispod razine punog potencijala i naglašava da stoga nema mjesta pretjeranom zadovoljstvu te da su potrebni neumorni napori kako bi taj umjereni oporavak postao otporniji i srednjoročno do dugoročno održiviji zahvaljujući snažnijem rastu i većoj zaposlenosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | napominje da Europa ima neiskorišten gospodarski potencijal jer se rast i zaposlenost nejednako razvijaju; ističe da je to posljedica heterogenih rezultata gospodarstava država članica; naglašava da bi se provedbom socijalno uravnoteženih strukturnih reformi i većim privatnim i javnim ulaganjima i u državama članicama i na razini EU-a mogao potaknuti rast veći za barem 1 %; podsjeća da bi, kako bi doprinijela osiguranju konvergencije i stabilnosti u EU-u, koordinacija ekonomske i fiskalne politike trebala i dalje biti jedan od prioriteta Europskog semestra; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da bi dugoročno održavanje gospodarskog oporavka u EU-u i europodručju iziskivalo i veći stupanj uzlazne konvergencije i opće konkurentnosti; primjećuje da su postojeći ekonomski pokazatelji i pokazatelji zaposlenosti od ključne važnosti za jamčenje održivog i uključivog rasta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smatra da je potrebno poboljšati strukturne uvjete za rast kako bi se to postiglo; zauzima stajalište da bi se potencijalni rast svih država članica trebao dugoročno povećati na barem 3 %; kako bi se to ostvarilo, veća pozornost mora se pridati ekonomskoj konvergenciji u okviru koje bi se uspostavom jasnih mjerila o načinu poboljšanja potencijalnog rasta država članica mogle pružiti potrebne smjernice za političke mjere; ističe da bi se takvom redovitom vježbom utvrđivanja mjerila u obzir uzele individualne strukturne prednosti i nedostaci država članica te bi se istovremeno težilo ostvarenju uključivog i održivog rasta; ta bi redovita vježba trebala uključivati područja poput digitalne ekonomije, sektora usluga, energetskog tržišta, ali i kvalitete javnih usluga, ulagačkih uvjeta, uključivosti i pripravnosti obrazovnih sustava; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da bi se time nadopunili postojeći napori u pogledu poboljšanja kvalitete i upravljanja nacionalnim proračunima tako što bi se pozornost posvetila pokretačima rasta u skladu s fiskalnim pravilima Unije i uz puno poštovanje njezine postojeće fleksibilnosti; |
| --- | --- |

6.

Strukturne politike

| 7. | smatra da stanje nejednakog rasta i zapošljavanja u europodručju zahtijeva bolju koordinaciju ekonomskih politika, posebice poboljšanu i dosljednu nacionalnu odgovornost i ispravnu provedbu preporuka za pojedine države, također i radi promicanja uzlazne konvergencije, među ostalim putem bolje primjene i izvršavanja prava EU-a; ističe da se u okviru reformi u obzir moraju uzeti posebne okolnosti i izazovi u svakoj od država članica; poziva Komisiju da osigura dosljednost između strukturnih reformi i potrošnje EU-a; u tom pogledu podsjeća i na važnost tehničke potpore kako bi se državama članicama pomoglo da izgrade kapacitete i ostvare konvergenciju; smatra da bi pristup koji se temelji na partnerstvu mogao osigurati veću odgovornost za ishod primjene preporuka po državama članicama; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smatra da je nezaposlenost mladih u državama europodručja i dalje previsoka i ističe da je povišena i stalna nezaposlenost mladih dugoročni strukturni rizik; suglasan je s time da uklanjanje posljedica krize, od dugotrajne nezaposlenosti, radnih mjesta na kojima se vještine i mogućnosti ne iskorištavaju u potpunosti, starenja stanovništva pa do visokih razina privatnog i javnog duga i dalje jedan od hitnih prioriteta, koji iziskuje provedbu održivih i uključivih reformi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mišljenja je da posljedice krize, kao što je visoka razina zaduženosti i nezaposlenosti u nekim gospodarskim sektorima i dalje djeluje kao prepreka održivom rastu i predstavljaju potencijalne negativne rizike; poziva države članice da smanje prekomjerne razine zaduženosti; u tom je pogledu zabrinut da bi trajno visoka razina loših kredita u nekim državama članicama mogla imati znatne učinke prelijevanja s jedne države članice na drugu, te između banaka i država, što predstavlja rizik za financijsku stabilnost u Europi; napominje da su zaštitni slojevi kapitala u financijskom sektoru ojačani, ali da izazovi proizlaze iz niske profitabilnosti u kombinaciji s visokim razinama loših kredita; smatra da bi strategija za hvatanje u koštac s problemom loših kredita na razini EU-a mogla sadržavati obuhvatnije rješenje u kojemu bi se politika na nacionalnoj razini po potrebi kombinirala s mjerama na razini Europe; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da su potrebne reforme i inicijative za poboljšanje poslovne klime kako bi se potaknule produktivnost, cjenovna i necjenovna konkurentnost, ulaganje i zapošljavanje u europodručju; smatra da su potrebni dodatni napori za unapređenje pristupa malih i srednjih poduzeća financijskim sredstvima, što je presudni faktor za inovacije i širenje poduzeća; u tom kontekstu naglašava važnost reformi koje su usmjerene na budućnost i prilagođene i ponudi i potražnji; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra da tržišta rada koja dobro funkcioniraju i produktivna su, zajedno s odgovarajućom razinom socijalne zaštite i dijaloga, pomažu u povećanju stope zaposlenja i osiguravaju održivi rast; ističe da je važno zadržati visoke stope zaposlenosti tamo gdje su one već ostvarene; napominje da pomanjkanje vještina, starenje stanovništva te niz drugih izazova također nameću pritisak na daljnji rast zapošljavanja i smanjenje razina nezaposlenosti u svim državama članicama; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe da je važno da se plaće kreću na odgovoran način kojim se pogoduje rastu te da omogućuju dobar životni standard, u skladu s produktivnosti i vodeći računa o konkurentnosti; prima na znanje činjenicu da se predviđa da će rast plaća biti relativno umjeren; smatra da bi rast produktivnosti trebao biti prioritetni cilj strukturnih reformi; slaže se s Komisijom da ima prostora za porast plaća koji bi mogao pozitivno utjecati na ukupnu potrošnju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | napominje da bi razine oporezivanja trebale podupirati konkurentnost, ulaganja i otvaranje novih radnih mjesta; poziva na uvođenje poreznih reformi u cilju poboljšanog ubiranja poreza, sprječavanja izbjegavanja poreza, utaje poreza i agresivnog poreznog planiranja te rješavanja problema velikog poreznog opterećenja rada u Europi uz osiguravanje održivosti sustava socijalne zaštite; smatra da bi se smanjenjem poreznog opterećenja rada povećala zaposlenost i potaknuo rast; ističe da se, kada je to moguće, fiskalnim poticajima kao što su niže stope poreza mogu potaknuti domaća potrošnja, socijalna sigurnost i dotok ulaganja i radne snage na tržište; |
| --- | --- |

13.

Ulaganja

| 14. | slaže se da je gospodarski procvat potrebno potaknuti javnim i privatnim ulaganjima, prije svega u inovacije, te napominje da i dalje postoji nedostatak ulaganja u europodručju; pozdravlja činjenicu da u nekim državama članicama razine ulaganja već nadmašuju razine prije krize i žali zbog činjenice što u drugima ulaganja još uvijek zaostaju ili se ne odvijaju potrebnom brzinom; ističe da su potrebne dodatne mjere kako bi se riješio problem nedostatka ulaganja nastao nakon izbijanja krize; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da bi se reformama kojima se uklanjanju uska grla za privatna i javna ulaganja omogućilo trenutačno poticanje gospodarske aktivnosti i istodobno omogućilo uspostavljanje uvjeta za dugoročni održivi rast; ističe da bi se ulaganjima u obrazovanje, inovacije, istraživanje i razvoj omogućila lakša prilagodba gospodarstvu znanja; nadalje, naglašava da je dovršetak procesa stvaranja unije tržišta kapitala ključan faktor za privlačenje i povećanje ulaganja i povećanje financiranja rasta i zapošljavanja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | smatra da su istraživanja, tehnologija i obrazovanje od ključne važnosti za dugoročni gospodarski razvoj europodručja; ističe nejednakosti koje postoje među državama članicama kad je riječ o ulaganjima u tim područjima i naglašava da bi se ulaganjima doprinijelo razvoju inovacija i omogućila lakša prilagodba gospodarstvu znanja u skladu sa strategijom Europa 2020.; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja činjenicu što će se pravovremenim sporazumom o revidiranom Europskom fondu za strateška ulaganja (EFSU) doprinijeti poboljšanju učinkovitosti tog instrumenta i rješavanju nedostataka primijećenih pri njegovoj dosadašnjoj primjeni tako što će se olakšati financiranje više projekata s velikim potencijalom, zajamčiti stroga provedba načela dodatnosti i povećati zemljopisna pokrivenost i korištenje, čime će se poduprijeti ulaganja koja se u protivnom ne bi ostvarila; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podsjeća na razliku u ciljevima europskih strukturnih i investicijskih fondova i EFSU-a, a u skladu s tim i na važnost europskih strukturnih i investicijskih fondova ubuduće, uključujući i radi potpore održivim strukturnim reformama; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe da potpuno funkcionalna unija tržišta kapitala može u dugoročnoj perspektivi pružiti nove izvore financiranja za mala i srednja poduzeća, kao dopunu onima iz bankovnog sektora; naglašava da su mala i srednja poduzeća osnova europskog gospodarstva i da bi jedan od ključnih prioriteta trebao biti da im se olakša pristup financijskim sredstvima i suzbije poslovna neizvjesnost povezana s njihovim aktivnostima kako bi se povećala konkurentnost u europodručju; ističe potrebu da se smanji birokracija i urede javne usluge te učine učinkovitijima; |
| --- | --- |

19.

Fiskalne politike

| 20. | smatra da oprezne i dalekovidne fiskalne politike imaju temeljnu ulogu za stabilnost europodručja i Unije kao cjeline; naglašava da snažna koordinacija fiskalnih politika, dobra provedba i usklađenost s pravilima Unije u tom području, uključujući puno poštovanje postojećih odredbi o fleksibilnosti, predstavljaju pravni zahtjev i ključ za pravilno funkcioniranje ekonomske i monetarne unije; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja u tom smislu činjenicu da se javne financije oporavljaju s obzirom na to da se predviđa smanjenje javnog deficita u europodručju; međutim, trebaju se nastaviti nastojanja da se smanji dug uz istovremeno promicanje gospodarskog rasta kako bi se spriječila osjetljivost država članica na vanjske šokove; |
| --- | --- |

21.

| 22. | slaže se s Komisijom da je javni dug nekih država članica i dalje velik i da postoji potreba da se jave financije učine održivima uz istodobno promicanje gospodarskog rasta i zapošljavanja; u tom kontekstu ističe da su plaćanje niskih kamatnih stopa, prilagodljive monetarne politike, jednokratne mjere i ostali čimbenici kojima se olakšava postojeći teret duga samo privremene prirode te stoga ističe da postoji potreba da se javne financije učine održivima i da se njima uzimaju u obzir buduće obveze i predvidi dugoročan rast; ističe da je postoji mogućnost rasta troškova servisiranja duga; naglašava važnost smanjenja ukupnih razina duga; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava da se smjerovima fiskalne politike na nacionalnoj razini i razini europodručja treba uravnotežiti dugoročna održivost javnih financija koje su u cijelosti usklađene s Paktom o stabilnosti i rastu, poštujući njegove odredbe o fleksibilnosti, s kratkotrajnom makroekonomskom stabilizacijom; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe da je trenutačni opći smjer fiskalne politike europodručja tijekom 2016. uglavnom bio neutralan i da će tako ostati i u 2017.; podsjeća da se Komisija u svojoj komunikaciji iz 2016. založila za pozitivni smjer fiskalne politike dok se euroskupina, nakon što je zaključeno da je uglavnom neutralan smjer fiskalne politike tijekom 2017. omogućio odgovarajuću ravnotežu, složila s tim da se istakne važnost osiguravanja odgovarajuće ravnoteže između potrebe za jamčenjem održivosti i potrebe za poticanjem ulaganja u cilju jačanje oporavka doprinoseći na taj način uravnoteženijoj kombinaciji politika; u tom smislu prima na znanje prvu procjenu budućeg smjera fiskalne politike za europodručje od 20. lipnja 2017. koju je proveo neovisni Europski fiskalni odbor; poziva Komisiju i države članice da predvide smjer fiskalne politike koji će odgovarati okolnostima ovisno o slučaju; |
| --- | --- |

24.

| 25. | međutim, naglašava da se općim smjerom treba uzeti u obzir heterogena situacija među državama članicama i potreba za razlikovanjem fiskalnih politika koje su potrebne svakoj pojedinoj državi članici; naglašava da načelo zajedničkog smjera fiskalne politike ne podrazumijeva da će se deficiti i suficiti u različitim državama članicama međusobno poništiti; |
| --- | --- |

25.

Preporuke za pojedine države

| 26. | prima na znanje da su države članice s vremenom ostvarile barem „određeni napredak” u pogledu dvije trećine preporuka za 2016.; stajališta je međutim da provedba preporuka za pojedine države još uvijek kasni i time ugrožava proces konvergencije u europodručju; stajališta je da države članice snose odgovornost za posljedice izostanka provedbe preporuka za pojedine države i stoga očekuje od država članica da s većom odlučnošću poduzmu potrebne političke korake na temelju dogovorenih preporuka; |
| --- | --- |

26.

| 27. | prepoznaje da su države članice napredovale u provedbi preporuka za pojedine države u području fiskalne politike i aktivnih politika tržišta rada, dok u područjima kao što su tržišno natjecanje u pružanju usluga i poslovno okruženje nije ostvaren dovoljan napredak; očekuje veću predanost država članica poduzimanju potrebnih političkih mjera temeljenih na preporukama za pojedine države čija je provedba ključna za rješavanje problema neravnoteža u europodručju; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja preporuke Komisije za zatvaranje postupaka u slučaju prekomjernog deficita za nekoliko država članica; pozdravlja prijašnje i tekuće fiskalne napore i napore u cilju provedbe reformi kako bi te države članice izišle iz postupka u slučaju prekomjernog deficita, ali ipak ustraje na tome da će se ti napori trebati nastaviti kako bi se i dugoročno osigurale održive javne financije uz promicanje rasta i zapošljavanja; poziva Komisiju da dosljednom primjenom pravila Pakta o stabilnosti i rastu osigura njegovu dobru provedbu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | napominje da se 12 država članica suočava s makroekonomskim neravnotežama koje se razlikuju po naravi i ozbiljnosti, dok u šest država članica postoje prekomjerne neravnoteže; prima na znanje zaključak Komisije da trenutačno ne postoji osnova za intenziviranje postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže ni za jednu državu članicu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava da je cilj postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže sprječavanje neravnoteža unutar država članica radi sprječavanja negativnih učinaka prelijevanja na ostale države članice; |
| --- | --- |

30.

| 31. | stoga smatra da je od ključne važnosti da sve države članice poduzmu potrebne političke mjere kako bi se riješile makroekonomske neravnoteže, osobito visoke razine zaduženosti, trenutačni suficiti na tekućem računu platne bilance i neravnoteže u konkurentnosti, i da se obvežu na socijalno usklađene i uključive strukturne reforme kojima se osigurava gospodarska održivost svake pojedine države članice, čime se osigurava opća konkurentnost i otpornost europskog gospodarstva; |
| --- | --- |

31.

Sektorski doprinosi za Izvješće o ekonomskim politikama europodručja

Politike zapošljavanja i socijalne politike

| 32. | smatra da su potrebni stalni napori kako bi se postigla ravnoteža između gospodarske i socijalne dimenzije procesa Europskog semestra te kako bi se promicale socijalno i ekonomski uravnotežene strukturne reforme kojima se smanjuju nejednakosti i potiče otvaranje pristojnih radnih mjesta koja rezultiraju kvalitetnim zapošljavanjem, održivim rastom i socijalnim ulaganjem; podržava primjenu Pregleda socijalnih pokazatelja u okviru Europskog semestra; poziva da se u preporukama za pojedine države stavi veći naglasak na strukturne neravnoteže na tržištu rada; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ponavlja svoj poziv da se tri nova glavna pokazatelja zaposlenosti izjednače s postojećim ekonomskim pokazateljima te da se na taj način zajamči bolja procjena unutarnjih neravnoteža i poveća uspješnost strukturnih reformi; predlaže da se u pripremu preporuka za pojedine države uvede nerepresivni postupak u slučaju socijalne neravnoteže kako bi se izbjegla utrka do dna u pogledu socijalnih standarda te da se na taj način nadoveže na djelotvornu upotrebu socijalnih pokazatelja i pokazatelja zaposlenosti u okviru makroekonomskog nadzora; primjećuje da se nejednakost povećala u otprilike deset država članica te da predstavlja jedan od glavnih društveno-gospodarskih izazova u EU-u (14); |
| --- | --- |

33.

| 34. | naglašava činjenicu da se društveno i gospodarski odgovorne reforme moraju temeljiti na solidarnosti, integraciji i socijalnoj pravdi; ističe da bi se u reformama trebalo voditi računa i o pružanju stalne potpore gospodarskom i društvenom oporavku, da bi se zahvaljujući njima trebala otvoriti kvalitetna radna mjesta, poticati socijalna i teritorijalna kohezija, zaštititi ugrožene skupine i poboljšati životni standardi za sve građane; |
| --- | --- |

34.

| 35. | smatra da bi proces Europskog semestra trebao pomoći u suočavanju ne samo s postojećim, već i s novim društvenim izazovima kako bi se zajamčila veća gospodarska učinkovitost i veća socijalna kohezija Europske unije; u tom smislu prepoznaje potrebu za procjenom socijalnog učinka politika EU-a; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisiju da osigura odgovarajuće financiranje za borbu protiv nezaposlenosti mladih, koja je i dalje na neprihvatljivo visokoj razini u EU-u, da nastavi primjenjivati Inicijativu za zapošljavanje mladih i nakon završetka aktualnog višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) te da istovremeno poboljša njezino funkcioniranje i primjenu, uzimajući pritom u obzir najnovije zaključke iz tematskog izvješća Europskog revizorskog suda o zapošljavanju mladih i primjeni Inicijative za zapošljavanje mladih; traži od država članica da provedu preporuke Europskog revizorskog suda i da zajamče potpunu dostupnost Garancije za mlade; žali zbog toga što je proračun preusmjeren iz Europskog socijalnog fonda, uključujući i Inicijativu za zapošljavanje mladih, na Europske snage solidarnosti, koje bi se umjesto toga trebale financirati svim dostupnim sredstvima u skladu s postojećom Uredbom o VFO-u; ističe da je potrebno i kvalitativno i kvantitativno ocijeniti otvorena radna mjesta; naglašava da se financiranje EU-a ne bi trebalo koristiti kao zamjena za nacionalne socijalne naknade; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ističe da bi provedbu Garancije za mlade trebalo ojačati na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te naglašava njezinu važnost za ulazak na tržište rada nakon školovanja; ističe da se posebna pozornost mora posvetiti mladim ženama i djevojkama, koje bi se pri dobivanju kvalitetne ponude za posao, nastavka školovanja, naukovanja ili pripravništva mogle suočiti sa spolno uvjetovanim preprekama; ističe da treba zajamčiti da se Garancijom za mlade dopre do mladih osoba koje su izložene višestrukom isključenju i krajnjem siromaštvu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva države članice da provedu prijedloge iz Preporuke Vijeća od 15. veljače 2016. o integriranju dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada (15); |
| --- | --- |

38.

| 39. | smatra da bi se područje primjene, učinkovitost i djelotvornost aktivnih i održivih politika tržišta rada trebali povećati s pomoću odgovarajućeg i prilagođenog financiranja usmjerenog na zaštitu okoliša, poslodavca, radnika, zdravlje i potrošača; drži da bi se pozornost trebala posvetiti pojavi siromaštva zaposlenih; |
| --- | --- |

39.

| 40. | žali zbog toga što je Komisija zanemarila socijalnu ekonomiju u svojem paketu ocjena/preporuka; naglašava da taj sektor obuhvaća 2 milijuna poduzeća koja zapošljavaju više od 14 milijuna ljudi i doprinose postizanju ciljeva do 2020.; poziva Komisiju i države članice da preko Europskog akcijskog plana za socijalnu ekonomiju poduzećima socijalne ekonomije daju veće priznanje i bolju vidljivost; smatra da im taj nedostatak priznanja otežava pristup financiranju; poziva Komisiju da podnese prijedlog za europski statut udruga, zaklada i uzajamnih društava; |
| --- | --- |

40.

| 41. | podsjeća da je potrebno podržavati i poboljšati socijalni dijalog, kolektivno pregovaranje i položaj radnika u sustavima određivanja plaća, koji imaju ključnu ulogu kada je riječ o ostvarenju uvjeta rada na visokoj razini; naglašava da zakon o radu i visoki socijalni standardi imaju ključnu ulogu u socijalnom tržišnom gospodarstvu jer se zahvaljujući njima podupiru prihodi i potiču ulaganja u kapacitete; ističe da se zakonodavstvom EU-a moraju poštovati prava i slobode sindikata te kolektivni ugovori u skladu s praksama država članica te da se mora podržavati jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju radnih zadataka; |
| --- | --- |

41.

| 42. | traži od Komisije da se nadoveže na rezoluciju Parlamenta i da donese ambiciozne prijedloge za snažan europski stup socijalnih prava te da u potpunosti slijedi socijalne ciljeve Ugovora kako bi se poboljšali uvjeti rada i života za sve i kako bi se svima pružile dobre prilike; |
| --- | --- |

42.

| 43. | upozorava na sve manji udio plaća u EU-u, na sve veće nejednakosti u pogledu plaća i prihoda te na sve češću pojavu siromaštva zaposlenih; podsjeća da je i u Općoj deklaraciji Ujedinjenih naroda o ljudskim pravima iz 1948. i u Ustavu Međunarodne organizacije rada iz 1919. prepoznato da bi radnici trebali primati plaću dostatnu za život, kao i da su sve deklaracije o ljudskim pravima suglasne u tome da bi plaća trebala biti dovoljna za uzdržavanje obitelji; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ističe da se plaćama radnicima mora omogućiti da zadovolje svoje potrebe i potrebe svojih obitelji te da bi svaki radnik u Europskoj uniji trebao primati plaću dostatnu za život koja mu ne osigurava samo zadovoljenje osnovnih potreba kao što su osnovna hrana, smještaj i odjeća već može pokriti i zdravstvenu skrb, obrazovanje, prijevoz i rekreaciju te se od nje nešto može i uštedjeti kako bi se lakše prebrodili nepredviđeni događaji kao što su bolesti i nesreće; naglašava da je to pristojan životni standard koji bi plaće dostatne za život trebale pružati radnicima i njihovim obiteljima u EU-u; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisiju da prouči način na koji bi se moglo utvrditi što bi mogla obuhvaćati plaća dostatna za život i kako bi je trebalo mjeriti i to kako bi se uveo referentni alat za socijalne partnere i doprinijelo razmjeni najboljih praksi u tom pogledu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | podsjeća da su pristojne plaće važne ne samo za društvenu koheziju nego i za održavanje snažnog gospodarstva i produktivne radne snage; poziva Komisiju i države članice da provedu mjere za poboljšanje kvalitete radnih mjesta i smanjenje disperzije plaća; |
| --- | --- |

46.

| 47. | skreće pozornost na stalnu potrebu za time da se na europskoj razini bolje koordiniraju sustavi socijalne sigurnosti, za koje su nadležne države članice; naglašava da je prijeko potrebno osigurati održivost i pravednost sustava socijalne sigurnosti jer su oni okosnica europskog socijalnog modela; ističe da su odgovarajuće i održive mirovine univerzalno pravo; poziva države članice da osiguraju odgovarajuće i održive mirovine u svjetlu stalnih demografskih promjena; naglašava da bi mirovinski sustavi trebali osigurati odgovarajuću mirovinu koja je iznad granica siromaštva kako bi se umirovljenicima omogućilo da zadrže prikladan standard života; smatra da se održive, sigurne i odgovarajuće mirovine za žene i muškarce najbolje mogu zajamčiti povećanjem ukupne stope zaposlenosti i broja pristojnih radnih mjesta dostupnih u svim dobnim skupinama kao i poboljšanjem uvjeta rada i zapošljavanja; ističe da su razlike u mirovinama između žena i muškaraca i dalje velike i da imaju negativne socijalne i ekonomske posljedice; u tom smislu naglašava važnost integracije žena na tržište rada i drugih odgovarajućih mjera za smanjenje razlike u plaćama između žena i muškaraca i smanjenje siromaštva u starijoj dobi; smatra da bi reforme mirovinskih sustava, posebno u pogledu dobi umirovljenja, trebale odražavati i kretanja na tržištu rada, stopu nataliteta, zdravlje i bogatstvo, uvjete rada i omjer ekonomske ovisnosti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | smatra da se u okviru tih reformi u obzir treba uzeti i situacija u kojoj se nalaze milijuni radnika u Europi, posebno žene, mladi i samozaposlene osobe, koji su suočeni s nesigurnim oblicima zaposlenja, razdobljima nedobrovoljne nezaposlenosti i skraćenim radnim vremenom; |
| --- | --- |

48.

| 49. | traži od Komisije da i dalje posvećuje posebnu pozornost poboljšanju usluga dječje skrbi i fleksibilnom radnom vremenu, potrebama starijih muškaraca i žena te drugih ovisnih osoba u pogledu dugoročne skrbi; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ističe da nedostatno i neodgovarajuće usmjereno ulaganje u razvoj vještina i cjeloživotno učenje, posebno kada je riječ o digitalnim vještinama i programiranju te drugim vještinama koje su nužne u rastućim sektorima poput zelenog gospodarstva, može ugroziti konkurentni položaj Unije; traži od država članica da zajamče bolju razmjenu znanja, najbolje prakse i suradnje na razini EU-a kako bi ažuriranjem kvalifikacija te odgovarajućim obrazovanjem, programima osposobljavanja i nastavnim programima potaknule razvoj vještina; skreće pozornost na važnost vještina i sposobnosti stečenih u neformalnim i informalnim obrazovnim okruženjima; stoga ističe važnost uspostave sustava vrednovanja neformalnih i informalnih oblika znanja, posebno onih koji su stečeni u okviru volontiranja; |
| --- | --- |

50.

| 51. | smatra da je za rješavanje problema nedostatka kvalificirane radne snage i neusklađenosti postojećih i traženih kvalifikacija nužno bolje usklađivanje i uzajamno priznavanje kvalifikacija; ističe ulogu koju u tom pogledu mogu imati strukovno obrazovanje i osposobljavanje te naukovanje; poziva Komisiju da razvije alat za predviđanje potreba za vještinama na razini cijele Europe, koji će obuhvaćati i vještine koje se traže u rastućim sektorima; vjeruje da predviđanje vještina koje će biti potrebne u budućnosti iziskuje snažno sudjelovanje svih dionika tržišta rada na svim razinama; |
| --- | --- |

51.

| 52. | traži od Komisije da uspostavi sve prikladne mehanizme za veću mobilnost među mladima, uključujući i naukovanje; poziva države članice da podrže naukovanje i da u potpunosti koriste sredstva iz programa Erasmus + koja su raspoloživa za naučnike kako bi se zajamčile kvaliteta i privlačnost te vrste osposobljavanja; poziva na bolju provedbu Uredbe o EURES-u; ističe da bi bolja suradnja javnih uprava i dionika na lokalnoj razini te bolja sinergija između različitih razina vlade povećala doseg i utjecaj tih programa; |
| --- | --- |

52.

| 53. | smatra da bi se trebao poboljšati pristup obrazovanju i kvaliteta obrazovanja; podsjeća da je uloga država članica da osiguraju cjenovno pristupačan pristup kvalitetnom obrazovanju i osposobljavanju, ne dovodeći u pitanje potrebe tržišta rada diljem EU-a; napominje da je u mnogim državama članicama potreban pojačan trud u cilju obrazovanja radne snage, što obuhvaća obrazovanje odraslih i mogućnosti za strukovno osposobljavanje; stavlja poseban naglasak na cjeloživotno učenje, uključujući za žene, jer ono pruža priliku za stjecanje drugih vještina u kontekstu tržišta rada koje se neprestano mijenja; poziva da se djevojčice i djevojke i dalje ciljano potiče kada je riječ o predmetima u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM), kako bi se uhvatilo u koštac s postojećim obrazovnim stereotipima i razlikama u dugotrajnom zaposlenju, plaćama i mirovinama između žena i muškaraca; |
| --- | --- |

53.

| 54. | naglašava potrebu da se što ranije u životnom ciklusu ulaže u ljude kako bi se smanjila nejednakost i potaklo socijalno uključivanje u ranoj dobi; stoga poziva da se svoj djeci u svim državama članicama omogući pristup kvalitetnim, uključivim i cjenovno pristupačnim uslugama odgoja i obrazovanja u ranom djetinjstvu; također ističe da se od najranije dobi u školama treba boriti protiv stereotipa promicanjem ravnopravnosti spolova na svim razinama obrazovanja; poziva Komisiju i države članice da u cijelosti provedu preporuku o ulaganju u djecu i da pozorno prate napredak u toj provedbi; poziva Komisiju i države članice da osmisle i uvedu inicijative poput Garancije za djecu, čime će se djeci dati središnje mjesto u postojećim politikama za borbu protiv siromaštva; |
| --- | --- |

54.

| 55. | skreće pozornost na korjenite promjene koje će u budućnosti utjecati na tržište rada kao posljedica razvoja umjetne inteligencije; poziva države članice i Komisiju da osmisle instrumente i inicijative za suradnju, koji će uključivati socijalne partnere, kako bi se preliminarnim, početnim i trajnim osposobljavanjem poboljšale vještine u tom sektoru; |
| --- | --- |

55.

| 56. | u tom kontekstu i u cilju ostvarenja ravnoteže između poslovnog i privatnog života traži da se u suradnji sa socijalnim partnerima pozornost posveti fleksigurnosti, koja obuhvaća i rad na daljinu te fleksibilno radno vrijeme; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ističe važnost ulaganja u ljudski kapital, koji je pokretačka snaga razvoja, konkurentnosti i rasta; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ističe da su bolja usklađenost poslovnog i privatnog života i veća jednakost između spolova ključni za pružanje potpore sudjelovanju žena na tržištu rada; ističe da je za ekonomsko osnaživanje žena ključno da se tržište rada i sustav socijalne pomoći izmijene i prilagode kako bi se u obzir uzeli životni ciklusi žene; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pozdravlja prijedlog direktive o ravnoteži između poslovnog i privatnog života te ga smatra pozitivnim prvim korakom prema pomirenju poslovnog i privatnog života za muškarce i žene koji skrbe o svojoj djeci i drugim ovisnim osobama te prema većem sudjelovanju žena na tržištu rada; ustraje u tome da je jamčenje odgovarajuće naknade te snažne socijalne sigurnosti i zaštite ključno za ostvarenje tih ciljeva; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisiju i države članice da osmisle transformativne politike i ulažu u kampanje za podizanje razine osviještenosti u svrhu prevladavanja rodnih stereotipa i promicanja veće jednakosti u pogledu podjele skrbi i kućanskih poslova te da naglasak stave na to da muškarci imaju pravo i obvezu preuzeti odgovornosti, a da ih se pritom ne stigmatizira ili kažnjava; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva države članice da uspostave proaktivne politike i primjerena ulaganja koji će biti prilagođeni i osmišljeni kako bi se njima podržalo žene i muškarce koji nakon roditeljskog dopusta i dopusta povezanih sa skrbi ulaze na tržište rada, vraćaju se na njega i ostaju na njemu, i to preko stabilnih i kvalitetnih radnih mjesta, u skladu s člankom 27. Europske socijalne povelje; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva države članice da povećaju zaštitu protiv diskriminacije i nezakonitog otpuštanja povezanog s usklađivanjem poslovnog i privatnog života; u tom smislu poziva Komisiju i države članice da predlože politike za poboljšanje provedbe mjera za borbu protiv diskriminacije na radnom mjestu, uključujući podizanje razine osviještenosti o zakonskim pravima na jednako postupanje putem vođenja informativnih kampanja, prebacivanje tereta dokazivanja i ovlaštenje nacionalnih tijela za jednakost da na vlastitu inicijativu provedu službene istrage o pitanjima jednakosti i pomognu potencijalnim žrtvama diskriminacije; |
| --- | --- |

62.

| 63. | naglašava da je integracija dugotrajno nezaposlenih osoba uz pomoć individualno prilagođenih mjera ključan čimbenik u borbi protiv siromaštva i socijalne isključenosti te da će naposljetku doprinijeti održivosti nacionalnih sustava socijalnog osiguranja; smatra da je ta integracija nužna uzimajući u obzir društvene okolnosti tih građana i njihove potrebe u pogledu dostatnih prihoda, odgovarajućeg stanovanja, javnog prijevoza, zdravstva i skrbi za djecu; ističe da je potrebno na europskoj razini učinkovitije pratiti politike koje se provode na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ističe da je važno razumjeti nove oblike zapošljavanja i rada te prikupljati usporedive podatke o tom pitanju, kako bi zakonodavstvo u području tržišta rada bilo učinkovitije i kako bi se naposljetku povećali zaposlenost i održivi rast; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva na donošenje integrirane strategije za borbu siromaštva kako bi se postigao cilj strategije Europa 2020. koji se odnosi na siromaštvo; naglašava ulogu sustava minimalnog dohotka u državama članicama kojima se nastoji smanjiti siromaštvo, posebno kada su popraćeni mjerama za socijalno uključivanje koje obuhvaćaju korisnike; traži da države članice rade na postupnom uvođenju sustava minimalnog dohotka koji neće biti samo primjereni, već će se njima osigurati i dovoljna pokrivenost i iskorištenost; smatra da je odgovarajući minimalni dohodak dohodak koji je nužan za dostojan život i za potpuno sudjelovanje u društvu tijekom cijelog životnog vijeka; ističe da je minimalni dohodak odgovarajući samo ako je iznad granice siromaštva kako bi se zadovoljile osnovne ljudske potrebe, uključujući i nenovčane aspekte, npr. pristup obrazovanju i cjeloživotno učenje, pristojno stanovanje, kvalitetne zdravstvene usluge, društvene aktivnosti i društveni angažman; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva nacionalne, regionalne i lokalne vlasti na učinkovitije, usmjerenije i pažljivije praćenje korištenja europskih strukturnih i investicijskih fondova kako bi se potaknulo ulaganje u kvalitetne socijalne, zdravstvene i obrazovne usluge te usluge zapošljavanja i kako bi se riješio problem energetskog siromaštva, rastućih troškova života, socijalne isključenosti, nedostatka mjesta za stanovanje te nedovoljne kvalitete postojećih stambenih prostora; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva Komisiju da podupre države članice u uspostavi posebnih programa ulaganja u svoje regije u kojima stope nezaposlenosti, nezaposlenosti mladih i dugotrajne nezaposlenosti premašuju 30 %; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva Komisiju da predstojeću proljetnu sjednicu Vijeća posveti socijalnom ulaganju u sektore za koje postoje snažni dokazi da promiču socijalnu i gospodarsku dobit (npr. obrazovanje i skrb u ranom djetinjstvu, osnovnoškolsko i srednjoškolsko obrazovanje, osposobljavanje i aktivne politike tržišta rada, pristupačno i socijalno stanovanje te zdravstvena skrb); |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva na donošenje plana u kojemu će se stajalištu Parlamenta dati veća važnost i u kojemu će se ono uzeti u obzir prije donošenja odluke; poziva da se u okviru Europskog semestra ojača uloga Vijeća za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravstvo i pitanja potrošača (EPSCO); |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva na dodatne zajedničke napore za poboljšanje integracije migranata i osoba s migrantskim podrijetlom na tržište rada; |
| --- | --- |

70.

Regionalne politike

| 71. | pozdravlja činjenicu da financiranje iz kohezijske politike u aktualnim cijenama iznosi 454 milijardi EUR za razdoblje 2014. – 2020.; međutim, ističe da kohezijska politika EU-a nije samo instrument, nego dugoročna strukturna politika usmjerena na smanjivanje nejednakosti u regionalnom razvoju i promicanje ulaganja, zapošljavanja, konkurentnosti, održivog razvoja i rasta te je jedna od najvažnijih i najsveobuhvatnijih politika za jačanje ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije u svim državama članicama, bez obzira na to jesu li članice europodručja; podsjeća da je proračun EU-a 50 puta manji od ukupne državne potrošnje 28 država članica EU-a te iznosi otprilike 1 % BDP-a 28 država članica EU-a; stoga ističe da bi trebalo uspostaviti sinergije između proračuna EU-a i država članica te političkih prioriteta, mjera i projekata koji su usmjereni na postizanje ciljeva EU-a, uz istovremeno održavanje ravnoteže između ekonomske i socijalne dimenzije političkog okvira EU-a; ističe da su zahtjevi za sufinanciranja iz fondova ESI važan mehanizam za postizanje sinergija; smatra da je potrebno očuvati jedinstvo proračuna EU-a; pozdravlja mjere uvedene u tekućem programskom razdoblju radi boljeg usklađivanja kohezijske politike sa strategijom Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast; |
| --- | --- |

71.

o

o o

| 72. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i nacionalnim parlamentima država članica, kao i Europskoj središnjoj banci. |
| --- | --- |

72.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0038.

(2)  SL C 92, 24.3.2017., str. 1.

(3)  SL L 306, 23.11.2011., str. 12.

(4)  SL L 306, 23.11.2011., str. 41.

(5)  SL L 306, 23.11.2011., str. 8.

(6)  SL L 306, 23.11.2011., str. 33.

(7)  SL L 306, 23.11.2011., str. 25.

(8)  SL L 306, 23.11.2011., str. 1.

(9)  SL L 140, 27.5.2013., str. 11.

(10)  SL L 140, 27.5.2013., str. 1.

(11)  Employment and Social Developments in Europe (Zapošljavanje i socijalna kretanja u Europi), Godišnji pregled za 2017., str. 11.

(12)  Ibid, str. 46.

(13)  Izvješće Eurofounda o nezaposlenosti mladih.

(14)  Employment and Social Developments in Europe (Zapošljavanje i socijalna kretanja u Europi), Godišnji pregled za 2017., str. 47.

(15)  SL C 67, 20.2.2016., str. 1.

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/212 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/212

---

P8_TA(2017)0419

Pregovarački mandat za trgovinske pregovore s Australijom

Rezolucija Europskog parlamenta od 26. listopada 2017. s preporukom Europskog parlamenta Vijeću o predloženom pregovaračkom mandatu za trgovinske pregovore s Australijom (2017/2192(INI))

(2018/C 346/27)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2015. naslovljenu „Trgovina za sve – Prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2015. naslovljenu „Trgovina za sve – Prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici” (COM(2015)0497),

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu predsjednika Komisije Jean-Claudea Junckera, predsjednika Europskog vijeća Donalda Tuska i premijera Australije Malcolma Turnbulla od 15. studenoga 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu predsjednika Komisije Jean-Claudea Junckera, predsjednika Europskog vijeća Donalda Tuska i premijera Australije Malcolma Turnbulla od 15. studenoga 2015.,

| — | uzimajući u obzir Okvir za partnerstvo EU-a i Australije od 29. listopada 2008. te Okvirni sporazum između EU-a i Australije sklopljen 5. ožujka 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvir za partnerstvo EU-a i Australije od 29. listopada 2008. te Okvirni sporazum između EU-a i Australije sklopljen 5. ožujka 2015.,

| — | uzimajući u obzir ostale bilateralne sporazume između EU-a i Australije, a osobito Sporazum o uzajamnom priznavanju ocjena sukladnosti, potvrda i oznaka te Sporazum o trgovini vinom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ostale bilateralne sporazume između EU-a i Australije, a osobito Sporazum o uzajamnom priznavanju ocjena sukladnosti, potvrda i oznaka te Sporazum o trgovini vinom,

| — | uzimajući u obzir trgovinski paket koji je Komisija objavila 14. rujna 2017. u kojemu se Komisija obvezala da će u budućnosti učiniti sve mandate za pregovore o trgovini javnima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir trgovinski paket koji je Komisija objavila 14. rujna 2017. u kojemu se Komisija obvezala da će u budućnosti učiniti sve mandate za pregovore o trgovini javnima,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije, osobito rezoluciju o otvaranju pregovora o sporazumu o slobodnoj trgovini s Australijom i Novim Zelandom (1) od 25. veljače 2016. i zakonodavnu rezoluciju o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju sporazuma između Europske unije i Australije o izmjeni Sporazuma o uzajamnom priznavanju od 12. rujna 2012. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije, osobito rezoluciju o otvaranju pregovora o sporazumu o slobodnoj trgovini s Australijom i Novim Zelandom (1) od 25. veljače 2016. i zakonodavnu rezoluciju o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju sporazuma između Europske unije i Australije o izmjeni Sporazuma o uzajamnom priznavanju od 12. rujna 2012. (2),

| — | uzimajući u obzir priopćenje objavljeno nakon sastanka čelnika država ili vlada skupine G20 održanoga 15. i 16. studenoga 2014. u Brisbaneu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje objavljeno nakon sastanka čelnika država ili vlada skupine G20 održanoga 15. i 16. studenoga 2014. u Brisbaneu,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu od 22. travnja 2015. potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i australskog ministra vanjskih poslova naslovljenu „Prema bliskijem partnerstvu EU-a i Australije”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu od 22. travnja 2015. potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i australskog ministra vanjskih poslova naslovljenu „Prema bliskijem partnerstvu EU-a i Australije”,

| — | uzimajući u obzir mišljenje 2/15 Suda Europske unije od 16. svibnja 2017. o nadležnosti Unije za potpisivanje i sklapanje sporazuma o slobodnoj trgovini sa Singapurom (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje 2/15 Suda Europske unije od 16. svibnja 2017. o nadležnosti Unije za potpisivanje i sklapanje sporazuma o slobodnoj trgovini sa Singapurom (3),

| — | uzimajući u obzir studiju Komisije od 15. studenoga 2016. o kumulativnom učinku budućih trgovinskih sporazuma na poljoprivredu EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Komisije od 15. studenoga 2016. o kumulativnom učinku budućih trgovinskih sporazuma na poljoprivredu EU-a,

| — | uzimajući u obzir članak 207. stavak 3. i članak 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 207. stavak 3. i članak 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članak 108. stavak 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 108. stavak 3. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj(A8-0311/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj(A8-0311/2017),

| A. | budući da EU i Australija surađuju u rješavanju zajedničkih izazova u vezi s nizom pitanja te na nekoliko međunarodnih foruma, kao i u pogledu pitanja koja se odnose na trgovinsku politiku u multilateralnim okvirima; |
| --- | --- |

A.

budući da EU i Australija surađuju u rješavanju zajedničkih izazova u vezi s nizom pitanja te na nekoliko međunarodnih foruma, kao i u pogledu pitanja koja se odnose na trgovinsku politiku u multilateralnim okvirima;

| B. | budući da je EU treći po veličini trgovinski partner Australije, s godišnjom bilateralnom trgovinom koja je 2015. iznosila više od 45,5 milijardi EUR i pozitivnom tržišnom bilancom EU-a većom od 19 milijardi EUR; |
| --- | --- |

B.

budući da je EU treći po veličini trgovinski partner Australije, s godišnjom bilateralnom trgovinom koja je 2015. iznosila više od 45,5 milijardi EUR i pozitivnom tržišnom bilancom EU-a većom od 19 milijardi EUR;

| C. | budući da su izravna strana ulaganja EU-a u Australiji 2015. iznosila 145,8 milijardi EUR; |
| --- | --- |

C.

budući da su izravna strana ulaganja EU-a u Australiji 2015. iznosila 145,8 milijardi EUR;

| D. | budući da je Australija u postupku pristupanja Sporazumu o javnoj nabavi; |
| --- | --- |

D.

budući da je Australija u postupku pristupanja Sporazumu o javnoj nabavi;

| E. | budući da je EU 22. travnja 2015. zaključio pregovore o Okvirnom sporazumu između EU-a i Australije; |
| --- | --- |

E.

budući da je EU 22. travnja 2015. zaključio pregovore o Okvirnom sporazumu između EU-a i Australije;

| F. | budući da su europski poljoprivredni sektor i određeni poljoprivredni proizvodi, kao što su govedina, janjetina, mliječni proizvodni, žitarice i šećer, uključujući posebne šećere, posebno osjetljiva pitanja u tim pregovorima; |
| --- | --- |

F.

budući da su europski poljoprivredni sektor i određeni poljoprivredni proizvodi, kao što su govedina, janjetina, mliječni proizvodni, žitarice i šećer, uključujući posebne šećere, posebno osjetljiva pitanja u tim pregovorima;

| G. | budući da je Australija treći po veličini svjetski izvoznik i govedine i šećera, te važan akter na globalnom izvoznom tržištu mliječnih proizvoda i žitarica; |
| --- | --- |

G.

budući da je Australija treći po veličini svjetski izvoznik i govedine i šećera, te važan akter na globalnom izvoznom tržištu mliječnih proizvoda i žitarica;

| H. | budući da EU i Australija sudjeluju u plurilateralnim pregovorima čiji je cilj daljnja liberalizacija trgovine zelenim proizvodima (Sporazum o ekološkim dobrima) i trgovine uslugama (Sporazum o trgovini uslugama); |
| --- | --- |

H.

budući da EU i Australija sudjeluju u plurilateralnim pregovorima čiji je cilj daljnja liberalizacija trgovine zelenim proizvodima (Sporazum o ekološkim dobrima) i trgovine uslugama (Sporazum o trgovini uslugama);

| I. | budući da je Australija stranka u zaključenim pregovorima o Transpacifičkom partnerstvu (TPP), čija je budućnost i dalje neizvjesna, i tekućim pregovorima o regionalnom sveobuhvatnom gospodarskom partnerstvu u azijsko-pacifičkoj regiji, čime se ujedinjuju najvažniji trgovinski partneri Australije; budući da Australija od 2015. ima sporazum o slobodnoj trgovini s Kinom; |
| --- | --- |

I.

budući da je Australija stranka u zaključenim pregovorima o Transpacifičkom partnerstvu (TPP), čija je budućnost i dalje neizvjesna, i tekućim pregovorima o regionalnom sveobuhvatnom gospodarskom partnerstvu u azijsko-pacifičkoj regiji, čime se ujedinjuju najvažniji trgovinski partneri Australije; budući da Australija od 2015. ima sporazum o slobodnoj trgovini s Kinom;

| J. | budući da se Australija u sklopu Transpacifičkog partnerstva u znatnoj mjeri obvezala na promicanje dugoročnog očuvanja određenih vrsta i na rješavanje problema nezakonite trgovine divljom florom i faunom uz pomoć boljih mjera očuvanja te da je utvrdila zahtjeve za učinkovitu provedbu mjera zaštite okoliša i poboljšanu regionalnu suradnju; budući da bi takve obveze trebale služiti kao mjerilo za odredbe u sporazumu o slobodnoj trgovini između Australije i EU-a; |
| --- | --- |

J.

budući da se Australija u sklopu Transpacifičkog partnerstva u znatnoj mjeri obvezala na promicanje dugoročnog očuvanja određenih vrsta i na rješavanje problema nezakonite trgovine divljom florom i faunom uz pomoć boljih mjera očuvanja te da je utvrdila zahtjeve za učinkovitu provedbu mjera zaštite okoliša i poboljšanu regionalnu suradnju; budući da bi takve obveze trebale služiti kao mjerilo za odredbe u sporazumu o slobodnoj trgovini između Australije i EU-a;

| K. | budući da je Australija među najstarijim i najbližim partnerima EU-a, da dijele zajedničke vrijednosti i predanost promicanju blagostanja i sigurnosti u okviru globalnog sustava utemeljenog na pravilima; |
| --- | --- |

K.

budući da je Australija među najstarijim i najbližim partnerima EU-a, da dijele zajedničke vrijednosti i predanost promicanju blagostanja i sigurnosti u okviru globalnog sustava utemeljenog na pravilima;

| L. | budući da je Australija ratificirala i provela glavne međunarodne paktove o ljudskim, socijalnim i radničkim pravima te o zaštiti okoliša i u potpunosti poštuje vladavinu prava; |
| --- | --- |

L.

budući da je Australija ratificirala i provela glavne međunarodne paktove o ljudskim, socijalnim i radničkim pravima te o zaštiti okoliša i u potpunosti poštuje vladavinu prava;

| M. | budući da je Australija jedna od samo šest država članica WTO-a koje još nemaju povlašten pristup tržištu EU-a odnosno ne sudjeluju u pregovorima s tim ciljem; |
| --- | --- |

M.

budući da je Australija jedna od samo šest država članica WTO-a koje još nemaju povlašten pristup tržištu EU-a odnosno ne sudjeluju u pregovorima s tim ciljem;

| N. | budući da su nakon zajedničke izjave od 15. studenoga 2015. započete pripremne radnje kako bi se istražila izvedivost i zajedničke težnje u pogledu pokretanja pregovora o sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Australije; budući da su pripremne radnje zaključene; |
| --- | --- |

N.

budući da su nakon zajedničke izjave od 15. studenoga 2015. započete pripremne radnje kako bi se istražila izvedivost i zajedničke težnje u pogledu pokretanja pregovora o sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Australije; budući da su pripremne radnje zaključene;

| O. | budući da će Parlament morati odlučiti hoće li dati suglasnost za mogući sporazum o slobodnoj trgovini između EU-a i Australije; |
| --- | --- |

O.

budući da će Parlament morati odlučiti hoće li dati suglasnost za mogući sporazum o slobodnoj trgovini između EU-a i Australije;

Strateški, politički i gospodarski kontekst

| 1. | ističe, među ostalim, važnost produbljivanja odnosa između EU-a i azijsko-pacifičke regije za poticanje gospodarskog rasta u Europi i naglašava da se to odražava i u trgovinskoj politici EU-a; uviđa da je Australija ključan dio te strategije i da proširenje i produbljenje trgovinskih odnosa može pomoći u postizanju tog cilja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pohvaljuje Australiju na snažnoj i dosljednoj predanosti multilateralnom trgovinskom planu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da se puni potencijal bilateralnih i regionalnih strategija suradnje Unije može ostvariti samo ako počiva na trgovini utemeljenoj na pravilima i vrijednostima te da je za te strategije ključno sklapanje visokokvalitetnog, ambicioznog, uravnoteženog i pravednog sporazuma o slobodnoj trgovini s Australijom u duhu uzajamnosti i koristi za obje strane, a da se pritom ni u kojem slučaju ne ugroze ambicija za postizanje multilateralnog napretka, kao ni provedba već sklopljenih multilateralnih i bilateralnih sporazuma; smatra da produbljena bilateralna suradnja može biti prvi korak k daljnjoj multilateralnoj i plurilateralnoj suradnji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da su pregovori o modernom, produbljenom, ambicioznom, uravnoteženom, pravednom i sveobuhvatnom sporazumu o slobodnoj trgovini prikladan način za produbljivanje bilateralnog partnerstva i dodatno jačanje postojećih i već razvijenih odnosa u području bilateralne trgovine i ulaganja; smatra da bi ti pregovori mogli poslužiti kao primjer za novu generaciju sporazuma o slobodnoj trgovini, naglašavajući važnost daljnjeg podizanja razine ambicija i pomicanja granica onoga što podrazumijeva moderni sporazum o slobodnoj trgovini s obzirom na iznimno razvijeno australsko gospodarstvo i regulatorno okruženje; |
| --- | --- |

4.

Pripremne radnje

| 5. | prima na znanje da su pripremne radnje između EU-a i Australije zaključene 6. travnja 2017. na obostrano zadovoljstvo Komisije i vlade Australije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja to što je Komisija pravovremeno završila i objavila procjenu učinka kako bi se moglo sveobuhvatno ocijeniti moguće prednosti i nedostatke jačanja trgovinskih i ulagačkih odnosa između EU-a i Australije u korist građana i poduzeća obiju strana, pa i u najudaljenijim regijama i prekomorskim zemljama i područjima, pridajući pritom posebnu pozornost učinku sporazuma na društvo i okoliš, kao i na tržište radne snage u EU-u, ali i kako bi se predvidjelo i uzelo u obzir učinak koji bi Brexit mogao imati na trgovinske i ulagačke tokove iz Australije u EU, naročito pri pripremi razmjene ponuda i izračunu kvota; |
| --- | --- |

6.

Pregovarački mandat

| 7. | poziva Vijeće da ovlasti Komisiju da započne s pregovorima o sporazumu za trgovinu i ulaganja s Australijom na osnovi rezultata pripremnih radnji, preporuka iz ove Rezolucije, procjene učinka i jasnih ciljeva; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja odluku Komisije da naglasi da isplate preko „zelenih kutija” ne narušavaju trgovinu i da se antidampinške ili antisubvencijske mjere na njih ne bi trebale odnositi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Vijeće da u svojoj odluci o usvajanju pregovaračkih smjernica u cijelosti poštuje raspodjelu nadležnosti između EU-a i država članica, u skladu s mišljenjem 2/15 Suda Europske unije od 16. svibnja 2017.; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju i Vijeće da čim prije iznesu prijedlog o općoj budućoj arhitekturi trgovinskih sporazuma, uzimajući u obzir mišljenje 2/15 Suda Europske unije o sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura, te da jasno razlikuju sporazum o trgovini i liberalizaciji izravnih stranih ulaganja, koji sadrži samo područja u isključivoj nadležnosti EU-a, od mogućeg drugog sporazuma koji pak obuhvaća područja u podijeljenoj nadležnosti s državama članicama; naglašava da bi takvo razlikovanje moglo imati posljedice za parlamentarni postupak ratifikacije te da mu nije namjera zaobići nacionalne demokratske procese, nego da je riječ o demokratskom delegiranju odgovornosti na temelju europskih ugovora; traži da Parlament bude u svim fazama postupka usko uključen u sve tekuće i buduće pregovore o sporazumima o slobodnoj trgovini; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju da pri predstavljanju konačnih sporazuma radi potpisivanja i sklapanja, kao i Vijeće pri donošenju odluke o potpisivanju i sklapanju, u cijelosti poštuje raspodjelu nadležnosti između EU-a i njegovih država članica; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju da vodi pregovore na što transparentniji način, pazeći pritom da se ne podriva pregovaračko stajalište Unije i jamčeći najmanje onu razinu transparentnosti i javnih savjetovanja provedenih za Transatlantsko partnerstvo za trgovinu i ulaganja (TTIP) s SAD-om u okviru stalnog dijaloga sa socijalnim partnerima i civilnim društvom, te da u potpunosti poštuje najbolje prakse utvrđene u drugim pregovorima; pozdravlja inicijativu Komisije da objavljuje sve svoje preporuke za pregovaračke smjernice o trgovinskim sporazumima te smatra da je to dobar presedan; apelira na Vijeće da slijedi taj primjer i objavljuje pregovaračke smjernice odmah po njihovu donošenju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da sporazum o slobodnoj trgovini mora dovesti do boljeg pristupa tržištu i olakšavanja trgovine na terenu, stvaranja kvalitetnih radnih mjesta, jamčenja rodne jednakosti u korist građana obiju strana, poticanja održivog razvoja, poštovanja standarda EU-a, zaštite usluga od općeg interesa i poštovanja demokratskih postupaka, pri čemu se povećavaju prilike EU-a za izvoz; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava da se ambiciozan sporazum mora na svrsishodan način baviti ulaganjima, trgovinom robom i uslugama (oslanjajući se na najnovije preporuke Parlamenta u pogledu očuvanja političkog prostora i osjetljivih sektora), carinom i olakšavanjem trgovine, digitalizacijom, e-trgovinom i zaštitom podataka, tehnološkim istraživanjem i potporom inovacijama, javnom nabavom, energijom, poduzećima u državnom vlasništvu, tržišnim natjecanjem, održivim razvojem, regulatornim pitanjima kao što su visokokvalitetni sanitarni i fitosanitarni standardi i ostale norme za poljoprivredne i prehrambene proizvode koji ne ugrožavaju visoke standarde EU-a, snažnim i provedivim obvezama u pogledu radnih i okolišnih standarda, kao i borbom protiv izbjegavanja plaćanja poreza i korupcije, ostajući pritom u isključivoj nadležnosti Unije i posvećujući posebnu pozornost potrebama mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Vijeće da u pregovaračkim smjernicama izrijekom prizna obveze druge strane prema autohtonom stanovništvu i da dopusti zadrške u pogledu domaćih sustava povlastica u tom pogledu; naglašava da bi se sporazumom trebala potvrditi predanost obiju strana primjeni Konvencije Međunarodne organizacije rada 169 o pravima autohtonih naroda; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava da neodgovarajuće upravljanje ribarstvom te nezakoniti, neprijavljeni i neregulirani (NNN) ribolov mogu imati znatne negativne učinke na trgovinu, razvoj i okoliš, te da obje strane moraju preuzeti stvarne obveze u cilju zaštite morskih pasa, raža, kornjača i morskih sisavaca i sprečavanja prelova, prekomjernih kapaciteta i ribolova NNN; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da je načelo nadomještavanja, smanjivanja i poboljšanja upotrebe životinja u znanstvene svrhe čvrsto ugrađeno u zakonodavstvo EU-a; ističe da je ključno da se postojeće mjere EU-a o testiranjima i istraživanjima na životinjama ne ukinu ili oslabe, da se budući propisi o upotrebi životinja ne ograniče i da se istraživačke ustanove EU-a ne nađu u nepovoljnom položaju u smislu konkurentnosti; smatra da strane moraju težiti regulatornom usklađivanju s najboljim praksama spomenutog načela radi povećanja učinkovitosti istraživanja, smanjenja troškova ali i smanjenja potrebe za upotrebom životinja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ustraje u tome da je potrebno uvesti mjere za suzbijanje krivotvorenja poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava da se, kako bi sporazum o slobodnoj trgovini bio zaista koristan za gospodarstvo EU-a, u pregovaračke smjernice trebaju uvrstiti sljedeći aspekti:






  (a) | liberalizacija trgovine robom i uslugama te stvarne mogućnosti pristupa tržištu za obje strane u pogledu njihovih tržišta robe i usluga, s pomoću uklanjanja nepotrebnih regulatornih prepreka, pazeći pritom da sporazum ni na koji način ne sprečava strane da na razmjeran način donose propise u cilju postizanja legitimnih ciljeva politike; i. tim se sporazumom ne smije sprečavati strane od utvrđivanja, reguliranja, pružanja i podupiranja usluga od općeg interesa i mora sadržavati izričite odredbe koje se na to odnose; ii. njime se od vlada ne smije zahtijevati privatizacija bilo koje usluge niti ih se smije sprečavati u proširenju opsega usluga koje pružaju javnosti; iii. njime se vlade nije smije sprečavati u tome da pod javnu kontrolu vrate usluge koje su prethodne vlade odlučile privatizirati, kao što su vodoopskrba, obrazovanje, zdravstvo i socijalne usluge, niti se smiju umanjiti visoki europski standardi u području zdravlja, hrane, zaštite potrošača, okoliša, rada i sigurnosti, niti ograničiti javno financiranje umjetnosti i kulture, obrazovanja, zdravstvenih i socijalnih usluga, kao što je to bio slučaj s prethodnim trgovinskim sporazumima; obveze bi se trebale preuzimati na temelju Općeg sporazuma o trgovini uslugama (GATS); u tom pogledu ističe da se standardi koji se zahtijevaju od europskih proizvođača moraju očuvati; |
| --- | --- | --- |

19.

(a)

liberalizacija trgovine robom i uslugama te stvarne mogućnosti pristupa tržištu za obje strane u pogledu njihovih tržišta robe i usluga, s pomoću uklanjanja nepotrebnih regulatornih prepreka, pazeći pritom da sporazum ni na koji način ne sprečava strane da na razmjeran način donose propise u cilju postizanja legitimnih ciljeva politike; i. tim se sporazumom ne smije sprečavati strane od utvrđivanja, reguliranja, pružanja i podupiranja usluga od općeg interesa i mora sadržavati izričite odredbe koje se na to odnose; ii. njime se od vlada ne smije zahtijevati privatizacija bilo koje usluge niti ih se smije sprečavati u proširenju opsega usluga koje pružaju javnosti; iii. njime se vlade nije smije sprečavati u tome da pod javnu kontrolu vrate usluge koje su prethodne vlade odlučile privatizirati, kao što su vodoopskrba, obrazovanje, zdravstvo i socijalne usluge, niti se smiju umanjiti visoki europski standardi u području zdravlja, hrane, zaštite potrošača, okoliša, rada i sigurnosti, niti ograničiti javno financiranje umjetnosti i kulture, obrazovanja, zdravstvenih i socijalnih usluga, kao što je to bio slučaj s prethodnim trgovinskim sporazumima; obveze bi se trebale preuzimati na temelju Općeg sporazuma o trgovini uslugama (GATS); u tom pogledu ističe da se standardi koji se zahtijevaju od europskih proizvođača moraju očuvati;

| (b) | budući da bi sporazum mogao sadržavati poglavlje o domaćim propisima, pregovarači ne smiju uvrstiti provjere nužnosti; |
| --- | --- |

(b)

budući da bi sporazum mogao sadržavati poglavlje o domaćim propisima, pregovarači ne smiju uvrstiti provjere nužnosti;

| (c) | obveze u pogledu antidampinških i kompenzacijskih mjera koje nadilaze pravila WTO-a u tom području, uz moguće isključenje njihove primjene kada postoje dostatni zajednički standardi tržišnog natjecanja i suradnje; |
| --- | --- |

(c)

obveze u pogledu antidampinških i kompenzacijskih mjera koje nadilaze pravila WTO-a u tom području, uz moguće isključenje njihove primjene kada postoje dostatni zajednički standardi tržišnog natjecanja i suradnje;

| (d) | smanjenje nepotrebnih necarinskih prepreka te jačanje i proširenje dijaloga o regulatornoj suradnji na dobrovoljnoj osnovi kad god je to moguće i na obostranu korist, a da se pritom sposobnost svake strane da izvršava regulatorne, zakonodavne i političke aktivnosti ne ograničava s obzirom na to da je cilj regulatorne suradnje težiti donošenju koristi za upravljanje globalnim gospodarstvom s pomoću intenzivnije konvergencije i suradnje oko međunarodnih standarda, primjerice donošenjem i provedbom standarda Gospodarske komisije UN-a za Europu (UNECE), jamčeći pritom najveću razinu zaštite potrošača (npr. prehrambena sigurnost), okoliša (npr. zdravlje i dobrobit životinja i zdravlje bilja) te socijalne i radne zaštite; |
| --- | --- |

(d)

smanjenje nepotrebnih necarinskih prepreka te jačanje i proširenje dijaloga o regulatornoj suradnji na dobrovoljnoj osnovi kad god je to moguće i na obostranu korist, a da se pritom sposobnost svake strane da izvršava regulatorne, zakonodavne i političke aktivnosti ne ograničava s obzirom na to da je cilj regulatorne suradnje težiti donošenju koristi za upravljanje globalnim gospodarstvom s pomoću intenzivnije konvergencije i suradnje oko međunarodnih standarda, primjerice donošenjem i provedbom standarda Gospodarske komisije UN-a za Europu (UNECE), jamčeći pritom najveću razinu zaštite potrošača (npr. prehrambena sigurnost), okoliša (npr. zdravlje i dobrobit životinja i zdravlje bilja) te socijalne i radne zaštite;

| (e) | znatne koncesije u području javne nabave na svim razinama vlasti, uključujući poduzeća u državnom vlasništvu i poduzeća s posebnim ili isključivim pravima koja europskim poduzećima jamče pristup tržištu u strateškim sektorima i istu razinu otvorenosti kao na tržištima javne nabave EU-a, s obzirom na to da pojednostavnjeni postupak i transparentnost za ponuđače, pa i one iz drugih zemalja, može biti učinkovito sredstvo za sprečavanje korupcije i poticanje integriteta u javnoj upravi pružajući vrijednost za novac za porezne obveznike u pogledu kvalitete isporuke, učinkovitosti, djelotvornosti i odgovornosti; sporazumom se jamči primjena ekoloških i socijalnih kriterija pri sklapanju ugovora o javnoj nabavi; |
| --- | --- |

(e)

znatne koncesije u području javne nabave na svim razinama vlasti, uključujući poduzeća u državnom vlasništvu i poduzeća s posebnim ili isključivim pravima koja europskim poduzećima jamče pristup tržištu u strateškim sektorima i istu razinu otvorenosti kao na tržištima javne nabave EU-a, s obzirom na to da pojednostavnjeni postupak i transparentnost za ponuđače, pa i one iz drugih zemalja, može biti učinkovito sredstvo za sprečavanje korupcije i poticanje integriteta u javnoj upravi pružajući vrijednost za novac za porezne obveznike u pogledu kvalitete isporuke, učinkovitosti, djelotvornosti i odgovornosti; sporazumom se jamči primjena ekoloških i socijalnih kriterija pri sklapanju ugovora o javnoj nabavi;

| (f) | zasebno poglavlje u kojem se uzimaju u obzir potrebe i interesi MSP-ova u pogledu olakšavanja pristupa tržištu, uključujući, ali ne isključivo, povećanu kompatibilnost tehničkih standarda, i pojednostavnjenje carinskih postupaka u cilju stvaranja konkretnih poslovnih prilika i poticanja internacionalizacije MSP-ova; |
| --- | --- |

(f)

zasebno poglavlje u kojem se uzimaju u obzir potrebe i interesi MSP-ova u pogledu olakšavanja pristupa tržištu, uključujući, ali ne isključivo, povećanu kompatibilnost tehničkih standarda, i pojednostavnjenje carinskih postupaka u cilju stvaranja konkretnih poslovnih prilika i poticanja internacionalizacije MSP-ova;

| (g) | imajući u vidu mišljenje 2/15 Suda Europske unije o sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura, u kojemu se navodi da su trgovina i održivi razvoj u isključivoj nadležnosti EU-a te da održivi razvoj čini sastavni dio zajedničke trgovinske politike EU-a, postojano i ambiciozno poglavlje o održivom razvoju neizostavan je dio svakog potencijalnog sporazuma; odredbe za učinkovite instrumente dijaloga, praćenja i suradnje, uključujući obvezujuće i provedive odredbe koje podliježu primjerenim i djelotvornim mehanizmima rješavanja sporova, koje među ostalim provedbenim metodama uzimaju u obzir i konkretan mehanizam koji se temelji na sankcijama, te koje omogućuju socijalnim partnerima i civilnom društvu da sudjeluju na odgovarajući način, kao i blisku suradnju sa stručnjacima iz relevantnih multilateralnih organizacija; odredbe u poglavlju koje obuhvaćaju aspekte trgovine koji se tiču rada i okoliša te relevantnost održivog razvoja u kontekstu trgovine i ulaganja, kao i odredbe kojima se promiče pridržavanje i učinkovita provedba relevantnih međunarodno dogovorenih načela i pravila, primjerice temeljni radni standardi, četiri prioritetne konvencije Međunarodne organizacije rada o upravljanju te multilateralni sporazumi o okolišu, među ostalim oni povezani s klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

(g)

imajući u vidu mišljenje 2/15 Suda Europske unije o sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura, u kojemu se navodi da su trgovina i održivi razvoj u isključivoj nadležnosti EU-a te da održivi razvoj čini sastavni dio zajedničke trgovinske politike EU-a, postojano i ambiciozno poglavlje o održivom razvoju neizostavan je dio svakog potencijalnog sporazuma; odredbe za učinkovite instrumente dijaloga, praćenja i suradnje, uključujući obvezujuće i provedive odredbe koje podliježu primjerenim i djelotvornim mehanizmima rješavanja sporova, koje među ostalim provedbenim metodama uzimaju u obzir i konkretan mehanizam koji se temelji na sankcijama, te koje omogućuju socijalnim partnerima i civilnom društvu da sudjeluju na odgovarajući način, kao i blisku suradnju sa stručnjacima iz relevantnih multilateralnih organizacija; odredbe u poglavlju koje obuhvaćaju aspekte trgovine koji se tiču rada i okoliša te relevantnost održivog razvoja u kontekstu trgovine i ulaganja, kao i odredbe kojima se promiče pridržavanje i učinkovita provedba relevantnih međunarodno dogovorenih načela i pravila, primjerice temeljni radni standardi, četiri prioritetne konvencije Međunarodne organizacije rada o upravljanju te multilateralni sporazumi o okolišu, među ostalim oni povezani s klimatskim promjenama;

| (h) | zahtjev prema kojemu stranke moraju promicati društveno odgovorno poslovanje, među ostalim kad je riječ o međunarodno priznatim instrumentima, prihvaćanju sektorskih smjernica OECD-a i Vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima; |
| --- | --- |

(h)

zahtjev prema kojemu stranke moraju promicati društveno odgovorno poslovanje, među ostalim kad je riječ o međunarodno priznatim instrumentima, prihvaćanju sektorskih smjernica OECD-a i Vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima;

| (i) | sveobuhvatne odredbe o liberalizaciji ulaganja u okviru nadležnosti Unije, uzimajući u obzir nedavna zbivanja u području te politike, primjerice mišljenje 2/15 Suda Europske unije o sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura od 16. svibnja 2017.; |
| --- | --- |

(i)

sveobuhvatne odredbe o liberalizaciji ulaganja u okviru nadležnosti Unije, uzimajući u obzir nedavna zbivanja u području te politike, primjerice mišljenje 2/15 Suda Europske unije o sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura od 16. svibnja 2017.;

| (j) | snažne i provedive mjere kojima se obuhvaćaju priznavanje i zaštita prava intelektualnog vlasništva, uključujući oznake zemljopisnog podrijetla za vina i jaka alkoholna pića te druge poljoprivredne i prehrambene proizvode, uzimajući kao referentnu vrijednost odredbe sporazuma između EU-a i Australije o sektoru vina, istovremeno nastojeći poboljšati postojeći pravni okvir i osigurati visoku razinu zaštite svih oznaka zemljopisnog podrijetla; pojednostavnjeni carinski postupci i jednostavnija i fleksibilnija pravila podrijetla koji su prikladni za složeni svijet globalnih lanaca vrijednosti, pa i u pogledu povećanja transparentnosti i odgovornosti unutar njih, i kad god je to moguće, multilateralna pravila podrijetla ili u drugim slučajevima pravila o podrijetlu koja ne predstavljaju opterećenje, kao što je „promjena tarifnog podbroja”; |
| --- | --- |

(j)

snažne i provedive mjere kojima se obuhvaćaju priznavanje i zaštita prava intelektualnog vlasništva, uključujući oznake zemljopisnog podrijetla za vina i jaka alkoholna pića te druge poljoprivredne i prehrambene proizvode, uzimajući kao referentnu vrijednost odredbe sporazuma između EU-a i Australije o sektoru vina, istovremeno nastojeći poboljšati postojeći pravni okvir i osigurati visoku razinu zaštite svih oznaka zemljopisnog podrijetla; pojednostavnjeni carinski postupci i jednostavnija i fleksibilnija pravila podrijetla koji su prikladni za složeni svijet globalnih lanaca vrijednosti, pa i u pogledu povećanja transparentnosti i odgovornosti unutar njih, i kad god je to moguće, multilateralna pravila podrijetla ili u drugim slučajevima pravila o podrijetlu koja ne predstavljaju opterećenje, kao što je „promjena tarifnog podbroja”;

| (k) | uravnotežen i ambiciozan ishod u poglavljima o poljoprivredi i ribarstvu kojima se samo može ojačati konkurentnost i pogodovati i potrošačima i proizvođačima, uzmu li se njime u obzir interesi svih europskih proizvođača i potrošača, poštujući pritom činjenicu da postoji niz poljoprivrednih proizvoda osjetljive naravi s kojima treba postupati na odgovarajući način, na primjer, uz pomoć carinskih kvota ili dodjele odgovarajućih prijelaznih razdoblja, vodeći računa o kumulativnim učincima trgovinskih sporazuma na poljoprivredu i potencijalno isključujući najosjetljivije sektore iz pregovora; uvrštenje primjenjive, učinkovite, prikladne i brze bilateralne zaštitne klauzule kojom se omogućuje privremeno ukidanje povlastica ako, kao posljedica stupanja na snagu trgovinskog sporazuma, povećanje uvoza nanese štetu odnosno može nanijeti ozbiljnu štetu ugroženim sektorima; |
| --- | --- |

(k)

uravnotežen i ambiciozan ishod u poglavljima o poljoprivredi i ribarstvu kojima se samo može ojačati konkurentnost i pogodovati i potrošačima i proizvođačima, uzmu li se njime u obzir interesi svih europskih proizvođača i potrošača, poštujući pritom činjenicu da postoji niz poljoprivrednih proizvoda osjetljive naravi s kojima treba postupati na odgovarajući način, na primjer, uz pomoć carinskih kvota ili dodjele odgovarajućih prijelaznih razdoblja, vodeći računa o kumulativnim učincima trgovinskih sporazuma na poljoprivredu i potencijalno isključujući najosjetljivije sektore iz pregovora; uvrštenje primjenjive, učinkovite, prikladne i brze bilateralne zaštitne klauzule kojom se omogućuje privremeno ukidanje povlastica ako, kao posljedica stupanja na snagu trgovinskog sporazuma, povećanje uvoza nanese štetu odnosno može nanijeti ozbiljnu štetu ugroženim sektorima;

| (l) | ambiciozne odredbe koje omogućuju potpuno funkcioniranje digitalnog ekosustava i promicanje prekograničnog protoka podataka, uključujući načela kao što su pošteno tržišno natjecanje i ambiciozna pravila za prekogranične prijenose podataka, u potpunosti u skladu s trenutačnim i budućim pravilima EU-a o zaštiti podataka i privatnosti, te ih ne dovodeći u pitanje, s obzirom na to da su podatkovni tokovi ključni zamašnjaci gospodarstva utemeljenog na uslugama i središnji element globalnih lanaca vrijednosti za tradicionalna proizvodna poduzeća, zbog čega bi neopravdane zahtjeve za lokalizaciju trebalo što je više moguće ograničiti; zaštita podataka i privatnost nisu trgovinska prepreka nego temeljna prava sadržana u članku 39. UEU-a i člancima 7. i 8. Povelje Europske unije o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

(l)

ambiciozne odredbe koje omogućuju potpuno funkcioniranje digitalnog ekosustava i promicanje prekograničnog protoka podataka, uključujući načela kao što su pošteno tržišno natjecanje i ambiciozna pravila za prekogranične prijenose podataka, u potpunosti u skladu s trenutačnim i budućim pravilima EU-a o zaštiti podataka i privatnosti, te ih ne dovodeći u pitanje, s obzirom na to da su podatkovni tokovi ključni zamašnjaci gospodarstva utemeljenog na uslugama i središnji element globalnih lanaca vrijednosti za tradicionalna proizvodna poduzeća, zbog čega bi neopravdane zahtjeve za lokalizaciju trebalo što je više moguće ograničiti; zaštita podataka i privatnost nisu trgovinska prepreka nego temeljna prava sadržana u članku 39. UEU-a i člancima 7. i 8. Povelje Europske unije o temeljnim pravima;

| (m) | konkretne i nedvosmislene odredbe o postupanju s prekomorskim zemljama i područjima te najudaljenijim regijama kako bi se zajamčilo da se u pregovorima vodi računa o njihovim posebnim interesima; |
| --- | --- |

(m)

konkretne i nedvosmislene odredbe o postupanju s prekomorskim zemljama i područjima te najudaljenijim regijama kako bi se zajamčilo da se u pregovorima vodi računa o njihovim posebnim interesima;

Uloga Parlamenta

| 20. | naglašava da bi uloga Parlamenta s obzirom na mišljenje 2/15 Suda Europske unije o sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura trebala biti osnažena u svakoj fazi pregovora o sporazumima o slobodnoj trgovini EU-a od donošenja mandata pa sve do konačnog sklapanja sporazuma; sa zadovoljstvom iščekuje pokretanje pregovora s Australijom, koje će pomno pratiti i doprinositi njihovu uspješnom ishodu; podsjeća Komisiju na njezinu obvezu da odmah i u cijelosti obavještava Parlament u svim fazama pregovora (prije i nakon krugova pregovora); predan je, bez dovođenja u pitanje svojih ovlasti kao suzakonodavca, ispitivanju zakonodavnih i regulatornih pitanja koja se mogu pojaviti u kontekstu pregovora i budućeg sporazuma; ponovno ističe da je njegova temeljna odgovornost zastupanje građana EU-a te sa zadovoljstvom iščekuje da tijekom pregovaračkog procesa omogući uključive i otvorene rasprave; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podsjeća da će se od Parlamenta tražiti suglasnost za budući sporazum, kako je utvrđeno UFEU-om, te da bi stoga njegova stajališta u svim fazama trebalo propisno uzimati u obzir; poziva Komisiju i Vijeće da zatraže suglasnost Parlamenta prije primjene sporazuma, te da uvrste tu praksu u međuinstitucijski sporazum; |
| --- | --- |

21.

| 22. | podsjeća na to da će Parlament nadzirati provedbu budućeg sporazuma; |
| --- | --- |

22.

o

o o

| 23. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i, radi obavijesti, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, vladi i parlamentu Australije. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  Usvojeni tekstovi P8_TA(2016)0064.

(2)  SL C 353 E, 3.12.2013., str. 210.

(3)  ECLI:EU:C:2017:376.

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/219 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/219

---

P8_TA(2017)0420

Pregovarački mandat za trgovinske pregovore s Novim Zelandom

Rezolucija Europskog parlamenta od 26. listopada 2017. s preporukom Europskog parlamenta Vijeću o predloženom pregovaračkom mandatu za trgovinske pregovore s Novim Zelandom (2017/2193(INI))

(2018/C 346/28)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2015. naslovljenu „Trgovina za sve – Prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2015. naslovljenu „Trgovina za sve – Prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici” (COM(2015)0497),

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu od 29. listopada 2015. predsjednika Komisije Jean-Claudea Junckera, predsjednika Europskog vijeća Donalda Tuska i premijera Novog Zelanda Johna Keya, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu od 29. listopada 2015. predsjednika Komisije Jean-Claudea Junckera, predsjednika Europskog vijeća Donalda Tuska i premijera Novog Zelanda Johna Keya,

| — | uzimajući u obzir Zajedničku deklaraciju EU-a i Novog Zelanda o odnosima i suradnji od 21. rujna 2007. i Sporazum o partnerstvu u odnosima i suradnji između EU-a i Novog Zelanda potpisan 5. listopada 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku deklaraciju EU-a i Novog Zelanda o odnosima i suradnji od 21. rujna 2007. i Sporazum o partnerstvu u odnosima i suradnji između EU-a i Novog Zelanda potpisan 5. listopada 2016.,

| — | uzimajući u obzir trgovinski paket koji je Komisija objavila 14. rujna 2017. i u kojemu se obvezala da će u budućnosti sve mandate za trgovinske pregovore učiniti javnima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir trgovinski paket koji je Komisija objavila 14. rujna 2017. i u kojemu se obvezala da će u budućnosti sve mandate za trgovinske pregovore učiniti javnima,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o suradnji i uzajamnoj administrativnoj pomoći u carinskim pitanjima između EU-a i Novog Zelanda potpisan 3. srpnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o suradnji i uzajamnoj administrativnoj pomoći u carinskim pitanjima između EU-a i Novog Zelanda potpisan 3. srpnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir ostale bilateralne sporazume između EU-a i Novog Zelanda, a osobito Sporazum o sanitarnim mjerama primjenjivima u trgovini živim životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla te Sporazum o uzajamnom priznavanju ocjena sukladnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ostale bilateralne sporazume između EU-a i Novog Zelanda, a osobito Sporazum o sanitarnim mjerama primjenjivima u trgovini živim životinjama i proizvodima životinjskog podrijetla te Sporazum o uzajamnom priznavanju ocjena sukladnosti,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije, osobito rezoluciju o otvaranju pregovora o sporazumu o slobodnoj trgovini s Australijom i Novim Zelandom od 25. veljače 2016. (1) i zakonodavnu rezoluciju od 12. rujna 2012. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Novog Zelanda o izmjeni Sporazuma o uzajamnom priznavanju (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije, osobito rezoluciju o otvaranju pregovora o sporazumu o slobodnoj trgovini s Australijom i Novim Zelandom od 25. veljače 2016. (1) i zakonodavnu rezoluciju od 12. rujna 2012. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Novog Zelanda o izmjeni Sporazuma o uzajamnom priznavanju (2),

| — | uzimajući u obzir priopćenje objavljeno nakon sastanka čelnika država i vlada skupine G20 održanoga 15. i 16. studenoga 2014. u Brisbaneu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje objavljeno nakon sastanka čelnika država i vlada skupine G20 održanoga 15. i 16. studenoga 2014. u Brisbaneu,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu od 25. ožujka 2014. predsjednika Van Rompuya, predsjednika Barrosa i premijera Keya o produbljivanju partnerstva između Novog Zelanda i Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu od 25. ožujka 2014. predsjednika Van Rompuya, predsjednika Barrosa i premijera Keya o produbljivanju partnerstva između Novog Zelanda i Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Mišljenje Suda Europske unije br. 2/15 od 16. svibnja 2017. o nadležnosti Unije za potpisivanje i sklapanje Sporazuma o slobodnoj trgovini sa Singapurom (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje Suda Europske unije br. 2/15 od 16. svibnja 2017. o nadležnosti Unije za potpisivanje i sklapanje Sporazuma o slobodnoj trgovini sa Singapurom (3),

| — | uzimajući u obzir studiju Komisije objavljenu 15. studenoga 2016. o kumulativnom učinku budućih trgovinskih sporazuma na poljoprivredu EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Komisije objavljenu 15. studenoga 2016. o kumulativnom učinku budućih trgovinskih sporazuma na poljoprivredu EU-a,

| — | uzimajući u obzir nacrt izvješća Odbora za međunarodnu trgovinu o strategiji digitalne trgovine (2017/2065(INI)), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt izvješća Odbora za međunarodnu trgovinu o strategiji digitalne trgovine (2017/2065(INI)),

| — | uzimajući u obzir članak 207. stavak 3. i članak 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 207. stavak 3. i članak 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 108. stavak 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 108. stavak 3. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0312/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0312/2017),

| A. | budući da EU i Novi Zeland surađuju u rješavanju zajedničkih izazova u vezi s nizom pitanja te na nekoliko međunarodnih foruma, kao i u pogledu pitanja koja se odnose na trgovinsku politiku u multilateralnim okvirima; |
| --- | --- |

A.

budući da EU i Novi Zeland surađuju u rješavanju zajedničkih izazova u vezi s nizom pitanja te na nekoliko međunarodnih foruma, kao i u pogledu pitanja koja se odnose na trgovinsku politiku u multilateralnim okvirima;

| B. | budući da je 2015. EU bio drugi po veličini partner Novog Zelanda u trgovini robom, odmah iza Australije, s robnom razmjenom EU-a i Novog Zelanda u visini od 8,1 milijardi EUR te s trgovinom uslugama u vrijednosti od 4,3 milijarde EUR; |
| --- | --- |

B.

budući da je 2015. EU bio drugi po veličini partner Novog Zelanda u trgovini robom, odmah iza Australije, s robnom razmjenom EU-a i Novog Zelanda u visini od 8,1 milijardi EUR te s trgovinom uslugama u vrijednosti od 4,3 milijarde EUR;

| C. | budući da su izravna strana ulaganja EU-a u Novom Zelandu 2015. iznosila gotovo 10 milijardi EUR; |
| --- | --- |

C.

budući da su izravna strana ulaganja EU-a u Novom Zelandu 2015. iznosila gotovo 10 milijardi EUR;

| D. | budući da je Novi Zeland stranka Sporazuma o javnoj nabavi; |
| --- | --- |

D.

budući da je Novi Zeland stranka Sporazuma o javnoj nabavi;

| E. | budući da je EU 30. srpnja 2014. zaključio pregovore o Sporazumu o partnerstvu u odnosima i suradnji između EU-a i Novog Zelanda; |
| --- | --- |

E.

budući da je EU 30. srpnja 2014. zaključio pregovore o Sporazumu o partnerstvu u odnosima i suradnji između EU-a i Novog Zelanda;

| F. | budući da su europski poljoprivredni sektor i određeni poljoprivredni proizvodi, primjerice goveđe, teleće i ovčje meso, mliječni proizvodi, žitarice i šećer, uključujući posebne šećere, posebno osjetljiva pitanja u tim pregovorima; |
| --- | --- |

F.

budući da su europski poljoprivredni sektor i određeni poljoprivredni proizvodi, primjerice goveđe, teleće i ovčje meso, mliječni proizvodi, žitarice i šećer, uključujući posebne šećere, posebno osjetljiva pitanja u tim pregovorima;

| G. | budući da je Novi Zeland vodeći svjetski izvoznik maslaca, drugi po redu najveći izvoznik mlijeka u prahu te jedan od vodećih aktera na globalnom izvoznom tržištu za ostale mliječne proizvode kao i za goveđe, teleće i ovčje meso; |
| --- | --- |

G.

budući da je Novi Zeland vodeći svjetski izvoznik maslaca, drugi po redu najveći izvoznik mlijeka u prahu te jedan od vodećih aktera na globalnom izvoznom tržištu za ostale mliječne proizvode kao i za goveđe, teleće i ovčje meso;

| H. | budući da EU i Novi Zeland sudjeluju u plurilateralnim pregovorima čiji je cilj daljnja liberalizacija trgovine zelenim proizvodima (Sporazum o ekološkim dobrima) i trgovine uslugama (Sporazum o trgovini uslugama); |
| --- | --- |

H.

budući da EU i Novi Zeland sudjeluju u plurilateralnim pregovorima čiji je cilj daljnja liberalizacija trgovine zelenim proizvodima (Sporazum o ekološkim dobrima) i trgovine uslugama (Sporazum o trgovini uslugama);

| I. | budući da EU uviđa da je zaštita osobnih podataka u Novom Zelandu na odgovarajućoj razini; |
| --- | --- |

I.

budući da EU uviđa da je zaštita osobnih podataka u Novom Zelandu na odgovarajućoj razini;

| J. | budući da je Novi Zeland stranka u zaključenim pregovorima o Transpacifičkom partnerstvu, čija je budućnost i dalje neizvjesna, i tekućim pregovorima o regionalnom sveobuhvatnom gospodarskom partnerstvu u istočnoj Aziji, čime se ujedinjuju njegovi najvažniji trgovinski partneri; budući da Novi Zeland od 2008. ima sporazum o slobodnoj trgovini s Kinom; |
| --- | --- |

J.

budući da je Novi Zeland stranka u zaključenim pregovorima o Transpacifičkom partnerstvu, čija je budućnost i dalje neizvjesna, i tekućim pregovorima o regionalnom sveobuhvatnom gospodarskom partnerstvu u istočnoj Aziji, čime se ujedinjuju njegovi najvažniji trgovinski partneri; budući da Novi Zeland od 2008. ima sporazum o slobodnoj trgovini s Kinom;

| K. | budući da se Novi Zeland u sklopu Transpacifičkog partnerstva u znatnoj mjeri obvezao na promicanje dugoročnog očuvanja određenih vrsta i na rješavanje problema nezakonite trgovine divljim biljnim i životinjskim vrstama uz pomoć boljih mjera očuvanja te da je iznio zahtjeve za učinkovitu provedbu mjera zaštite okoliša i poboljšanu regionalnu suradnju; budući da bi takve obveze trebale služiti kao mjerilo za sporazum o slobodnoj trgovini između EU-a i Novog Zelanda; |
| --- | --- |

K.

budući da se Novi Zeland u sklopu Transpacifičkog partnerstva u znatnoj mjeri obvezao na promicanje dugoročnog očuvanja određenih vrsta i na rješavanje problema nezakonite trgovine divljim biljnim i životinjskim vrstama uz pomoć boljih mjera očuvanja te da je iznio zahtjeve za učinkovitu provedbu mjera zaštite okoliša i poboljšanu regionalnu suradnju; budući da bi takve obveze trebale služiti kao mjerilo za sporazum o slobodnoj trgovini između EU-a i Novog Zelanda;

| L. | budući da je Novi Zeland među najstarijim i najbližim partnerima EU-a, da dijele zajedničke vrijednosti i predanost promicanju blagostanja i sigurnosti u okviru globalnog sustava utemeljenog na pravilima; |
| --- | --- |

L.

budući da je Novi Zeland među najstarijim i najbližim partnerima EU-a, da dijele zajedničke vrijednosti i predanost promicanju blagostanja i sigurnosti u okviru globalnog sustava utemeljenog na pravilima;

| M. | budući da je Novi Zeland ratificirao i proveo glavne međunarodne paktove o ljudskim, socijalnim i radničkim pravima te o zaštiti okoliša i u potpunosti poštuje vladavinu prava; |
| --- | --- |

M.

budući da je Novi Zeland ratificirao i proveo glavne međunarodne paktove o ljudskim, socijalnim i radničkim pravima te o zaštiti okoliša i u potpunosti poštuje vladavinu prava;

| N. | budući da je Novi Zeland jedna od samo šest država članica WTO-a koje još nemaju povlašten pristup tržištu EU-a i ne sudjeluju u pregovorima s tim ciljem; |
| --- | --- |

N.

budući da je Novi Zeland jedna od samo šest država članica WTO-a koje još nemaju povlašten pristup tržištu EU-a i ne sudjeluju u pregovorima s tim ciljem;

| O. | budući da su nakon zajedničke izjave od 29. listopada 2015. pokrenute pripremne radnje kako bi se istražila izvedivost i zajedničke težnje u pogledu pokretanja pregovora o sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Novog Zelanda; budući da su pripremne radnje zaključene; |
| --- | --- |

O.

budući da su nakon zajedničke izjave od 29. listopada 2015. pokrenute pripremne radnje kako bi se istražila izvedivost i zajedničke težnje u pogledu pokretanja pregovora o sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Novog Zelanda; budući da su pripremne radnje zaključene;

| P. | budući da će Parlament morati odlučiti hoće li dati suglasnost za mogući sporazum o slobodnoj trgovini između EU-a i Novog Zelanda; |
| --- | --- |

P.

budući da će Parlament morati odlučiti hoće li dati suglasnost za mogući sporazum o slobodnoj trgovini između EU-a i Novog Zelanda;

Strateški, politički i gospodarski kontekst

| 1. | ističe, među ostalim, važnost produbljivanja odnosa između EU-a i azijsko-pacifičke regije za poticanje gospodarskog rasta u Europi i naglašava da se to odražava i u trgovinskoj politici EU-a; uviđa da je Novi Zeland ključan dio te strategije i da proširenje i produbljenje trgovinskih odnosa može pomoći u postizanju tog cilja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pohvaljuje Novi Zeland na snažnoj i dosljednoj predanosti multilateralnom trgovinskom planu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da se puni potencijal bilateralnih i regionalnih strategija suradnje Unije može ostvariti samo ako počiva na trgovini utemeljenoj na pravilima i vrijednostima te da je za te strategije ključno sklapanje visokokvalitetnog, ambicioznog, uravnoteženog i pravednog sporazuma o slobodnoj trgovini s Novim Zelandom u duhu uzajamnosti i koristi za obje strane, a da se pritom ni u kojem slučaju ne ugroze ambicija za postizanje multilateralnog napretka, kao ni provedba već sklopljenih multilateralnih i bilateralnih sporazuma; smatra da produbljena bilateralna suradnja može biti prvi korak k daljnjoj multilateralnoj i plurilateralnoj suradnji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da su pregovori o modernom, produbljenom, ambicioznom, uravnoteženom, pravednom i sveobuhvatnom sporazumu o slobodnoj trgovini prikladan način za produbljivanje bilateralnog partnerstva i dodatno jačanje postojećih i već razvijenih bilateralnih odnosa u području trgovine i ulaganja; smatra da bi ti pregovori mogli poslužiti kao primjer za novu generaciju sporazuma o slobodnoj trgovini, naglašavajući važnost daljnjeg podizanja razine ambicija i pomicanja granica onoga što podrazumijeva moderni sporazum o slobodnoj trgovini s obzirom na iznimno razvijeno gospodarstvo i regulatorno okruženje u Novom Zelandu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da su EU i Novi Zeland među svjetskim predvodnicima kad je riječ o održivim politikama u području okoliša te da u tom pogledu imaju priliku pregovarati i provesti izrazito ambiciozno poglavlje o održivom razvoju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | upozorava na opasnost od velike neravnoteže u poljoprivrednim odredbama sporazuma na štetu EU-a te na iskušenje da poljoprivreda bude predmet trgovine za stjecanje većeg pristupa novozelandskom tržištu u pogledu industrijskih proizvoda i usluga; |
| --- | --- |

6.

Pripremne radnje

| 7. | prima na znanje da su pripremne radnje između EU-a i Novog Zelanda zaključene 7. ožujka 2017. na obostrano zadovoljstvo Komisije i vlade Novog Zelanda; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja to što je Komisija pravovremeno završila i objavila procjenu učinka kako bi se moglo sveobuhvatno procijeniti moguće prednosti i nedostatke jačanja trgovinskih i ulagačkih odnosa između EU-a i Novog Zelanda u korist građana i poduzeća obiju strana, pa i u najudaljenijim regijama i prekomorskim zemljama i područjima, pridajući pritom posebnu pozornost učinku sporazuma na društvo i okoliš, kao i na tržište radne snage u EU-u, ali i kako bi se predvidjelo i uzelo u obzir učinak koji bi Brexit mogao imati na trgovinske i ulagačke tokove iz Novog Zelanda u EU, naročito pri pripremi razmjene ponuda i izračunu kvota; |
| --- | --- |

8.

Pregovarački mandat

| 9. | poziva Vijeće da ovlasti Komisiju da započne s pregovorima o sporazumu za trgovinu i ulaganja s Novim Zelandom na osnovi rezultata pripremnih radnji, preporuka iz ove Rezolucije, procjene učinka i jasnih ciljeva; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Vijeće da u svojoj odluci o usvajanju pregovaračkih smjernica u cijelosti poštuje raspodjelu nadležnosti između EU-a i država članica, u skladu s mišljenjem 2/15 Suda Europske unije od 16. svibnja 2017.; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju i Vijeće da čim prije iznesu prijedlog o općoj budućoj arhitekturi trgovinskih sporazuma, uzimajući u obzir mišljenje 2/15 Suda Europske unije o sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura, te da jasno razlikuju sporazum o trgovini i liberalizaciji izravnih stranih ulaganja, koji sadrži samo područja u isključivoj nadležnosti EU-a, od mogućeg drugog sporazuma koji pak obuhvaća područja u podijeljenoj nadležnosti s državama članicama; naglašava da bi takvo razlikovanje moglo imati posljedice za parlamentarni postupak ratifikacije te da mu nije namjera zaobići nacionalne demokratske procese, nego da je riječ o demokratskom delegiranju odgovornosti na temelju europskih ugovora; traži da Parlament u svim fazama postupka bude usko uključen u sve tekuće i buduće pregovore o sporazumima o slobodnoj trgovini; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju, pri predstavljanju finaliziranih sporazuma radi potpisivanja i sklapanja, kao i Vijeće, pri donošenju odluke o potpisivanju i sklapanju, da u cijelosti poštuju raspodjelu nadležnosti između EU-a i njegovih država članica; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju da vodi pregovore na što transparentniji način, pazeći pritom da se ne podriva pregovaračko stajalište Unije i jamčeći najmanje onu razinu transparentnosti i javnih savjetovanja provedenih za Transatlantsko partnerstvo za trgovinu i ulaganja s SAD-om u okviru stalnog dijaloga sa socijalnim partnerima i civilnim društvom, te da u potpunosti poštuje najbolje prakse utvrđene u drugim pregovorima; pozdravlja inicijativu Komisije da objavi sve svoje preporuke za pregovaračke smjernice o trgovinskim sporazumima te smatra da je to dobar presedan; apelira na Vijeće da slijedi taj primjer i objavi pregovaračke smjernice odmah po njihovu donošenju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava da sporazum o slobodnoj trgovini mora dovesti do boljeg pristupa tržištu i olakšavanja trgovine na terenu, stvaranja kvalitetnih radnih mjesta, jamčenja rodne jednakosti u korist građana obiju strana, poticanja održivog razvoja, poštovanja standarda EU-a, zaštite usluga od općeg interesa i poštovanja demokratskih postupaka, pri čemu se povećavaju prilike EU-a za izvoz; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da se ambiciozan sporazum mora na svrsishodan način baviti ulaganjima, trgovinom robom i uslugama (oslanjajući se na najnovije preporuke Parlamenta u pogledu očuvanja političkog prostora i osjetljivih sektora), carinom i olakšavanjem trgovine, digitalizacijom, e-trgovinom i zaštitom podataka, tehnološkim istraživanjem i potporom inovacijama, javnom nabavom, energijom, poduzećima u državnom vlasništvu, tržišnim natjecanjem, održivim razvojem, regulatornim pitanjima kao što su visokokvalitetni sanitarni i fitosanitarni standardi i ostale norme za poljoprivredne i prehrambene proizvode koji ne ugrožavaju visoke standarde EU-a, snažnim i provedivim obvezama u pogledu radnih i okolišnih standarda, kao i borbom protiv izbjegavanja plaćanja poreza i korupcije, ostajući pritom u isključivoj nadležnosti Unije i posvećujući posebnu pozornost potrebama mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Vijeće da eksplicitno prepozna obveze druge strane prema autohtonom stanovništvu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da je EU svjetski predvodnik u unapređenju politike o dobrobiti životinja te da se, s obzirom na to da će sporazum o slobodnoj trgovini između EU-a i Novog Zelanda utjecati na milijune životinja iz uzgoja, Komisija mora pobrinuti da se stranke čvrsto obvežu na poboljšanje dobrobiti i zaštite životinja iz uzgoja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe da nezakonita trgovina divljom florom i faunom ima znatan utjecaj na okoliš, gospodarstvo i društvo te da se ambicioznim sporazumom mora promicati očuvanje svih divljih biljnih i životinjskih vrsta i njihovih staništa te snažno boriti protiv nezakonitog prisvajanja, trgovine i prekrcaja divlje flore i faune; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava da neodgovarajuće upravljanje ribarstvom te nezakoniti, neprijavljeni i neregulirani ribolov (NNN) mogu imati znatne negativne učinke na trgovinu, razvoj i okoliš, te da obje strane moraju preuzeti stvarne obveze u cilju zaštite morskih pasa, raža, kornjača i morskih sisavaca i sprečavanja prelova, prekomjernih kapaciteta i ribolova NNN; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava da se, kako bi sporazum o slobodnoj trgovini bio zaista koristan za gospodarstvo EU-a, u pregovaračke smjernice trebaju uvrstiti sljedeći aspekti:






  (a) | liberalizacija trgovine robom i uslugama te stvarne mogućnosti pristupa tržištu za obje strane u pogledu njihovih tržišta robe i usluga, s pomoću uklanjanja nepotrebnih regulatornih prepreka, pazeći pritom da sporazum ni na koji način ne sprečava strane da na razmjeran način donose propise u cilju postizanja legitimnih ciljeva politike; i. tim se sporazumom ne smije sprečavati strane od utvrđivanja, reguliranja, pružanja i podupiranja usluga od općeg interesa i mora sadržavati izričite odredbe koje se na to odnose; ii. njime se od vlada ne smije zahtijevati privatizacija bilo koje usluge niti ih se smije sprečavati u proširenju opsega usluga koje pružaju javnosti; iii. njime se vlade ne smije sprečavati u tome da pod javnu kontrolu vrate usluge koje su prethodne vlade odlučile privatizirati, kao što su vodoopskrba, obrazovanje, zdravstvo i socijalne usluge, niti se smiju umanjiti visoki europski standardi u području zdravlja, hrane, zaštite potrošača, okoliša, rada i sigurnosti, niti ograničiti javno financiranje umjetnosti i kulture, obrazovanja, zdravstvenih i socijalnih usluga, kao što je to bio slučaj s prethodnim trgovinskim sporazumima; obveze bi se trebale preuzimati na temelju Općeg sporazuma o trgovini uslugama (GATS); u tom pogledu ističe da se standardi koji se zahtijevaju od europskih proizvođača moraju očuvati; |
| --- | --- | --- |

20.

(a)

liberalizacija trgovine robom i uslugama te stvarne mogućnosti pristupa tržištu za obje strane u pogledu njihovih tržišta robe i usluga, s pomoću uklanjanja nepotrebnih regulatornih prepreka, pazeći pritom da sporazum ni na koji način ne sprečava strane da na razmjeran način donose propise u cilju postizanja legitimnih ciljeva politike; i. tim se sporazumom ne smije sprečavati strane od utvrđivanja, reguliranja, pružanja i podupiranja usluga od općeg interesa i mora sadržavati izričite odredbe koje se na to odnose; ii. njime se od vlada ne smije zahtijevati privatizacija bilo koje usluge niti ih se smije sprečavati u proširenju opsega usluga koje pružaju javnosti; iii. njime se vlade ne smije sprečavati u tome da pod javnu kontrolu vrate usluge koje su prethodne vlade odlučile privatizirati, kao što su vodoopskrba, obrazovanje, zdravstvo i socijalne usluge, niti se smiju umanjiti visoki europski standardi u području zdravlja, hrane, zaštite potrošača, okoliša, rada i sigurnosti, niti ograničiti javno financiranje umjetnosti i kulture, obrazovanja, zdravstvenih i socijalnih usluga, kao što je to bio slučaj s prethodnim trgovinskim sporazumima; obveze bi se trebale preuzimati na temelju Općeg sporazuma o trgovini uslugama (GATS); u tom pogledu ističe da se standardi koji se zahtijevaju od europskih proizvođača moraju očuvati;

| (b) | budući da bi sporazum mogao sadržavati poglavlje o domaćim propisima, pregovarači ne smiju uvrstiti provjere nužnosti; |
| --- | --- |

(b)

budući da bi sporazum mogao sadržavati poglavlje o domaćim propisima, pregovarači ne smiju uvrstiti provjere nužnosti;

| (c) | obveze u pogledu antidampinških i kompenzacijskih mjera koje nadilaze pravila WTO-a u tom području, uz moguće isključenje njihove primjene kada postoje dostatni zajednički standardi tržišnog natjecanja i suradnje; |
| --- | --- |

(c)

obveze u pogledu antidampinških i kompenzacijskih mjera koje nadilaze pravila WTO-a u tom području, uz moguće isključenje njihove primjene kada postoje dostatni zajednički standardi tržišnog natjecanja i suradnje;

| (d) | smanjenje nepotrebnih necarinskih prepreka te jačanje i proširenje dijaloga o regulatornoj suradnji na dobrovoljnoj osnovi kad god je to moguće i na obostranu korist, a da se pritom sposobnost svake stranke da izvršava regulatorne, zakonodavne i političke aktivnosti ne ograničava s obzirom na to je cilj regulatorne suradnje težiti donošenju koristi za upravljanje globalnim gospodarstvom s pomoću intenzivnije konvergencije i suradnje oko međunarodnih standarda i usklađivanja propisa, primjerice donošenjem i provedbom standarda Gospodarske komisije UN-a za Europu (UNECE), jamčeći pritom najveću razinu zaštite potrošača (npr. prehrambena sigurnost), okoliša (npr. zdravlje i dobrobit životinja i zdravlje bilja) te socijalne i radne zaštite; |
| --- | --- |

(d)

smanjenje nepotrebnih necarinskih prepreka te jačanje i proširenje dijaloga o regulatornoj suradnji na dobrovoljnoj osnovi kad god je to moguće i na obostranu korist, a da se pritom sposobnost svake stranke da izvršava regulatorne, zakonodavne i političke aktivnosti ne ograničava s obzirom na to je cilj regulatorne suradnje težiti donošenju koristi za upravljanje globalnim gospodarstvom s pomoću intenzivnije konvergencije i suradnje oko međunarodnih standarda i usklađivanja propisa, primjerice donošenjem i provedbom standarda Gospodarske komisije UN-a za Europu (UNECE), jamčeći pritom najveću razinu zaštite potrošača (npr. prehrambena sigurnost), okoliša (npr. zdravlje i dobrobit životinja i zdravlje bilja) te socijalne i radne zaštite;

| (e) | značajne koncesije u području javne nabave na svim razinama vlasti, uključujući poduzeća u vlasništvu države i poduzeća sa specijalnim ili ekskluzivnim pravima koja europskim poduzećima jamče pristup tržištu u strateškim sektorima i istu razinu otvorenosti kao na tržištima javne nabave EU-a, s obzirom na to da pojednostavnjeni postupci i transparentnost za ponuđače, pa i one iz drugih zemalja, može biti učinkovito sredstvo za sprečavanje korupcije i poticanje integriteta u javnoj upravi uz pružanje vrijednosti za novac za porezne obveznike u pogledu kvalitete isporuke, učinkovitosti, djelotvornosti i odgovornosti; sporazumom se jamči primjena ekoloških i socijalnih kriterija pri sklapanju ugovora o javnoj nabavi; |
| --- | --- |

(e)

značajne koncesije u području javne nabave na svim razinama vlasti, uključujući poduzeća u vlasništvu države i poduzeća sa specijalnim ili ekskluzivnim pravima koja europskim poduzećima jamče pristup tržištu u strateškim sektorima i istu razinu otvorenosti kao na tržištima javne nabave EU-a, s obzirom na to da pojednostavnjeni postupci i transparentnost za ponuđače, pa i one iz drugih zemalja, može biti učinkovito sredstvo za sprečavanje korupcije i poticanje integriteta u javnoj upravi uz pružanje vrijednosti za novac za porezne obveznike u pogledu kvalitete isporuke, učinkovitosti, djelotvornosti i odgovornosti; sporazumom se jamči primjena ekoloških i socijalnih kriterija pri sklapanju ugovora o javnoj nabavi;

| (f) | zasebno poglavlje u kojem se uzimaju u obzir potrebe i interesi MSP-ova u pogledu olakšavanja pristupa tržištu uključujući, ali ne isključivo, povećanu kompatibilnost tehničkih standarda, i pojednostavnjenje carinskih postupaka u cilju stvaranja konkretnih poslovnih prilika i poticanja internacionalizacije MSP-ova; |
| --- | --- |

(f)

zasebno poglavlje u kojem se uzimaju u obzir potrebe i interesi MSP-ova u pogledu olakšavanja pristupa tržištu uključujući, ali ne isključivo, povećanu kompatibilnost tehničkih standarda, i pojednostavnjenje carinskih postupaka u cilju stvaranja konkretnih poslovnih prilika i poticanja internacionalizacije MSP-ova;

| (g) | imajući u vidu mišljenje 2/15 Suda Europske unije o sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapora, u kojemu se navodi da su trgovina i održivi razvoj u isključivoj nadležnosti EU-a te da održivi razvoj čini sastavni dio zajedničke trgovinske politike EU-a, postojano i ambiciozno poglavlje o održivom razvoju neizostavan je dio svakog potencijalnog sporazuma; odredbe za učinkovite instrumente dijaloga, praćenja i suradnje, uključujući obvezujuće i provedive odredbe koje podliježu primjerenim i djelotvornim mehanizmima rješavanja sporova, koje među ostalim provedbenim metodama uzimaju u obzir i konkretan mehanizam koji se temelji na sankcijama, te koje omogućuju socijalnim partnerima i civilnom društvu da sudjeluju na odgovarajući način, kao i blisku suradnju sa stručnjacima iz relevantnih multilateralnih organizacija; odredbe u poglavlju koje obuhvaćaju aspekte trgovine koji se tiču rada i okoliša te relevantnost održivog razvoja u kontekstu trgovine i ulaganja, kao i odredbe kojima se promiče pridržavanje i učinkovita provedba relevantnih međunarodno dogovorenih načela i pravila, primjerice temeljni radni standardi, četiri prioritetne konvencije Međunarodne organizacije rada o upravljanju te multilateralni sporazumi o okolišu, među ostalim oni povezani s klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

(g)

imajući u vidu mišljenje 2/15 Suda Europske unije o sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapora, u kojemu se navodi da su trgovina i održivi razvoj u isključivoj nadležnosti EU-a te da održivi razvoj čini sastavni dio zajedničke trgovinske politike EU-a, postojano i ambiciozno poglavlje o održivom razvoju neizostavan je dio svakog potencijalnog sporazuma; odredbe za učinkovite instrumente dijaloga, praćenja i suradnje, uključujući obvezujuće i provedive odredbe koje podliježu primjerenim i djelotvornim mehanizmima rješavanja sporova, koje među ostalim provedbenim metodama uzimaju u obzir i konkretan mehanizam koji se temelji na sankcijama, te koje omogućuju socijalnim partnerima i civilnom društvu da sudjeluju na odgovarajući način, kao i blisku suradnju sa stručnjacima iz relevantnih multilateralnih organizacija; odredbe u poglavlju koje obuhvaćaju aspekte trgovine koji se tiču rada i okoliša te relevantnost održivog razvoja u kontekstu trgovine i ulaganja, kao i odredbe kojima se promiče pridržavanje i učinkovita provedba relevantnih međunarodno dogovorenih načela i pravila, primjerice temeljni radni standardi, četiri prioritetne konvencije Međunarodne organizacije rada o upravljanju te multilateralni sporazumi o okolišu, među ostalim oni povezani s klimatskim promjenama;

| (h) | zahtjev prema kojemu stranke moraju promicati društveno odgovorno poslovanje, među ostalim kad je riječ o međunarodno priznatim instrumentima, prihvaćanju sektorskih smjernica OECD-a i Vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima; |
| --- | --- |

(h)

zahtjev prema kojemu stranke moraju promicati društveno odgovorno poslovanje, među ostalim kad je riječ o međunarodno priznatim instrumentima, prihvaćanju sektorskih smjernica OECD-a i Vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima;

| (i) | sveobuhvatne odredbe o liberalizaciji ulaganja u okviru nadležnosti Unije, uzimajući u obzir nedavna zbivanja u području te politike, primjerice mišljenje 2/15 Suda Europske unije o sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura od 16. svibnja 2017.; |
| --- | --- |

(i)

sveobuhvatne odredbe o liberalizaciji ulaganja u okviru nadležnosti Unije, uzimajući u obzir nedavna zbivanja u području te politike, primjerice mišljenje 2/15 Suda Europske unije o sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura od 16. svibnja 2017.;

| (j) | snažne i provedive mjere kojima se obuhvaćaju priznavanje i zaštita prava intelektualnog vlasništva, uključujući oznake zemljopisnog podrijetla za vina i jaka alkoholna pića te druge poljoprivredne i prehrambene proizvode; pojednostavnjeni carinski postupci i jednostavna i fleksibilna pravila podrijetla koja su prikladna za složeni svijet globalnih lanaca vrijednosti, pa i u pogledu povećanja transparentnosti i odgovornosti unutar njih, i kad god je to moguće, multilateralna pravila podrijetla ili u drugim slučajevima pravila o podrijetlu koja ne predstavljaju opterećenje, kao što je „promjena tarifnog podbroja”; |
| --- | --- |

(j)

snažne i provedive mjere kojima se obuhvaćaju priznavanje i zaštita prava intelektualnog vlasništva, uključujući oznake zemljopisnog podrijetla za vina i jaka alkoholna pića te druge poljoprivredne i prehrambene proizvode; pojednostavnjeni carinski postupci i jednostavna i fleksibilna pravila podrijetla koja su prikladna za složeni svijet globalnih lanaca vrijednosti, pa i u pogledu povećanja transparentnosti i odgovornosti unutar njih, i kad god je to moguće, multilateralna pravila podrijetla ili u drugim slučajevima pravila o podrijetlu koja ne predstavljaju opterećenje, kao što je „promjena tarifnog podbroja”;

| (k) | uravnotežen i ambiciozan ishod u poglavljima o poljoprivredi i ribarstvu kojima se samo može ojačati konkurentnost i pogodovati i potrošačima i proizvođačima, uzmu li se njime u obzir interesi svih europskih proizvođača i potrošača, poštujući pritom činjenicu da postoji niz poljoprivrednih proizvoda osjetljive naravi s kojima treba postupati na odgovarajući način, na primjer, uz pomoć carinskih kvota ili dodjele odgovarajućih prijelaznih razdoblja, vodeći računa o kumulativnim učincima trgovinskih sporazuma na poljoprivredu i potencijalno isključujući najosjetljivije sektore iz pregovora; uvrštenje primjenjive, učinkovite, prikladne i brze bilateralne zaštitne klauzule kojom se omogućuje privremeno ukidanje povlastica ako, kao posljedica stupanja na snagu trgovinskog sporazuma, povećanje uvoza nanese štetu odnosno može nanijeti ozbiljnu štetu ugroženim sektorima; |
| --- | --- |

(k)

uravnotežen i ambiciozan ishod u poglavljima o poljoprivredi i ribarstvu kojima se samo može ojačati konkurentnost i pogodovati i potrošačima i proizvođačima, uzmu li se njime u obzir interesi svih europskih proizvođača i potrošača, poštujući pritom činjenicu da postoji niz poljoprivrednih proizvoda osjetljive naravi s kojima treba postupati na odgovarajući način, na primjer, uz pomoć carinskih kvota ili dodjele odgovarajućih prijelaznih razdoblja, vodeći računa o kumulativnim učincima trgovinskih sporazuma na poljoprivredu i potencijalno isključujući najosjetljivije sektore iz pregovora; uvrštenje primjenjive, učinkovite, prikladne i brze bilateralne zaštitne klauzule kojom se omogućuje privremeno ukidanje povlastica ako, kao posljedica stupanja na snagu trgovinskog sporazuma, povećanje uvoza nanese štetu odnosno može nanijeti ozbiljnu štetu ugroženim sektorima;

| (l) | ambiciozne odredbe koje omogućuju potpuno funkcioniranje digitalnog ekosustava i promicanje prekograničnog protoka podataka, uključujući načela kao što su pošteno tržišno natjecanje i ambiciozna pravila za prekogranične prijenose podataka, u potpunosti u skladu s trenutačnim i budućim pravilima EU-a o zaštiti podataka i privatnosti, te ih ne dovodeći u pitanje, s obzirom na to da su podatkovni tokovi ključni zamašnjaci gospodarstva utemeljenog na uslugama i središnji element globalnih lanaca vrijednosti za tradicionalna proizvodna poduzeća, zbog čega bi neopravdane zahtjeve za lokalizaciju trebalo što je više moguće ograničiti; zaštita podataka i privatnost nisu trgovinska prepreka nego temeljna prava sadržana u članku 39. UEU-a i člancima 7. i 8. Povelje Europske unije o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

(l)

ambiciozne odredbe koje omogućuju potpuno funkcioniranje digitalnog ekosustava i promicanje prekograničnog protoka podataka, uključujući načela kao što su pošteno tržišno natjecanje i ambiciozna pravila za prekogranične prijenose podataka, u potpunosti u skladu s trenutačnim i budućim pravilima EU-a o zaštiti podataka i privatnosti, te ih ne dovodeći u pitanje, s obzirom na to da su podatkovni tokovi ključni zamašnjaci gospodarstva utemeljenog na uslugama i središnji element globalnih lanaca vrijednosti za tradicionalna proizvodna poduzeća, zbog čega bi neopravdane zahtjeve za lokalizaciju trebalo što je više moguće ograničiti; zaštita podataka i privatnost nisu trgovinska prepreka nego temeljna prava sadržana u članku 39. UEU-a i člancima 7. i 8. Povelje Europske unije o temeljnim pravima;

| (m) | konkretne i nedvosmislene odredbe o postupanju s prekomorskim zemljama i područjima te najudaljenijim regijama kako bi se zajamčilo da se u pregovorima vodi računa o njihovim posebnim interesima; |
| --- | --- |

(m)

konkretne i nedvosmislene odredbe o postupanju s prekomorskim zemljama i područjima te najudaljenijim regijama kako bi se zajamčilo da se u pregovorima vodi računa o njihovim posebnim interesima;

| 21. | poziva Komisiju da kao ključni element uravnoteženog sporazuma zajamči zaštitu u pogledu označivanja, sljedivosti i stvarnog podrijetla poljoprivrednih proizvoda kako bi se izbjeglo da se potrošačima pruža lažna ili obmanjujuća predodžba proizvoda; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe razliku u veličini europskog jedinstvenog tržišta i tržišta Novog Zelanda, što se mora uzeti u obzir u okviru potencijalnog sporazuma o slobodnoj trgovini između tih dviju strana; |
| --- | --- |

22.

Uloga Parlamenta

| 23. | naglašava da bi uloga Parlamenta s obzirom na mišljenje 2/15 Suda Europske unije o sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura trebala biti osnažena u svakoj fazi pregovora o sporazumima o slobodnoj trgovini EU-a od donošenja mandata pa sve do konačnog sklapanja sporazuma; sa zadovoljstvom iščekuje pokretanje pregovora s Novim Zelandom, koje će pomno pratiti i doprinositi njihovu uspješnom ishodu; podsjeća Komisiju na njezinu obvezu da odmah i u cijelosti obavještava Parlament u svim fazama pregovora (prije i nakon krugova pregovora); predan je, bez dovođenja u pitanje svojih ovlasti kao suzakonodavca, ispitivanju zakonodavnih i regulatornih pitanja koja se mogu pojaviti u kontekstu pregovora i budućeg sporazuma; ponovno ističe da je njegova temeljna odgovornost zastupanje građana EU-a te sa zadovoljstvom iščekuje da tijekom pregovaračkog procesa omogući uključive i otvorene rasprave; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podsjeća da će se od Parlamenta tražiti suglasnost za budući sporazum, kako je propisano UFEU-om, te da bi stoga njegova stajališta u svim fazama trebalo propisno uzimati u obzir; poziva Komisiju i Vijeće da zatraže suglasnost Parlamenta prije primjene sporazuma te da uključe tu praksu u međuinstitucijski sporazum; |
| --- | --- |

24.

| 25. | podsjeća na to da će Parlament nadzirati provedbu budućeg sporazuma; |
| --- | --- |

25.

o

o o

| 26. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i, radi obavijesti, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, vladi i parlamentu Novog Zelanda. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0064.

(2)  SL C 353 E, 3.12.2013., str. 210.

(3)  ECLI:EU:C:2017:376.

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/226 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/226

---

P8_TA(2017)0421

Praćenje primjene prava EU-a tijekom 2015.

Rezolucija Europskog parlamenta od 26. listopada 2017. o praćenju primjene zakonodavstva Unije 2015. (2017/2011(INI))

(2018/C 346/29)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir 32. godišnje izvješće o praćenju primjene zakonodavstva Unije (2014.) (COM(2015)0329), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 32. godišnje izvješće o praćenju primjene zakonodavstva Unije (2014.) (COM(2015)0329),

| — | uzimajući u obzir 33. godišnje izvješće o praćenju primjene zakonodavstva Unije (2015.) (COM(2016)0463), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 33. godišnje izvješće o praćenju primjene zakonodavstva Unije (2015.) (COM(2016)0463),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije naslovljeno „Izvješće o ocjeni projekta EU Pilot” (COM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije naslovljeno „Izvješće o ocjeni projekta EU Pilot” (COM(2010)0070),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. listopada 2016. o praćenju primjene zakonodavstva Unije: godišnje izvješće za 2014. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. listopada 2016. o praćenju primjene zakonodavstva Unije: godišnje izvješće za 2014. (1),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije naslovljeno „Drugo izvješće o ocjeni projekta EU Pilot” (COM(2011)0930), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije naslovljeno „Drugo izvješće o ocjeni projekta EU Pilot” (COM(2011)0930),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. ožujka 2002. o odnosu prema podnositelju prigovora o povredi prava Zajednice (COM(2002)0141), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. ožujka 2002. o odnosu prema podnositelju prigovora o povredi prava Zajednice (COM(2002)0141),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2. travnja 2012. naslovljenu „Ažuriranje načina upravljanja odnosima s podnositeljem zahtjeva u pogledu primjene prava Unije” (COM(2012)0154), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2. travnja 2012. naslovljenu „Ažuriranje načina upravljanja odnosima s podnositeljem zahtjeva u pogledu primjene prava Unije” (COM(2012)0154),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 11. ožujka 2014. naslovljenu „Novi okvir EU-a za jačanje vladavine prava” (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 11. ožujka 2014. naslovljenu „Novi okvir EU-a za jačanje vladavine prava” (COM(2014)0158),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 19. svibnja 2015. naslovljenu „Bolja regulativa za bolje rezultate – Agenda EU-a” (COM(2015)0215), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 19. svibnja 2015. naslovljenu „Bolja regulativa za bolje rezultate – Agenda EU-a” (COM(2015)0215),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 13. prosinca 2016. naslovljenu „Pravo EU-a: boljom primjenom do boljih rezultata” (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 13. prosinca 2016. naslovljenu „Pravo EU-a: boljom primjenom do boljih rezultata” (2),

| — | uzimajući u obzir Okvirni sporazum o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirni sporazum o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije (3),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2001/470/EZ od 28. svibnja 2001. o uspostavi Europske pravosudne mreže u građanskim i trgovačkim stvarima (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2001/470/EZ od 28. svibnja 2001. o uspostavi Europske pravosudne mreže u građanskim i trgovačkim stvarima (4),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 13. travnja 2016. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o boljoj izradi zakonodavstva (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 13. travnja 2016. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o boljoj izradi zakonodavstva (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. rujna 2015. o 30. i 31. godišnjem izvješću o praćenju primjene prava EU-a (2012-2013) (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. rujna 2015. o 30. i 31. godišnjem izvješću o praćenju primjene prava EU-a (2012-2013) (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2016. s preporukama Komisiji o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2016. s preporukama Komisiji o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2016. o otvorenoj, učinkovitoj i neovisnoj upravi Europske unije (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2016. o otvorenoj, učinkovitoj i neovisnoj upravi Europske unije (8),

| — | uzimajući u obzir članke 267. i 288. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 267. i 288. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članak 52. i članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. i članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja i mišljenja Odbora za ustavna pitanja i Odbora za predstavke (A8-0265/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja i mišljenja Odbora za ustavna pitanja i Odbora za predstavke (A8-0265/2017),

| A. | budući da se člankom 17. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) definira temeljna uloga Komisije kao „čuvarice Ugovora”; |
| --- | --- |

A.

budući da se člankom 17. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) definira temeljna uloga Komisije kao „čuvarice Ugovora”;

| B. | budući da u skladu s člankom 4. stavkom 3. UEU-a, člankom 288. stavkom 3. i člankom 291. stavkom 1. UFEU-a države članice imaju glavnu odgovornost za ispravno prenošenje, primjenu i provedbu prava EU-a u utvrđenim vremenskim rokovima, kao i za pružanje dostatnih pravnih sredstava za jamčenje učinkovite pravne zaštite u područjima pokrivenima pravom EU-a; |
| --- | --- |

B.

budući da u skladu s člankom 4. stavkom 3. UEU-a, člankom 288. stavkom 3. i člankom 291. stavkom 1. UFEU-a države članice imaju glavnu odgovornost za ispravno prenošenje, primjenu i provedbu prava EU-a u utvrđenim vremenskim rokovima, kao i za pružanje dostatnih pravnih sredstava za jamčenje učinkovite pravne zaštite u područjima pokrivenima pravom EU-a;

| C. | budući da, u skladu s ustaljenom sudskom praksom Suda Europske unije, države članice moraju Komisiji dostaviti jasne i precizne informacije o načinu njihova prenošenja direktiva EU-a u nacionalno zakonodavstvo (9); |
| --- | --- |

C.

budući da, u skladu s ustaljenom sudskom praksom Suda Europske unije, države članice moraju Komisiji dostaviti jasne i precizne informacije o načinu njihova prenošenja direktiva EU-a u nacionalno zakonodavstvo (9);

| D. | budući da, u skladu sa Zajedničkom političkom izjavom od 28. rujna 2011. država članica i Komisije o dokumentima s objašnjenjima (10) i Zajedničkom političkom izjavom od 27. listopada 2011. Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o dokumentima s objašnjenjima (11) države članice mogu, prilikom obavješćivanja Komisije o nacionalnim mjerama za prenošenje, imati obvezu, u opravdanim slučajevima, pružiti i dodatne podatke u obliku „dokumenata s objašnjenjima” kojima se utvrđuje način na koji su prenijele direktive u svoje nacionalno zakonodavstvo (12); |
| --- | --- |

D.

budući da, u skladu sa Zajedničkom političkom izjavom od 28. rujna 2011. država članica i Komisije o dokumentima s objašnjenjima (10) i Zajedničkom političkom izjavom od 27. listopada 2011. Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o dokumentima s objašnjenjima (11) države članice mogu, prilikom obavješćivanja Komisije o nacionalnim mjerama za prenošenje, imati obvezu, u opravdanim slučajevima, pružiti i dodatne podatke u obliku „dokumenata s objašnjenjima” kojima se utvrđuje način na koji su prenijele direktive u svoje nacionalno zakonodavstvo (12);

| E. | budući da u skladu s člankom 6. stavkom 1. UEU-a Povelja Europske unije o temeljnim pravima ima istu pravnu snagu kao Ugovori te se odnosi na institucije, tijela, urede i agencije Unije i na države članice kada primjenjuju pravo Unije (članak 51. stavak 1. Povelje Europske unije o temeljnim pravima); |
| --- | --- |

E.

budući da u skladu s člankom 6. stavkom 1. UEU-a Povelja Europske unije o temeljnim pravima ima istu pravnu snagu kao Ugovori te se odnosi na institucije, tijela, urede i agencije Unije i na države članice kada primjenjuju pravo Unije (članak 51. stavak 1. Povelje Europske unije o temeljnim pravima);

| F. | budući da Unija raspolaže brojnim instrumentima i postupcima koji omogućuju potpunu i ispravnu primjenu načela i vrijednosti utvrđenih u Ugovorima, ali se u praksi ti instrumenti čine ograničenog dosega, neprikladnim ili neučinkovitim; |
| --- | --- |

F.

budući da Unija raspolaže brojnim instrumentima i postupcima koji omogućuju potpunu i ispravnu primjenu načela i vrijednosti utvrđenih u Ugovorima, ali se u praksi ti instrumenti čine ograničenog dosega, neprikladnim ili neučinkovitim;

| G. | budući da je stoga potrebno uspostaviti novi mehanizam koji pruža jedinstven i dosljedan okvir na temelju postojećih instrumenata i mehanizama i koji bi se trebao primjenjivati na jedinstven način na sve institucije EU-a i sve države članice; |
| --- | --- |

G.

budući da je stoga potrebno uspostaviti novi mehanizam koji pruža jedinstven i dosljedan okvir na temelju postojećih instrumenata i mehanizama i koji bi se trebao primjenjivati na jedinstven način na sve institucije EU-a i sve države članice;

| H. | budući da Komisija, u skladu s člankom 258. stavcima 1. i 2. UFEU-a, državi članici daje obrazloženo mišljenje ako smatra da ta država članica nije ispunila neku obvezu na temelju Ugovorâ i može taj predmet uputiti Sudu Europske unije ako dotična država članica ne postupi u skladu s mišljenjem u roku koji odredi Komisija; |
| --- | --- |

H.

budući da Komisija, u skladu s člankom 258. stavcima 1. i 2. UFEU-a, državi članici daje obrazloženo mišljenje ako smatra da ta država članica nije ispunila neku obvezu na temelju Ugovorâ i može taj predmet uputiti Sudu Europske unije ako dotična država članica ne postupi u skladu s mišljenjem u roku koji odredi Komisija;

| I. | budući da se Okvirnim sporazumom o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije predviđa razmjena informacija o svim postupcima povrede na temelju pisama službene opomene, no njime nije obuhvaćen neformalni postupak EU Pilot koji prethodi pokretanju formalnog postupka zbog povrede; |
| --- | --- |

I.

budući da se Okvirnim sporazumom o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije predviđa razmjena informacija o svim postupcima povrede na temelju pisama službene opomene, no njime nije obuhvaćen neformalni postupak EU Pilot koji prethodi pokretanju formalnog postupka zbog povrede;

| J. | budući da je cilj postupaka EU Pilot suradnju između Komisije i država članica učiniti bližom kako bi se u ranoj fazi s pomoću bilateralnog dijaloga ispravila kršenja zakonodavstva EU-a i na taj način, gdje je to moguće, izbjegla potreba za pokretanjem formalnog postupka zbog povrede prava; |
| --- | --- |

J.

budući da je cilj postupaka EU Pilot suradnju između Komisije i država članica učiniti bližom kako bi se u ranoj fazi s pomoću bilateralnog dijaloga ispravila kršenja zakonodavstva EU-a i na taj način, gdje je to moguće, izbjegla potreba za pokretanjem formalnog postupka zbog povrede prava;

| K. | budući da je Komisija 2015. godine zaprimila 3 450 pritužbi o mogućim povredama prava EU-a, pri čemu su Italija (637), Španjolska (342) i Njemačka (274) države članice protiv kojih je podneseno najviše pritužbi; |
| --- | --- |

K.

budući da je Komisija 2015. godine zaprimila 3 450 pritužbi o mogućim povredama prava EU-a, pri čemu su Italija (637), Španjolska (342) i Njemačka (274) države članice protiv kojih je podneseno najviše pritužbi;

| L. | budući da se člankom 41. Povelje Europske unije o temeljnim pravima definira pravo na dobru upravu kao pravo svakoga na to da institucije njegove predmete obrađuju nepristrano, pravično i u razumnom roku i da se člankom 298. UFEU-a predviđa da u obavljanju svojih zadaća, institucije, tijela, uredi i agencije Unije imaju potporu otvorene, učinkovite i neovisne europske administracije; |
| --- | --- |

L.

budući da se člankom 41. Povelje Europske unije o temeljnim pravima definira pravo na dobru upravu kao pravo svakoga na to da institucije njegove predmete obrađuju nepristrano, pravično i u razumnom roku i da se člankom 298. UFEU-a predviđa da u obavljanju svojih zadaća, institucije, tijela, uredi i agencije Unije imaju potporu otvorene, učinkovite i neovisne europske administracije;

| 1. | pozdravlja godišnje izvješće Komisije o primjeni zakonodavstva Unije 2015. s naglaskom na provedbi zajedničke pravne stečevine EU-a i napominje da su prema tom izvješću mobilnost i promet, energetika te okoliš tri područja u kojima je tijekom 2015. protiv država članica pokrenut najveći broj postupaka zbog povrede u smislu prenošenja u nacionalno zakonodavstvo; ističe da su ta područja ujedno bila predmet većine istraga pokrenutih u okviru sustava EU Pilot tijekom 2015., pri čemu su u prvom redu bile u pitanju Italija, Portugal i Njemačka; poziva Komisiju da detaljnije navede posebne razloge za tu situaciju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | posebno napominje da je Komisija riješila problem loše kvalitete zraka u Europi pokretanjem nekoliko postupaka zbog povrede prava koji se odnose na kršenje Direktive 2008/50/EZ u vezi s trajnim prekoračenjem graničnih vrijednosti NO2; međutim, žali zbog toga što Komisija tijekom 2015. nije provodila iste ovlasti kontrole kako bi se izbjeglo da na unutarnje tržište uđu vozila na dizelski pogon koja zagađuju i znatno pridonose oslobađanju NO2 u atmosferu iznad tih graničnih vrijednosti te nisu u skladu s pravilima EU-a o homologaciji i emisijama lakih osobnih i gospodarskih vozila; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da veliki broj postupaka zbog povrede tijekom 2015. pokazuje da osiguravanje pravovremene i pravilne primjene zakonodavstva EU-a u državama članicama i dalje predstavlja veliki izazov i prioritet u EU-u; tvrdi da građani EU-a imaju više povjerenja u pravo Unije kad se ono provodi na učinkovit način u državama članicama; poziva države članice da pojačaju napore u pogledu učinkovitog i pravovremenog prenošenja i provedbe prava EU-a; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primjećuje da je na kraju 2015. ostalo otvoreno 1 368 predmeta povezanih s povredom, što predstavlja neznatno povećanje u odnosu na prethodnu godinu, ali je i dalje ispod razine iz 2011.; |
| --- | --- |

4.

| 5. | priznaje da glavnu odgovornost za ispravnu provedbu i primjenu prava EU-a imaju države članice, ali ističe da to ne lišava institucije EU-a njihove dužnosti poštovanja primarnog prava EU-a pri izradi sekundarnog prava EU-a; naglašava, međutim, da Komisija državama članicama daje na raspolaganje cijeli niz instrumenata osmišljenih kako bi im se pomoglo da pronađu zajednička rješenja, kao što su priručnici, skupine stručnjaka i posebne internetske stranice, od dijaloga o planovima za prenošenje sve do dokumenata u kojima se objašnjava način ranog prepoznavanja problema u vezi s prenošenjem i njihovo rješavanje; poziva države članice da poduzmu sve potrebne mjere kako bi ispunile svoje obveze, kako je dogovoreno u Zajedničkoj političkoj izjavi država članica i Komisije od 28. rujna 2011. o dokumentima s objašnjenjima, uključujući pružanje korelacijskih tablica s jasnim i preciznim informacijama o nacionalnim mjerama za prijenos direktiva u nacionalni pravni poredak; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju još jednom da spoji sve različite portale, pristupne točke i informativne internetske stranice u jedinstveni portal kojim će se građanima omogućiti jednostavan pristup obrascima za podnošenje pritužbe na internetu i lako razumljivim informacijama o postupcima za utvrđivanje povrede; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primjećuje da Komisija ustraje u tome da je države članice obavješćuju ako se pri prenošenju direktiva u nacionalno pravo odluče dodati elemente kojima se javnosti pojašnjava koje su odredbe u odgovornosti EU-a, a koje u odgovornosti država članica; ističe istovremeno da to ne dovodi u pitanje pravo država članica da propisuju, na primjer, veće socijalne i ekološke standarde na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava potrebu za time da se Parlamentu omogući da prati Komisijinu provedbu uredaba na isti način kao što mu je to omogućeno za direktive; zahtijeva da Komisija osigura da se podatci o provedbi uredaba uključe u njezina buduća godišnja izvješća o praćenju primjene prava EU-a; poziva države članice da Komisiji dostave nacionalne propise kojima se prenose ili provode uredbe kako bi se osigurala njihova pravilna provedba te da navedu koji dijelovi proizlaze iz zakonodavstva EU-a, a koji dijelovi su dodani na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da rokovi za prijenos u nacionalno pravo moraju biti izvršeni; potiče institucije EU-a da postave realne rokove za izvršenje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da je EU osnovan kao Unija koja se temelji na vladavini prava i poštovanju ljudskih prava (članak 2. UEU-a); naglašava da su vrijednosti iz članka 2. UEU-a kamen temeljac Unije i da bi stoga trebalo kontinuirano ocjenjivati poštovanje tih vrijednosti u državama članicama; ponavlja da je od krajnje važnosti pomno praćenje djelovanja i propusta država članica i institucija EU-a te izražava zabrinutost zbog broja predstavki upućenih Parlamentu i pritužbi Komisiji; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe da zviždači EU-u i nacionalnim institucijama mogu ponuditi korisne informacije o slučajevima pogrešne primjene prava EU-a; ponavlja da bi ih se trebalo poticati, a ne ometati u tome; |
| --- | --- |

11.

| 12. | priznaje da su predstavke važan izvor informacija iz prve ruke, ne samo o kršenju prava EU-a i nedostatcima u njegovoj primjeni u državama članicama, nego i o potencijalnim nedorečenostima u zakonodavstvu EU-a i prijedlozima građana o novom zakonodavstvu koje bi se moglo donijeti, ili mogućim poboljšanjima zakonodavnih tekstova koji su na snazi; potvrđuje da se učinkovitim obrađivanjem predstavki potiče i, na kraju, povećava mogućnost Komisije i Parlamenta da reagiraju na probleme u vezi s prijenosom zakonodavstva i njegovom pogrešnom primjenom te da ih riješe; konstatira da Komisija smatra da je provedba prava EU-a prioritet, tako da građani u svakodnevnom životu mogu imati korist od njega; ističe da je potrebno zajamčiti transparentnost, nepristranost i neovisnost postupaka donošenja odluka, kao i administracije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | žali zbog činjenice što se ne pružaju precizni statistički podaci o broju predstavki koje su dovele do pokretanja postupka EU Pilot ili postupka zbog povrede; stoga poziva Komisiju da redovno dostavlja izvješća o slučajevima u vezi s postupcima koji su u tijeku kako bi se olakšao strukturirani dijalog i smanjio vremenski okvir za rješavanja sporova; poziva Komisiju da o tim izvješćima održi raspravu s Odborom za predstavke i da proaktivno uključi potpredsjednika nadležnog za primjenu prava i pojednostavnjenje; traži od Komisije da uključi podnositelje predstavki u postupke EU Pilot koji su pokrenuti zbog njihovih predstavki u cilju, između ostalog, pojednostavnjenja dijaloga među podnositeljima predstavki i nacionalnih tijela kojih se to tiče; |
| --- | --- |

13.

| 14. | žali zbog sve većih kašnjenja u provedbi strategije EU-a za zaštitu i dobrobit životinja 2012. – 2015. čime se u stvari sprječava pokretanje nove strategije na razini EU-a koja je potrebna kako bi se zajamčila potpuna i učinkovita zaštita dobrobiti životinja s pomoću ažuriranog, sveobuhvatnog i jasnog zakonodavnog okvira koji je u potpunosti usklađen sa zahtjevima članka 13. UFEU-a; |
| --- | --- |

14.

| 15. | napominje da je Odbor za predstavke primio mnoge predstavke koji se odnose na dobrobit djece te izražava nadu da će aktualna revizija Uredbe Bruxelles II.a doprinijeti ispravljanju nedostataka uredbe i da će se riješiti propusti u pogledu njezine provedbe; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe da su zadnjih godina utvrđeni nedostatci u primjeni mjera za suzbijanje prijevare i pranja novca; traži od Komisije da udvostruči svoje napore u cilju jamčenja stroge primjene relevantnih propisa EU-a; |
| --- | --- |

16.

| 17. | napominje da bi pravovremeno i ispravno prenošenje prava EU-a u nacionalna zakonodavstva i njegova primjena, kao i jasan nacionalni zakonodavni okvir, uz puno poštovanje temeljnih vrijednosti, načela i prava utvrđenih u Ugovorima i Povelji Europske unije o temeljnim pravima, trebali biti prioritet državama članicama kako bi se izbjegla kršenja prava EU-a, uz ostvarivanje svih zacrtanih prednosti koje proizlaze iz učinkovite i djelotvorne primjena prava EU-a; u tom kontekstu naglašava da sve institucije EU-a u svom djelovanju ili nedjelovanju podliježu Ugovorima EU-a i Povelji Europske unije o temeljnim pravima (13); |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju da potakne države članice na strogu provedbu pravila EU-a o slobodnom kretanju osoba, posebno jamčenjem pune zaštite povezanih gospodarskih, socijalnih i kulturnih prava; podsjeća na to da je, osim što predstavlja jednu od temeljnih sloboda EU-a i sastavni dio građanstva EU-a, slobodno kretanje osoba, u kontekstu u kojem su temeljna prava u potpunosti zaštićena, od velike važnosti za građane EU-a i njihove obitelji, posebno u pogledu pristupa socijalnoj sigurnosti, kao i za njihovo viđenje EU-a te se često pojavljuje kao predmet u predstavkama; |
| --- | --- |

18.

| 19. | podsjeća na svoju Rezoluciju od 25. listopada 2016. i poziva Komisiju da djeluje u skladu s preporukama iz te rezolucije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | priznaje da Parlamentu također pripada ključna uloga u vezi s političkim nadzorom nad mjerama Komisije za izvršenje zakonodavstva, s pomoću analiza godišnjih izvješća o praćenju provedbe zakonodavstva EU-a i usvajanja relevantnih parlamentarnih rezolucija; preporučuje da Parlament da dodatni doprinos pravovremenom i točnom prenošenju zakonodavstva EU-a tako što će svoje stručno znanje o zakonodavnom procesu donošenja odluka zahvaljujući prethodno uspostavljenim vezama podijeliti s nacionalnim parlamentima; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe važnu ulogu socijalnih partnera, organizacija civilnog društva, Europskog gospodarskog i socijalnog odbora, Odbora regija i drugih dionika u stvaranju zakonodavstva te praćenju i bilježenju nedostataka u prenošenju i primjeni prava EU-a u državama članicama; u tom pogledu naglašava načelo transparentnosti utvrđeno u Ugovorima EU-a, kao i pravo građana EU-a na pravdu i dobru upravu, kako je navedeno u člancima 41. i 47. Povelje EU-a o temeljnim pravima; podsjeća da bi ta prava i načela, između ostalog, također trebala biti od presudne važnosti državama članicama pri predlaganju nacrta akata kojima se primjenjuje pravo EU-a; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja smanjenje broja novih spisa u EU Pilotu otvorenih 2015. za 30 % u odnosu na 2014. (881 u usporedbi s 1 208 tijekom 2014.); međutim, napominje da prosječna stopa riješenih spisa ostaje stabilna 2015. te je istovjetna onoj iz 2014. (75 %); |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja činjenicu da je po prvi put nakon 2011. broj novih pritužbi smanjen, i to na ukupno 3 450, što je za oko 9 % manje u usporedbi s 2014.; međutim, s velikom zabrinutošću napominje da je najveći broj novih pritužbi zabilježen u području zapošljavanja, socijalnih pitanja i uključenosti; napominje da se 72 % svih podnesenih pritužbi protiv država članica tijekom 2015. odnose na područja zapošljavanja, socijalnih pitanja i uključenosti, unutarnjeg tržišta, industrije, poduzetništva te malih i srednjih poduzeća, pravosuđa i potrošača, oporezivanja i carinske unije te okoliša; |
| --- | --- |

23.

| 24. | žali zbog toga što tijekom 2015. države članice nisu u svim slučajevima ispunile svoju obvezu da uz nacionalne mjere kojima se direktive prenose u njihove pravne poretke dostave i dokumente s objašnjenjima; smatra da bi Komisija trebala pružiti veću podršku državama članicama u postupku sastavljanja tih dokumenata s objašnjenjima i korelacijskih tablica; potiče Komisiju da nastavi izvještavati Parlament i Vijeće o dokumentima s objašnjenjima u godišnjim izvješćima o primjeni zakonodavstva EU-a; |
| --- | --- |

24.

| 25. | smatra da bi novčane kazne zbog nepoštovanja zakona EU-a trebale biti učinkovite, razmjerne i odvraćajuće te da bi se pri njihovu određivanju trebalo uzimati u obzir ponovljeno nepoštovanje zakona i poštovati zakonska prava država članica; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe da su sve institucije EU-a, obvezane Ugovorima EU-a i Poveljom Europske unije o temeljnim pravima (14); |
| --- | --- |

26.

| 27. | ponavlja da zadaće dodijeljene Komisiji ili drugim institucijama EU-a u okviru Ugovora o ESM-u (ili drugih relevantnih ugovora) obvezuju iste, kao što je predviđeno člankom 13. stavcima 3. i 4. Ugovora o ESM-u, da zajamče da su memorandumi o razumijevanju zaključeni u okviru navedenih ugovora u skladu s pravom EU-a; naglašava da bi se kao rezultat toga institucije EU-a trebale suzdržati od potpisivanja memoranduma o razumijevanju u čiju usklađenost s pravom EU-a sumnjaju (15); |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe važnost prenošenja u domaće zakonodavstvo i praktične provedbe propisa za azil na razini EU-a, na primjer u pogledu provedbe Direktive o uvjetima za prihvat u državama članicama (Direktiva 2013/33/EU (16)) (17); žali zbog nedovoljne primjene i upotrebe mehanizma premještanja koji je predložila Komisija kako bi države članice mogle prevladati izbjegličku krizu; stoga poziva Komisiju da obrati posebnu pažnju na provedbu mjera donesenih u području azila i migracije kako bi se zajamčilo da one budu usklađene s načelima iz Povelje Europske unije o temeljnim pravima i da, po potrebi, pokrene potrebne postupke zbog povrede; |
| --- | --- |

28.

| 29. | sa zabrinutošću napominje da neke države članice ne poštuju svoje obveze u pogledu azila i migracije; pozdravlja čvrst stav Komisije prema državama članicama u pogledu primjene prava EU-a u području azila i migracije; podsjeća na to da je EU zbog migracijskih tokova prema Europi suočen s nezabilježenim pravnim, političkim i humanitarnim izazovima; poziva države članice da prilikom primanja i raspodjele izbjeglica uzmu u obzir i međunarodne konvencije o ljudskim pravima; izražava nadu da će Komisija sustavno nadzirati primjenu Europskog migracijskog programa u državama članicama; podsjeća na to da se učinkovita migracijska politika EU-a mora temeljiti na ravnoteži između odgovornosti i solidarnosti među državama članicama; |
| --- | --- |

29.

| 30. | žali zbog činjenice da u nekim državama članicama i dalje postoje znatni nedostatci u primjeni i provedbi zakonodavstva EU-a o okolišu; napominje da je to posebno slučaj u vezi s gospodarenjem otpadom, infrastrukturom pročišćavanja otpadnih voda i usklađenosti s graničnim vrijednostima kvalitete zraka; u tom kontekstu smatra da bi Komisija trebala nastojati utvrditi uzroke te situacije u državama članicama; |
| --- | --- |

30.

| 31. | potiče institucije EU-a da u svakom trenutku preuzmu svoju dužnost poštovanja primarnog prava EU-a pri izradi propisa sekundarnog prava EU-a, odlučivanju o politikama ili potpisivanju sporazuma ili ugovora s institucijama izvan EU-a te da preuzmu svoju dužnost da svim raspoloživim sredstvima pruže pomoć državama članicama EU-a u njihovim nastojanjima da se prenese zakonodavstvo EU-a u svim područjima te poštuju vrijednosti i načela Unije, osobito u vezi s nedavnim događanjima u državama članicama; |
| --- | --- |

31.

| 32. | žali zbog činjenice da i dalje ne prima transparentne i pravovremene informacije o provedbi prava EU-a; podsjeća da u revidiranom Okvirnom sporazumu o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije „Komisija Parlamentu daje na raspolaganje sažete podatke o svim postupcima povrede sadržane u pismu službene opomene, uključujući, ako tako zatraži Parlament, podatke o pitanjima na koje se postupak povrede odnosi” i očekuje da se ta klauzula u praksi primjenjuje u dobroj vjeri; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisiju da usklađivanje s pravom EU-a učini istinskim političkim prioritetom koji treba provoditi kroz usku suradnju s Parlamentom, čija je obaveza pozivati Komisiju na odgovornost i osigurati da kao suzakonodavac bude u cijelosti obaviješten kako bi stalno poboljšavao svoj zakonodavni rad; stoga zahtijeva da Komisija osigura praćenje svih rezolucija Europskog parlamenta o praćenju provedbe zakonodavstva EU-a; |
| --- | --- |

33.

| 34. | podsjeća na to da je u svojim rezolucijama od 15. siječnja 2013. (18) i 9. lipnja 2016. Parlament pozvao na donošenje uredbe o otvorenoj, učinkovitoj i neovisnoj upravi Europske unije na temelju članka 298. UFEU-a te poziva Komisiju da dodatno razmotri prijedlog uredbe priložen potonjoj rezoluciji; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe da nedostatak usklađenog i sveobuhvatnog niza kodificiranih pravila dobre uprave diljem Unije građanima otežava lako i potpuno razumijevanje njihovih administrativnih prava u okviru prava Unije te također doprinosi pogoršanju njihove pravne zaštite; stoga naglašava da je kodificiranje pravila dobre uprave u obliku uredbe kojom se utvrđuju razni aspekti upravnog postupka, uključujući notifikacije, obvezujuće rokove, pravo na saslušanje i pravo svake osobe da pristupi svojem spisu, istovjetno jačanju prava građana i transparentnosti; pojašnjava da se tim pravilima, u slučaju pravnih nedostataka ili problema s tumačenjem, nadopunjuje postojeće pravo Unije i doprinosi njegovoj većoj pristupačnosti; stoga ponovno poziva Komisiju da iznese sveobuhvatan zakonodavni prijedlog o europskom zakonu o upravnom postupku, uzimajući u obzir korake koje je Parlament već poduzeo u tom području, kao i aktualni razvoj u Uniji i njezinim državama članicama; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podsjeća na to da prethodne odluke doprinose pojašnjenju načina na koji se pravo Europske unije treba primjenjivati; smatra da primjena tog postupka omogućuje jedinstveno tumačenje i provedbu europskog zakonodavstva; stoga potiče nacionalne sudove da u slučaju sumnje upućuju pitanja Sudu Europske unije i time spriječe pokretanje postupaka zbog povrede prava; |
| --- | --- |

36.

| 37. | smatra da je pravilna primjena pravne stečevine EU-a ključna kako bi politike EU-a bile korisne kako za pojedince tako i za poduzeća; stoga poziva Komisiju da ojača provedbu prava EU-a na temelju strukturiranog i sustavnog prenošenja i provjera usklađenosti nacionalnog zakonodavstva, u skladu s Ugovorima EU-a i Poveljom Europske unije o temeljnim pravima; ističe da je zakonodavstvo EU-a rezultat slobodnog i demokratskog procesa; pozdravlja praksu Komisije da pri praćenju primjene prava EU-a u državama članicama u obzir uzima načela bolje izrade zakonodavstva; |
| --- | --- |

37.

| 38. | naglašava kako je važno da institucije EU-a i države članice izrađuju i primjenjuju pravo EU-a na transparentan način; ističe da zakonodavstvo EU-a mora biti jasno, razumljivo, dosljedno i precizno kako bi se državama članicama olakšala primjena prava EU-a i kako bi ono bilo dostupno građanima EU-a, a u njemu se također treba uzeti u obzir sudska praksa Suda Europske unije, koji ustraje u tome da je potrebno da norme EU-a budu predvidive i da se mogu unaprijed procijeniti (19); |
| --- | --- |

38.

| 39. | smatra da će uključivanje nacionalnih parlamenata u dijalog o sadržaju zakonodavnih prijedloga, kada je to prikladno, potaknuti učinkovitu primjenu prava EU-a; ističe da će pomniji nadzor nacionalnih parlamenata nad njihovim vladama kad one budu sudjelovale u zakonodavnom procesu potaknuti učinkovitiju primjenu prava EU-a, kako je predviđeno Ugovorima; iz tog razloga ističe da je potrebno da nacionalni parlamenti imaju pravo glasa u ranim fazama europskih zakonodavnih postupaka te apelira na europske institucije i države članice da pokrenu debatu o Protokolu br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji i Protokolu br. 2 o supsidijarnosti i proporcionalnosti, na primjer tako da pokrenu reviziju takozvanog sustava ranog upozoravanja i na taj način osiguraju bolju primjenu postupka „žutog kartona”; |
| --- | --- |

39.

| 40. | potiče užu suradnju i jačanje veza između Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata; podsjeća da nacionalni parlamenti imaju funkciju nadzora nad sudjelovanjem njihovih vlada u postupku donošenja odluka u Vijeću Europske unije te naglašava potrebu za savjetovanjima i redovitim razmjenama gledišta između Europskog parlamenata i nacionalnih parlamenata, naročito u početnim fazama zakonodavnog procesa; |
| --- | --- |

40.

| 41. | podsjeća da nacionalni parlamenti imaju ključnu ulogu u nadzoru pravilne provedbe prava EU-a u državama članicama; poziva ih da tu ulogu ispunjavaju na proaktivan način; ističe ulogu nacionalnih parlamenata u izbjegavanju prakse prekomjernog donošenja propisa u vezi sa zakonodavstvom EU-a na nacionalnoj razini, čime se sprječava prekomjerno reguliranje i nepotrebno administrativno opterećenje; očekuje od država članica da jasno naznače i dokumentiraju nacionalne obveze kad su one dodane u zakonodavstvo EU-a u postupku provedbe; zabrinut je zbog toga što se prekomjernim nacionalnim mjerama dodanim zakonodavstvu EU-a nepotrebno pojačava euroskepticizam; |
| --- | --- |

41.

| 42. | napominje da sustav razmjene informacija i suradnje među odborima nacionalnih parlamenata koji rade s EU-om može pomoći u postizanju učinkovitog zakonodavstva te da bi se taj sustav također trebao upotrebljavati za podupiranje učinkovitije primjene prava EU-a u državama članicama; promiče upotrebu platforme IPEX kao sredstva za međusobnu razmjenu informacija između nacionalnih parlamenata i Europskog parlamenta; potiče nacionalne parlamente da aktivno sudjeluju u redovitim međuparlamentarnim sjednicama odbora u organizaciji Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

42.

| 43. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0385.

(2)  SL C 18, 19.1.2017., str. 10.

(3)  SL L 304, 20.11.2010., str. 47.

(4)  SL L 174, 27.6.2001., str. 25.

(5)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

(6)  SL C 316, 22.9.2017., str. 246.

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0409.

(8)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0279.

(9)  Predmet C-427/07, Komisija protiv Irske, točka 107.

(10)  SL C 369, 17.12.2011., str. 14.

(11)  SL C 369, 17.12.2011., str. 15.

(12)  U skladu sa Zajedničkom političkom izjavom država članica i Komisije od 28. rujna 2011. o dokumentima s objašnjenjima, države članice obvezale su se da će, u opravdanim slučajevima, uz obavijest o mjerama prenošenja priložiti jedan ili više dokumenata u kojima se objašnjava odnos između sastavnih dijelova direktive i odgovarajućih dijelova nacionalnih instrumenata za prenošenje.

(13)  Vidjeti, među ostalim: Presuda Suda Europske unije od 20. rujna 2016. – Ledra Advertising Ltd (C-8/15 P), Andreas Eleftheriou (C-9/15 P), Eleni Eleftheriou (C-9/15 P), Lilia Papachristofi (C-9/15 P), Christos Theophilou (C-10/15 P), Eleni Theophilou (C-10/15 P) protiv Europske komisije i Europske središnje banke (spojeni predmeti C-8/15 P do C-10/15 P), ECLI:EU:C:2016:701, stavak 67. i dalje.

(14)  Presuda Suda Europske unije od 20. rujna 2016., spojeni predmeti C-8/15 P do C-10/15 P, stavak 67. i dalje.

(15)  Ibid, stavci 58. i dalje; u tu svrhu vidjeti presudu od 27. studenog 2012., Pringle, C-370/12, stavak 164.

(16)  Direktiva 2013/33/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o utvrđivanju normi za prihvat podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu (SL L 180, 29.6.2013., str. 96.).

(17)  Vidjeti, među ostalim: S. Carrera, S. Blockmans, D. Gross, E. Guild, „The EU’s Response to the Refugee Crisis – Taking Stock and Setting Policy Priorities” (Odgovor EU-a na izbjegličku krizu – analiza i uspostava političkih prioriteta), Centar za europske političke studije (CEPS), članak br. 20, 16. prosinca 2015. – https://www.ceps.eu/system/files/EU%20Response%20to%20the%202015%20Refugee%20Crisis_0.pdf

(18)  Rezolucija od 15. siječnja 2013. s preporukama Komisiji o zakonu Europske unije o upravnom postupku (SL C 440, 30.12.2015., str. 17.).

(19)  Presuda Suda Europske unije od 10. rujna 2009., Plantanol GmbH & Co. KG protiv Hauptzollamt Darmstadt, C-201/08, ECLI:EU:C:2009:539, stavak 46.

---

III Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 3. listopada 2017.

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/234 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/234

---

P8_TA(2017)0362

Ograničenje uporabe određenih opasnih tvari u električnoj i elektroničkoj opremi ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. listopada 2017. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2011/65/EU o ograničenju uporabe određenih opasnih tvari u električnoj i elektroničkoj opremi (COM(2017)0038 – C8-0021/2017 – 2017/0013(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 346/30)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0038), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0038),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0021/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0021/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 5. srpnja 2017. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 5. srpnja 2017. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 28. lipnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 28. lipnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0205/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0205/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku/svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

P8_TC1-COD(2017)0013

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 3. listopada 2017. radi donošenja Direktive (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2011/65/EU o ograničenju uporabe određenih opasnih tvari u električnoj i elektroničkoj opremi

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2017/2102.)

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/236 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/236

---

P8_TA(2017)0363

Mjere za upravljanje, očuvanje i kontrolu primjenjive na području primjene Konvencije ICCAT-a ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 3. listopada 2017. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera za upravljanje, očuvanje i kontrolu primjenjivih na području primjene Konvencije Međunarodne komisije za zaštitu atlantskih tuna (ICCAT) i o izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1936/2001, (EZ) br. 1984/2003 i (EZ) br. 520/2007 (COM(2016)0401 – C8-0224/2016 – 2016/0187(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 346/31)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0401), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0401),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0224/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0224/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. listopada 2016. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. listopada 2016. (1),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 14. lipnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 14. lipnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo i mišljenje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0173/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo i mišljenje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0173/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prihvaća svoju izjavu priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  SL C 34, 2.2.2017., str. 142.

---

P8_TC1-COD(2016)0187

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 3. listopada 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera za upravljanje, očuvanje i kontrolu primjenjivih na području primjene Konvencije Međunarodne komisije za očuvanje atlantskih tuna (ICCAT) i o izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1936/2001, (EZ) br. 1984/2003 i (EZ) br. 520/2007

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2017/2107.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

IZJAVA EUROPSKOG PARLAMENTA

Europski parlament izražava duboku zabrinutost zbog prijedloga Komisije da 2017. provede preporuke Međunarodne komisije za zaštitu atlantskih tuna (ICCAT) iz 2008. godine. To znači da Unija gotovo 10 godina nije ispunjavala svoje međunarodne obveze.

Osim činjenice da se to može osporiti pred Sudom Europske unije i da šteti ugledu Unije kao predvodnice u području održivosti na međunarodnim forumima, postoji dodatni problem koji dovodi do pravne nesigurnosti za operatore i do legitimnih kritika od strane dionika. Činjenica je da institucije namjeravaju usvojiti zastarjele i neažurirane preporuke ICCAT-a, osobito onu o sredozemnom iglunu, emblematskoj vrsti, za koju je prošle godine ICCAT donio višegodišnji plan oporavka.

To bi dovelo do paradoksa jer bi Unija ovom Uredbom usvojila mjere za iglun koje su u međuvremenu zamijenjene novim planom oporavka koji za operatore vrijedi još od travnja 2017. godine. To je stanje pravno, i što je najvažnije, politički neprihvatljivo.

Stanje je tim više neprihvatljivo imajući u vidu da gotovo šest mjeseci nakon što je ICCAT donio preporuku br. 16-05 o sredozemnom iglunu Komisija nije donijela nikakav prijedlog za prenošenje te preporuke iako je općenito poznato da je stanje stokova kritično i da se, u svakom slučaju, plan oporavka već primjenjuje na operatore. Treba napomenuti da nije riječ o složenom prijenosu jer su odredbe već usvojene te su potrebne samo manje prilagodbe teksta.

Europski parlament apelira na Komisiju da svaki budući prijedlog regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom za prenošenje preporuka pošalje u roku od najviše šest mjeseci od datuma njegova usvajanja.

O sadržaju plana oporavka

Europski parlament pozdravlja preporuku ICCAT-a br. 16-05 o uspostavi višegodišnjeg plana oporavka za sredozemni iglun.

Europski parlament uviđa socioekonomsku dimenziju malog ribolova u Sredozemnom moru te potrebu za postupnim pristupom i fleksibilnošću u upravljanju tim ribolovom.

Ističe da za uspjeh plana oporavka i susjedne treće zemlje trebaju uložiti konkretne napore za učinkovito upravljanje tim vrstama.

Naposljetku, naglašava da se kvote trebaju ravnopravno raspodijeliti među operatorima uzimajući u obzir vrijednosti proizvodnje i prihoda. Kvote ulovljene nezakonito lebdećim (plovućim) mrežama ne bi se smjele uzimati u obzir pri izračunu povijesnih ulova i prava.

---

Srijeda, 4. listopada 2017.

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/238 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/238

---

P8_TA(2017)0368

Sporazum o osnivanju Međunarodne zaklade EU-LAC ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma o osnivanju Međunarodne zaklade EU–LAC (11342/2016 – C8-0458/2016 – 2016/0217(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 346/32)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (11342/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (11342/2016),

| — | uzimajući u obzir Nacrt sporazuma o osnivanju Međunarodne zaklade EU–LAC (11356/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt sporazuma o osnivanju Međunarodne zaklade EU–LAC (11356/2016),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 209. stavkom 2., člankom 212. stavkom 1., člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) i člankom 218. stavkom 8. drugim podstavkom Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0458/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 209. stavkom 2., člankom 212. stavkom 1., člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) i člankom 218. stavkom 8. drugim podstavkom Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0458/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A8-0279/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A8-0279/2017),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i vladama i parlamentima članica Zajednice latinskoameričkih i karipskih država (CELAC). |
| --- | --- |

2.

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/239 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/239

---

P8_TA(2017)0369

Odredbe schengenske pravne stečevine koje se odnose na vizni informacijski sustav u Bugarskoj i Rumunjskoj *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o Nacrtu odluke Vijeća o provedbi određenih odredaba schengenske pravne stečevine koje se odnose na vizni informacijski sustav u Republici Bugarskoj i Rumunjskoj (10161/2017 – C8-0224/2017 – 2017/0808(CNS))

(Savjetovanje)

(2018/C 346/33)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt Vijeća (10161/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt Vijeća (10161/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 4. stavak 2. Akta o pristupanju Republike Bugarske i Rumunjske, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0224/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 4. stavak 2. Akta o pristupanju Republike Bugarske i Rumunjske, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0224/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0286/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0286/2017),

| 1. | prihvaća Nacrt Vijeća; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako se namjerava udaljiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

4.

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/240 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/240

---

P8_TA(2017)0370

Automatizirana razmjena podataka iz registra vozila u Češkoj *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o Prijedlogu provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene podataka iz registra vozila u Češkoj (09893/2017 – C8-0197/2017 – 2017/0806(CNS))

(Savjetovanje)

(2018/C 346/34)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt Vijeća (09893/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt Vijeća (09893/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, kako je izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0197/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, kako je izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0197/2017),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/615/PUP od 23. lipnja 2008. o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (1), a posebno njezin članak 33., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/615/PUP od 23. lipnja 2008. o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (1), a posebno njezin članak 33.,

| — | uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0288/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0288/2017),

| 1. | prihvaća Nacrt Vijeća; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  SL L 210, 6.8.2008., str. 1.

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/241 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/241

---

P8_TA(2017)0371

Automatizirana razmjena daktiloskopskih podataka u Portugalu *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene daktiloskopskih podataka u Portugalu (09898/2017 – C8-0213/2017 – 2017/0807(CNS))

(Savjetovanje)

(2018/C 346/35)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt Vijeća (09898/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt Vijeća (09898/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, kako je izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0213/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, kako je izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0213/2017),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/615/PUP od 23. lipnja 2008. o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (1), a posebno njezin članak 33., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/615/PUP od 23. lipnja 2008. o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (1), a posebno njezin članak 33.,

| — | uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0289/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0289/2017),

| 1. | prihvaća Nacrt Vijeća; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  SL L 210, 6.8.2008., str. 1.

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/242 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/242

---

P8_TA(2017)0372

Automatizirana razmjena daktiloskopskih podataka u Grčkoj *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene daktiloskopskih podataka u Grčkoj (10476/2017 – C8-0230/2017 – 2017/0809(CNS))

(Savjetovanje)

(2018/C 346/36)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt Vijeća (10476/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt Vijeća (10476/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0230/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0230/2017),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/615/PUP od 23. lipnja 2008. o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (1), a posebno njezin članak 33., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/615/PUP od 23. lipnja 2008. o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (1), a posebno njezin članak 33.,

| — | uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0287/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0287/2017),

| 1. | prihvaća Nacrt Vijeća; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako se namjerava udaljiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  SL L 210, 6.8.2008., str. 1.

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/243 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/243

---

P8_TA(2017)0373

Sigurnosna pravila i norme za putničke brodove ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/45/EZ o sigurnosnim pravilima i normama za putničke brodove (COM(2016)0369 – C8-0208/2016 – 2016/0170(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 346/37)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0369), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0369),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 100. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0208/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 100. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0208/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. listopada 2016. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. listopada 2016. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 21. lipnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 21. lipnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Izvješće Odbora za promet i turizam te Mišljenje Odbora za pravna pitanja (A8-0167/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Odbora za promet i turizam te Mišljenje Odbora za pravna pitanja (A8-0167/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 34, 2.2.2017., str. 167.

---

P8_TC1-COD(2016)0170

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 4. listopada 2017. radi donošenja Direktive (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/45/EZ o sigurnosnim pravilima i normama za putničke brodove

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU)2017/2108.)

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/244 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/244

---

P8_TA(2017)0374

Upis osoba koje putuju putničkim brodovima koji plove prema lukama ili iz luka država članica ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 98/41/EZ o upisu osoba koje putuju putničkim brodovima koji plove prema lukama ili iz luka država članica Zajednice i o izmjeni Direktive 2010/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća o službenom postupku prijave za brodove koji dolaze u luke i/ili odlaze iz luka država članica (COM(2016)0370 – C8-0209/2016 – 2016/0171(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 346/38)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0370), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0370),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 100. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0209/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 100. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0209/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. listopada 2016. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. listopada 2016. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 21. lipnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 21. lipnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0168/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0168/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 34, 2.2.2017., str. 172.

---

P8_TC1-COD(2016)0171

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 4. listopada 2017. radi donošenja Direktive (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 98/41/EZ o upisu osoba koje putuju putničkim brodovima koji plove prema lukama ili iz luka država članica Zajednice i Direktive 2010/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća o službenom postupku prijave za brodove koji dolaze u luke i/ili odlaze iz luka država članica

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2017/2109.)

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/245 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/245

---

P8_TA(2017)0375

Sustav inspekcijskih pregleda radi sigurnog obavljanja linijske plovidbe ro-ro putničkih brodova i brzih putničkih plovila ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2017. o Prijedlogu Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o sustavu inspekcijskih pregleda radi sigurnog obavljanja linijske plovidbe ro-ro putničkih brodova i brzih putničkih plovila, o izmjeni Direktive 2009/16/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o nadzoru države luke i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 1999/35/EZ (COM(2016)0371 – C8-0210/2016 – 2016/0172(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 346/39)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0371), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0371),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 100. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0210/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 100. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0210/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. listopada 2016. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. listopada 2016. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 21. lipnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 21. lipnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A8-0165/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A8-0165/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 34, 2.2.2017., str. 176.

---

P8_TC1-COD(2016)0172

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 4. listopada 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o sustavu inspekcijskih pregleda radi sigurnog obavljanja plovidbe na redovnoj liniji ro-ro putničkih brodova i brzih putničkih plovila i izmjeni Direktive 2009/16/EZ te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 1999/35/EZ

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU)2017/2110.)

---

Četvrtak, 5. listopada 2017.

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/246 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/246

---

P8_TA(2017)0384

Pojačana suradnja: Ured europskog javnog tužitelja ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 5. listopada 2017. o Nacrtu uredbe Vijeća o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (09941/2017) – C8-0229/2017 – 2013/0255(APP))

(Posebni zakonodavni postupak – suglasnost)

(2018/C 346/40)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt uredbe Vijeća (09941/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt uredbe Vijeća (09941/2017),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 86. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0229/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 86. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0229/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0290/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0290/2017),

| 1. | daje suglasnost za Nacrt uredbe Vijeća; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

2.

---

Utorak, 24. listopada 2017.

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/247 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/247

---

P8_TA(2017)0386

Euro-mediteranski sporazum o zračnom prometu između EU-a i Maroka ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Euro-mediteranskog sporazuma o zračnom prometu između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Kraljevine Maroka, s druge strane (15653/2016 – C8-0094/2017 – 2006/0048(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 346/41)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (15653/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (15653/2016),

| — | uzimajući u obzir Euro-mediteranski sporazum o zračnom prometu između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Kraljevine Maroka, s druge strane (1) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Euro-mediteranski sporazum o zračnom prometu između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Kraljevine Maroka, s druge strane (1)

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 100. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0094/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 100. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0094/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za promet i turizam (A8-0303/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za promet i turizam (A8-0303/2017),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Kraljevine Maroka. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 386, 29.12.2006., str. 57.

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/248 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/248

---

P8_TA(2017)0387

Odobravanje primjene snižene stope određenih neizravnih poreza na „tradicionalni” rum proizveden u Guadeloupeu, Francuskoj Gijani, Martiniqueu i Réunionu za Francusku *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Prijedlogu odluke Vijeća o izmjeni Odluke Vijeća br. 189/2014/EU kojom se Francuskoj odobrava primjena snižene stope određenih neizravnih poreza na „tradicionalni” rum proizveden u Guadeloupeu, Francuskoj Gijani, Martiniqueu i Réunionu te o stavljanju izvan snage Odluke br. 2007/659/EZ (COM(2017)0297 – C8-0212/2017 – 2017/0127(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)

(2018/C 346/42)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2017)0297), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2017)0297),

| — | uzimajući u obzir članak 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0212/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0212/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A8-0304/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A8-0304/2017),

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/249 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/249

---

P8_TA(2017)0388

Zajedničko poduzeće za bioindustriju: financijski doprinosi *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Prijedlogu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EU) br. 560/2014 od 6. svibnja 2014. o osnivanju Zajedničkog poduzeća za bioindustriju (COM(2017)0068 – C8-0118/2017 – 2017/0024(NLE))

(Savjetovanje)

(2018/C 346/43)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije Vijeću (COM(2017)0068), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije Vijeću (COM(2017)0068),

| — | uzimajući u obzir članak 187. i članak 188. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0118/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 187. i članak 188. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0118/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za proračunski nadzor i Odbora za regionalni razvoj (A8-0293/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za proračunski nadzor i Odbora za regionalni razvoj (A8-0293/2017),

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije s izmjenama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj Prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako se namjerava udaljiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | traži od Vijeća da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti Prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

5.

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Uredbom Vijeća (EU) br. 560/2014 (37) osnovano je zajedničko poduzeće za bioindustriju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Uredbom Vijeća (EU) br. 560/2014 (37) osnovano je zajedničko poduzeće za bioindustriju.

| (1) | Uredbom Vijeća (EU) br. 560/2014 (37) osnovano je zajedničko poduzeće za bioindustriju
  u cilju doprinošenja provedbi Okvirnog programa za istraživanje i inovacije (2014. – 2020.) („Obzor 2020.”) preko povećanja ulaganja u razvoj održivog sektora bioindustrije u Uniji
  . |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Vijeća (EU) br. 560/2014 (37) osnovano je zajedničko poduzeće za bioindustriju
  u cilju doprinošenja provedbi Okvirnog programa za istraživanje i inovacije (2014. – 2020.) („Obzor 2020.”) preko povećanja ulaganja u razvoj održivog sektora bioindustrije u Uniji
  .

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | U članku 12. stavku 4. Statuta zajedničkog poduzeća za industriju, navedenom u Prilogu Uredbi (EU) br. 560/2014 („Statut”), navodi se da financijski doprinos članova zajedničkog poduzeća za bioindustriju koji nisu Unija troškovima poslovanja iznosi najmanje 182,50 milijuna EUR tijekom razdoblja utvrđenoga člankom 1. Uredbe (EU) br. 560/2014, odnosno od osnivanja zajedničkog poduzeća za bioindustriju do 31. prosinca 2024. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

U članku 12. stavku 4. Statuta zajedničkog poduzeća za industriju, navedenom u Prilogu Uredbi (EU) br. 560/2014 („Statut”), navodi se da financijski doprinos članova zajedničkog poduzeća za bioindustriju koji nisu Unija troškovima poslovanja iznosi najmanje 182,50 milijuna EUR tijekom razdoblja utvrđenoga člankom 1. Uredbe (EU) br. 560/2014, odnosno od osnivanja zajedničkog poduzeća za bioindustriju do 31. prosinca 2024.

| (2) | U članku 12. stavku 4. Statuta zajedničkog poduzeća za industriju, navedenom u Prilogu Uredbi (EU) br. 560/2014 („Statut”), navodi se da financijski doprinos članova zajedničkog poduzeća za bioindustriju koji nisu Unija troškovima poslovanja iznosi najmanje 182,50 milijuna EUR tijekom
  desetogodišnjeg
  razdoblja utvrđenoga člankom 1. Uredbe (EU) br. 560/2014, odnosno od osnivanja zajedničkog poduzeća za bioindustriju do 31. prosinca 2024. |
| --- | --- |

(2)

U članku 12. stavku 4. Statuta zajedničkog poduzeća za industriju, navedenom u Prilogu Uredbi (EU) br. 560/2014 („Statut”), navodi se da financijski doprinos članova zajedničkog poduzeća za bioindustriju koji nisu Unija troškovima poslovanja iznosi najmanje 182,50 milijuna EUR tijekom
  desetogodišnjeg
  razdoblja utvrđenoga člankom 1. Uredbe (EU) br. 560/2014, odnosno od osnivanja zajedničkog poduzeća za bioindustriju do 31. prosinca 2024.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2.a) | Ova je Uredba odgovor na prijedlog Konzorcija za bioindustriju Aisbl (BIC) i odraz je najboljih praksi u drugim zajedničkim poduzećima. Učinkovita provedba programa zajedničkog poduzeća za bioindustriju i općenito bolja regulativa ciljevi su koji bi se i dalje trebali ostvarivati uz pomoć poboljšane suradnje i angažmana sa svim dionicima, posebice malim i srednjim poduzećima, u lancu bioindustrije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2.a)

Ova je Uredba odgovor na prijedlog Konzorcija za bioindustriju Aisbl (BIC) i odraz je najboljih praksi u drugim zajedničkim poduzećima. Učinkovita provedba programa zajedničkog poduzeća za bioindustriju i općenito bolja regulativa ciljevi su koji bi se i dalje trebali ostvarivati uz pomoć poboljšane suradnje i angažmana sa svim dionicima, posebice malim i srednjim poduzećima, u lancu bioindustrije.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Bio-based Industries Consortium Aisbl („BIC”), član zajedničkog poduzeća za bioindustriju koji nije Unija, i dalje je spreman pružati podršku troškovima poslovanja zajedničkog poduzeća za bioindustriju u iznosu utvrđenom člankom 12. stavkom 4. Statuta. Međutim, predložio je alternativni način financiranja preko financijskih doprinosa njegovih sastavnih subjekata na razini neizravnih djelovanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Bio-based Industries Consortium Aisbl („BIC”), član zajedničkog poduzeća za bioindustriju koji nije Unija, i dalje je spreman pružati podršku troškovima poslovanja zajedničkog poduzeća za bioindustriju u iznosu utvrđenom člankom 12. stavkom 4. Statuta. Međutim, predložio je alternativni način financiranja preko financijskih doprinosa njegovih sastavnih subjekata na razini neizravnih djelovanja.

| (3) | Bio-based Industries Consortium Aisbl („BIC”), član zajedničkog poduzeća za bioindustriju koji nije Unija, i dalje je
  obvezan i
  spreman pružati podršku troškovima poslovanja zajedničkog poduzeća za bioindustriju u iznosu utvrđenom člankom 12. stavkom 4. Statuta. Međutim, predložio je alternativni način financiranja preko financijskih doprinosa njegovih sastavnih subjekata na razini neizravnih djelovanja. |
| --- | --- |

(3)

Bio-based Industries Consortium Aisbl („BIC”), član zajedničkog poduzeća za bioindustriju koji nije Unija, i dalje je
  obvezan i
  spreman pružati podršku troškovima poslovanja zajedničkog poduzeća za bioindustriju u iznosu utvrđenom člankom 12. stavkom 4. Statuta. Međutim, predložio je alternativni način financiranja preko financijskih doprinosa njegovih sastavnih subjekata na razini neizravnih djelovanja.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3.a) | Alternativni način financiranja koje je predložio BIC utjecao je na sastavljanje ove Uredbe, a istodobno su prepoznata jedinstvena obilježja Zajedničkog poduzeća za bioindustriju. Komisija će istražiti kako bi se takav alternativni način financiranja mogao primijeniti na ostala zajednička poduzeća, a posebice na Zajedničko poduzeće za provedbu zajedničke tehnološke inicijative za inovativne lijekove. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3.a)

Alternativni način financiranja koje je predložio BIC utjecao je na sastavljanje ove Uredbe, a istodobno su prepoznata jedinstvena obilježja Zajedničkog poduzeća za bioindustriju. Komisija će istražiti kako bi se takav alternativni način financiranja mogao primijeniti na ostala zajednička poduzeća, a posebice na Zajedničko poduzeće za provedbu zajedničke tehnološke inicijative za inovativne lijekove.

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Cilj inicijative za bioindustriju da provodi aktivnosti suradnjom dionika duž čitavog vrijednosnog lanca bioindustrije, uključujući mala i srednja poduzeća, centre za istraživanja i tehnologiju te sveučilišta može se ostvariti samo ako se BIC-u i njegovim sastavnim subjektima omogući isplata financijskog doprinosa ne samo u obliku isplata zajedničkom poduzeću za bioindustriju
  , već i u obliku
  financijskih doprinosa
  neizravnim djelovanjima koja financira zajedničko poduzeće za bioindustriju
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Cilj inicijative za bioindustriju da provodi aktivnosti suradnjom dionika duž čitavog vrijednosnog lanca bioindustrije, uključujući mala i srednja poduzeća, centre za istraživanja i tehnologiju te sveučilišta može se ostvariti samo ako se BIC-u i njegovim sastavnim subjektima omogući isplata financijskog doprinosa ne samo u obliku isplata zajedničkom poduzeću za bioindustriju
  , već i u obliku
  financijskih doprinosa
  neizravnim djelovanjima koja financira zajedničko poduzeće za bioindustriju
  .

| (4) | Cilj inicijative za bioindustriju da
  u skladu s prioritetima Obzora 2020.
  provodi aktivnosti suradnjom dionika duž čitavog vrijednosnog lanca bioindustrije, uključujući mala i srednja poduzeća, centre za istraživanja i tehnologiju te sveučilišta
  kako bi Unija postala predvodnik u važnim istraživanjima, demonstracijama i primjeni na tržištu bioproizvoda i biogoriva,
  može se ostvariti samo ako se BIC-u i njegovim sastavnim subjektima omogući isplata financijskog doprinosa ne samo u obliku isplata zajedničkom poduzeću za bioindustriju
  . Tim će se novim načinom isplate postići veća komercijalna održivost
  financijskih doprinosa
  za BIC i njegove sastavne subjekte, što bi pak trebalo olakšati ispunjenje njihovih financijskih obveza u zadanom roku
  . |
| --- | --- |

(4)

Cilj inicijative za bioindustriju da
  u skladu s prioritetima Obzora 2020.
  provodi aktivnosti suradnjom dionika duž čitavog vrijednosnog lanca bioindustrije, uključujući mala i srednja poduzeća, centre za istraživanja i tehnologiju te sveučilišta
  kako bi Unija postala predvodnik u važnim istraživanjima, demonstracijama i primjeni na tržištu bioproizvoda i biogoriva,
  može se ostvariti samo ako se BIC-u i njegovim sastavnim subjektima omogući isplata financijskog doprinosa ne samo u obliku isplata zajedničkom poduzeću za bioindustriju
  . Tim će se novim načinom isplate postići veća komercijalna održivost
  financijskih doprinosa
  za BIC i njegove sastavne subjekte, što bi pak trebalo olakšati ispunjenje njihovih financijskih obveza u zadanom roku
  .

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4.a) | Komisija je u okviru postupka osnivanja Zajedničkog poduzeća obrazložila učinke i djelotvornost predloženih amandmana te saznanja dobivena iz njih. Komisija bi trebala podnijeti izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o ocjeni učinkovitosti ove Uredbe, s obzirom na obvezu BIC-a o isplati financijskog doprinosa do 31. prosinca 2024. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4.a)

Komisija je u okviru postupka osnivanja Zajedničkog poduzeća obrazložila učinke i djelotvornost predloženih amandmana te saznanja dobivena iz njih. Komisija bi trebala podnijeti izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o ocjeni učinkovitosti ove Uredbe, s obzirom na obvezu BIC-a o isplati financijskog doprinosa do 31. prosinca 2024.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.a) | Komisija bi u budućim slučajevima uvijek trebala provesti javno savjetovanje kako bi se osiguralo da sve zainteresirane strane prihvaćaju sve predložene promjene i da se te promjene razvijaju na što transparentniji i otvoreniji način. Slično tome, Komisija bi trebala provesti procjene učinka predloženih mjera osim ako u Smjernicama za bolju regulativu ne stoji drukčije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5.a)

Komisija bi u budućim slučajevima uvijek trebala provesti javno savjetovanje kako bi se osiguralo da sve zainteresirane strane prihvaćaju sve predložene promjene i da se te promjene razvijaju na što transparentniji i otvoreniji način. Slično tome, Komisija bi trebala provesti procjene učinka predloženih mjera osim ako u Smjernicama za bolju regulativu ne stoji drukčije.

---

(37)  Uredba Vijeća (EU) br. 560/2014 od 6. svibnja 2014. o osnivanju zajedničkog poduzeća za bioindustriju (SL L 169, 7.6.2014., str. 130.).

(37)  Uredba Vijeća (EU) br. 560/2014 od 6. svibnja 2014. o osnivanju zajedničkog poduzeća za bioindustriju (SL L 169, 7.6.2014., str. 130.).

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/253 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/253

---

P8_TA(2017)0389

Podvrgavanje furanilfentanila kontrolnim mjerama *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Vijeća o podvrgavanju N-fenil-N-[1-(2-feniletil) piperidin-4-il] furan-2-karboksamida (furanilfentanila) kontrolnim mjerama (11212/2017 – C8-0242/2017 – 2017/0152(NLE))

(Savjetovanje)

(2018/C 346/44)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt Vijeća (11212/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt Vijeća (11212/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0242/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0242/2017),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2005/387/PUP od 10. svibnja 2005. o razmjeni informacija, procjeni rizika i kontroli novih psihoaktivnih tvari (1), a posebno njezin članak 8. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2005/387/PUP od 10. svibnja 2005. o razmjeni informacija, procjeni rizika i kontroli novih psihoaktivnih tvari (1), a posebno njezin članak 8. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0309/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0309/2017),

| 1. | prihvaća Nacrt Vijeća; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako se namjerava udaljiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  SL L 127, 20.5.2005., str. 32.

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/254 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/254

---

P8_TA(2017)0391

Kaznena djela i zakonske kazne u području nedopuštene trgovine drogama ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Okvirne odluke Vijeća 2004/757/PUP kako bi se nove psihoaktivne tvari obuhvatile definicijom droge i o stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2005/387/PUP (10537/1/2017 – C8-0325/2017 – 2013/0304(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2018/C 346/45)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (10537/1/2017 – C8-0325/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (10537/1/2017 – C8-0325/2017),

| — | uzimajući u obzir obrazložena mišljenja Zastupničkog doma Ujedinjene Kraljevine i Doma lordova Ujedinjene Kraljevine, podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazložena mišljenja Zastupničkog doma Ujedinjene Kraljevine i Doma lordova Ujedinjene Kraljevine, podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 21. siječnja 2014. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 21. siječnja 2014. (1),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (2) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0618), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (2) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0618),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni dogovor koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni dogovor koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 67.a Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 67.a Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0317/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0317/2017),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utvrđuje da je akt usvojen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  SL C 177, 11.6.2014., str. 52.

(2)  Usvojeni tekst od 17. travnja 2014.,P7_TA(2014)0454.

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/255 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/255

---

P8_TA(2017)0392

Gnojidbeni proizvodi s oznakom CE ***I

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 24. listopada 2017. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila o stavljanju gnojidbenih proizvoda s oznakom CE na raspolaganje na tržištu te o izmjenama uredaba (EZ) br. 1069/2009 i (EZ) br. 1107/2009 (COM(2016)0157 – C8-0123/2016 – 2016/0084(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 346/46)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o utvrđivanju pravila o stavljanju
  gnojidbenih
  proizvoda s oznakom CE na raspolaganje na tržištu te o izmjenama uredaba (EZ) br. 1069/2009 i (EZ) br. 1107/2009 | Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o utvrđivanju pravila o stavljanju proizvoda
  za ishranu biljaka
  s oznakom CE na raspolaganje na tržištu te o izmjenama uredaba (EZ) br. 1069/2009 i (EZ) br. 1107/2009


  (Ova promjena pojma „gnojidbenih proizvoda” u „proizvode za ishranu biljaka” primjenjuje se na cijeli tekst. Ako ju suzakonodavci prihvate, u cijelom tekstu treba provesti odgovarajuće prilagodbe, uključujući dijelove obuhvaćene u amandmanima u nastavku.) |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o utvrđivanju pravila o stavljanju
  gnojidbenih
  proizvoda s oznakom CE na raspolaganje na tržištu te o izmjenama uredaba (EZ) br. 1069/2009 i (EZ) br. 1107/2009

Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o utvrđivanju pravila o stavljanju proizvoda
  za ishranu biljaka
  s oznakom CE na raspolaganje na tržištu te o izmjenama uredaba (EZ) br. 1069/2009 i (EZ) br. 1107/2009

(Ova promjena pojma „gnojidbenih proizvoda” u „proizvode za ishranu biljaka” primjenjuje se na cijeli tekst. Ako ju suzakonodavci prihvate, u cijelom tekstu treba provesti odgovarajuće prilagodbe, uključujući dijelove obuhvaćene u amandmanima u nastavku.)

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Uvjeti za stavljanje gnojiva na raspolaganje na unutarnjem tržištu djelomice su usklađeni Uredbom (EZ) br. 2003/2003 Europskog parlamenta i 
  Vijeća

   (15), koja gotovo isključivo obuhvaća gnojiva od
  anorganskih
  materijala dobivenih kemijskim putem ili iz rudnika. Pored toga, postoji potreba za iskorištavanjem recikliranih i organskih materijala u svrhu gnojenja. Kao važan poticaj za daljnju upotrebu gnojiva proizvedenih iz takvih recikliranih ili organskih materijala trebali bi se utvrditi usklađeni uvjeti za njihovo stavljanje na raspolaganje na cijelom unutarnjem tržištu. Stoga bi se područje primjene tog usklađivanja trebalo proširiti kako bi obuhvatilo reciklirane i organske materijale. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Uvjeti za stavljanje gnojiva na raspolaganje na unutarnjem tržištu djelomice su usklađeni Uredbom (EZ) br. 2003/2003 Europskog parlamenta i 
  Vijeća

   (15), koja gotovo isključivo obuhvaća gnojiva od
  anorganskih
  materijala dobivenih kemijskim putem ili iz rudnika. Pored toga, postoji potreba za iskorištavanjem recikliranih i organskih materijala u svrhu gnojenja. Kao važan poticaj za daljnju upotrebu gnojiva proizvedenih iz takvih recikliranih ili organskih materijala trebali bi se utvrditi usklađeni uvjeti za njihovo stavljanje na raspolaganje na cijelom unutarnjem tržištu. Stoga bi se područje primjene tog usklađivanja trebalo proširiti kako bi obuhvatilo reciklirane i organske materijale.

| (1) | Uvjeti za stavljanje gnojiva na raspolaganje na unutarnjem tržištu djelomice su usklađeni Uredbom (EZ) br. 2003/2003 Europskog parlamenta i 
  Vijeća

   (15), koja gotovo isključivo obuhvaća gnojiva od
  mineralnih
  materijala dobivenih kemijskim putem ili iz rudnika. Pored toga, postoji potreba za iskorištavanjem recikliranih i organskih materijala u svrhu gnojenja. Kao važan poticaj za daljnju upotrebu gnojiva proizvedenih iz takvih recikliranih ili organskih materijala trebali bi se utvrditi usklađeni uvjeti za njihovo stavljanje na raspolaganje na cijelom unutarnjem tržištu.
  Promicanje veće upotrebe recikliranih hranjiva dodatno bi pomoglo razvoju kružnog gospodarstva i omogućilo resursno učinkovitiju opću upotrebu hranjiva te istodobno smanjilo ovisnost Unije o hranjivima iz trećih zemalja.
  Stoga bi se područje primjene tog usklađivanja trebalo proširiti kako bi obuhvatilo reciklirane i organske materijale. |
| --- | --- |

(1)

Uvjeti za stavljanje gnojiva na raspolaganje na unutarnjem tržištu djelomice su usklađeni Uredbom (EZ) br. 2003/2003 Europskog parlamenta i 
  Vijeća

   (15), koja gotovo isključivo obuhvaća gnojiva od
  mineralnih
  materijala dobivenih kemijskim putem ili iz rudnika. Pored toga, postoji potreba za iskorištavanjem recikliranih i organskih materijala u svrhu gnojenja. Kao važan poticaj za daljnju upotrebu gnojiva proizvedenih iz takvih recikliranih ili organskih materijala trebali bi se utvrditi usklađeni uvjeti za njihovo stavljanje na raspolaganje na cijelom unutarnjem tržištu.
  Promicanje veće upotrebe recikliranih hranjiva dodatno bi pomoglo razvoju kružnog gospodarstva i omogućilo resursno učinkovitiju opću upotrebu hranjiva te istodobno smanjilo ovisnost Unije o hranjivima iz trećih zemalja.
  Stoga bi se područje primjene tog usklađivanja trebalo proširiti kako bi obuhvatilo reciklirane i organske materijale.

(Ovom izmjenom obuhvaća se horizontalna tehnička izmjena pojma „anorganski” u „mineralni”. Ako ju suzakonodavci prihvate, u cijelom tekstu treba provesti odgovarajuće prilagodbe, uključujući dijelove obuhvaćene u amandmanima u nastavku.)

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2.a) | Hranjive tvari u hrani potječu iz tla; zdrava i hranjiva tla rezultiraju zdravim i hranjivim usjevima i hranom. Poljoprivrednicima je potreban širok raspon gnojiva, organskih i sintetičkih, kako bi poboljšali svoje tlo. Kad u tlu nema hranjivih tvari ili su one iz njega iscrpljene, biljkama će nedostajati hranjivih tvari te mogu prestati rasti ili neće sadržavati hranjivu vrijednost za ljudsku potrošnju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2.a)

Hranjive tvari u hrani potječu iz tla; zdrava i hranjiva tla rezultiraju zdravim i hranjivim usjevima i hranom. Poljoprivrednicima je potreban širok raspon gnojiva, organskih i sintetičkih, kako bi poboljšali svoje tlo. Kad u tlu nema hranjivih tvari ili su one iz njega iscrpljene, biljkama će nedostajati hranjivih tvari te mogu prestati rasti ili neće sadržavati hranjivu vrijednost za ljudsku potrošnju.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.a) | Kako bi se osiguralo učinkovito korištenje životinjskog gnojiva i komposta proizvedenog na poljoprivrednim gospodarstvima, poljoprivrednici bi trebali upotrebljavati proizvode sukladne načelima „odgovorne poljoprivrede”, davati prednost lokalnim distribucijskim kanalima, dobrim agronomskim i ekološkim praksama te biti u skladu sa zakonodavstvom Unije o okolišu, kao što su Direktiva o nitratima ili Okvirna direktiva o vodama. Trebalo bi poticati upotrebu gnojiva proizvedenog na samom gospodarstvu ili na susjednim poljoprivrednim gospodarstvima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5.a)

Kako bi se osiguralo učinkovito korištenje životinjskog gnojiva i komposta proizvedenog na poljoprivrednim gospodarstvima, poljoprivrednici bi trebali upotrebljavati proizvode sukladne načelima „odgovorne poljoprivrede”, davati prednost lokalnim distribucijskim kanalima, dobrim agronomskim i ekološkim praksama te biti u skladu sa zakonodavstvom Unije o okolišu, kao što su Direktiva o nitratima ili Okvirna direktiva o vodama. Trebalo bi poticati upotrebu gnojiva proizvedenog na samom gospodarstvu ili na susjednim poljoprivrednim gospodarstvima.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6.a) | Gnojidbeni proizvod s oznakom CE može imati više funkcija opisanih u kategorijama funkcije proizvoda iz ove Uredbe. Ako je navedena i samo jedna od tih funkcija, to bi trebalo biti dovoljno da proizvod bude usklađen sa zahtjevima kategorije funkcija proizvoda u kojoj se opisuje navedena funkcija. Međutim, ako je navedeno više funkcija, dotični gnojidbeni proizvod s oznakom CE trebalo bi smatrati kombinacijom dvaju ili više sastavnih gnojidbenih proizvoda, a usklađenost sa zahtjevima bi se trebala zahtijevati za svaki sastavni gnojidbeni proizvod s obzirom na njegovu funkciju. Stoga bi trebala postojati specifična kategorija funkcije proizvoda koja će obuhvaćati te kombinacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6.a)

Gnojidbeni proizvod s oznakom CE može imati više funkcija opisanih u kategorijama funkcije proizvoda iz ove Uredbe. Ako je navedena i samo jedna od tih funkcija, to bi trebalo biti dovoljno da proizvod bude usklađen sa zahtjevima kategorije funkcija proizvoda u kojoj se opisuje navedena funkcija. Međutim, ako je navedeno više funkcija, dotični gnojidbeni proizvod s oznakom CE trebalo bi smatrati kombinacijom dvaju ili više sastavnih gnojidbenih proizvoda, a usklađenost sa zahtjevima bi se trebala zahtijevati za svaki sastavni gnojidbeni proizvod s obzirom na njegovu funkciju. Stoga bi trebala postojati specifična kategorija funkcije proizvoda koja će obuhvaćati te kombinacije.

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6.b) | Proizvođač koji upotrebljava jedan ili više gnojidbenih proizvoda s oznakom CE već podvrgnutih postupku ocjenjivanja sukladnosti koje je proveo taj ili drugi proizvođač mogao bi se htjeti pouzdati u tu ocjenu sukladnosti. U svrhu smanjenja administrativnog tereta na najmanju moguću razinu, tako dobiveni gnojidbeni proizvod s oznakom CE trebalo bi isto tako smatrati kombinacijom dvaju ili više sastavnih gnojidbenih proizvoda, a dodatne zahtjeve u pogledu sukladnosti za kombinaciju trebalo bi svesti na aspekte koji su nužni zbog miješanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6.b)

Proizvođač koji upotrebljava jedan ili više gnojidbenih proizvoda s oznakom CE već podvrgnutih postupku ocjenjivanja sukladnosti koje je proveo taj ili drugi proizvođač mogao bi se htjeti pouzdati u tu ocjenu sukladnosti. U svrhu smanjenja administrativnog tereta na najmanju moguću razinu, tako dobiveni gnojidbeni proizvod s oznakom CE trebalo bi isto tako smatrati kombinacijom dvaju ili više sastavnih gnojidbenih proizvoda, a dodatne zahtjeve u pogledu sukladnosti za kombinaciju trebalo bi svesti na aspekte koji su nužni zbog miješanja.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Kontaminanti u gnojidbenim proizvodima
  s oznakom CE, kao što je kadmij, mogu predstavljati rizik za zdravlje ljudi i životinja te za okoliš jer se nakupljaju u okolišu i ulaze u prehrambeni lanac. Stoga bi njihov sadržaj u takvim proizvodima trebao biti ograničen. Osim toga, u gnojidbenim proizvodima s oznakom CE trebalo bi ili spriječiti pojavu ili ograničiti količine nečistoća dobivenih iz biootpada, posebno u obliku polimera, ali i metala i stakla, onoliko koliko je to tehnički izvedivo otkrivanjem takvih nečistoća u odvojeno prikupljenom biootpadu prije njegove obrade. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Kontaminanti u gnojidbenim proizvodima
  s oznakom CE, kao što je kadmij, mogu predstavljati rizik za zdravlje ljudi i životinja te za okoliš jer se nakupljaju u okolišu i ulaze u prehrambeni lanac. Stoga bi njihov sadržaj u takvim proizvodima trebao biti ograničen. Osim toga, u gnojidbenim proizvodima s oznakom CE trebalo bi ili spriječiti pojavu ili ograničiti količine nečistoća dobivenih iz biootpada, posebno u obliku polimera, ali i metala i stakla, onoliko koliko je to tehnički izvedivo otkrivanjem takvih nečistoća u odvojeno prikupljenom biootpadu prije njegove obrade.

| (8) | Ako se gnojidbeni proizvodi
  s oznakom CE
  ne upotrebljavaju ispravno
  ,
  kontaminanti u njima,
  kao što je kadmij, mogu predstavljati rizik za zdravlje ljudi i životinja te za okoliš jer se nakupljaju u okolišu i ulaze u prehrambeni lanac. Stoga bi njihov sadržaj u takvim proizvodima trebao biti ograničen. Osim toga, u gnojidbenim proizvodima s oznakom CE trebalo bi ili spriječiti pojavu ili ograničiti količine nečistoća dobivenih iz biootpada, posebno u obliku polimera, ali i metala i stakla, onoliko koliko je to tehnički izvedivo otkrivanjem takvih nečistoća u odvojeno prikupljenom biootpadu prije njegove obrade. |
| --- | --- |

(8)

Ako se gnojidbeni proizvodi
  s oznakom CE
  ne upotrebljavaju ispravno
  ,
  kontaminanti u njima,
  kao što je kadmij, mogu predstavljati rizik za zdravlje ljudi i životinja te za okoliš jer se nakupljaju u okolišu i ulaze u prehrambeni lanac. Stoga bi njihov sadržaj u takvim proizvodima trebao biti ograničen. Osim toga, u gnojidbenim proizvodima s oznakom CE trebalo bi ili spriječiti pojavu ili ograničiti količine nečistoća dobivenih iz biootpada, posebno u obliku polimera, ali i metala i stakla, onoliko koliko je to tehnički izvedivo otkrivanjem takvih nečistoća u odvojeno prikupljenom biootpadu prije njegove obrade.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8.a) | Državama članicama koje su već uvele strože nacionalne granične vrijednosti za kadmij u gnojivima trebalo bi omogućiti da zadrže te granične vrijednosti dok ostatak Unije ne dosegne jednaku razinu ambicioznosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8.a)

Državama članicama koje su već uvele strože nacionalne granične vrijednosti za kadmij u gnojivima trebalo bi omogućiti da zadrže te granične vrijednosti dok ostatak Unije ne dosegne jednaku razinu ambicioznosti.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8.b) | Kako bi se olakšala usklađenost fosfatnih gnojiva sa zahtjevima ove Uredbe i kako bi se potaknule inovacije, potrebno je pružiti dostatne poticaje za razvoj relevantnih tehnologija, osobito tehnologija za uklanjanje kadmija i za upravljanje opasnim otpadom koji sadrži visok udio kadmija, uz pomoć financijskih sredstava dostupnih u okviru programa Obzor 2020., programa LIFE, platforme za potporu financiranja kružnog gospodarstva, sredstava Europske investicijske banke (EIB) i, kada je to primjenjivo, drugih financijskih instrumenata. Komisija bi jedanput godišnje trebala izvještavati Europski parlament i Vijeće o poticajima i financiranju Unije usmjerenima na uklanjanje kadmija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8.b)

Kako bi se olakšala usklađenost fosfatnih gnojiva sa zahtjevima ove Uredbe i kako bi se potaknule inovacije, potrebno je pružiti dostatne poticaje za razvoj relevantnih tehnologija, osobito tehnologija za uklanjanje kadmija i za upravljanje opasnim otpadom koji sadrži visok udio kadmija, uz pomoć financijskih sredstava dostupnih u okviru programa Obzor 2020., programa LIFE, platforme za potporu financiranja kružnog gospodarstva, sredstava Europske investicijske banke (EIB) i, kada je to primjenjivo, drugih financijskih instrumenata. Komisija bi jedanput godišnje trebala izvještavati Europski parlament i Vijeće o poticajima i financiranju Unije usmjerenima na uklanjanje kadmija.

Amandman 395

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8.c) | Europska komisija trebala bi od ... [datum početka primjene ove Uredbe] uspostaviti mehanizam kojim će se dodatno olakšati pristup financiranju istraživanja i inovacija za tehnologije uklanjanja kadmija i njihovu primjenu u procesu proizvodnje u Uniji za sve vrste fosfatnih gnojiva, ali i za moguća rješenja za uklanjanje kadmija koja su gospodarski održiva za industriju i omogućavaju preradu nastalog otpada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8.c)

Europska komisija trebala bi od ... [datum početka primjene ove Uredbe] uspostaviti mehanizam kojim će se dodatno olakšati pristup financiranju istraživanja i inovacija za tehnologije uklanjanja kadmija i njihovu primjenu u procesu proizvodnje u Uniji za sve vrste fosfatnih gnojiva, ali i za moguća rješenja za uklanjanje kadmija koja su gospodarski održiva za industriju i omogućavaju preradu nastalog otpada.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Za proizvode koji ispunjavaju sve zahtjeve ove Uredbe trebalo bi dopustiti slobodno kretanje na unutarnjem tržištu. Ako su jedan ili više sastavnih materijala
  iz gnojidbenog proizvoda s oznakom CE obuhvaćeni
  područjem primjene Uredbe (
  EC
  ) br. 1069/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (18), ali
  dostignu
  točku u proizvodnom lancu nakon koje više ne predstavljaju
  ozbiljan
  rizik za javno zdravlje ili zdravlje životinja („krajnja točka proizvodnog lanca”), bilo bi nepotrebno administrativno opterećenje na taj proizvod i dalje primjenjivati odredbe te Uredbe. Stoga bi te gnojidbene proizvode trebalo isključiti iz zahtjeva te Uredbe. Uredbu (EZ) br. 1069/2009 stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Za proizvode koji ispunjavaju sve zahtjeve ove Uredbe trebalo bi dopustiti slobodno kretanje na unutarnjem tržištu. Ako su jedan ili više sastavnih materijala
  iz gnojidbenog proizvoda s oznakom CE obuhvaćeni
  područjem primjene Uredbe (
  EC
  ) br. 1069/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (18), ali
  dostignu
  točku u proizvodnom lancu nakon koje više ne predstavljaju
  ozbiljan
  rizik za javno zdravlje ili zdravlje životinja („krajnja točka proizvodnog lanca”), bilo bi nepotrebno administrativno opterećenje na taj proizvod i dalje primjenjivati odredbe te Uredbe. Stoga bi te gnojidbene proizvode trebalo isključiti iz zahtjeva te Uredbe. Uredbu (EZ) br. 1069/2009 stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti.

| (9) | Za
  gnojidbene
  proizvode
  s oznakom CE
  koji ispunjavaju sve zahtjeve ove Uredbe trebalo bi dopustiti slobodno kretanje na unutarnjem tržištu. Ako su jedan ili više sastavnih materijala
  dobiveni proizvod obuhvaćen
  područjem primjene Uredbe (
  EZ
  ) br. 1069/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (18), ali
  su dostigli
  točku u proizvodnom lancu nakon koje više ne predstavljaju rizik za javno zdravlje ili zdravlje životinja („krajnja točka proizvodnog lanca”), bilo bi nepotrebno administrativno opterećenje na taj proizvod i dalje primjenjivati odredbe te Uredbe. Stoga bi te gnojidbene proizvode trebalo isključiti iz zahtjeva te Uredbe. Uredbu (EZ) br. 1069/2009 stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(9)

Za
  gnojidbene
  proizvode
  s oznakom CE
  koji ispunjavaju sve zahtjeve ove Uredbe trebalo bi dopustiti slobodno kretanje na unutarnjem tržištu. Ako su jedan ili više sastavnih materijala
  dobiveni proizvod obuhvaćen
  područjem primjene Uredbe (
  EZ
  ) br. 1069/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (18), ali
  su dostigli
  točku u proizvodnom lancu nakon koje više ne predstavljaju rizik za javno zdravlje ili zdravlje životinja („krajnja točka proizvodnog lanca”), bilo bi nepotrebno administrativno opterećenje na taj proizvod i dalje primjenjivati odredbe te Uredbe. Stoga bi te gnojidbene proizvode trebalo isključiti iz zahtjeva te Uredbe. Uredbu (EZ) br. 1069/2009 stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Krajnja točka proizvodnog lanca trebala bi se odrediti za svaki relevantni sastavni materijal koji sadržava nusproizvode životinjskog podrijetla u skladu s postupcima utvrđenima u Uredbi
  (EZ) br
  .
  1069/2009.
  Ako
  proizvodni postupak koji je uređen ovom Uredbom počne prije nego što je dostignuta
  ta krajnja točka, zahtjevi u pogledu postupka Uredbe (EZ) br. 1069/2009 i ove Uredbe trebali bi se kumulativno primjenjivati na gnojidbene proizvode s oznakom CE, što znači da se u slučaju da je neki parametar
  utvrđen u obje Uredbe
  primjenjuje stroži zahtjev. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Krajnja točka proizvodnog lanca trebala bi se odrediti za svaki relevantni sastavni materijal koji sadržava nusproizvode životinjskog podrijetla u skladu s postupcima utvrđenima u Uredbi
  (EZ) br
  .
  1069/2009.
  Ako
  proizvodni postupak koji je uređen ovom Uredbom počne prije nego što je dostignuta
  ta krajnja točka, zahtjevi u pogledu postupka Uredbe (EZ) br. 1069/2009 i ove Uredbe trebali bi se kumulativno primjenjivati na gnojidbene proizvode s oznakom CE, što znači da se u slučaju da je neki parametar
  utvrđen u obje Uredbe
  primjenjuje stroži zahtjev.

| (10) | Za svaku kategoriju sastavnih materijala koja uključuje dobivene proizvode u smislu Uredbe (EZ) br. 1069/2009
  krajnja točka proizvodnog lanca trebala bi se odrediti za svaki relevantni sastavni materijal koji sadržava nusproizvode životinjskog podrijetla u skladu s postupcima utvrđenima u 
  toj
  Uredbi.
  Kako bi se iskoristio tehnički razvoj, stvorilo više mogućnosti za proizvođače i poduzeća te iskoristio potencijal za veću upotrebu hranjiva iz nusproizvoda životinjskog podrijetla kao što je životinjsko gnojivo, uspostava metoda prerade i pravila za oporabu nusproizvoda životinjskog podrijetla, za koje je određena krajnja točka u lancu proizvodnje, trebala bi započeti odmah nakon stupanja na snagu ove Uredbe. Kada je riječ o gnojidbenim proizvodima koji sadrže prerađena životinjska gnojiva ili se od njih sastoje, trebalo bi utvrditi kriterije za krajnju točku proizvodnje stajskog gnojiva. Da bi se proširile ili dodale kategorije sastavnih materijala s ciljem uključivanja više nusproizvoda životinjskog podrijetla, ovlast donošenja akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebalo bi delegirati Komisiji.
  Ako
  se
  ta krajnja točka
  dostigne prije stavljanja gnojidbenog proizvoda s oznakom CE na tržište
  ,
  ali nakon početka proizvodnog postupka uređenog ovom Uredbom,
  zahtjevi u pogledu postupka Uredbe (EZ) br. 1069/2009 i ove Uredbe trebali bi se kumulativno primjenjivati na gnojidbene proizvode s oznakom CE što znači da se, u slučaju da je neki parametar
  uređen obama Uredbama,
  primjenjuje stroži zahtjev. |
| --- | --- |

(10)

Za svaku kategoriju sastavnih materijala koja uključuje dobivene proizvode u smislu Uredbe (EZ) br. 1069/2009
  krajnja točka proizvodnog lanca trebala bi se odrediti za svaki relevantni sastavni materijal koji sadržava nusproizvode životinjskog podrijetla u skladu s postupcima utvrđenima u 
  toj
  Uredbi.
  Kako bi se iskoristio tehnički razvoj, stvorilo više mogućnosti za proizvođače i poduzeća te iskoristio potencijal za veću upotrebu hranjiva iz nusproizvoda životinjskog podrijetla kao što je životinjsko gnojivo, uspostava metoda prerade i pravila za oporabu nusproizvoda životinjskog podrijetla, za koje je određena krajnja točka u lancu proizvodnje, trebala bi započeti odmah nakon stupanja na snagu ove Uredbe. Kada je riječ o gnojidbenim proizvodima koji sadrže prerađena životinjska gnojiva ili se od njih sastoje, trebalo bi utvrditi kriterije za krajnju točku proizvodnje stajskog gnojiva. Da bi se proširile ili dodale kategorije sastavnih materijala s ciljem uključivanja više nusproizvoda životinjskog podrijetla, ovlast donošenja akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebalo bi delegirati Komisiji.
  Ako
  se
  ta krajnja točka
  dostigne prije stavljanja gnojidbenog proizvoda s oznakom CE na tržište
  ,
  ali nakon početka proizvodnog postupka uređenog ovom Uredbom,
  zahtjevi u pogledu postupka Uredbe (EZ) br. 1069/2009 i ove Uredbe trebali bi se kumulativno primjenjivati na gnojidbene proizvode s oznakom CE što znači da se, u slučaju da je neki parametar
  uređen obama Uredbama,
  primjenjuje stroži zahtjev.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10.a) | Kad je riječ o nusproizvodima životinjskog podrijetla koji se već uvelike koriste za proizvodnju gnojiva u državama članicama, krajnju točku trebalo bi odrediti bez nepotrebne odgode i najkasnije jednu godinu nakon stupanja na snagu ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10.a)

Kad je riječ o nusproizvodima životinjskog podrijetla koji se već uvelike koriste za proizvodnju gnojiva u državama članicama, krajnju točku trebalo bi odrediti bez nepotrebne odgode i najkasnije jednu godinu nakon stupanja na snagu ove Uredbe.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Ako su jedan ili više sastavnih materijala gnojidbenog
  proizvoda
  s oznakom CE obuhvaćeni područjem primjene
  Uredbe (EZ) br. 1069/2009
  , a nisu dostigli krajnju točku proizvodnog lanca,
  bilo
  bi
  zavaravajuće osigurati tom proizvodu oznaku CE u skladu s ovom Uredbom
  jer stavljanje tog proizvoda na raspolaganje na tržištu podliježe zahtjevima Uredbe (EZ) br. 1069/2009. Takve bi proizvode
  stoga
  trebalo
  isključiti iz područja primjene ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Ako su jedan ili više sastavnih materijala gnojidbenog
  proizvoda
  s oznakom CE obuhvaćeni područjem primjene
  Uredbe (EZ) br. 1069/2009
  , a nisu dostigli krajnju točku proizvodnog lanca,
  bilo
  bi
  zavaravajuće osigurati tom proizvodu oznaku CE u skladu s ovom Uredbom
  jer stavljanje tog proizvoda na raspolaganje na tržištu podliježe zahtjevima Uredbe (EZ) br. 1069/2009. Takve bi proizvode
  stoga
  trebalo
  isključiti iz područja primjene ove Uredbe.

| (12) | Stavljanje na tržište nusproizvoda životinjskog podrijetla ili od njih dobivenog
  proizvoda
  za koje nije određena krajnja točka proizvodnog lanca ili za koje utvrđena krajnja točka nije dostignuta kad je proizvod stavljen na raspolaganje na tržište podliježe zahtjevima iz
  Uredbe (EZ) br. 1069/2009
  . Stoga bi
  bilo zavaravajuće osigurati tom proizvodu oznaku CE u skladu s ovom Uredbom
  . Sve proizvode koji sadrže te nusproizvode životinjskog podrijetla ili od njih dobivene proizvode ili se sastoje od njih trebalo bi
  stoga isključiti iz područja primjene ove Uredbe. |
| --- | --- |

(12)

Stavljanje na tržište nusproizvoda životinjskog podrijetla ili od njih dobivenog
  proizvoda
  za koje nije određena krajnja točka proizvodnog lanca ili za koje utvrđena krajnja točka nije dostignuta kad je proizvod stavljen na raspolaganje na tržište podliježe zahtjevima iz
  Uredbe (EZ) br. 1069/2009
  . Stoga bi
  bilo zavaravajuće osigurati tom proizvodu oznaku CE u skladu s ovom Uredbom
  . Sve proizvode koji sadrže te nusproizvode životinjskog podrijetla ili od njih dobivene proizvode ili se sastoje od njih trebalo bi
  stoga isključiti iz područja primjene ove Uredbe.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Primijećena je potražnja na tržištu za određenim oporabljenim vrstama otpada u smislu Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i 
  Vijeća

   (20) kao gnojidbenim proizvodima. Osim toga, nužni su određeni zahtjevi za otpad koji se koristi kao sirovina u postupku oporabe, za postupke i tehnike obrade te za gnojidbene proizvode koji nastaju postupkom oporabe kako bi se osiguralo da upotreba tih proizvoda nema općih štetnih učinaka na okoliš ni na ljudsko zdravlje. Za gnojidbene proizvode s oznakom CE te bi zahtjeve trebalo utvrditi ovom Uredbom. Stoga se od trenutka usklađivanja sa svim zahtjevima ove Uredbe takvi proizvodi više ne bi trebali smatrati otpadom u smislu Direktive 2008/98/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Primijećena je potražnja na tržištu za određenim oporabljenim vrstama otpada u smislu Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i 
  Vijeća

   (20) kao gnojidbenim proizvodima. Osim toga, nužni su određeni zahtjevi za otpad koji se koristi kao sirovina u postupku oporabe, za postupke i tehnike obrade te za gnojidbene proizvode koji nastaju postupkom oporabe kako bi se osiguralo da upotreba tih proizvoda nema općih štetnih učinaka na okoliš ni na ljudsko zdravlje. Za gnojidbene proizvode s oznakom CE te bi zahtjeve trebalo utvrditi ovom Uredbom. Stoga se od trenutka usklađivanja sa svim zahtjevima ove Uredbe takvi proizvodi više ne bi trebali smatrati otpadom u smislu Direktive 2008/98/EZ.

| (13) | Primijećena je potražnja na tržištu za određenim oporabljenim vrstama otpada
  , kao što su struvit, biougljen i proizvodi od pepela,
  u smislu Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i 
  Vijeća

   (20) kao gnojidbenim proizvodima. Osim toga, nužni su određeni zahtjevi za otpad koji se koristi kao sirovina u postupku oporabe, za postupke i tehnike obrade te za gnojidbene proizvode koji nastaju postupkom oporabe kako bi se osiguralo da upotreba tih proizvoda nema općih štetnih učinaka na okoliš ni na ljudsko zdravlje. Za gnojidbene proizvode s oznakom CE te bi zahtjeve trebalo utvrditi ovom Uredbom. Stoga se od trenutka usklađivanja sa svim zahtjevima ove Uredbe takvi proizvodi više ne bi trebali smatrati otpadom u smislu Direktive 2008/98/EZ
  , a u skladu s time trebalo bi omogućiti pristup unutarnjem tržištu proizvodima koji sadržavaju takve oporabljene vrste materijala ili se od njih sastoje
  .
  Kako bi se osigurala pravna jasnoća, iskoristio tehnički razvoj i dodatno potakli proizvođači da u većoj mjeri upotrebljavaju vrijedne tijekove otpada, sa znanstvenim analizama i uspostavom zahtjeva u pogledu oporabe na razini Unije za takve proizvode trebalo bi početi odmah nakon stupanja na snagu ove Uredbe. Zbog toga bi, bez nepotrebnog odgađanja, ovlasti za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u pogledu definiranja većih ili dodatnih kategorija sastavnih materijala prihvatljivih za upotrebu u proizvodnji gnojidbenih proizvoda s oznakom CE trebalo dodijeliti Komisiji. |
| --- | --- |

(13)

Primijećena je potražnja na tržištu za određenim oporabljenim vrstama otpada
  , kao što su struvit, biougljen i proizvodi od pepela,
  u smislu Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i 
  Vijeća

   (20) kao gnojidbenim proizvodima. Osim toga, nužni su određeni zahtjevi za otpad koji se koristi kao sirovina u postupku oporabe, za postupke i tehnike obrade te za gnojidbene proizvode koji nastaju postupkom oporabe kako bi se osiguralo da upotreba tih proizvoda nema općih štetnih učinaka na okoliš ni na ljudsko zdravlje. Za gnojidbene proizvode s oznakom CE te bi zahtjeve trebalo utvrditi ovom Uredbom. Stoga se od trenutka usklađivanja sa svim zahtjevima ove Uredbe takvi proizvodi više ne bi trebali smatrati otpadom u smislu Direktive 2008/98/EZ
  , a u skladu s time trebalo bi omogućiti pristup unutarnjem tržištu proizvodima koji sadržavaju takve oporabljene vrste materijala ili se od njih sastoje
  .
  Kako bi se osigurala pravna jasnoća, iskoristio tehnički razvoj i dodatno potakli proizvođači da u većoj mjeri upotrebljavaju vrijedne tijekove otpada, sa znanstvenim analizama i uspostavom zahtjeva u pogledu oporabe na razini Unije za takve proizvode trebalo bi početi odmah nakon stupanja na snagu ove Uredbe. Zbog toga bi, bez nepotrebnog odgađanja, ovlasti za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u pogledu definiranja većih ili dodatnih kategorija sastavnih materijala prihvatljivih za upotrebu u proizvodnji gnojidbenih proizvoda s oznakom CE trebalo dodijeliti Komisiji.

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13.a) | Proizvođači trenutačno upotrebljavaju određene industrijske nusproizvode, suproizvode ili reciklirane proizvode koji potječu iz posebnih industrijskih procesa kao sastavne dijelove gnojidbenih proizvoda s oznakom CE. Za sastavne dijelove gnojidbenih proizvoda s oznakom CE ovom bi Uredbom trebalo utvrditi zahtjeve koji se odnose na kategorije sastavnih materijala. Ako je primjenjivo, od trenutka usklađivanja sa svim zahtjevima ove Uredbe takvi proizvodi više se ne bi trebali smatrati otpadom u smislu Direktive 2008/98/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13.a)

Proizvođači trenutačno upotrebljavaju određene industrijske nusproizvode, suproizvode ili reciklirane proizvode koji potječu iz posebnih industrijskih procesa kao sastavne dijelove gnojidbenih proizvoda s oznakom CE. Za sastavne dijelove gnojidbenih proizvoda s oznakom CE ovom bi Uredbom trebalo utvrditi zahtjeve koji se odnose na kategorije sastavnih materijala. Ako je primjenjivo, od trenutka usklađivanja sa svim zahtjevima ove Uredbe takvi proizvodi više se ne bi trebali smatrati otpadom u smislu Direktive 2008/98/EZ.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Određene tvari i smjese, koje se
  obično
  nazivaju poljoprivrednim aditivima, poboljšavaju način otpuštanja hranjiva iz gnojiva. Tvari i smjese koje se stavljaju na raspolaganje na tržištu s namjerom da ih se u tu svrhu dodaje gnojidbenim proizvodima s oznakom CE trebale bi ispuniti određene kriterije učinkovitosti, za što je odgovoran proizvođač tih tvari i smjesa, te bi se kao takve trebale smatrati gnojidbenim proizvodima s oznakom CE u skladu s ovom Uredbom. Osim toga, za gnojidbene proizvode s oznakom CE koji sadržavaju takve tvari ili smjese trebali bi vrijediti određeni kriteriji učinkovitosti i sigurnosti. Takve bi tvari i smjese stoga također trebale biti uređene kao sastavni
  dijelovi
  gnojidbenih proizvoda s oznakom CE. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Određene tvari i smjese, koje se
  obično
  nazivaju poljoprivrednim aditivima, poboljšavaju način otpuštanja hranjiva iz gnojiva. Tvari i smjese koje se stavljaju na raspolaganje na tržištu s namjerom da ih se u tu svrhu dodaje gnojidbenim proizvodima s oznakom CE trebale bi ispuniti određene kriterije učinkovitosti, za što je odgovoran proizvođač tih tvari i smjesa, te bi se kao takve trebale smatrati gnojidbenim proizvodima s oznakom CE u skladu s ovom Uredbom. Osim toga, za gnojidbene proizvode s oznakom CE koji sadržavaju takve tvari ili smjese trebali bi vrijediti određeni kriteriji učinkovitosti i sigurnosti. Takve bi tvari i smjese stoga također trebale biti uređene kao sastavni
  dijelovi
  gnojidbenih proizvoda s oznakom CE.

| (14) | Određene tvari i smjese, koje se nazivaju poljoprivrednim aditivima, poboljšavaju način otpuštanja hranjiva iz gnojiva. Tvari i smjese koje se stavljaju na raspolaganje na tržištu s namjerom da ih se u tu svrhu dodaje gnojidbenim proizvodima s oznakom CE trebale bi ispuniti određene kriterije učinkovitosti,
  sigurnosti i zaštite okoliša,
  za što je odgovoran proizvođač tih tvari i smjesa, te bi se kao takve trebale smatrati gnojidbenim proizvodima s oznakom CE u skladu s ovom Uredbom. Osim toga, za gnojidbene proizvode s oznakom CE koji sadržavaju takve tvari ili smjese trebali bi vrijediti određeni kriteriji učinkovitosti, sigurnosti i 
  zaštite okoliša
  . Takve bi tvari i smjese stoga također trebale biti uređene kao sastavni
  materijali
  gnojidbenih proizvoda s oznakom CE. |
| --- | --- |

(14)

Određene tvari i smjese, koje se nazivaju poljoprivrednim aditivima, poboljšavaju način otpuštanja hranjiva iz gnojiva. Tvari i smjese koje se stavljaju na raspolaganje na tržištu s namjerom da ih se u tu svrhu dodaje gnojidbenim proizvodima s oznakom CE trebale bi ispuniti određene kriterije učinkovitosti,
  sigurnosti i zaštite okoliša,
  za što je odgovoran proizvođač tih tvari i smjesa, te bi se kao takve trebale smatrati gnojidbenim proizvodima s oznakom CE u skladu s ovom Uredbom. Osim toga, za gnojidbene proizvode s oznakom CE koji sadržavaju takve tvari ili smjese trebali bi vrijediti određeni kriteriji učinkovitosti, sigurnosti i 
  zaštite okoliša
  . Takve bi tvari i smjese stoga također trebale biti uređene kao sastavni
  materijali
  gnojidbenih proizvoda s oznakom CE.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14.a) | Budući da su proizvedi koji su, osim gnojidbenih elemenata, proizvedeni od tvari i smjesa namijenjeni za dodavanje tlu i oslobađanje u okoliš, kriteriji sukladnosti trebaju se primjenjivati na sve materijale u proizvodu, posebno ako su mali ili se razgrađuju na manje dijelove koji se mogu širiti kroz tlo i ući u sustave opskrbe vodom te dospjeti u širi okoliš. Stoga kriterij biološke razgradivosti i ispitivanje sukladnosti također trebaju biti u skladu s realnim „in vivo” uvjetima, kojima se uzimaju u obzir različite brzine raspadanja u anaerobnim uvjetima, u akvatičnim staništima ili pod vodom, u uvjetima zasićenosti vodom ili u zamrznutom tlu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14.a)

Budući da su proizvedi koji su, osim gnojidbenih elemenata, proizvedeni od tvari i smjesa namijenjeni za dodavanje tlu i oslobađanje u okoliš, kriteriji sukladnosti trebaju se primjenjivati na sve materijale u proizvodu, posebno ako su mali ili se razgrađuju na manje dijelove koji se mogu širiti kroz tlo i ući u sustave opskrbe vodom te dospjeti u širi okoliš. Stoga kriterij biološke razgradivosti i ispitivanje sukladnosti također trebaju biti u skladu s realnim „in vivo” uvjetima, kojima se uzimaju u obzir različite brzine raspadanja u anaerobnim uvjetima, u akvatičnim staništima ili pod vodom, u uvjetima zasićenosti vodom ili u zamrznutom tlu.

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Određene tvari, smjese i mikroorganizmi, koje se obično naziva biljnim biostimulansima, nisu sami po sebi hranjiva, ali pospješuju ishranu biljaka. Kad su takvi proizvodi usmjereni samo na poboljšavanje učinkovitosti biljaka u iskorištavanju hranjiva, na otpornost na abiotički stres
  ili na
  kvalitativna svojstva usjeva, oni su po svojoj prirodi sličniji gnojidbenim proizvodima nego većini kategorija proizvoda za zaštitu bilja. Stoga bi takvi proizvodi trebali moći dobiti oznaku CE u skladu s ovom Uredbom i biti isključeni iz područja primjene Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog Parlamenta i Vijeća (21). Uredbu (EZ) br. 1107/2009 stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Određene tvari, smjese i mikroorganizmi, koje se obično naziva biljnim biostimulansima, nisu sami po sebi hranjiva, ali pospješuju ishranu biljaka. Kad su takvi proizvodi usmjereni samo na poboljšavanje učinkovitosti biljaka u iskorištavanju hranjiva, na otpornost na abiotički stres
  ili na
  kvalitativna svojstva usjeva, oni su po svojoj prirodi sličniji gnojidbenim proizvodima nego većini kategorija proizvoda za zaštitu bilja. Stoga bi takvi proizvodi trebali moći dobiti oznaku CE u skladu s ovom Uredbom i biti isključeni iz područja primjene Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog Parlamenta i Vijeća (21). Uredbu (EZ) br. 1107/2009 stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti.

| (15) | Određene tvari, smjese i mikroorganizmi, koje se obično naziva biljnim biostimulansima, nisu sami po sebi
  inputi
  hranjiva, ali pospješuju
  prirodnu
  ishranu biljaka. Kad su takvi proizvodi usmjereni samo na poboljšavanje učinkovitosti biljaka u iskorištavanju hranjiva, na otpornost na abiotički stres, kvalitativna svojstva usjeva,
  razgradnju organskih spojeva u tlu ili poboljšanje dostupnosti hranjiva u tlu i rizosferi,
  oni su po svojoj prirodi sličniji gnojidbenim proizvodima nego većini kategorija proizvoda za zaštitu bilja. Stoga
  djeluju kao dopuna gnojivima radi optimizacije njihove učinkovitosti i smanjenja stope primjene hranjiva. Stoga
  bi takvi proizvodi trebali moći dobiti oznaku CE u skladu s ovom Uredbom i biti isključeni iz područja primjene Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog Parlamenta i Vijeća (21). Uredbu (EZ) br. 1107/2009 stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(15)

Određene tvari, smjese i mikroorganizmi, koje se obično naziva biljnim biostimulansima, nisu sami po sebi
  inputi
  hranjiva, ali pospješuju
  prirodnu
  ishranu biljaka. Kad su takvi proizvodi usmjereni samo na poboljšavanje učinkovitosti biljaka u iskorištavanju hranjiva, na otpornost na abiotički stres, kvalitativna svojstva usjeva,
  razgradnju organskih spojeva u tlu ili poboljšanje dostupnosti hranjiva u tlu i rizosferi,
  oni su po svojoj prirodi sličniji gnojidbenim proizvodima nego većini kategorija proizvoda za zaštitu bilja. Stoga
  djeluju kao dopuna gnojivima radi optimizacije njihove učinkovitosti i smanjenja stope primjene hranjiva. Stoga
  bi takvi proizvodi trebali moći dobiti oznaku CE u skladu s ovom Uredbom i biti isključeni iz područja primjene Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog Parlamenta i Vijeća (21). Uredbu (EZ) br. 1107/2009 stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti.

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15.a) | Trebalo bi proširiti ili dodati nove kategorije sastavnih materijala za mikroorganizme kako bi se zajamčio i povećao potencijal inovacija u području razvoja i otkrivanja novih proizvoda mikrobnih biljnih biostimulansa. Kako bi se potaknule inovacije i stvorila pravna sigurnost za proizvođače u vezi s uvjetima koje treba ispuniti za registraciju mikroorganizama kao sastavnih materijala za gnojidbene proizvode s oznakom CE, potrebno je jasno utvrditi usklađene metode za ocjenu sigurnosti mikroorganizama. Pripremni rad za utvrđivanje tih metoda za ocjenu sigurnosti trebao bi započeti odmah nakon stupanja na snagu ove Uredbe. Ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora trebalo bi delegirati Komisiji kako bi se, bez nepotrebne odgode, utvrdili uvjeti koje proizvođači moraju ispuniti prilikom dokazivanja sigurnosti mikroorganizama u cilju njihove upotrebe u gnojidbenim proizvodima s oznakom CE. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15.a)

Trebalo bi proširiti ili dodati nove kategorije sastavnih materijala za mikroorganizme kako bi se zajamčio i povećao potencijal inovacija u području razvoja i otkrivanja novih proizvoda mikrobnih biljnih biostimulansa. Kako bi se potaknule inovacije i stvorila pravna sigurnost za proizvođače u vezi s uvjetima koje treba ispuniti za registraciju mikroorganizama kao sastavnih materijala za gnojidbene proizvode s oznakom CE, potrebno je jasno utvrditi usklađene metode za ocjenu sigurnosti mikroorganizama. Pripremni rad za utvrđivanje tih metoda za ocjenu sigurnosti trebao bi započeti odmah nakon stupanja na snagu ove Uredbe. Ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora trebalo bi delegirati Komisiji kako bi se, bez nepotrebne odgode, utvrdili uvjeti koje proizvođači moraju ispuniti prilikom dokazivanja sigurnosti mikroorganizama u cilju njihove upotrebe u gnojidbenim proizvodima s oznakom CE.

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Proizvodi s jednom ili više funkcija od kojih je jedna obuhvaćena područjem primjene Uredbe (EZ) br. 1107/2009 trebali bi ostati pod nadzorom prilagođenim takvim proizvodima i predviđenim tom Uredbom. Kad takvi proizvodi ujedno imaju funkciju gnojidbenog proizvoda, bilo bi zavaravajuće predvidjeti za njih oznaku CE u skladu s ovom Uredbom jer stavljanje proizvoda za zaštitu bilja na raspolaganje na tržištu ovisi o odobrenju proizvoda koje je na snazi u predmetnoj državi članici. Takve bi proizvode stoga trebalo isključiti iz područja primjene ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Proizvodi s jednom ili više funkcija od kojih je jedna obuhvaćena područjem primjene Uredbe (EZ) br. 1107/2009 trebali bi ostati pod nadzorom prilagođenim takvim proizvodima i predviđenim tom Uredbom. Kad takvi proizvodi ujedno imaju funkciju gnojidbenog proizvoda, bilo bi zavaravajuće predvidjeti za njih oznaku CE u skladu s ovom Uredbom jer stavljanje proizvoda za zaštitu bilja na raspolaganje na tržištu ovisi o odobrenju proizvoda koje je na snazi u predmetnoj državi članici. Takve bi proizvode stoga trebalo isključiti iz područja primjene ove Uredbe.

| (16) | Proizvodi s jednom ili više funkcija od kojih je jedna obuhvaćena područjem primjene Uredbe (EZ) br. 1107/2009
  su proizvodi za zaštitu bilja obuhvaćeni područjem primjene te Uredbe. Ti proizvodi
  trebali bi ostati pod nadzorom prilagođenim takvim proizvodima i predviđenim tom Uredbom. Kad takvi proizvodi ujedno imaju funkciju
  ili djelovanje
  gnojidbenog proizvoda, bilo bi zavaravajuće predvidjeti za njih oznaku CE u skladu s ovom Uredbom jer stavljanje proizvoda za zaštitu bilja na raspolaganje na tržištu ovisi o odobrenju proizvoda koje je na snazi u predmetnoj državi članici. Takve bi proizvode stoga trebalo isključiti iz područja primjene ove Uredbe. |
| --- | --- |

(16)

Proizvodi s jednom ili više funkcija od kojih je jedna obuhvaćena područjem primjene Uredbe (EZ) br. 1107/2009
  su proizvodi za zaštitu bilja obuhvaćeni područjem primjene te Uredbe. Ti proizvodi
  trebali bi ostati pod nadzorom prilagođenim takvim proizvodima i predviđenim tom Uredbom. Kad takvi proizvodi ujedno imaju funkciju
  ili djelovanje
  gnojidbenog proizvoda, bilo bi zavaravajuće predvidjeti za njih oznaku CE u skladu s ovom Uredbom jer stavljanje proizvoda za zaštitu bilja na raspolaganje na tržištu ovisi o odobrenju proizvoda koje je na snazi u predmetnoj državi članici. Takve bi proizvode stoga trebalo isključiti iz područja primjene ove Uredbe.

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Ovom se Uredbom ne bi smjela spriječiti primjena postojećeg zakonodavstva Unije u pogledu aspekata zaštite zdravlja, sigurnosti i okoliša koji nisu obuhvaćeni ovom Uredbom. Stoga bi se ova Uredba trebala primjenjivati ne dovodeći u pitanje Direktivu Vijeća 86/278/EEZ (22), Direktivu Vijeća 89/391/EEZ (23), Uredbu (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (24), Uredbu (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (25), Uredbu Komisije (EZ) br. 1881/2006 (26), Direktivu Vijeća 2000/29/EZ (27), Uredbu (EU) br. 98/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (28) ni Uredbu (EU) br. 1143/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (29). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Ovom se Uredbom ne bi smjela spriječiti primjena postojećeg zakonodavstva Unije u pogledu aspekata zaštite zdravlja, sigurnosti i okoliša koji nisu obuhvaćeni ovom Uredbom. Stoga bi se ova Uredba trebala primjenjivati ne dovodeći u pitanje Direktivu Vijeća 86/278/EEZ (22), Direktivu Vijeća 89/391/EEZ (23), Uredbu (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (24), Uredbu (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (25), Uredbu Komisije (EZ) br. 1881/2006 (26), Direktivu Vijeća 2000/29/EZ (27), Uredbu (EU) br. 98/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (28) ni Uredbu (EU) br. 1143/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (29).

| (17) | Bez obzira na to o kojem je gnojidbenom proizvodu za ishranu biljaka s oznakom CE riječ,
  ovom se Uredbom ne bi smjela spriječiti primjena postojećeg zakonodavstva Unije u pogledu aspekata zaštite zdravlja, sigurnosti i okoliša koji nisu obuhvaćeni ovom Uredbom. Stoga bi se ova Uredba trebala primjenjivati ne dovodeći u pitanje Direktivu Vijeća 86/278/EEZ (22), Direktivu Vijeća 89/391/EEZ (23), Uredbu (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (24), Uredbu (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (25), Uredbu Komisije (EZ) br. 1881/2006 (26), Direktivu Vijeća 2000/29/EZ (27), Uredbu (EU) br. 98/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (28) ni Uredbu (EU) br. 1143/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (29)

  , Direktivu Vijeća 91/676/EEZ

   (29a)

  , Direktivu Vijeća 2000/60/EZ

   (29b) |
| --- | --- |

(17)

Bez obzira na to o kojem je gnojidbenom proizvodu za ishranu biljaka s oznakom CE riječ,
  ovom se Uredbom ne bi smjela spriječiti primjena postojećeg zakonodavstva Unije u pogledu aspekata zaštite zdravlja, sigurnosti i okoliša koji nisu obuhvaćeni ovom Uredbom. Stoga bi se ova Uredba trebala primjenjivati ne dovodeći u pitanje Direktivu Vijeća 86/278/EEZ (22), Direktivu Vijeća 89/391/EEZ (23), Uredbu (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (24), Uredbu (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (25), Uredbu Komisije (EZ) br. 1881/2006 (26), Direktivu Vijeća 2000/29/EZ (27), Uredbu (EU) br. 98/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (28) ni Uredbu (EU) br. 1143/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (29)

  , Direktivu Vijeća 91/676/EEZ

   (29a)

  , Direktivu Vijeća 2000/60/EZ

   (29b)

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17.a) | Trebalo bi osigurati sljedivost proizvoda koji su podložni organskom onečišćenju iz određenih potencijalno problematičnih izvora (ili koji se takvima smatraju) do izvora organskog materijala. To je potrebno kako bi se osiguralo povjerenje potrošača i ograničila šteta u slučaju pojave lokalnog onečišćenja. Kao rezultat toga, mogu se utvrditi poduzeća koja upotrebljavaju gnojidbene proizvode koji sadržavaju organski materijal iz tih izvora. To bi trebalo biti obvezno za proizvode koji sadržavaju materijale iz otpada ili nusproizvoda koji nisu prošli preradu kojom se uništavaju organske onečišćujuće tvari, patogeni ili genetski materijal. Cilj je ne samo smanjiti rizik za zdravlje i okoliš nego i umiriti javnost te smanjiti zabrinutosti poljoprivrednika u pogledu patogena, organskih onečišćujućih tvari i genetskog materijala. Kako bi se vlasnike zemljišta zaštitilo od onečišćenja za koje oni sami nisu krivi, države članice pozivaju se na uspostavljanje odgovarajućih pravila o odgovornosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17.a)

Trebalo bi osigurati sljedivost proizvoda koji su podložni organskom onečišćenju iz određenih potencijalno problematičnih izvora (ili koji se takvima smatraju) do izvora organskog materijala. To je potrebno kako bi se osiguralo povjerenje potrošača i ograničila šteta u slučaju pojave lokalnog onečišćenja. Kao rezultat toga, mogu se utvrditi poduzeća koja upotrebljavaju gnojidbene proizvode koji sadržavaju organski materijal iz tih izvora. To bi trebalo biti obvezno za proizvode koji sadržavaju materijale iz otpada ili nusproizvoda koji nisu prošli preradu kojom se uništavaju organske onečišćujuće tvari, patogeni ili genetski materijal. Cilj je ne samo smanjiti rizik za zdravlje i okoliš nego i umiriti javnost te smanjiti zabrinutosti poljoprivrednika u pogledu patogena, organskih onečišćujućih tvari i genetskog materijala. Kako bi se vlasnike zemljišta zaštitilo od onečišćenja za koje oni sami nisu krivi, države članice pozivaju se na uspostavljanje odgovarajućih pravila o odgovornosti.

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17.b) | Neprerađeni nusproizvodi životinjskog podrijetla ne bi trebali podlijegati ovoj Uredbi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17.b)

Neprerađeni nusproizvodi životinjskog podrijetla ne bi trebali podlijegati ovoj Uredbi.

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19.a) | U skladu s načelima kružnog gospodarstva proizvođači već upotrebljavaju određene industrijske nusproizvode ili suproizvode koji potječu iz posebnih industrijskih procesa kao sastavne dijelove gnojidbenih proizvoda s oznakom CE. Zahtjevi koji se odnose na te kategorije sastavnih materijala trebali bi biti utvrđeni u Prilogu II. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19.a)

U skladu s načelima kružnog gospodarstva proizvođači već upotrebljavaju određene industrijske nusproizvode ili suproizvode koji potječu iz posebnih industrijskih procesa kao sastavne dijelove gnojidbenih proizvoda s oznakom CE. Zahtjevi koji se odnose na te kategorije sastavnih materijala trebali bi biti utvrđeni u Prilogu II.

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | Može se očekivati da će i 
  mješavina
  različitih
  gnojidbenih
  proizvoda
  s oznakom CE
  , od kojih je za svaki utvrđena sukladnost s primjenjivim zahtjevima za taj materijal, biti prikladna za upotrebu kao gnojidbeni proizvod s oznakom CE pod uvjetom da ispunjava samo određene dodatne zahtjeve koji su nužni zbog miješanja. Kako bi se izbjeglo nepotrebno administrativno opterećenje, takve bi
  mješavine
  trebale pripadati zasebnoj kategoriji za koju se ocjenjivanje sukladnosti treba ograničiti na dodatne zahtjeve koji su nužni zbog miješanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Može se očekivati da će i 
  mješavina
  različitih
  gnojidbenih
  proizvoda
  s oznakom CE
  , od kojih je za svaki utvrđena sukladnost s primjenjivim zahtjevima za taj materijal, biti prikladna za upotrebu kao gnojidbeni proizvod s oznakom CE pod uvjetom da ispunjava samo određene dodatne zahtjeve koji su nužni zbog miješanja. Kako bi se izbjeglo nepotrebno administrativno opterećenje, takve bi
  mješavine
  trebale pripadati zasebnoj kategoriji za koju se ocjenjivanje sukladnosti treba ograničiti na dodatne zahtjeve koji su nužni zbog miješanja.

| (20) | Može se očekivati da će i 
  kombinacija proizvoda iz
  različitih
  kategorija funkcija
  proizvoda, od kojih je za svaki utvrđena sukladnost s primjenjivim zahtjevima za taj materijal, biti prikladna za upotrebu kao gnojidbeni proizvod s oznakom CE pod uvjetom da ispunjava samo određene dodatne zahtjeve koji su nužni zbog miješanja. Kako bi se izbjeglo nepotrebno administrativno opterećenje, takve bi
  kombinacije
  trebale pripadati zasebnoj kategoriji za koju se ocjenjivanje sukladnosti treba ograničiti na dodatne zahtjeve koji su nužni zbog miješanja. |
| --- | --- |

(20)

Može se očekivati da će i 
  kombinacija proizvoda iz
  različitih
  kategorija funkcija
  proizvoda, od kojih je za svaki utvrđena sukladnost s primjenjivim zahtjevima za taj materijal, biti prikladna za upotrebu kao gnojidbeni proizvod s oznakom CE pod uvjetom da ispunjava samo određene dodatne zahtjeve koji su nužni zbog miješanja. Kako bi se izbjeglo nepotrebno administrativno opterećenje, takve bi
  kombinacije
  trebale pripadati zasebnoj kategoriji za koju se ocjenjivanje sukladnosti treba ograničiti na dodatne zahtjeve koji su nužni zbog miješanja.

(Ovom izmjenom obuhvaća se horizontalna izmjena pojma „mješavina” (u množini i jednini) u pojam „kombinacija” (u množini i jednini). Ako ju suzakonodavci prihvate, u cijelom tekstu treba provesti odgovarajuće prilagodbe, uključujući dijelove obuhvaćene u amandmanima u nastavku.)

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 25.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (25) | Pri stavljanju
  gnojidbenog
  proizvoda s oznakom CE na tržište uvoznik bi trebao na njegovoj ambalaži navesti svoje ime, registrirano trgovačko ime ili registrirani žig (zaštitni znak)
  i
  poštansku adresu za kontakt kako bi se omogućio nadzor nad tržištem. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25)

Pri stavljanju
  gnojidbenog
  proizvoda s oznakom CE na tržište uvoznik bi trebao na njegovoj ambalaži navesti svoje ime, registrirano trgovačko ime ili registrirani žig (zaštitni znak)
  i
  poštansku adresu za kontakt kako bi se omogućio nadzor nad tržištem.

| (25) | Pri stavljanju proizvoda s oznakom CE na tržište uvoznik bi trebao na njegovoj ambalaži navesti svoje ime, registrirano trgovačko ime ili registrirani žig (zaštitni znak), poštansku adresu za kontakt
  kao i proizvođače iz trećih zemalja
  kako bi se omogućio nadzor nad tržištem. |
| --- | --- |

(25)

Pri stavljanju proizvoda s oznakom CE na tržište uvoznik bi trebao na njegovoj ambalaži navesti svoje ime, registrirano trgovačko ime ili registrirani žig (zaštitni znak), poštansku adresu za kontakt
  kao i proizvođače iz trećih zemalja
  kako bi se omogućio nadzor nad tržištem.

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 31.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (31) | Ako usklađene norme nisu donesene ili nedovoljno podrobno opisuju sve elemente zahtjeva u pogledu kvalitete i sigurnosti iz ove Uredbe, možda će biti
  potrebni jedinstveni
  uvjeti za provedbu tih zahtjeva. Komisija stoga treba biti ovlaštena za donošenje provedbenih akata o utvrđivanju tih uvjeta u zajedničkim specifikacijama. Radi pravne sigurnosti trebalo bi razjasniti da gnojidbeni proizvodi s oznakom CE moraju biti sukladni s takvim specifikacijama čak i ako se smatra da su sukladni s usklađenim normama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(31)

Ako usklađene norme nisu donesene ili nedovoljno podrobno opisuju sve elemente zahtjeva u pogledu kvalitete i sigurnosti iz ove Uredbe, možda će biti
  potrebni jedinstveni
  uvjeti za provedbu tih zahtjeva. Komisija stoga treba biti ovlaštena za donošenje provedbenih akata o utvrđivanju tih uvjeta u zajedničkim specifikacijama. Radi pravne sigurnosti trebalo bi razjasniti da gnojidbeni proizvodi s oznakom CE moraju biti sukladni s takvim specifikacijama čak i ako se smatra da su sukladni s usklađenim normama.

| (31) | Ako usklađene norme nisu donesene ili nedovoljno podrobno opisuju sve elemente zahtjeva u pogledu kvalitete i sigurnosti iz ove Uredbe
  i ako postoje neopravdana kašnjenja u postupku donošenja ili ažuriranja normi koje moraju odražavati te zahtjeve
  , možda će biti
  potrebne privremene mjere da bi se utvrdili ujednačeni
  uvjeti za provedbu tih zahtjeva. Komisija stoga treba biti ovlaštena za donošenje provedbenih akata o utvrđivanju tih uvjeta u zajedničkim specifikacijama. Radi pravne sigurnosti trebalo bi razjasniti da gnojidbeni proizvodi s oznakom CE moraju biti sukladni s takvim specifikacijama čak i ako se smatra da su sukladni s usklađenim normama. |
| --- | --- |

(31)

Ako usklađene norme nisu donesene ili nedovoljno podrobno opisuju sve elemente zahtjeva u pogledu kvalitete i sigurnosti iz ove Uredbe
  i ako postoje neopravdana kašnjenja u postupku donošenja ili ažuriranja normi koje moraju odražavati te zahtjeve
  , možda će biti
  potrebne privremene mjere da bi se utvrdili ujednačeni
  uvjeti za provedbu tih zahtjeva. Komisija stoga treba biti ovlaštena za donošenje provedbenih akata o utvrđivanju tih uvjeta u zajedničkim specifikacijama. Radi pravne sigurnosti trebalo bi razjasniti da gnojidbeni proizvodi s oznakom CE moraju biti sukladni s takvim specifikacijama čak i ako se smatra da su sukladni s usklađenim normama.

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 47.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (47) | Gnojidbeni proizvodi s oznakom CE trebali bi se stavljati na tržište samo ako su dovoljno učinkoviti i ne predstavljaju
  neprihvatljiv
  rizik za zdravlje ljudi, životinja ili biljaka, za sigurnost ili okoliš ako se pravilno pohranjuju i upotrebljavaju za predviđenu namjenu, ili pod uvjetima koji se mogu predvidjeti u razumnim okvirima, odnosno ako bi takva upotreba mogla proizići iz zakonitog i lako predvidljivog ljudskog ponašanja. Stoga bi trebalo utvrditi zahtjeve u pogledu sigurnosti i kvalitete te odgovarajuće nadzorne mehanizme. Nadalje, predviđenom se upotrebom gnojidbenih proizvoda s oznakom CE ne bi smjela ugroziti sigurnost hrane ili hrane za životinje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(47)

Gnojidbeni proizvodi s oznakom CE trebali bi se stavljati na tržište samo ako su dovoljno učinkoviti i ne predstavljaju
  neprihvatljiv
  rizik za zdravlje ljudi, životinja ili biljaka, za sigurnost ili okoliš ako se pravilno pohranjuju i upotrebljavaju za predviđenu namjenu, ili pod uvjetima koji se mogu predvidjeti u razumnim okvirima, odnosno ako bi takva upotreba mogla proizići iz zakonitog i lako predvidljivog ljudskog ponašanja. Stoga bi trebalo utvrditi zahtjeve u pogledu sigurnosti i kvalitete te odgovarajuće nadzorne mehanizme. Nadalje, predviđenom se upotrebom gnojidbenih proizvoda s oznakom CE ne bi smjela ugroziti sigurnost hrane ili hrane za životinje.

| (47) | Gnojidbeni proizvodi s oznakom CE trebali bi se stavljati na tržište samo ako su dovoljno učinkoviti i ne predstavljaju rizik za zdravlje ljudi, životinja ili biljaka, za sigurnost ili okoliš ako se pravilno pohranjuju i upotrebljavaju za predviđenu namjenu, ili pod uvjetima koji se mogu predvidjeti u razumnim okvirima, odnosno ako bi takva upotreba mogla proizići iz zakonitog i lako predvidljivog ljudskog ponašanja. Stoga bi trebalo utvrditi zahtjeve u pogledu sigurnosti i kvalitete te odgovarajuće nadzorne mehanizme. Nadalje, predviđenom se upotrebom gnojidbenih proizvoda s oznakom CE ne bi smjela ugroziti sigurnost hrane ili hrane za životinje. |
| --- | --- |

(47)

Gnojidbeni proizvodi s oznakom CE trebali bi se stavljati na tržište samo ako su dovoljno učinkoviti i ne predstavljaju rizik za zdravlje ljudi, životinja ili biljaka, za sigurnost ili okoliš ako se pravilno pohranjuju i upotrebljavaju za predviđenu namjenu, ili pod uvjetima koji se mogu predvidjeti u razumnim okvirima, odnosno ako bi takva upotreba mogla proizići iz zakonitog i lako predvidljivog ljudskog ponašanja. Stoga bi trebalo utvrditi zahtjeve u pogledu sigurnosti i kvalitete te odgovarajuće nadzorne mehanizme. Nadalje, predviđenom se upotrebom gnojidbenih proizvoda s oznakom CE ne bi smjela ugroziti sigurnost hrane ili hrane za životinje.

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 49.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (49) | Postojeći bi sustav trebalo upotpuniti postupkom kojim bi se zainteresirane strane obavješćivale o mjerama koje se namjeravaju poduzeti u pogledu gnojidbenih proizvoda s oznakom CE koji predstavljaju
  neprihvatljiv
  rizik za zdravlje ljudi, životinja i biljaka te za sigurnost ili okoliš. Tijelima za nadzor nad tržištem trebao bi omogućiti da u suradnji s određenim gospodarskim subjektima u pogledu takvih gnojidbenih proizvoda djeluju u ranoj fazi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(49)

Postojeći bi sustav trebalo upotpuniti postupkom kojim bi se zainteresirane strane obavješćivale o mjerama koje se namjeravaju poduzeti u pogledu gnojidbenih proizvoda s oznakom CE koji predstavljaju
  neprihvatljiv
  rizik za zdravlje ljudi, životinja i biljaka te za sigurnost ili okoliš. Tijelima za nadzor nad tržištem trebao bi omogućiti da u suradnji s određenim gospodarskim subjektima u pogledu takvih gnojidbenih proizvoda djeluju u ranoj fazi.

| (49) | Postojeći bi sustav trebalo upotpuniti postupkom kojim bi se
  sve
  zainteresirane strane
  , uključujući dionike u području zdravlja i zaštite potrošača,
  obavješćivale o mjerama koje se namjeravaju poduzeti u pogledu gnojidbenih proizvoda s oznakom CE koji predstavljaju rizik za zdravlje ljudi, životinja i biljaka te za sigurnost ili okoliš. Tijelima za nadzor nad tržištem trebao bi omogućiti da u suradnji s određenim gospodarskim subjektima u pogledu takvih gnojidbenih proizvoda djeluju u ranoj fazi. |
| --- | --- |

(49)

Postojeći bi sustav trebalo upotpuniti postupkom kojim bi se
  sve
  zainteresirane strane
  , uključujući dionike u području zdravlja i zaštite potrošača,
  obavješćivale o mjerama koje se namjeravaju poduzeti u pogledu gnojidbenih proizvoda s oznakom CE koji predstavljaju rizik za zdravlje ljudi, životinja i biljaka te za sigurnost ili okoliš. Tijelima za nadzor nad tržištem trebao bi omogućiti da u suradnji s određenim gospodarskim subjektima u pogledu takvih gnojidbenih proizvoda djeluju u ranoj fazi.

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Recital 55

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (55) | U području recikliranja otpada
  postignut je obećavajući tehnički napredak
  , kao što je recikliranje fosfora iz mulja otpadnih voda
  i
  proizvodnja gnojidbenih proizvoda iz nusproizvoda životinjskog podrijetla, primjerice biougljena. Proizvodi koji sadržavaju takve materijale ili se od njih sastoje trebali bi imati pristup unutarnjem tržištu bez nepotrebnih odgađanja ako je proizvodni postupak bio znanstveno analiziran, a zahtjevi u pogledu postupka bili uspostavljeni na razini Unije. Zbog toga bi ovlasti za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije s obzirom na
  definiranje većih ili dodatnih kategorija gnojidbenih proizvoda s oznakom CE ili sastavnih dijelova prihvatljivih
  za upotrebu u proizvodnji
  takvih proizvoda
  trebalo dodijeliti Komisiji.
  Kad je riječ o nusproizvodima
  životinjskog podrijetla, kategorije sastavnih materijala trebalo bi proširiti ili dodati nove samo kad je, u skladu s postupcima iz Uredbe (EZ) br. 1069/2009, utvrđena krajnja točka u proizvodnom lancu
  jer su nusproizvodi životinjskog podrijetla za koje takva krajnja točka nije utvrđena u svakom slučaju isključeni iz područja primjene ove Uredbe
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(55)

U području recikliranja otpada
  postignut je obećavajući tehnički napredak
  , kao što je recikliranje fosfora iz mulja otpadnih voda
  i
  proizvodnja gnojidbenih proizvoda iz nusproizvoda životinjskog podrijetla, primjerice biougljena. Proizvodi koji sadržavaju takve materijale ili se od njih sastoje trebali bi imati pristup unutarnjem tržištu bez nepotrebnih odgađanja ako je proizvodni postupak bio znanstveno analiziran, a zahtjevi u pogledu postupka bili uspostavljeni na razini Unije. Zbog toga bi ovlasti za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije s obzirom na
  definiranje većih ili dodatnih kategorija gnojidbenih proizvoda s oznakom CE ili sastavnih dijelova prihvatljivih
  za upotrebu u proizvodnji
  takvih proizvoda
  trebalo dodijeliti Komisiji.
  Kad je riječ o nusproizvodima
  životinjskog podrijetla, kategorije sastavnih materijala trebalo bi proširiti ili dodati nove samo kad je, u skladu s postupcima iz Uredbe (EZ) br. 1069/2009, utvrđena krajnja točka u proizvodnom lancu
  jer su nusproizvodi životinjskog podrijetla za koje takva krajnja točka nije utvrđena u svakom slučaju isključeni iz područja primjene ove Uredbe
  .

| (55) | U području recikliranja otpada, kao što je recikliranje fosfora iz mulja otpadnih voda
  , primjerice struvita,
  proizvodnja gnojidbenih proizvoda iz nusproizvoda životinjskog podrijetla, primjerice biougljena
  , te oporaba fosfora nakon spaljivanja, primjerice proizvoda od pepela, postignut je obećavajući tehnički napredak
  . Proizvodi koji sadržavaju takve materijale ili se od njih sastoje trebali bi imati pristup unutarnjem tržištu bez nepotrebnih odgađanja ako je proizvodni postupak bio znanstveno analiziran, a zahtjevi u pogledu postupka bili uspostavljeni na razini Unije. Zbog toga bi ovlasti za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije s obzirom na
  prihvatljivost tih materijala
  za upotrebu u proizvodnji trebalo dodijeliti Komisiji.
  Za proizvode dobivene iz nusproizvoda
  životinjskog podrijetla, kategorije sastavnih materijala trebalo bi proširiti ili dodati nove samo kad je, u skladu s postupcima iz Uredbe (EZ) br. 1069/2009, utvrđena krajnja točka u proizvodnom lancu. |
| --- | --- |

(55)

U području recikliranja otpada, kao što je recikliranje fosfora iz mulja otpadnih voda
  , primjerice struvita,
  proizvodnja gnojidbenih proizvoda iz nusproizvoda životinjskog podrijetla, primjerice biougljena
  , te oporaba fosfora nakon spaljivanja, primjerice proizvoda od pepela, postignut je obećavajući tehnički napredak
  . Proizvodi koji sadržavaju takve materijale ili se od njih sastoje trebali bi imati pristup unutarnjem tržištu bez nepotrebnih odgađanja ako je proizvodni postupak bio znanstveno analiziran, a zahtjevi u pogledu postupka bili uspostavljeni na razini Unije. Zbog toga bi ovlasti za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije s obzirom na
  prihvatljivost tih materijala
  za upotrebu u proizvodnji trebalo dodijeliti Komisiji.
  Za proizvode dobivene iz nusproizvoda
  životinjskog podrijetla, kategorije sastavnih materijala trebalo bi proširiti ili dodati nove samo kad je, u skladu s postupcima iz Uredbe (EZ) br. 1069/2009, utvrđena krajnja točka u proizvodnom lancu.

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 55.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (55.a) | Gnojidbeni proizvod s oznakom CE može sadržavati polimere koji nisu polimeri hranjiva, međutim, to bi trebalo biti ograničeno na slučajeve u kojima je svrha polimera kontrola otpuštanja hranjiva ili povećavanje kapaciteta zadržavanja vode gnojidbenog proizvoda s oznakom CE. Inovativnim proizvodima koji sadrže takve polimere trebalo bi omogućiti pristup unutarnjem tržištu. Kako bi se umanjili rizici koje za ljudsko zdravlje, sigurnost ili okoliš mogu predstavljati polimeri koji nisu polimeri hranjiva, trebalo bi odrediti kriterije za njihovu biološku razgradivost da bi bili fizički i biološki razgradljivi. Zbog toga bi se u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Komisiji trebalo dodijeliti ovlast za donošenje akata u pogledu utvrđivanja kriterija za pretvorbu polimerskog ugljena koji treba pretvoriti u ugljikov dioksid (CO2) i odgovarajuće metode ispitivanja biološke razgradivosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(55.a)

Gnojidbeni proizvod s oznakom CE može sadržavati polimere koji nisu polimeri hranjiva, međutim, to bi trebalo biti ograničeno na slučajeve u kojima je svrha polimera kontrola otpuštanja hranjiva ili povećavanje kapaciteta zadržavanja vode gnojidbenog proizvoda s oznakom CE. Inovativnim proizvodima koji sadrže takve polimere trebalo bi omogućiti pristup unutarnjem tržištu. Kako bi se umanjili rizici koje za ljudsko zdravlje, sigurnost ili okoliš mogu predstavljati polimeri koji nisu polimeri hranjiva, trebalo bi odrediti kriterije za njihovu biološku razgradivost da bi bili fizički i biološki razgradljivi. Zbog toga bi se u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Komisiji trebalo dodijeliti ovlast za donošenje akata u pogledu utvrđivanja kriterija za pretvorbu polimerskog ugljena koji treba pretvoriti u ugljikov dioksid (CO2) i odgovarajuće metode ispitivanja biološke razgradivosti.

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 56.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (56) | Osim toga, trebalo bi biti moguće odmah reagirati na nova saznanja u pogledu uvjeta prema kojima su gnojidbeni proizvodi s oznakom CE dovoljno učinkoviti i na nove procjene rizika za zdravlje ljudi, životinja ili biljaka te za sigurnost ili okoliš. U tu bi se svrhu ovlasti za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora trebale dodijeliti Komisiji kako bi se izmijenili zahtjevi primjenjivi na razne kategorije gnojidbenih proizvoda s oznakom CE. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(56)

Osim toga, trebalo bi biti moguće odmah reagirati na nova saznanja u pogledu uvjeta prema kojima su gnojidbeni proizvodi s oznakom CE dovoljno učinkoviti i na nove procjene rizika za zdravlje ljudi, životinja ili biljaka te za sigurnost ili okoliš. U tu bi se svrhu ovlasti za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora trebale dodijeliti Komisiji kako bi se izmijenili zahtjevi primjenjivi na razne kategorije gnojidbenih proizvoda s oznakom CE.

| (56) | Osim toga, trebalo bi biti moguće odmah reagirati na nova saznanja u pogledu uvjeta prema kojima su gnojidbeni proizvodi s oznakom CE dovoljno učinkoviti i na nove procjene rizika za zdravlje ljudi, životinja ili biljaka te za sigurnost ili okoliš
  , uzimajući u obzir procjene koje su provela tijela država članica ili koje su nastale u suradnji s njima
  . U tu bi se svrhu ovlasti za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora trebale dodijeliti Komisiji kako bi se izmijenili zahtjevi primjenjivi na razne kategorije gnojidbenih proizvoda s oznakom CE. |
| --- | --- |

(56)

Osim toga, trebalo bi biti moguće odmah reagirati na nova saznanja u pogledu uvjeta prema kojima su gnojidbeni proizvodi s oznakom CE dovoljno učinkoviti i na nove procjene rizika za zdravlje ljudi, životinja ili biljaka te za sigurnost ili okoliš
  , uzimajući u obzir procjene koje su provela tijela država članica ili koje su nastale u suradnji s njima
  . U tu bi se svrhu ovlasti za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora trebale dodijeliti Komisiji kako bi se izmijenili zahtjevi primjenjivi na razne kategorije gnojidbenih proizvoda s oznakom CE.

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 57.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (57) | U provođenju tih ovlasti
  posebno je važno da Komisija tijekom svog pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na
  stručnoj
  razini.
  Prilikom pripreme i izrade
  delegiranih akata Komisija
  bi trebala osigurati da se relevantni dokumenti Europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno, na vrijeme i na primjeren način
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(57)

U provođenju tih ovlasti
  posebno je važno da Komisija tijekom svog pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na
  stručnoj
  razini.
  Prilikom pripreme i izrade
  delegiranih akata Komisija
  bi trebala osigurati da se relevantni dokumenti Europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno, na vrijeme i na primjeren način
  .

| (57) | Pri donošenju delegiranih akata predviđenih ovom Uredbom
  posebno je važno da Komisija tijekom svog pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na razini
  stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016
  .
  Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.
  . |
| --- | --- |

(57)

Pri donošenju delegiranih akata predviđenih ovom Uredbom
  posebno je važno da Komisija tijekom svog pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na razini
  stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016
  .
  Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.
  .

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 59.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (59.a) | Zbog visoke razine ovisnosti Unije o uvozu fosfatne rude Komisija je tu sirovinu svrstala u ključne sirovine. Stoga je potrebno pratiti posljedice ove Uredbe na dostupnost opskrbe sirovinama općenito, a posebno na dostupnost fosfatne rude, te, u oba slučaja, na cijene. Nakon takve procjene te u slučaju negativne procjene Komisija bi trebala poduzeti mjere koje smatra odgovarajućima kako bi ispravila smetnje u trgovanju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(59.a)

Zbog visoke razine ovisnosti Unije o uvozu fosfatne rude Komisija je tu sirovinu svrstala u ključne sirovine. Stoga je potrebno pratiti posljedice ove Uredbe na dostupnost opskrbe sirovinama općenito, a posebno na dostupnost fosfatne rude, te, u oba slučaja, na cijene. Nakon takve procjene te u slučaju negativne procjene Komisija bi trebala poduzeti mjere koje smatra odgovarajućima kako bi ispravila smetnje u trgovanju.

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – podstavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | nusproizvode životinjskog podrijetla koji
  podliježu
  zahtjevima Uredbe (EZ) br. 1069/2009; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(a)

nusproizvode životinjskog podrijetla koji
  podliježu
  zahtjevima Uredbe (EZ) br. 1069/2009;

| (a) | nusproizvode životinjskog podrijetla
  ili dobivene proizvode
  koji
  su stavljeni na raspolaganje na tržištu podložno
  zahtjevima Uredbe (EZ) br. 1069/2009, |
| --- | --- |

(a)

nusproizvode životinjskog podrijetla
  ili dobivene proizvode
  koji
  su stavljeni na raspolaganje na tržištu podložno
  zahtjevima Uredbe (EZ) br. 1069/2009,

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 2. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | Direktive 91/676/EEZ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ba)

Direktive 91/676/EEZ;

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 2. – točka bb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (bb) | Direktive 2000/60/EZ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(bb)

Direktive 2000/60/EZ;

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | „
  gnojidbeni
  proizvod” znači tvar, smjesa, mikroorganizam ili bilo koji drugi materijal koji se sam ili pomiješan s drugim materijalom primjenjuje ili je namijenjen primjeni na
  biljkama
  ili njihovoj rizosferi radi opskrbe biljaka hranjivima ili poboljšavanja
  učinkovitosti njihove ishrane; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

„
  gnojidbeni
  proizvod” znači tvar, smjesa, mikroorganizam ili bilo koji drugi materijal koji se sam ili pomiješan s drugim materijalom primjenjuje ili je namijenjen primjeni na
  biljkama
  ili njihovoj rizosferi radi opskrbe biljaka hranjivima ili poboljšavanja
  učinkovitosti njihove ishrane;

| (1) | „proizvod
  za ishranu biljaka
  ” znači tvar, smjesa, mikroorganizam ili bilo koji drugi materijal koji se sam ili pomiješan s drugim materijalom primjenjuje ili je namijenjen primjeni na
  gljivama
  ili njihovoj
  mikosferi ili na biljkama u bilo kojoj fazi rasta, uključujući sjemenke, i/ili njihovoj
  rizosferi, radi opskrbe biljaka
  ili gljiva
  hranjivima ili poboljšavanja
  njihovih fizičkih ili bioloških uvjeta rasta ili opće vitalnosti, prinosa i kvalitete, uključujući povećanjem sposobnosti biljke da uzima hranjiva (uz iznimku proizvoda za zaštitu bilja obuhvaćenih Uredbom (EZ) br. 1107/2009); |
| --- | --- |

(1)

„proizvod
  za ishranu biljaka
  ” znači tvar, smjesa, mikroorganizam ili bilo koji drugi materijal koji se sam ili pomiješan s drugim materijalom primjenjuje ili je namijenjen primjeni na
  gljivama
  ili njihovoj
  mikosferi ili na biljkama u bilo kojoj fazi rasta, uključujući sjemenke, i/ili njihovoj
  rizosferi, radi opskrbe biljaka
  ili gljiva
  hranjivima ili poboljšavanja
  njihovih fizičkih ili bioloških uvjeta rasta ili opće vitalnosti, prinosa i kvalitete, uključujući povećanjem sposobnosti biljke da uzima hranjiva (uz iznimku proizvoda za zaštitu bilja obuhvaćenih Uredbom (EZ) br. 1107/2009);

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | „tvar” znači
  tvar u smislu članka 3. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1907/2006
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

„tvar” znači
  tvar u smislu članka 3. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1907/2006
  ;

| (3) | „tvar” znači
  kemijski element i njegovi spojevi u prirodnom stanju ili dobiveni proizvodnim postupkom, uključujući i sve dodatke (aditive) koji su nužni za održavanje njezine stabilnosti te sve nečistoće nastale tijekom primijenjenog postupka, ali isključujući sva otapala koja se mogu izdvojiti bez utjecaja na stabilnost tvari i promjene njezinog sastava; |
| --- | --- |

(3)

„tvar” znači
  kemijski element i njegovi spojevi u prirodnom stanju ili dobiveni proizvodnim postupkom, uključujući i sve dodatke (aditive) koji su nužni za održavanje njezine stabilnosti te sve nečistoće nastale tijekom primijenjenog postupka, ali isključujući sva otapala koja se mogu izdvojiti bez utjecaja na stabilnost tvari i promjene njezinog sastava;

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | „tehnička specifikacija” znači dokument kojim su propisani tehnički zahtjevi koje gnojidbeni proizvod s oznakom CE
  mora ispuniti
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

„tehnička specifikacija” znači dokument kojim su propisani tehnički zahtjevi koje gnojidbeni proizvod s oznakom CE
  mora ispuniti
  ;

| (13) | „tehnička specifikacija” znači dokument kojim su propisani tehnički zahtjevi koje gnojidbeni proizvod s oznakom CE
  ili postupak njegove proizvodnje moraju ispunjavati
  ; |
| --- | --- |

(13)

„tehnička specifikacija” znači dokument kojim su propisani tehnički zahtjevi koje gnojidbeni proizvod s oznakom CE
  ili postupak njegove proizvodnje moraju ispunjavati
  ;

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice ne sprečavaju stavljanje na raspolaganje na tržištu gnojidbenih proizvoda s oznakom CE koji su u skladu s ovom Uredbom. | Kada je riječ o aspektima i rizicima obuhvaćenima ovom Uredbom,
  države članice ne sprečavaju stavljanje na raspolaganje na tržištu gnojidbenih proizvoda s oznakom CE koji su u skladu s ovom Uredbom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Države članice ne sprečavaju stavljanje na raspolaganje na tržištu gnojidbenih proizvoda s oznakom CE koji su u skladu s ovom Uredbom.

Kada je riječ o aspektima i rizicima obuhvaćenima ovom Uredbom,
  države članice ne sprečavaju stavljanje na raspolaganje na tržištu gnojidbenih proizvoda s oznakom CE koji su u skladu s ovom Uredbom.

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Ovom se Uredbom države članice ne sprečava da zadrže ili donesu odredbe o upotrebi gnojidbenih proizvoda s oznakom CE u svrhu zaštite zdravlja ljudi i okoliša, usklađene s Ugovorima, ako one ne zahtijevaju preinaku gnojidbenih proizvoda s oznakom CE koji su u skladu s ovom Uredbom i ako ne utječu na uvjete za stavljanje tih proizvoda na raspolaganje na tržište. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ovom se Uredbom države članice ne sprečava da zadrže ili donesu odredbe o upotrebi gnojidbenih proizvoda s oznakom CE u svrhu zaštite zdravlja ljudi i okoliša, usklađene s Ugovorima, ako one ne zahtijevaju preinaku gnojidbenih proizvoda s oznakom CE koji su u skladu s ovom Uredbom i ako ne utječu na uvjete za stavljanje tih proizvoda na raspolaganje na tržište.

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Komisija usporedno s objavom ove Uredbe u Službenom listu Europske unije objavljuje dokument sa smjernicama za proizvođače i tijela za nadzor tržišta u kojem se daju jasne informacije i primjeri kako bi oznaka trebala izgledati t. Tim se dokumentom sa smjernicama također navode druge relevantne informacije iz Priloga III. dijela 1. stavka 2. točke (d). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.a
     
  Komisija usporedno s objavom ove Uredbe u Službenom listu Europske unije objavljuje dokument sa smjernicama za proizvođače i tijela za nadzor tržišta u kojem se daju jasne informacije i primjeri kako bi oznaka trebala izgledati t. Tim se dokumentom sa smjernicama također navode druge relevantne informacije iz Priloga III. dijela 1. stavka 2. točke (d).

Amandman 45

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 3.

Članak 6. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Proizvođači čuvaju tehničku dokumentaciju i EU izjavu o sukladnosti
  deset
  godina nakon što je gnojidbeni proizvod s oznakom CE na koji se ti dokumenti odnose stavljen na tržište. | 3.   Proizvođači čuvaju tehničku dokumentaciju i EU izjavu o sukladnosti
  pet
  godina nakon što je gnojidbeni proizvod s oznakom CE na koji se ti dokumenti odnose stavljen na tržište. |
| | (Ovo je horizontalna izmjena koja se odnosi na razdoblje čuvanja cijele tehničke dokumentacije. Ako ju suzakonodavci prihvate, u cijelom tekstu treba provesti odgovarajuće prilagodbe, uključujući dijelove obuhvaćene u amandmanima u nastavku.) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Proizvođači čuvaju tehničku dokumentaciju i EU izjavu o sukladnosti
  deset
  godina nakon što je gnojidbeni proizvod s oznakom CE na koji se ti dokumenti odnose stavljen na tržište.

3.   Proizvođači čuvaju tehničku dokumentaciju i EU izjavu o sukladnosti
  pet
  godina nakon što je gnojidbeni proizvod s oznakom CE na koji se ti dokumenti odnose stavljen na tržište.

(Ovo je horizontalna izmjena koja se odnosi na razdoblje čuvanja cijele tehničke dokumentacije. Ako ju suzakonodavci prihvate, u cijelom tekstu treba provesti odgovarajuće prilagodbe, uključujući dijelove obuhvaćene u amandmanima u nastavku.)

(Ovo je horizontalna izmjena koja se odnosi na razdoblje čuvanja cijele tehničke dokumentacije. Ako ju suzakonodavci prihvate, u cijelom tekstu treba provesti odgovarajuće prilagodbe, uključujući dijelove obuhvaćene u amandmanima u nastavku.)

Amandman 46

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 4. – podstavak 1.

Članak 6. – stavak 4. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Proizvođači osiguravaju da se provode postupci za očuvanje sukladnosti gnojidbenih proizvoda s oznakom CE koji su dio serijske proizvodnje s ovom Uredbom. Na primjereni se način u obzir uzimaju promjene
  vezane uz način proizvodnje ili svojstva
  tih gnojidbenih proizvoda te promjene usklađenih normi, zajedničkih specifikacija iz članka 13. ili drugih tehničkih specifikacija s obzirom na koje je gnojidbeni proizvod s oznakom CE proglašen sukladnim. | Proizvođači osiguravaju da se provode postupci za očuvanje sukladnosti gnojidbenih proizvoda s oznakom CE koji su dio serijske proizvodnje s ovom Uredbom. Na primjereni se način u obzir uzimaju promjene
  povezane sa svojstvima
  tih gnojidbenih proizvoda te promjene usklađenih normi, zajedničkih specifikacija iz članka 13. ili drugih tehničkih specifikacija s obzirom na koje je gnojidbeni proizvod s oznakom CE proglašen sukladnim. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Proizvođači osiguravaju da se provode postupci za očuvanje sukladnosti gnojidbenih proizvoda s oznakom CE koji su dio serijske proizvodnje s ovom Uredbom. Na primjereni se način u obzir uzimaju promjene
  vezane uz način proizvodnje ili svojstva
  tih gnojidbenih proizvoda te promjene usklađenih normi, zajedničkih specifikacija iz članka 13. ili drugih tehničkih specifikacija s obzirom na koje je gnojidbeni proizvod s oznakom CE proglašen sukladnim.

vezane uz način proizvodnje ili svojstva

Proizvođači osiguravaju da se provode postupci za očuvanje sukladnosti gnojidbenih proizvoda s oznakom CE koji su dio serijske proizvodnje s ovom Uredbom. Na primjereni se način u obzir uzimaju promjene
  povezane sa svojstvima
  tih gnojidbenih proizvoda te promjene usklađenih normi, zajedničkih specifikacija iz članka 13. ili drugih tehničkih specifikacija s obzirom na koje je gnojidbeni proizvod s oznakom CE proglašen sukladnim.

povezane sa svojstvima

Amandman 47

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 4. – podstavak 2.

Članak 6. – stavak 4. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako to smatraju prikladnim s obzirom na djelovanje gnojidbenog proizvoda s oznakom CE ili rizike koje on predstavlja, proizvođači ispituju uzorke gnojidbenih proizvoda koji su stavljeni na raspolaganje na tržištu, istražuju pritužbe i
  , prema potrebi,
  vode knjigu pritužbi i registar nesukladnih gnojidbenih proizvoda s oznakom CE i njihovih opoziva te o svakom takvom praćenju obavješćuju distributere. | Ako to smatraju prikladnim s obzirom na djelovanje gnojidbenog proizvoda s oznakom CE ili rizike koje on predstavlja, proizvođači
  s ciljem zaštite zdravlja i sigurnosti potrošača i okoliša
  ispituju uzorke gnojidbenih proizvoda koji su stavljeni na raspolaganje na tržištu, istražuju pritužbe i vode knjigu pritužbi i registar nesukladnih gnojidbenih proizvoda s oznakom CE i njihovih opoziva te o svakom takvom praćenju obavješćuju distributere
  i tijela za nadzor tržišta
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako to smatraju prikladnim s obzirom na djelovanje gnojidbenog proizvoda s oznakom CE ili rizike koje on predstavlja, proizvođači ispituju uzorke gnojidbenih proizvoda koji su stavljeni na raspolaganje na tržištu, istražuju pritužbe i
  , prema potrebi,
  vode knjigu pritužbi i registar nesukladnih gnojidbenih proizvoda s oznakom CE i njihovih opoziva te o svakom takvom praćenju obavješćuju distributere.

, prema potrebi,

Ako to smatraju prikladnim s obzirom na djelovanje gnojidbenog proizvoda s oznakom CE ili rizike koje on predstavlja, proizvođači
  s ciljem zaštite zdravlja i sigurnosti potrošača i okoliša
  ispituju uzorke gnojidbenih proizvoda koji su stavljeni na raspolaganje na tržištu, istražuju pritužbe i vode knjigu pritužbi i registar nesukladnih gnojidbenih proizvoda s oznakom CE i njihovih opoziva te o svakom takvom praćenju obavješćuju distributere
  i tijela za nadzor tržišta
  .

s ciljem zaštite zdravlja i sigurnosti potrošača i okoliša

i tijela za nadzor tržišta

Amandman 48

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 6.

Članak 6. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Proizvođači na ambalaži gnojidbenog proizvoda s oznakom CE ili, ako se gnojidbeni proizvod isporučuje bez ambalaže, u dokumentu priloženom uz gnojidbeni proizvod navode svoje ime, registrirano trgovačko ime ili registrirani žig i poštansku adresu na kojoj su dostupni. U poštanskoj adresi mora biti navedeno jedinstveno mjesto na kojem je proizvođač dostupan.
  Kontaktni podaci su
  na jeziku koji
  bez poteškoća razumiju
  krajnji korisnici i tijela za nadzor
  nad tržištem
  . | 6.   Proizvođači na ambalaži gnojidbenog proizvoda s oznakom CE ili, ako se gnojidbeni proizvod isporučuje bez ambalaže, u dokumentu priloženom uz gnojidbeni proizvod navode svoje ime, registrirano trgovačko ime ili registrirani žig i poštansku adresu na kojoj su dostupni. U poštanskoj adresi mora biti navedeno jedinstveno mjesto na kojem je proizvođač dostupan.
  Takva izjava je
  na jeziku koji krajnji korisnici i tijela za nadzor
  tržišta bez poteškoća razumiju, a koji određuje predmetna država članica, te mora biti jasna, razumljiva i čitljiva
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Proizvođači na ambalaži gnojidbenog proizvoda s oznakom CE ili, ako se gnojidbeni proizvod isporučuje bez ambalaže, u dokumentu priloženom uz gnojidbeni proizvod navode svoje ime, registrirano trgovačko ime ili registrirani žig i poštansku adresu na kojoj su dostupni. U poštanskoj adresi mora biti navedeno jedinstveno mjesto na kojem je proizvođač dostupan.
  Kontaktni podaci su
  na jeziku koji
  bez poteškoća razumiju
  krajnji korisnici i tijela za nadzor
  nad tržištem
  .

6.   Proizvođači na ambalaži gnojidbenog proizvoda s oznakom CE ili, ako se gnojidbeni proizvod isporučuje bez ambalaže, u dokumentu priloženom uz gnojidbeni proizvod navode svoje ime, registrirano trgovačko ime ili registrirani žig i poštansku adresu na kojoj su dostupni. U poštanskoj adresi mora biti navedeno jedinstveno mjesto na kojem je proizvođač dostupan.
  Takva izjava je
  na jeziku koji krajnji korisnici i tijela za nadzor
  tržišta bez poteškoća razumiju, a koji određuje predmetna država članica, te mora biti jasna, razumljiva i čitljiva
  .

Amandman 49

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 7.

Članak 6. – stavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.   Proizvođači osiguravaju da je gnojidbeni proizvod s oznakom CE označen u skladu s Prilogom III. ili da
  se
  , ako se gnojidbeni proizvod isporučuje bez ambalaže,
  izjave o označivanju prilože
  u dokumentu
  uz gnojidbeni proizvod i da budu dostupne u svrhu inspekcijskog pregleda kad se proizvod stavlja
  na
  tržište. Ta je izjava o označivanju na
  jeziku koji krajnji korisnici bez poteškoća razumiju, a koji određuje
  predmetna
  država članica, te
  mora
  biti
  jasna, razumljiva i čitljiva
  . | 7.   Proizvođači osiguravaju da je gnojidbeni proizvod s oznakom CE označen u skladu s Prilogom III. ili da
  su
  , ako
  je ambalaža premala da bi oznaka sadržavala sve informacije ili ako
  se gnojidbeni proizvod
  s oznakom CE
  isporučuje bez ambalaže,
  potrebne informacije prisutne
  u dokumentu
  priloženom gnojidbenom proizvodu s oznakom CE. Informacije koje se zahtijevaju
  na
  temelju Priloga III. moraju biti na
  jeziku koji krajnji korisnici bez poteškoća razumiju, a koji određuje
  dotična
  država članica, te
  moraju
  biti
  jasne, razumljive i čitljive
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.   Proizvođači osiguravaju da je gnojidbeni proizvod s oznakom CE označen u skladu s Prilogom III. ili da
  se
  , ako se gnojidbeni proizvod isporučuje bez ambalaže,
  izjave o označivanju prilože
  u dokumentu
  uz gnojidbeni proizvod i da budu dostupne u svrhu inspekcijskog pregleda kad se proizvod stavlja
  na
  tržište. Ta je izjava o označivanju na
  jeziku koji krajnji korisnici bez poteškoća razumiju, a koji određuje
  predmetna
  država članica, te
  mora
  biti
  jasna, razumljiva i čitljiva
  .

7.   Proizvođači osiguravaju da je gnojidbeni proizvod s oznakom CE označen u skladu s Prilogom III. ili da
  su
  , ako
  je ambalaža premala da bi oznaka sadržavala sve informacije ili ako
  se gnojidbeni proizvod
  s oznakom CE
  isporučuje bez ambalaže,
  potrebne informacije prisutne
  u dokumentu
  priloženom gnojidbenom proizvodu s oznakom CE. Informacije koje se zahtijevaju
  na
  temelju Priloga III. moraju biti na
  jeziku koji krajnji korisnici bez poteškoća razumiju, a koji određuje
  dotična
  država članica, te
  moraju
  biti
  jasne, razumljive i čitljive
  .

Amandman 50

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 10. – uvodni dio

Članak 6. – stavak 10. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 10.   Proizvođač nadležnom tijelu odredišne države članice podnosi izvješće o ispitivanju otpornosti na detonaciju propisano u Prilogu IV.
  za sljedeće gnojidbene proizvode
  s oznakom CE: | 10.   Proizvođač nadležnom tijelu odredišne države članice podnosi izvješće o ispitivanju otpornosti na detonaciju propisano u Prilogu IV.
  i jamstvo da sljedeći gnojidbeni proizvodi
  s oznakom CE
  mogu proći to ispitivanje
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

10.   Proizvođač nadležnom tijelu odredišne države članice podnosi izvješće o ispitivanju otpornosti na detonaciju propisano u Prilogu IV.
  za sljedeće gnojidbene proizvode
  s oznakom CE:

10.   Proizvođač nadležnom tijelu odredišne države članice podnosi izvješće o ispitivanju otpornosti na detonaciju propisano u Prilogu IV.
  i jamstvo da sljedeći gnojidbeni proizvodi
  s oznakom CE
  mogu proći to ispitivanje
  :

Amandman 51

Amandman 51

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 10. – podstavak 1. – točka b

Članak 6. – stavak 10. – podstavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | mješavine gnojidbenih
  proizvoda, kako je navedeno u kategoriji funkcije proizvoda 7. u Prilogu I., koje sadržavaju gnojiva iz točke (a). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

mješavine gnojidbenih
  proizvoda, kako je navedeno u kategoriji funkcije proizvoda 7. u Prilogu I., koje sadržavaju gnojiva iz točke (a).

mješavine gnojidbenih

| (b) | kombinacije različitih kategorija funkcija
  proizvoda, kako je navedeno u kategoriji funkcije proizvoda 7. u Prilogu I., koje sadržavaju gnojiva iz točke (a). |
| --- | --- |

(b)

kombinacije različitih kategorija funkcija
  proizvoda, kako je navedeno u kategoriji funkcije proizvoda 7. u Prilogu I., koje sadržavaju gnojiva iz točke (a).

kombinacije različitih kategorija funkcija

Amandman 52

Amandman 52

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 10. – podstavak 2.

Članak 6. – stavak 10. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Izvješće se dostavlja najmanje pet dana prije stavljanja tih proizvoda na tržište. | Izvješće se dostavlja najmanje pet
  radnih
  dana prije stavljanja tih proizvoda na tržište.
  Popis nadležnih tijela država članica objavljuje se na internetskoj stranici Komisije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Izvješće se dostavlja najmanje pet dana prije stavljanja tih proizvoda na tržište.

Izvješće se dostavlja najmanje pet
  radnih
  dana prije stavljanja tih proizvoda na tržište.
  Popis nadležnih tijela država članica objavljuje se na internetskoj stranici Komisije.

radnih

Popis nadležnih tijela država članica objavljuje se na internetskoj stranici Komisije.

Amandman 53

Amandman 53

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1.

Članak 8. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Uvoznici na tržište stavljaju
  isključivo
  sukladne gnojidbene proizvode
  s oznakom CE. | 1.   Isključivo
  sukladno gnojivo
  s oznakom CE
  može se uvoziti u Uniju i staviti na tržište Unije
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   
  Uvoznici na tržište stavljaju
  isključivo
  sukladne gnojidbene proizvode
  s oznakom CE.

1.   Isključivo
  sukladno gnojivo
  s oznakom CE
  može se uvoziti u Uniju i staviti na tržište Unije
  .

Amandman 54

Amandman 54

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 2.

Članak 8. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Prije stavljanja gnojidbenog proizvoda s oznakom CE na tržište uvoznici osiguravaju da je proizvođač proveo odgovarajući postupak ocjenjivanja sukladnosti iz članka 14. Oni provjeravaju je li proizvođač pripremio tehničku dokumentaciju, jesu li uz gnojidbeni proizvod s oznakom CE priloženi EU izjava o sukladnosti i potrebni dokumenti i je li proizvođač ispunio zahtjeve iz članka 6. stavaka 5. i 6. Ako uvoznik smatra ili ima razloga vjerovati da gnojidbeni proizvod s oznakom CE nije sukladan s primjenjivim zahtjevima iz
  priloga I.
  ,
  II. ili III.,
  ne stavlja gnojidbeni proizvod na tržište sve dok se ne provede njegovo usklađivanje. Nadalje, ako gnojidbeni proizvod s oznakom CE predstavlja neprihvatljiv rizik za zdravlje ljudi, životinja ili biljaka te za sigurnost ili okoliš, uvoznik o tome obavješćuje proizvođača i tijela za nadzor nad tržištem. | 2.   Prije stavljanja gnojidbenog proizvoda s oznakom CE na tržište uvoznici osiguravaju da je proizvođač proveo odgovarajući postupak ocjenjivanja sukladnosti iz članka 14. Oni provjeravaju je li proizvođač pripremio tehničku dokumentaciju, jesu li uz gnojidbeni proizvod s oznakom CE priloženi EU izjava o sukladnosti i potrebni dokumenti i je li proizvođač ispunio zahtjeve iz članka 6. stavaka 5. i 6. Ako uvoznik smatra ili ima razloga vjerovati da gnojidbeni proizvod s oznakom CE nije sukladan s primjenjivim zahtjevima iz
  ove Uredbe
  , ne stavlja gnojidbeni proizvod na tržište sve dok se ne provede njegovo usklađivanje. Nadalje, ako gnojidbeni proizvod s oznakom CE predstavlja neprihvatljiv rizik za zdravlje ljudi, životinja ili biljaka te za sigurnost ili okoliš, uvoznik o tome obavješćuje proizvođača i tijela za nadzor nad tržištem. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Prije stavljanja gnojidbenog proizvoda s oznakom CE na tržište uvoznici osiguravaju da je proizvođač proveo odgovarajući postupak ocjenjivanja sukladnosti iz članka 14. Oni provjeravaju je li proizvođač pripremio tehničku dokumentaciju, jesu li uz gnojidbeni proizvod s oznakom CE priloženi EU izjava o sukladnosti i potrebni dokumenti i je li proizvođač ispunio zahtjeve iz članka 6. stavaka 5. i 6. Ako uvoznik smatra ili ima razloga vjerovati da gnojidbeni proizvod s oznakom CE nije sukladan s primjenjivim zahtjevima iz
  priloga I.
  ,
  II. ili III.,
  ne stavlja gnojidbeni proizvod na tržište sve dok se ne provede njegovo usklađivanje. Nadalje, ako gnojidbeni proizvod s oznakom CE predstavlja neprihvatljiv rizik za zdravlje ljudi, životinja ili biljaka te za sigurnost ili okoliš, uvoznik o tome obavješćuje proizvođača i tijela za nadzor nad tržištem.

2.   Prije stavljanja gnojidbenog proizvoda s oznakom CE na tržište uvoznici osiguravaju da je proizvođač proveo odgovarajući postupak ocjenjivanja sukladnosti iz članka 14. Oni provjeravaju je li proizvođač pripremio tehničku dokumentaciju, jesu li uz gnojidbeni proizvod s oznakom CE priloženi EU izjava o sukladnosti i potrebni dokumenti i je li proizvođač ispunio zahtjeve iz članka 6. stavaka 5. i 6. Ako uvoznik smatra ili ima razloga vjerovati da gnojidbeni proizvod s oznakom CE nije sukladan s primjenjivim zahtjevima iz
  ove Uredbe
  , ne stavlja gnojidbeni proizvod na tržište sve dok se ne provede njegovo usklađivanje. Nadalje, ako gnojidbeni proizvod s oznakom CE predstavlja neprihvatljiv rizik za zdravlje ljudi, životinja ili biljaka te za sigurnost ili okoliš, uvoznik o tome obavješćuje proizvođača i tijela za nadzor nad tržištem.

Amandman 55

Amandman 55

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 3.

Članak 8. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Uvoznici na ambalaži gnojidbenog proizvoda s oznakom CE ili, ako se gnojidbeni proizvod s oznakom CE isporučuje bez ambalaže, u dokumentu priloženom uz taj gnojidbeni proizvod navode svoje ime, registrirano trgovačko ime ili registrirani žig i adresu na kojoj su dostupni. Kontaktni podaci su na jeziku koji bez poteškoća razumiju krajnji korisnici i tijela za nadzor nad tržištem. | 3.   Uvoznici na ambalaži gnojidbenog proizvoda s oznakom CE ili, ako se gnojidbeni proizvod s oznakom CE isporučuje bez ambalaže, u dokumentu priloženom uz taj gnojidbeni proizvod navode svoje ime, registrirano trgovačko ime ili registrirani žig i adresu na kojoj su dostupni
  kao i proizvođače iz trećih zemalja
  . Kontaktni podaci su na jeziku koji bez poteškoća razumiju krajnji korisnici i tijela za nadzor nad tržištem. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Uvoznici na ambalaži gnojidbenog proizvoda s oznakom CE ili, ako se gnojidbeni proizvod s oznakom CE isporučuje bez ambalaže, u dokumentu priloženom uz taj gnojidbeni proizvod navode svoje ime, registrirano trgovačko ime ili registrirani žig i adresu na kojoj su dostupni. Kontaktni podaci su na jeziku koji bez poteškoća razumiju krajnji korisnici i tijela za nadzor nad tržištem.

3.   Uvoznici na ambalaži gnojidbenog proizvoda s oznakom CE ili, ako se gnojidbeni proizvod s oznakom CE isporučuje bez ambalaže, u dokumentu priloženom uz taj gnojidbeni proizvod navode svoje ime, registrirano trgovačko ime ili registrirani žig i adresu na kojoj su dostupni
  kao i proizvođače iz trećih zemalja
  . Kontaktni podaci su na jeziku koji bez poteškoća razumiju krajnji korisnici i tijela za nadzor nad tržištem.

Amandman 56

Amandman 56

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 4.

Članak 8. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Uvoznici osiguravaju da je gnojidbeni proizvod s oznakom CE označen u skladu s Prilogom III. na jeziku koji krajnji korisnici bez poteškoća razumiju, a koji određuje dotična država članica. | 4.   Uvoznici osiguravaju da je gnojidbeni proizvod s oznakom CE označen u skladu s Prilogom III.
  ili da su, ako je ambalaža premala da bi oznaka sadržavala sve informacije ili ako se gnojidbeni proizvod s oznakom CE isporučuje bez ambalaže, potrebne informacije navedene u dokumentu priloženom gnojidbenom proizvodu s oznakom CE. Informacije potrebne u skladu s Prilogom III. napisane su
  na jeziku koji krajnji korisnici bez poteškoća razumiju, a koji određuje dotična država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Uvoznici osiguravaju da je gnojidbeni proizvod s oznakom CE označen u skladu s Prilogom III. na jeziku koji krajnji korisnici bez poteškoća razumiju, a koji određuje dotična država članica.

4.   Uvoznici osiguravaju da je gnojidbeni proizvod s oznakom CE označen u skladu s Prilogom III.
  ili da su, ako je ambalaža premala da bi oznaka sadržavala sve informacije ili ako se gnojidbeni proizvod s oznakom CE isporučuje bez ambalaže, potrebne informacije navedene u dokumentu priloženom gnojidbenom proizvodu s oznakom CE. Informacije potrebne u skladu s Prilogom III. napisane su
  na jeziku koji krajnji korisnici bez poteškoća razumiju, a koji određuje dotična država članica.

Amandman 57

Amandman 57

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 6.

Članak 8. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Ako to smatraju prikladnim s obzirom na djelovanje gnojidbenog proizvoda s oznakom CE ili rizike koje on predstavlja, uvoznici ispituju uzorke gnojidbenih proizvoda koji su stavljeni na raspolaganje na tržištu, istražuju pritužbe i
  , prema potrebi,
  vode knjigu pritužbi i registar nesukladnih gnojidbenih proizvoda s oznakom CE i njihovih opoziva te o svakom takvom praćenju obavješćuju distributere. | 6.   Ako to smatraju prikladnim s obzirom na djelovanje gnojidbenog proizvoda s oznakom CE ili rizike koje on predstavlja, uvoznici ispituju uzorke gnojidbenih proizvoda koji su stavljeni na raspolaganje na tržištu, istražuju pritužbe i vode knjigu pritužbi i registar nesukladnih gnojidbenih proizvoda s oznakom CE i njihovih opoziva
  radi zaštite zdravlja, sigurnosti potrošača i okoliša
  te o svakom takvom praćenju obavješćuju distributere. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Ako to smatraju prikladnim s obzirom na djelovanje gnojidbenog proizvoda s oznakom CE ili rizike koje on predstavlja, uvoznici ispituju uzorke gnojidbenih proizvoda koji su stavljeni na raspolaganje na tržištu, istražuju pritužbe i
  , prema potrebi,
  vode knjigu pritužbi i registar nesukladnih gnojidbenih proizvoda s oznakom CE i njihovih opoziva te o svakom takvom praćenju obavješćuju distributere.

6.   Ako to smatraju prikladnim s obzirom na djelovanje gnojidbenog proizvoda s oznakom CE ili rizike koje on predstavlja, uvoznici ispituju uzorke gnojidbenih proizvoda koji su stavljeni na raspolaganje na tržištu, istražuju pritužbe i vode knjigu pritužbi i registar nesukladnih gnojidbenih proizvoda s oznakom CE i njihovih opoziva
  radi zaštite zdravlja, sigurnosti potrošača i okoliša
  te o svakom takvom praćenju obavješćuju distributere.

Amandman 58

Amandman 58

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 8.

Članak 8. – stavak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 8.   Uvoznici su dužni tijekom
  deset
  godina nakon što je gnojidbeni proizvod s oznakom CE stavljen na tržište imati primjerak EU izjave o sukladnosti na raspolaganju za potrebe tijela za nadzor nad tržištem te osigurati da tim tijelima na zahtjev bude raspoloživa tehnička dokumentacija. | 8.   Uvoznici su dužni tijekom
  pet
  godina nakon što je gnojidbeni proizvod s oznakom CE stavljen na tržište imati primjerak EU izjave o sukladnosti na raspolaganju za potrebe tijela za nadzor nad tržištem te osigurati da tim tijelima na zahtjev bude raspoloživa tehnička dokumentacija.
  Uvoznici na zahtjev stavljaju primjerak EU izjave o sukladnosti na raspolaganje drugim relevantnim gospodarskim subjektima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8.   Uvoznici su dužni tijekom
  deset
  godina nakon što je gnojidbeni proizvod s oznakom CE stavljen na tržište imati primjerak EU izjave o sukladnosti na raspolaganju za potrebe tijela za nadzor nad tržištem te osigurati da tim tijelima na zahtjev bude raspoloživa tehnička dokumentacija.

8.   Uvoznici su dužni tijekom
  pet
  godina nakon što je gnojidbeni proizvod s oznakom CE stavljen na tržište imati primjerak EU izjave o sukladnosti na raspolaganju za potrebe tijela za nadzor nad tržištem te osigurati da tim tijelima na zahtjev bude raspoloživa tehnička dokumentacija.
  Uvoznici na zahtjev stavljaju primjerak EU izjave o sukladnosti na raspolaganje drugim relevantnim gospodarskim subjektima.

Amandman 59

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 2. – podstavak 1.

Članak 9. – stavak 2. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Prije stavljanja gnojidbenog proizvoda s oznakom CE na raspolaganje na tržištu distributeri provjeravaju jesu li uz njega priloženi
  EU izjava o sukladnosti i
  potrebni dokumenti, da je označen u skladu s Prilogom III. na jeziku koji krajnji korisnici bez poteškoća razumiju u državi članici u kojoj se gnojidbeni proizvod s oznakom CE stavlja na raspolaganje na tržištu te da su proizvođač i uvoznik ispunili zahtjeve iz članka 6. stavaka 5. i 6. odnosno članka 8. stavka 3. | Prije stavljanja gnojidbenog proizvoda s oznakom CE na raspolaganje na tržištu distributeri provjeravaju jesu li uz njega priloženi potrebni dokumenti, da je označen u skladu s Prilogom III. na jeziku koji krajnji korisnici bez poteškoća razumiju u državi članici u kojoj se gnojidbeni proizvod s oznakom CE stavlja na raspolaganje na tržištu te da su proizvođač i uvoznik ispunili zahtjeve iz članka 6. stavaka 5. i 6. odnosno članka 8. stavka 3.
  Ako je ambalaža premala da bi oznaka sadržavala sve informacije ili ako je gnojidbeni proizvod s oznakom CE dostavljen bez ambalaže, distributeri na tržištu provjeravaju jesu li potrebne informacije navedene u dokumentu priloženom gnojidbenom proizvodu s oznakom CE. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Prije stavljanja gnojidbenog proizvoda s oznakom CE na raspolaganje na tržištu distributeri provjeravaju jesu li uz njega priloženi
  EU izjava o sukladnosti i
  potrebni dokumenti, da je označen u skladu s Prilogom III. na jeziku koji krajnji korisnici bez poteškoća razumiju u državi članici u kojoj se gnojidbeni proizvod s oznakom CE stavlja na raspolaganje na tržištu te da su proizvođač i uvoznik ispunili zahtjeve iz članka 6. stavaka 5. i 6. odnosno članka 8. stavka 3.

EU izjava o sukladnosti i

Prije stavljanja gnojidbenog proizvoda s oznakom CE na raspolaganje na tržištu distributeri provjeravaju jesu li uz njega priloženi potrebni dokumenti, da je označen u skladu s Prilogom III. na jeziku koji krajnji korisnici bez poteškoća razumiju u državi članici u kojoj se gnojidbeni proizvod s oznakom CE stavlja na raspolaganje na tržištu te da su proizvođač i uvoznik ispunili zahtjeve iz članka 6. stavaka 5. i 6. odnosno članka 8. stavka 3.
  Ako je ambalaža premala da bi oznaka sadržavala sve informacije ili ako je gnojidbeni proizvod s oznakom CE dostavljen bez ambalaže, distributeri na tržištu provjeravaju jesu li potrebne informacije navedene u dokumentu priloženom gnojidbenom proizvodu s oznakom CE.

Ako je ambalaža premala da bi oznaka sadržavala sve informacije ili ako je gnojidbeni proizvod s oznakom CE dostavljen bez ambalaže, distributeri na tržištu provjeravaju jesu li potrebne informacije navedene u dokumentu priloženom gnojidbenom proizvodu s oznakom CE.

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 2. – podstavak 2.

Članak 9. – stavak 2. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako distributer smatra ili ima razloga vjerovati da gnojidbeni proizvod s oznakom CE nije sukladan s primjenjivim zahtjevima iz
  priloga I.
  ,
  II. ili III.,
  ne stavlja gnojidbeni proizvod na raspolaganje na tržištu sve dok se ne provede njegovo usklađivanje. Osim toga, ako gnojidbeni proizvod s oznakom CE predstavlja neprihvatljiv rizik za zdravlje ljudi, životinja ili biljaka te za sigurnost ili okoliš, distributer o tome obavješćuje proizvođača ili uvoznika te tijela za nadzor nad tržištem. | Ako distributer smatra ili ima razloga vjerovati da gnojidbeni proizvod s oznakom CE nije sukladan s primjenjivim zahtjevima iz
  ove Uredbe
  , ne stavlja gnojidbeni proizvod na raspolaganje na tržištu sve dok se ne provede njegovo usklađivanje. Osim toga, ako gnojidbeni proizvod s oznakom CE predstavlja neprihvatljiv rizik za zdravlje ljudi, životinja ili biljaka te za sigurnost ili okoliš, distributer o tome obavješćuje proizvođača ili uvoznika te tijela za nadzor nad tržištem. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako distributer smatra ili ima razloga vjerovati da gnojidbeni proizvod s oznakom CE nije sukladan s primjenjivim zahtjevima iz
  priloga I.
  ,
  II. ili III.,
  ne stavlja gnojidbeni proizvod na raspolaganje na tržištu sve dok se ne provede njegovo usklađivanje. Osim toga, ako gnojidbeni proizvod s oznakom CE predstavlja neprihvatljiv rizik za zdravlje ljudi, životinja ili biljaka te za sigurnost ili okoliš, distributer o tome obavješćuje proizvođača ili uvoznika te tijela za nadzor nad tržištem.

priloga I.

II. ili III.,

Ako distributer smatra ili ima razloga vjerovati da gnojidbeni proizvod s oznakom CE nije sukladan s primjenjivim zahtjevima iz
  ove Uredbe
  , ne stavlja gnojidbeni proizvod na raspolaganje na tržištu sve dok se ne provede njegovo usklađivanje. Osim toga, ako gnojidbeni proizvod s oznakom CE predstavlja neprihvatljiv rizik za zdravlje ljudi, životinja ili biljaka te za sigurnost ili okoliš, distributer o tome obavješćuje proizvođača ili uvoznika te tijela za nadzor nad tržištem.

ove Uredbe

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 1.

Članak 12. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ne dovodeći u pitanje zajedničke specifikacije iz članka 13.
  pretpostavlja se da su gnojidbeni proizvodi s oznakom CE koji su sukladni s usklađenim normama ili dijelovima usklađenih normi, na koje su upućivanja objavljena u Službenom listu Europske unije, sukladni
  sa
  zahtjevima iz Priloga I., II. i III. koji su obuhvaćeni tim normama ili njihovim dijelovima. | Pretpostavlja se da su gnojidbeni proizvodi s oznakom CE koji su sukladni s usklađenim normama ili dijelovima usklađenih normi, na koje su upućivanja objavljena u Službenom listu Europske unije,
  ili su u skladu s tim normama ispitani,
  sukladni
  s odgovarajućim
  zahtjevima iz Priloga I., II. i III. koji su obuhvaćeni tim normama ili njihovim dijelovima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ne dovodeći u pitanje zajedničke specifikacije iz članka 13.
  pretpostavlja se da su gnojidbeni proizvodi s oznakom CE koji su sukladni s usklađenim normama ili dijelovima usklađenih normi, na koje su upućivanja objavljena u Službenom listu Europske unije, sukladni
  sa
  zahtjevima iz Priloga I., II. i III. koji su obuhvaćeni tim normama ili njihovim dijelovima.

Ne dovodeći u pitanje zajedničke specifikacije iz članka 13.

sa

Pretpostavlja se da su gnojidbeni proizvodi s oznakom CE koji su sukladni s usklađenim normama ili dijelovima usklađenih normi, na koje su upućivanja objavljena u Službenom listu Europske unije,
  ili su u skladu s tim normama ispitani,
  sukladni
  s odgovarajućim
  zahtjevima iz Priloga I., II. i III. koji su obuhvaćeni tim normama ili njihovim dijelovima.

ili su u skladu s tim normama ispitani,

s odgovarajućim

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 1.

Članak 13. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija može donijeti provedbene akte o utvrđivanju zajedničkih specifikacija
  , čije poštovanje osigurava sukladnost sa zahtjevima iz Priloga I
  .
  , II. i III. obuhvaćenima tim specifikacijama ili njihovim dijelovima.
  Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz
  članka 41
  .
  stavka 3. | Ako zahtjev naveden u Prilozima I., II. i III. nije obuhvaćen usklađenim normama ili njihovim dijelovima, na koje su upućivanja objavljena u Službenom listu Europske unije i ako nakon zahtjeva jednoj europskoj organizaciji za normizaciju ili nekoliko njih da se izrade usklađene norme za taj zahtjev
  Komisija
  primijeti nepotrebna kašnjenja u donošenju norme, ona
  može donijeti provedbene akte o utvrđivanju zajedničkih specifikacija
  za taj zahtjev
  . Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz
  članka 41
  .
  stavka 3. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija može donijeti provedbene akte o utvrđivanju zajedničkih specifikacija
  , čije poštovanje osigurava sukladnost sa zahtjevima iz Priloga I
  .
  , II. i III. obuhvaćenima tim specifikacijama ili njihovim dijelovima.
  Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz
  članka 41
  .
  stavka 3.

, čije poštovanje osigurava sukladnost sa zahtjevima iz Priloga I

, II. i III. obuhvaćenima tim specifikacijama ili njihovim dijelovima.

članka 41

stavka 3.

Ako zahtjev naveden u Prilozima I., II. i III. nije obuhvaćen usklađenim normama ili njihovim dijelovima, na koje su upućivanja objavljena u Službenom listu Europske unije i ako nakon zahtjeva jednoj europskoj organizaciji za normizaciju ili nekoliko njih da se izrade usklađene norme za taj zahtjev
  Komisija
  primijeti nepotrebna kašnjenja u donošenju norme, ona
  može donijeti provedbene akte o utvrđivanju zajedničkih specifikacija
  za taj zahtjev
  . Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz
  članka 41
  .
  stavka 3.

Ako zahtjev naveden u Prilozima I., II. i III. nije obuhvaćen usklađenim normama ili njihovim dijelovima, na koje su upućivanja objavljena u Službenom listu Europske unije i ako nakon zahtjeva jednoj europskoj organizaciji za normizaciju ili nekoliko njih da se izrade usklađene norme za taj zahtjev

primijeti nepotrebna kašnjenja u donošenju norme, ona

za taj zahtjev

članka 41

stavka 3.

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 1.

Članak 17. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Oznaka CE stavlja se na
  popratne dokumente i
  , ako se gnojidbeni proizvod s oznakom CE isporučuje u 
  ambalaži
  ,
  na ambalažu,
  tako da bude vidljiva, čitljiva i neizbrisiva. | 1.   Oznaka CE stavlja se na
  ambalažu gnojidbenog proizvoda s oznakom CE ili
  , ako se gnojidbeni proizvod s oznakom CE isporučuje
  bez ambalaže,
  u 
  dokumente priloženima gnojidbenom proizvodu s oznakom CE
  , tako da bude vidljiva, čitljiva i neizbrisiva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Oznaka CE stavlja se na
  popratne dokumente i
  , ako se gnojidbeni proizvod s oznakom CE isporučuje u 
  ambalaži
  ,
  na ambalažu,
  tako da bude vidljiva, čitljiva i neizbrisiva.

1.   Oznaka CE stavlja se na
  ambalažu gnojidbenog proizvoda s oznakom CE ili
  , ako se gnojidbeni proizvod s oznakom CE isporučuje
  bez ambalaže,
  u 
  dokumente priloženima gnojidbenom proizvodu s oznakom CE
  , tako da bude vidljiva, čitljiva i neizbrisiva.

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 3. – podstavak 1.

Članak 17. – stavak 3. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Oznaka CE popraćena je identifikacijskim brojem prijavljenog tijela
  uključenog u ocjenjivanje sukladnosti prema Prilogu
  IV.
  modulu D1. | Oznaka CE popraćena je identifikacijskim brojem prijavljenog tijela
  ako se to zahtijeva na temelju Priloga
  IV. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Oznaka CE popraćena je identifikacijskim brojem prijavljenog tijela
  uključenog u ocjenjivanje sukladnosti prema Prilogu
  IV.
  modulu D1.

uključenog u ocjenjivanje sukladnosti prema Prilogu

modulu D1.

Oznaka CE popraćena je identifikacijskim brojem prijavljenog tijela
  ako se to zahtijeva na temelju Priloga
  IV.

ako se to zahtijeva na temelju Priloga

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 1.

Članak 18. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Za
  gnojidbeni proizvod s oznakom CE koji je
  oporabljen i ispunjava zahtjeve iz ove Uredbe
  smatra se da ispunjava uvjete iz članka 6. stavka 1. Direktive 2008/98/EZ
  pa se stoga
  više ne smatra otpadom. | Ako je materijal koji je bio otpad oporabljen i ako
  gnojidbeni proizvod s oznakom CE koji je
  u skladu s ovom Uredbom sadrži taj materijal ili se sastoji od njega,
  smatra se da
  taj materijal
  ispunjava uvjete iz članka 6. stavka 1. Direktive 2008/98/EZ
  i stoga se od trenutka sastavljanja izjave EU-a o sukladnosti
  više ne smatra otpadom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Za
  gnojidbeni proizvod s oznakom CE koji je
  oporabljen i ispunjava zahtjeve iz ove Uredbe
  smatra se da ispunjava uvjete iz članka 6. stavka 1. Direktive 2008/98/EZ
  pa se stoga
  više ne smatra otpadom.

Za

oporabljen i ispunjava zahtjeve iz ove Uredbe

pa se stoga

Ako je materijal koji je bio otpad oporabljen i ako
  gnojidbeni proizvod s oznakom CE koji je
  u skladu s ovom Uredbom sadrži taj materijal ili se sastoji od njega,
  smatra se da
  taj materijal
  ispunjava uvjete iz članka 6. stavka 1. Direktive 2008/98/EZ
  i stoga se od trenutka sastavljanja izjave EU-a o sukladnosti
  više ne smatra otpadom.

Ako je materijal koji je bio otpad oporabljen i ako

u skladu s ovom Uredbom sadrži taj materijal ili se sastoji od njega,

taj materijal

i stoga se od trenutka sastavljanja izjave EU-a o sukladnosti

Amandman 66

Amandman 66

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 2.

Članak 30. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Država članica
  koja
  provodi
  prijavljivanje
  dostavlja Komisiji
  na zahtjev sve podatke koji se odnose na osnovu za prijavljivanje ili održavanje stručnosti
  predmetnoga
  prijavljenog tijela. | 2.   
  Tijela
  koja
  provode
  prijavljivanje na zahtjev
  dostavljaju Komisiji
  sve podatke koji se odnose na osnovu za prijavljivanje ili održavanje stručnosti
  predmetnog
  prijavljenog tijela. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Država članica
  koja
  provodi
  prijavljivanje
  dostavlja Komisiji
  na zahtjev sve podatke koji se odnose na osnovu za prijavljivanje ili održavanje stručnosti
  predmetnoga
  prijavljenog tijela.

2.   
  Tijela
  koja
  provode
  prijavljivanje na zahtjev
  dostavljaju Komisiji
  sve podatke koji se odnose na osnovu za prijavljivanje ili održavanje stručnosti
  predmetnog
  prijavljenog tijela.

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 31. – stavak 3.

Članak 31. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Ako prijavljeno tijelo ustanovi da proizvođač ne ispunjava zahtjeve iz priloga I., II. ili III. ili odgovarajuće usklađene norme, zajedničke specifikacije iz članka 13.
  ili druge tehničke specifikacije
  , od navedenog proizvođača zahtijeva da poduzme odgovarajuće korektivne mjere i ne izda potvrdu. | 3.   Ako prijavljeno tijelo ustanovi da proizvođač ne ispunjava zahtjeve iz priloga I., II. ili III. ili odgovarajuće usklađene norme
  ili
  zajedničke specifikacije iz članka 13., od navedenog proizvođača zahtijeva da poduzme odgovarajuće korektivne mjere i ne izda potvrdu
  o sukladnosti ili odluku o odobrenju
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Ako prijavljeno tijelo ustanovi da proizvođač ne ispunjava zahtjeve iz priloga I., II. ili III. ili odgovarajuće usklađene norme, zajedničke specifikacije iz članka 13.
  ili druge tehničke specifikacije
  , od navedenog proizvođača zahtijeva da poduzme odgovarajuće korektivne mjere i ne izda potvrdu.

3.   Ako prijavljeno tijelo ustanovi da proizvođač ne ispunjava zahtjeve iz priloga I., II. ili III. ili odgovarajuće usklađene norme
  ili
  zajedničke specifikacije iz članka 13., od navedenog proizvođača zahtijeva da poduzme odgovarajuće korektivne mjere i ne izda potvrdu
  o sukladnosti ili odluku o odobrenju
  .

Amandman 68

Amandman 68

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 31. – stavak 4.

Članak 31. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Ako tijekom praćenja sukladnosti nakon izdavanja potvrde prijavljeno tijelo utvrdi da gnojidbeni proizvod s oznakom CE više nije sukladan, zahtijeva od proizvođača da poduzme primjerene korektivne mjere te prema potrebi suspendira ili povlači potvrdu. | 4.   Ako tijekom praćenja sukladnosti nakon izdavanja potvrde
  ili odluke o odobrenju
  prijavljeno tijelo utvrdi da gnojidbeni proizvod s oznakom CE više nije sukladan, zahtijeva od proizvođača da poduzme primjerene korektivne mjere te prema potrebi suspendira ili povlači potvrdu
  ili odluku o odobrenju
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Ako tijekom praćenja sukladnosti nakon izdavanja potvrde prijavljeno tijelo utvrdi da gnojidbeni proizvod s oznakom CE više nije sukladan, zahtijeva od proizvođača da poduzme primjerene korektivne mjere te prema potrebi suspendira ili povlači potvrdu.

4.   Ako tijekom praćenja sukladnosti nakon izdavanja potvrde
  ili odluke o odobrenju
  prijavljeno tijelo utvrdi da gnojidbeni proizvod s oznakom CE više nije sukladan, zahtijeva od proizvođača da poduzme primjerene korektivne mjere te prema potrebi suspendira ili povlači potvrdu
  ili odluku o odobrenju
  .

Amandman 69

Amandman 69

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 31. – stavak 5.

Članak 31. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Ako korektivne mjere nisu poduzete ili nemaju traženi učinak, prijavljeno tijelo
  prema
  potrebi ograničava, suspendira ili povlači sve potvrde. | 5.   Ako korektivne mjere nisu poduzete ili nemaju traženi učinak
  te je stoga gnojidbeni proizvod s oznakom CE i dalje nesukladan sa zahtjevima ove Uredbe
  , prijavljeno tijelo
  , po
  potrebi, ograničava, suspendira ili povlači sve potvrde
  ili odluku o odobrenju
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Ako korektivne mjere nisu poduzete ili nemaju traženi učinak, prijavljeno tijelo
  prema
  potrebi ograničava, suspendira ili povlači sve potvrde.

5.   Ako korektivne mjere nisu poduzete ili nemaju traženi učinak
  te je stoga gnojidbeni proizvod s oznakom CE i dalje nesukladan sa zahtjevima ove Uredbe
  , prijavljeno tijelo
  , po
  potrebi, ograničava, suspendira ili povlači sve potvrde
  ili odluku o odobrenju
  .

Amandman 70

Amandman 70

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 33. – stavak 1. – točka a

Članak 33. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | svakom odbijanju, ograničenju, suspenziji ili povlačenju potvrde; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

svakom odbijanju, ograničenju, suspenziji ili povlačenju potvrde;

| (a) | svakom odbijanju, ograničenju, suspenziji ili povlačenju potvrde
  ili odluke o odobrenju
  ; |
| --- | --- |

(a)

svakom odbijanju, ograničenju, suspenziji ili povlačenju potvrde
  ili odluke o odobrenju
  ;

ili odluke o odobrenju

Amandman 71

Amandman 71

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 37. – naslov

Članak 37. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Postupanje s gnojidbenim proizvodima s oznakom CE koji predstavljaju rizik
  na nacionalnoj razini | Postupanje
  na nacionalnoj razini
  s gnojidbenim proizvodima s oznakom CE koji predstavljaju rizik |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Postupanje s gnojidbenim proizvodima s oznakom CE koji predstavljaju rizik
  na nacionalnoj razini

na nacionalnoj razini

Postupanje
  na nacionalnoj razini
  s gnojidbenim proizvodima s oznakom CE koji predstavljaju rizik

na nacionalnoj razini

Amandman 72

Amandman 72

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 37. – stavak 1. – podstavak 1.

Članak 37. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako tijela za nadzor nad tržištem neke države članice imaju dovoljno razloga vjerovati da neki gnojidbeni proizvod s oznakom CE predstavlja
  neprihvatljiv
  rizik za zdravlje ljudi, životinja ili biljaka te za sigurnost ili okoliš, ocjenjuju ispunjava li predmetni gnojidbeni proizvod zahtjeve iz ove Uredbe. Relevantni gospodarski subjekti prema potrebi u tu svrhu surađuju s tijelima za nadzor nad tržištem. | Ako tijela za nadzor nad tržištem neke države članice imaju dovoljno razloga vjerovati da neki gnojidbeni proizvod s oznakom CE predstavlja rizik za zdravlje ljudi, životinja ili biljaka te za sigurnost ili okoliš
  ili za ostale aspekte zaštite javnog interesa obuhvaćene ovom Uredbom
  , ocjenjuju ispunjava li predmetni gnojidbeni proizvod
  sve
  zahtjeve iz ove Uredbe. Relevantni gospodarski subjekti prema potrebi u tu svrhu surađuju s tijelima za nadzor nad tržištem. |
| | (Ovom izmjenom obuhvaća se horizontalna izmjena pojma „neprihvatljiv rizik” (u množini i jednini) koji se mijenja u „rizik” (u jednini). Ako ju suzakonodavci prihvate, u cijelom tekstu treba provesti odgovarajuće prilagodbe, uključujući dijelove obuhvaćene u amandmanima u nastavku.) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako tijela za nadzor nad tržištem neke države članice imaju dovoljno razloga vjerovati da neki gnojidbeni proizvod s oznakom CE predstavlja
  neprihvatljiv
  rizik za zdravlje ljudi, životinja ili biljaka te za sigurnost ili okoliš, ocjenjuju ispunjava li predmetni gnojidbeni proizvod zahtjeve iz ove Uredbe. Relevantni gospodarski subjekti prema potrebi u tu svrhu surađuju s tijelima za nadzor nad tržištem.

neprihvatljiv

Ako tijela za nadzor nad tržištem neke države članice imaju dovoljno razloga vjerovati da neki gnojidbeni proizvod s oznakom CE predstavlja rizik za zdravlje ljudi, životinja ili biljaka te za sigurnost ili okoliš
  ili za ostale aspekte zaštite javnog interesa obuhvaćene ovom Uredbom
  , ocjenjuju ispunjava li predmetni gnojidbeni proizvod
  sve
  zahtjeve iz ove Uredbe. Relevantni gospodarski subjekti prema potrebi u tu svrhu surađuju s tijelima za nadzor nad tržištem.

ili za ostale aspekte zaštite javnog interesa obuhvaćene ovom Uredbom

sve

(Ovom izmjenom obuhvaća se horizontalna izmjena pojma „neprihvatljiv rizik” (u množini i jednini) koji se mijenja u „rizik” (u jednini). Ako ju suzakonodavci prihvate, u cijelom tekstu treba provesti odgovarajuće prilagodbe, uključujući dijelove obuhvaćene u amandmanima u nastavku.)

(Ovom izmjenom obuhvaća se horizontalna izmjena pojma „neprihvatljiv rizik” (u množini i jednini) koji se mijenja u „rizik” (u jednini). Ako ju suzakonodavci prihvate, u cijelom tekstu treba provesti odgovarajuće prilagodbe, uključujući dijelove obuhvaćene u amandmanima u nastavku.)

Amandman 73

Amandman 73

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 37. – stavak 1. – podstavak 2.

Članak 37. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako tijela za nadzor nad tržištem tijekom postupka ocjenjivanja utvrde da gnojidbeni proizvod s oznakom CE nije sukladan sa zahtjevima iz ove Uredbe, od gospodarskog subjekta moraju bez odgode zatražiti da
  u razumnom roku
  poduzme sve korektivne mjere kako bi gnojidbeni proizvod uskladio s tim zahtjevima, povukao s tržišta, opozvao
  ili
  uklonio oznaku CE. | Ako tijela za nadzor nad tržištem tijekom postupka ocjenjivanja utvrde da gnojidbeni proizvod s oznakom CE nije sukladan sa zahtjevima iz ove Uredbe, od gospodarskog subjekta moraju bez odgode zatražiti da poduzme sve korektivne mjere kako bi gnojidbeni proizvod uskladio s tim zahtjevima, povukao s tržišta
  ili
  opozvao
  u razumnom roku koji će utvrditi razmjerno prirodi rizika te
  uklonio oznaku CE. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako tijela za nadzor nad tržištem tijekom postupka ocjenjivanja utvrde da gnojidbeni proizvod s oznakom CE nije sukladan sa zahtjevima iz ove Uredbe, od gospodarskog subjekta moraju bez odgode zatražiti da
  u razumnom roku
  poduzme sve korektivne mjere kako bi gnojidbeni proizvod uskladio s tim zahtjevima, povukao s tržišta, opozvao
  ili
  uklonio oznaku CE.

u razumnom roku

ili

Ako tijela za nadzor nad tržištem tijekom postupka ocjenjivanja utvrde da gnojidbeni proizvod s oznakom CE nije sukladan sa zahtjevima iz ove Uredbe, od gospodarskog subjekta moraju bez odgode zatražiti da poduzme sve korektivne mjere kako bi gnojidbeni proizvod uskladio s tim zahtjevima, povukao s tržišta
  ili
  opozvao
  u razumnom roku koji će utvrditi razmjerno prirodi rizika te
  uklonio oznaku CE.

ili

u razumnom roku koji će utvrditi razmjerno prirodi rizika te

Amandman 74

Amandman 74

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 37. – stavak 4. – podstavak 1.

Članak 37. – stavak 4. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako relevantni gospodarski subjekt ne poduzme prikladne korektivne mjere u roku navedenom u stavku 1. drugom podstavku, tijela za nadzor nad tržištem poduzimaju sve prikladne privremene mjere kako bi
  zabranila ili ograničila
  stavljanje tog gnojidbenog proizvoda s oznakom CE na raspolaganje na svojem nacionalnom tržištu, odnosno
  povukla
  ga s tržišta ili
  opozvala
  . | Ako relevantni gospodarski subjekt ne poduzme prikladne korektivne mjere u roku navedenom u stavku 1. drugom podstavku, tijela za nadzor nad tržištem poduzimaju sve prikladne privremene mjere kako bi
  zabranilo ili ograničilo
  stavljanje tog gnojidbenog proizvoda s oznakom CE na raspolaganje na svojem nacionalnom tržištu, odnosno
  povuklo
  ga s tržišta ili
  opozvalo
  .
  Obvezama tijela za nadzor nad tržištem u tom pogledu ne dovodi se u pitanje mogućnost država članica da reguliraju gnojidbene proizvode koji nemaju oznaku CE nakon stavljanja na raspolaganje na tržištu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako relevantni gospodarski subjekt ne poduzme prikladne korektivne mjere u roku navedenom u stavku 1. drugom podstavku, tijela za nadzor nad tržištem poduzimaju sve prikladne privremene mjere kako bi
  zabranila ili ograničila
  stavljanje tog gnojidbenog proizvoda s oznakom CE na raspolaganje na svojem nacionalnom tržištu, odnosno
  povukla
  ga s tržišta ili
  opozvala
  .

zabranila ili ograničila

povukla

opozvala

Ako relevantni gospodarski subjekt ne poduzme prikladne korektivne mjere u roku navedenom u stavku 1. drugom podstavku, tijela za nadzor nad tržištem poduzimaju sve prikladne privremene mjere kako bi
  zabranilo ili ograničilo
  stavljanje tog gnojidbenog proizvoda s oznakom CE na raspolaganje na svojem nacionalnom tržištu, odnosno
  povuklo
  ga s tržišta ili
  opozvalo
  .
  Obvezama tijela za nadzor nad tržištem u tom pogledu ne dovodi se u pitanje mogućnost država članica da reguliraju gnojidbene proizvode koji nemaju oznaku CE nakon stavljanja na raspolaganje na tržištu.

zabranilo ili ograničilo

povuklo

opozvalo

Obvezama tijela za nadzor nad tržištem u tom pogledu ne dovodi se u pitanje mogućnost država članica da reguliraju gnojidbene proizvode koji nemaju oznaku CE nakon stavljanja na raspolaganje na tržištu.

Amandman 75

Amandman 75

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 37. – stavak 5. – točka b

Članak 37. – stavak 5. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | nedostaci u usklađenim normama iz članka 12.
  u vezi s dodjelom pretpostavke o sukladnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

nedostaci u usklađenim normama iz članka 12.
  u vezi s dodjelom pretpostavke o sukladnosti.

u vezi s dodjelom pretpostavke o sukladnosti.

| (b) | nedostaci u usklađenim normama iz članka 12.; |
| --- | --- |

(b)

nedostaci u usklađenim normama iz članka 12.;

Amandman 76

Amandman 76

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 37. – stavak 5. – točka ba (nova)

Članak 37. – stavak 5. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | nedostaci zajedničkih specifikacija iz članka 13. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

nedostaci zajedničkih specifikacija iz članka 13.

nedostaci zajedničkih specifikacija iz članka 13.

Amandman 77

Amandman 77

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 38. – stavak 2.a (novi)

Članak 38. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Ako se nacionalna mjera smatra opravdanom i ako se nesukladnost gnojidbenog proizvoda s oznakom CE pripisuje nedostacima zajedničkih specifikacija iz članka 37. stavka 5. točke (ba), Komisija bez odgode donosi provedbene akte o izmjeni ili stavljanju izvan snage dotičnih zajedničkih specifikacija. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 41. stavka 3. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Ako se nacionalna mjera smatra opravdanom i ako se nesukladnost gnojidbenog proizvoda s oznakom CE pripisuje nedostacima zajedničkih specifikacija iz članka 37. stavka 5. točke (ba), Komisija bez odgode donosi provedbene akte o izmjeni ili stavljanju izvan snage dotičnih zajedničkih specifikacija. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 41. stavka 3.

Amandman 78

Amandman 78

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 39. – stavak 1.

Članak 39. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ako država članica nakon ocjenjivanja u skladu s člankom 37. stavkom 1. utvrdi da gnojidbeni proizvod, iako je u skladu s ovom Uredbom, predstavlja
  neprihvatljiv
  rizik za zdravlje ljudi, životinja i biljaka te za sigurnost ili okoliš, od relevantnog gospodarskog subjekta zahtijeva da u razumnom roku poduzme sve odgovarajuće mjere kako taj gnojidbeni proizvod nakon stavljanja na
  tržište
  više ne bi bio rizičan, da ga povuče s tržišta ili opozove. | 1.   Ako država članica nakon ocjenjivanja u skladu s člankom 37. stavkom 1. utvrdi da gnojidbeni proizvod, iako je u skladu s ovom Uredbom, predstavlja rizik za zdravlje ljudi, životinja i biljaka te za sigurnost ili okoliš
  ili za ostale aspekte zaštite javnog interesa obuhvaćene ovom Uredbom
  , od relevantnog gospodarskog subjekta zahtijeva
  bez odgode
  da u razumnom roku
  koje odredi tijelo za nadzor nad tržištem i razmjerno prirodi rizika
  poduzme sve odgovarajuće mjere kako taj gnojidbeni proizvod nakon stavljanja na
  raspolaganje na tržištu
  više ne bi bio rizičan, da ga povuče s tržišta ili opozove. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Ako država članica nakon ocjenjivanja u skladu s člankom 37. stavkom 1. utvrdi da gnojidbeni proizvod, iako je u skladu s ovom Uredbom, predstavlja
  neprihvatljiv
  rizik za zdravlje ljudi, životinja i biljaka te za sigurnost ili okoliš, od relevantnog gospodarskog subjekta zahtijeva da u razumnom roku poduzme sve odgovarajuće mjere kako taj gnojidbeni proizvod nakon stavljanja na
  tržište
  više ne bi bio rizičan, da ga povuče s tržišta ili opozove.

1.   Ako država članica nakon ocjenjivanja u skladu s člankom 37. stavkom 1. utvrdi da gnojidbeni proizvod, iako je u skladu s ovom Uredbom, predstavlja rizik za zdravlje ljudi, životinja i biljaka te za sigurnost ili okoliš
  ili za ostale aspekte zaštite javnog interesa obuhvaćene ovom Uredbom
  , od relevantnog gospodarskog subjekta zahtijeva
  bez odgode
  da u razumnom roku
  koje odredi tijelo za nadzor nad tržištem i razmjerno prirodi rizika
  poduzme sve odgovarajuće mjere kako taj gnojidbeni proizvod nakon stavljanja na
  raspolaganje na tržištu
  više ne bi bio rizičan, da ga povuče s tržišta ili opozove.

Amandman 79

Amandman 79

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 40. – stavak 1. – točka c

Članak 40. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | EU izjava o sukladnosti nije
  priložena uz gnojidbeni proizvod s oznakom CE
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

EU izjava o sukladnosti nije
  priložena uz gnojidbeni proizvod s oznakom CE
  ;

priložena uz gnojidbeni proizvod s oznakom CE

| (c) | EU izjava o sukladnosti nije
  sastavljena
  ; |
| --- | --- |

(c)

EU izjava o sukladnosti nije
  sastavljena
  ;

sastavljena

Amandman 80

Amandman 80

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 42. – stavak 1.

Članak 42. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 43. radi izmjena priloga od I. do IV. radi njihove prilagodbe tehničkom napretku te olakšavanja pristupa unutarnjem tržištu i slobodnog kretanja gnojidbenih proizvoda s oznakom CE | 1.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 43. radi izmjena priloga od I. do IV. radi njihove prilagodbe tehničkom napretku
  , uzimajući u obzir proizvode i materijale koji su već odobreni u državama članicama, osobito na područjima proizvodnje gnojidbenih proizvoda od nusproizvoda životinjskog podrijetla i oporabe otpada,
  te
  u svrhe
  olakšavanja pristupa unutarnjem tržištu i slobodnog kretanja gnojidbenih proizvoda s oznakom CE: |
| (a) | kojima će se vjerojatno mnogo trgovati
  na unutarnjem tržištu i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 43. radi izmjena priloga od I. do IV. radi njihove prilagodbe tehničkom napretku te olakšavanja pristupa unutarnjem tržištu i slobodnog kretanja gnojidbenih proizvoda s oznakom CE

1.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 43. radi izmjena priloga od I. do IV. radi njihove prilagodbe tehničkom napretku
  , uzimajući u obzir proizvode i materijale koji su već odobreni u državama članicama, osobito na područjima proizvodnje gnojidbenih proizvoda od nusproizvoda životinjskog podrijetla i oporabe otpada,
  te
  u svrhe
  olakšavanja pristupa unutarnjem tržištu i slobodnog kretanja gnojidbenih proizvoda s oznakom CE:

(a)

kojima će se vjerojatno mnogo trgovati
  na unutarnjem tržištu i

kojima će se vjerojatno mnogo trgovati

| (a) | koji imaju potencijal postati predmet značajnog trgovanja
  na unutarnjem tržištu i |
| --- | --- |

(a)

koji imaju potencijal postati predmet značajnog trgovanja
  na unutarnjem tržištu i

koji imaju potencijal postati predmet značajnog trgovanja

| (b) | za koje postoje znanstveni dokazi da ne predstavljaju
  neprihvatljiv
  rizik za zdravlje ljudi, životinja ili biljaka, za sigurnost ili okoliš te da su dovoljno učinkoviti. |
| --- | --- |

(b)

za koje postoje znanstveni dokazi da ne predstavljaju
  neprihvatljiv
  rizik za zdravlje ljudi, životinja ili biljaka, za sigurnost ili okoliš te da su dovoljno učinkoviti.

neprihvatljiv

| (b) | za koje postoje znanstveni dokazi da ne predstavljaju rizik za zdravlje ljudi, životinja ili biljaka, za sigurnost ili okoliš te da su dovoljno učinkoviti. |
| --- | --- |

(b)

za koje postoje znanstveni dokazi da ne predstavljaju rizik za zdravlje ljudi, životinja ili biljaka, za sigurnost ili okoliš te da su dovoljno učinkoviti.

Amandman 81

Amandman 81

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 42. – stavak 1.a (novi)

Članak 42. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Bez nepotrebne odgode nakon ... [datum stupanja na snagu ove Uredbe] Komisija donosi delegirane akte u skladu sa stavkom 1. u vezi s izmjenom kategorija sastavnih materijala iz Priloga II., posebno radi dodavanja nusproizvoda životinjskog podrijetla za koje je krajnja točka utvrđena, struvita, biougljena i proizvoda od pepela tim kategorijama sastavnih materijala, te radi utvrđivanja zahtjeva za uvrštavanje tih proizvoda u te kategorije. Pri donošenju tih delegiranih akata Komisija posebno u obzir uzima tehnološki napredak postignut u području oporabe hranjiva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Bez nepotrebne odgode nakon ... [datum stupanja na snagu ove Uredbe] Komisija donosi delegirane akte u skladu sa stavkom 1. u vezi s izmjenom kategorija sastavnih materijala iz Priloga II., posebno radi dodavanja nusproizvoda životinjskog podrijetla za koje je krajnja točka utvrđena, struvita, biougljena i proizvoda od pepela tim kategorijama sastavnih materijala, te radi utvrđivanja zahtjeva za uvrštavanje tih proizvoda u te kategorije. Pri donošenju tih delegiranih akata Komisija posebno u obzir uzima tehnološki napredak postignut u području oporabe hranjiva.

Amandman 345

Amandman 345

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 42. – stavak 1.b (novi)

Članak 42. – stavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.b
     
  Komisija je u skladu s člankom 43. ovlaštena donositi delegirane akte u svrhu pomicanja datuma stupanja na snagu ograničenja od 20 mg/kg iz Priloga I. dijela II. PFC1(B) točke 3. točke (a) podtočke 2. i Priloga I. dijela II. PFC1(C)I točke 2. točke (a) podtočke 2. ako, na temelju iscrpne procjene učinka, može dokazati da bi uvođenje strožeg ograničenja ozbiljno ugrozilo opskrbu gnojidbenim proizvodima u Uniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.b
     
  Komisija je u skladu s člankom 43. ovlaštena donositi delegirane akte u svrhu pomicanja datuma stupanja na snagu ograničenja od 20 mg/kg iz Priloga I. dijela II. PFC1(B) točke 3. točke (a) podtočke 2. i Priloga I. dijela II. PFC1(C)I točke 2. točke (a) podtočke 2. ako, na temelju iscrpne procjene učinka, može dokazati da bi uvođenje strožeg ograničenja ozbiljno ugrozilo opskrbu gnojidbenim proizvodima u Uniji.

Amandman 82

Amandman 82

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 42. – stavak 2. – uvodni dio

Članak 42. – stavak 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ako Komisija
  na temelju stavka 1.
  izmijeni Prilog II. kako bi dodala nove
  mikroorganizme
  u kategoriju sastavnih materijala za takve organizme, ona to čini na temelju sljedećih podataka: | 2.   Ako Komisija izmijeni Prilog II. kako bi dodala nove
  rodove mikroorganizama
  u kategoriju sastavnih materijala za takve organizme ona to čini
  , nakon što provjeri ispunjavaju li svi relevantni rodovi dodatnog mikroorganizma uvjete iz stavka 1. točke (b) ovog članka,
  na temelju sljedećih podataka: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ako Komisija
  na temelju stavka 1.
  izmijeni Prilog II. kako bi dodala nove
  mikroorganizme
  u kategoriju sastavnih materijala za takve organizme, ona to čini na temelju sljedećih podataka:

2.   Ako Komisija izmijeni Prilog II. kako bi dodala nove
  rodove mikroorganizama
  u kategoriju sastavnih materijala za takve organizme ona to čini
  , nakon što provjeri ispunjavaju li svi relevantni rodovi dodatnog mikroorganizma uvjete iz stavka 1. točke (b) ovog članka,
  na temelju sljedećih podataka:

Amandman 83

Amandman 83

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 42. – stavak 2. – točka a

Članak 42. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | naziv mikroorganizma; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

naziv mikroorganizma;

| (a) | naziv mikroorganizma
  na razini roda
  ; |
| --- | --- |

(a)

naziv mikroorganizma
  na razini roda
  ;

na razini roda

Amandman 84

Amandman 84

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 42. – stavak 2. – točka c

Članak 42. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | prethodni podaci
  o sigurnoj proizvodnji i upotrebi tog mikroorganizma |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

prethodni podaci
  o sigurnoj proizvodnji i upotrebi tog mikroorganizma

prethodni podaci

| (c) | znanstvene literature
  o sigurnoj proizvodnji i upotrebi tog mikroorganizma |
| --- | --- |

(c)

znanstvene literature
  o sigurnoj proizvodnji i upotrebi tog mikroorganizma

znanstvene literature

Amandman 85

Amandman 85

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 42. – stavak 2. – točka d

Članak 42. – stavak 2. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | taksonomski odnos s vrstama mikroorganizama koji su u skladu s priznatom pretpostavkom o sigurnosti koju je uspostavila Europska agencija za sigurnost hrane; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

taksonomski odnos s vrstama mikroorganizama koji su u skladu s priznatom pretpostavkom o sigurnosti koju je uspostavila Europska agencija za sigurnost hrane;

| (d) | taksonomski odnos s vrstama mikroorganizama koji su u skladu s priznatom pretpostavkom o sigurnosti koju je uspostavila Europska agencija za sigurnost hrane
  ili upućivanje na izjavu o sukladnosti s odgovarajućim usklađenim normama o sigurnosti upotrijebljenih mikroorganizama objavljenih u Službenom listu Europske unije ili na sukladnost sa zahtjevima za ocjenu sigurnosti mikroorganizama koje je usvojila Komisija ako takve usklađene norme ne postoje
  ; |
| --- | --- |

(d)

taksonomski odnos s vrstama mikroorganizama koji su u skladu s priznatom pretpostavkom o sigurnosti koju je uspostavila Europska agencija za sigurnost hrane
  ili upućivanje na izjavu o sukladnosti s odgovarajućim usklađenim normama o sigurnosti upotrijebljenih mikroorganizama objavljenih u Službenom listu Europske unije ili na sukladnost sa zahtjevima za ocjenu sigurnosti mikroorganizama koje je usvojila Komisija ako takve usklađene norme ne postoje
  ;

ili upućivanje na izjavu o sukladnosti s odgovarajućim usklađenim normama o sigurnosti upotrijebljenih mikroorganizama objavljenih u Službenom listu Europske unije ili na sukladnost sa zahtjevima za ocjenu sigurnosti mikroorganizama koje je usvojila Komisija ako takve usklađene norme ne postoje

Amandman 86

Amandman 86

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 42. – stavak 2. – podstavak 1.a (novi)

Članak 42. – stavak 2. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Kako bi se odrazio brz tehnološki napredak na tom području, Komisija do ... [jedna godina nakon stupanja na snagu ove Uredbe] donosi delegirane akte u skladu s člankom 43. radi utvrđivanja kriterija za ocjenu mikroorganizama koji se mogu upotrebljavati u proizvodima za ishranu biljaka, a da se ne nalaze nominalno na pozitivnom popisu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Kako bi se odrazio brz tehnološki napredak na tom području, Komisija do ... [jedna godina nakon stupanja na snagu ove Uredbe] donosi delegirane akte u skladu s člankom 43. radi utvrđivanja kriterija za ocjenu mikroorganizama koji se mogu upotrebljavati u proizvodima za ishranu biljaka, a da se ne nalaze nominalno na pozitivnom popisu.

Kako bi se odrazio brz tehnološki napredak na tom području, Komisija do ... [jedna godina nakon stupanja na snagu ove Uredbe] donosi delegirane akte u skladu s člankom 43. radi utvrđivanja kriterija za ocjenu mikroorganizama koji se mogu upotrebljavati u proizvodima za ishranu biljaka, a da se ne nalaze nominalno na pozitivnom popisu.

Amandman 87

Amandman 87

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 42. – stavak 3. – podstavak 1.a (novi)

Članak 42. – stavak 3. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Do... [šest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe] Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 43. u vezi s izmjenom Priloga II. radi uvrštavanja krajnjih točaka u lanac proizvodnje koje su određene u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009, u pogledu nusproizvoda životinjskog podrijetla navedene u kategoriji CMC 11 Priloga II. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Do... [šest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe] Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 43. u vezi s izmjenom Priloga II. radi uvrštavanja krajnjih točaka u lanac proizvodnje koje su određene u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009, u pogledu nusproizvoda životinjskog podrijetla navedene u kategoriji CMC 11 Priloga II.

Do... [šest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe] Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 43. u vezi s izmjenom Priloga II. radi uvrštavanja krajnjih točaka u lanac proizvodnje koje su određene u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009, u pogledu nusproizvoda životinjskog podrijetla navedene u kategoriji CMC 11 Priloga II.

Amandman 88

Amandman 88

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 42. – stavak 3.a (novi)

Članak 42. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Kada donosi delegirane akte iz stavka 1., Komisija izmjenjuje kategoriju sastavnih materijala utvrđivanjem zahtjeva za polimere koji nisu polimeri hranjiva iz Priloga II. kako bi se u obzir uzeli najnoviji znanstveni dokazi i tehnološki razvoj te do ... [tri godine nakon početka primjene ove Uredbe] utvrđuje kriterije za pretvorbu polimernog ugljika koji treba pretvoriti u ugljikov dioksid (CO2) i odgovarajuću metodu ispitivanja za biološku razgradivost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  Kada donosi delegirane akte iz stavka 1., Komisija izmjenjuje kategoriju sastavnih materijala utvrđivanjem zahtjeva za polimere koji nisu polimeri hranjiva iz Priloga II. kako bi se u obzir uzeli najnoviji znanstveni dokazi i tehnološki razvoj te do ... [tri godine nakon početka primjene ove Uredbe] utvrđuje kriterije za pretvorbu polimernog ugljika koji treba pretvoriti u ugljikov dioksid (CO2) i odgovarajuću metodu ispitivanja za biološku razgradivost.

Amandman 89

Amandman 89

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 42. – stavak 3.b (novi)

Članak 42. – stavak 3.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.b
     
  Kada donosi delegirane akte iz stavka 1., Komisija izmjenjuje kategoriju sastavnih materijala utvrđivanjem kriterija za druge industrijske nusproizvode iz Priloga II. kako bi se uzelo u obzir sadašnje prakse pri izradi proizvoda, tehnološki razvoj i najnovije znanstvene dokaze te do ... [jedna godina nakon stupanja na snagu ove Uredbe] utvrđuje kriterije za industrijske nusproizvode u cilju njihova uključivanja u kategoriju sastavnih materijala. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.b
     
  Kada donosi delegirane akte iz stavka 1., Komisija izmjenjuje kategoriju sastavnih materijala utvrđivanjem kriterija za druge industrijske nusproizvode iz Priloga II. kako bi se uzelo u obzir sadašnje prakse pri izradi proizvoda, tehnološki razvoj i najnovije znanstvene dokaze te do ... [jedna godina nakon stupanja na snagu ove Uredbe] utvrđuje kriterije za industrijske nusproizvode u cilju njihova uključivanja u kategoriju sastavnih materijala.

Amandman 91

Amandman 91

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 43. – stavak 3.a (novi)

Članak 43. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

Amandman 92

Amandman 92

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 44. – stavak 1.

Članak 44. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice propisuju kazne za kršenje odredaba ove Uredbe i poduzimaju mjere potrebne za osiguranje njihove provedbe. Predviđene kazne moraju biti učinkovite, razmjerne i odvraćajuće. Države članice moraju bez odgode obavijestiti Komisiju o tim odredbama i mjerama te o svim naknadnim izmjenama koje se na njih odnose. | Države članice propisuju kazne za kršenje odredaba ove Uredbe i poduzimaju mjere potrebne za osiguranje njihove provedbe. Predviđene kazne moraju biti učinkovite, razmjerne i odvraćajuće. Države članice moraju bez odgode obavijestiti Komisiju o tim odredbama i mjerama te o svim naknadnim izmjenama koje se na njih odnose.
  Države članice poduzimaju sve mjere potrebne za osiguranje provedbe svojih pravila o kaznama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice propisuju kazne za kršenje odredaba ove Uredbe i poduzimaju mjere potrebne za osiguranje njihove provedbe. Predviđene kazne moraju biti učinkovite, razmjerne i odvraćajuće. Države članice moraju bez odgode obavijestiti Komisiju o tim odredbama i mjerama te o svim naknadnim izmjenama koje se na njih odnose.

Države članice propisuju kazne za kršenje odredaba ove Uredbe i poduzimaju mjere potrebne za osiguranje njihove provedbe. Predviđene kazne moraju biti učinkovite, razmjerne i odvraćajuće. Države članice moraju bez odgode obavijestiti Komisiju o tim odredbama i mjerama te o svim naknadnim izmjenama koje se na njih odnose.
  Države članice poduzimaju sve mjere potrebne za osiguranje provedbe svojih pravila o kaznama.

Države članice poduzimaju sve mjere potrebne za osiguranje provedbe svojih pravila o kaznama.

Amandman 93

Amandman 93

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 45. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

Članak 45. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

Uredba (EZ) br. 1069/2009

Članak 5. – stavak 2. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1.a) | u stavku 2. iza prvog podstavka umeće se sljedeći podstavak:



  „Za dobivene proizvode koji spadaju u područje primjene članka 32., a već se uvelike koriste za proizvodnju gnojiva u državama članicama, Komisija određuje takvu krajnju točku do ... [šest mjeseci nakon stupanja na snagu Uredbe o gnojivima].” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1.a)

(1.a)

u stavku 2. iza prvog podstavka umeće se sljedeći podstavak:

„Za dobivene proizvode koji spadaju u područje primjene članka 32., a već se uvelike koriste za proizvodnju gnojiva u državama članicama, Komisija određuje takvu krajnju točku do ... [šest mjeseci nakon stupanja na snagu Uredbe o gnojivima].”

„Za dobivene proizvode koji spadaju u područje primjene članka 32., a već se uvelike koriste za proizvodnju gnojiva u državama članicama, Komisija određuje takvu krajnju točku do ... [šest mjeseci nakon stupanja na snagu Uredbe o gnojivima].”

Amandman 94

Amandman 94

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 46. – stavak 1. – točka 2.

Članak 46. – stavak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 1107/2009

Članak 3. – stavak 34. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3)
  „34. | „biljni biostimulans” znači proizvod koji pospješuje procese ishrane biljaka neovisno o sadržaju hranjiva
  u tom proizvodu, i to
  isključivo radi
  poboljšavanja
  jednog ili više sljedećih svojstava biljke: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3)
  „34.

(3)

„biljni biostimulans” znači proizvod koji pospješuje procese ishrane biljaka neovisno o sadržaju hranjiva
  u tom proizvodu, i to
  isključivo radi
  poboljšavanja
  jednog ili više sljedećih svojstava biljke:

u tom proizvodu, i to

poboljšavanja

| „34. | „biljni biostimulans” znači proizvod koji
  sadrži bilo koju tvar ili mikroorganizam koji
  pospješuje procese ishrane biljaka neovisno o sadržaju hranjiva
  ili bilo koju kombinaciju takvih tvari i/ili mikroorganizama
  isključivo radi
  poboljšanja
  jednog
  svojstva
  ili više sljedećih svojstava biljke
  ili poboljšanja rizosfere biljke
  : |
| --- | --- |

„34.

„biljni biostimulans” znači proizvod koji
  sadrži bilo koju tvar ili mikroorganizam koji
  pospješuje procese ishrane biljaka neovisno o sadržaju hranjiva
  ili bilo koju kombinaciju takvih tvari i/ili mikroorganizama
  isključivo radi
  poboljšanja
  jednog
  svojstva
  ili više sljedećih svojstava biljke
  ili poboljšanja rizosfere biljke
  :

sadrži bilo koju tvar ili mikroorganizam koji

ili bilo koju kombinaciju takvih tvari i/ili mikroorganizama

poboljšanja

svojstva

ili poboljšanja rizosfere biljke

Amandman 95

Amandman 95

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 46. – stavak 1. – točka 2.

Članak 46. – stavak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 1107/2009

Članak 3. – točka 34. – podtočka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | kvalitativnih svojstava
  usjeva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

kvalitativnih svojstava
  usjeva.

kvalitativnih svojstava

| (c) | kvalitete
  usjeva. |
| --- | --- |

(c)

kvalitete
  usjeva.

kvalitete

Amandman 96

Amandman 96

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 46. – stavak 1. – točka 2.

Članak 46. – stavak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 1107/2009

Članak 3. – točka 34. – podtočka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | dostupnost hranjiva zarobljenih u tlu ili rizosferi; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

dostupnost hranjiva zarobljenih u tlu ili rizosferi;

dostupnost hranjiva zarobljenih u tlu ili rizosferi;

Amandman 97

Amandman 97

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 46. – stavak 1. – točka 2.

Članak 46. – stavak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 1107/2009

Članak 3. – točka 34. – podtočka cb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cb) | degradacija organskih spojeva u tlu |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(cb)

(cb)

degradacija organskih spojeva u tlu

degradacija organskih spojeva u tlu

Amandman 98

Amandman 98

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 46. – stavak 1. – točka 2.

Članak 46. – stavak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 1107/2009

Članak 3. – točka 34. – podtočka cc (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cc) | humifikacija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(cc)

(cc)

humifikacija;

humifikacija;

Amandman 99

Amandman 99

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 48. – naslov

Članak 48. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Prijelazne odredbe | Prijelazne odredbe
  , izvješćivanje i preispitivanje |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Prijelazne odredbe

Prijelazne odredbe
  , izvješćivanje i preispitivanje

, izvješćivanje i preispitivanje

Amandman 100

Amandman 100

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 48. – stavak 1.

Članak 48. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice ne sprečavaju stavljanje na raspolaganje na tržištu proizvoda koji su stavljeni na tržište kao gnojiva s oznakom „EZ gnojivo” u skladu s Uredbom (EZ) br. 2003/2003 prije
  [Ured za publikacije, unijeti datum
  primjene ove Uredbe]. Međutim, poglavlje 5. primjenjuje se mutatis mutandis na takve proizvode. | Države članice ne sprečavaju stavljanje na raspolaganje na tržištu proizvoda koji su stavljeni na tržište kao gnojiva s oznakom „EZ gnojivo” u skladu s Uredbom (EZ) br. 2003/2003 prije
  ... [12 mjeseci nakon početka
  primjene ove Uredbe]. Međutim, poglavlje 5. primjenjuje se mutatis mutandis na takve proizvode. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice ne sprečavaju stavljanje na raspolaganje na tržištu proizvoda koji su stavljeni na tržište kao gnojiva s oznakom „EZ gnojivo” u skladu s Uredbom (EZ) br. 2003/2003 prije
  [Ured za publikacije, unijeti datum
  primjene ove Uredbe]. Međutim, poglavlje 5. primjenjuje se mutatis mutandis na takve proizvode.

[Ured za publikacije, unijeti datum

Države članice ne sprečavaju stavljanje na raspolaganje na tržištu proizvoda koji su stavljeni na tržište kao gnojiva s oznakom „EZ gnojivo” u skladu s Uredbom (EZ) br. 2003/2003 prije
  ... [12 mjeseci nakon početka
  primjene ove Uredbe]. Međutim, poglavlje 5. primjenjuje se mutatis mutandis na takve proizvode.

... [12 mjeseci nakon početka

Amandman 101

Amandman 101

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 48. – stavak 1.a (novi)

Članak 48. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a | Države članice koje su već primijenile niža ograničenja za udio kadmija (Cd) u organsko-mineralnim gnojivima i anorganskim gnojivima, utvrđena u kategorijama PFC 1 (B)(3)(a) i PFC 1 (C)(I)(2)(a) dijela II. Priloga I., mogu zadržati to strože ograničenje sve dok je ograničenje uspostavljeno u skladu s ovom Uredbom jednako ili niže. Države članice obavještavaju Komisiju o takvim nacionalnim mjerama do ... [šest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a

1.a

Države članice koje su već primijenile niža ograničenja za udio kadmija (Cd) u organsko-mineralnim gnojivima i anorganskim gnojivima, utvrđena u kategorijama PFC 1 (B)(3)(a) i PFC 1 (C)(I)(2)(a) dijela II. Priloga I., mogu zadržati to strože ograničenje sve dok je ograničenje uspostavljeno u skladu s ovom Uredbom jednako ili niže. Države članice obavještavaju Komisiju o takvim nacionalnim mjerama do ... [šest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe].

Amandman 102

Amandman 102

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 48. – stavak 1.b (novi)

Članak 48. – stavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.b | Do ... [42 mjeseca nakon datuma primjene ove Uredbe], Komisija dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću izvješće u kojem ocjenjuje primjenu ove Uredbe i njezin ukupni učinak na postizanje njezinih ciljeva, uključujući učinak na MSP-ove. To izvješće posebno sadrži: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.b

1.b

Do ... [42 mjeseca nakon datuma primjene ove Uredbe], Komisija dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću izvješće u kojem ocjenjuje primjenu ove Uredbe i njezin ukupni učinak na postizanje njezinih ciljeva, uključujući učinak na MSP-ove. To izvješće posebno sadrži:

| (a) | ocjenu funkcioniranja unutarnjeg tržišta gnojidbenih proizvoda, uključujući učinkovitost u ocjenjivanju sukladnosti i nadzoru nad tržištem, analizu učinaka djelomične usklađenosti na proizvodnju, uzorke korištenja i trgovinske tokove gnojidbenih proizvoda s oznakom CE i gnojidbenih proizvoda stavljenih na tržište u skladu s nacionalnim pravilima; |
| --- | --- |

(a)

(a)

ocjenu funkcioniranja unutarnjeg tržišta gnojidbenih proizvoda, uključujući učinkovitost u ocjenjivanju sukladnosti i nadzoru nad tržištem, analizu učinaka djelomične usklađenosti na proizvodnju, uzorke korištenja i trgovinske tokove gnojidbenih proizvoda s oznakom CE i gnojidbenih proizvoda stavljenih na tržište u skladu s nacionalnim pravilima;

ocjenu funkcioniranja unutarnjeg tržišta gnojidbenih proizvoda, uključujući učinkovitost u ocjenjivanju sukladnosti i nadzoru nad tržištem, analizu učinaka djelomične usklađenosti na proizvodnju, uzorke korištenja i trgovinske tokove gnojidbenih proizvoda s oznakom CE i gnojidbenih proizvoda stavljenih na tržište u skladu s nacionalnim pravilima;

| (b) | ocjenu primjene ograničenja u pogledu razina kontaminanata kao što je utvrđeno u Prilogu I. ovoj Uredbi, sve nove relevantne znanstvene informacije u pogledu toksičnosti i karcinogenosti kontaminanata ako budu dostupne, uključujući rizike od onečišćenja uranijem u gnojidbenim proizvodima; |
| --- | --- |

(b)

(b)

ocjenu primjene ograničenja u pogledu razina kontaminanata kao što je utvrđeno u Prilogu I. ovoj Uredbi, sve nove relevantne znanstvene informacije u pogledu toksičnosti i karcinogenosti kontaminanata ako budu dostupne, uključujući rizike od onečišćenja uranijem u gnojidbenim proizvodima;

ocjenu primjene ograničenja u pogledu razina kontaminanata kao što je utvrđeno u Prilogu I. ovoj Uredbi, sve nove relevantne znanstvene informacije u pogledu toksičnosti i karcinogenosti kontaminanata ako budu dostupne, uključujući rizike od onečišćenja uranijem u gnojidbenim proizvodima;

| (c) | ocjenu razvoja tehnologija za uklanjanje kadmija i njihova učinka, opsega i troškova diljem lanaca vrijednosti, kao i povezanog gospodarenja otpadnim kadmijem i |
| --- | --- |

(c)

(c)

ocjenu razvoja tehnologija za uklanjanje kadmija i njihova učinka, opsega i troškova diljem lanaca vrijednosti, kao i povezanog gospodarenja otpadnim kadmijem i

ocjenu razvoja tehnologija za uklanjanje kadmija i njihova učinka, opsega i troškova diljem lanaca vrijednosti, kao i povezanog gospodarenja otpadnim kadmijem i

| (d) | ocjenu učinaka na trgovinu sirovinama, uključujući dostupnost fosfatne rude. |
| --- | --- |

(d)

(d)

ocjenu učinaka na trgovinu sirovinama, uključujući dostupnost fosfatne rude.

ocjenu učinaka na trgovinu sirovinama, uključujući dostupnost fosfatne rude.

Ovim se izvješćem u obzir uzima tehnološki napredak i inovacije te postupci standardizacije koji utječu na proizvodnju i upotrebu gnojidbenih proizvoda. Prema potrebi, izvješće je popraćeno zakonodavnim prijedlogom do ... [pet godina nakon datuma primjene ove Uredbe].

Ovim se izvješćem u obzir uzima tehnološki napredak i inovacije te postupci standardizacije koji utječu na proizvodnju i upotrebu gnojidbenih proizvoda. Prema potrebi, izvješće je popraćeno zakonodavnim prijedlogom do ... [pet godina nakon datuma primjene ove Uredbe].

Do ... [12 mjeseci od stupanja na snagu ove Uredbe] Komisija podnosi procjenu znanstvenih podataka radi utvrđivanja poljoprivrednih i ekoloških kriterija kako bi se odredili kriteriji za krajnju točku proizvodnje stajskog gnojiva da bi se kvalificirala učinkovitost proizvoda koji sadrže prerađeno stajsko gnojivo ili se sastoje od njih.

Do ... [12 mjeseci od stupanja na snagu ove Uredbe] Komisija podnosi procjenu znanstvenih podataka radi utvrđivanja poljoprivrednih i ekoloških kriterija kako bi se odredili kriteriji za krajnju točku proizvodnje stajskog gnojiva da bi se kvalificirala učinkovitost proizvoda koji sadrže prerađeno stajsko gnojivo ili se sastoje od njih.

Amandman 103

Amandman 103

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 48. – stavak 1.c (novi)

Članak 48. – stavak 1.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.c | Do ... [pet godina nakon stupanja na snagu ove Uredbe] Komisija preispituje postupak ocjenjivanja sukladnosti u vezi s mikroorganizmima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.c

1.c

Do ... [pet godina nakon stupanja na snagu ove Uredbe] Komisija preispituje postupak ocjenjivanja sukladnosti u vezi s mikroorganizmima.

Amandman 104

Amandman 104

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 49. – stavak 2.

Članak 49. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Primjenjuje se od
  1
  .
  siječnja 2018. | Primjenjuje se od .
  .. [dvije godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe], osim članaka od 19. do 35. koji se primjenjuju od ... [jedna godina nakon stupanja na snagu ove Uredbe] te članaka 13., 41., 42., 43. i 45. koji se primjenjuju od ... [dan stupanja na snagu ove Uredbe]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Primjenjuje se od
  1
  .
  siječnja 2018.

1

siječnja 2018.

Primjenjuje se od .
  .. [dvije godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe], osim članaka od 19. do 35. koji se primjenjuju od ... [jedna godina nakon stupanja na snagu ove Uredbe] te članaka 13., 41., 42., 43. i 45. koji se primjenjuju od ... [dan stupanja na snagu ove Uredbe].

.. [dvije godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe], osim članaka od 19. do 35. koji se primjenjuju od ... [jedna godina nakon stupanja na snagu ove Uredbe] te članaka 13., 41., 42., 43. i 45. koji se primjenjuju od ... [dan stupanja na snagu ove Uredbe].

Amandman 105

Amandman 105

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio I. – točka 1. – podtočka Ca (nova)

Prilog I. – dio I. – točka 1. – podtočka Ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Ca. | Niskougljično gnojivo |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ca.

Ca.

Niskougljično gnojivo

Amandman 106

Amandman 106

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio I. – točka 5. – podtočka A – podtočka Ia (nova)

Prilog I. – dio I. – točka 5. – podtočka A – podtočka Ia (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Ia. | Inhibitori denitrifikacije |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ia.

Ia.

Inhibitori denitrifikacije

Amandman 107

Amandman 107

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – točka 4.

Prilog I. – dio II. – točka 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4. | Ako gnojidbeni proizvod s oznakom CE sadržava tvar za koju su najveće dopuštene količine rezidua u hrani i hrani za životinje utvrđene u skladu s |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.

4.

Ako gnojidbeni proizvod s oznakom CE sadržava tvar za koju su najveće dopuštene količine rezidua u hrani i hrani za životinje utvrđene u skladu s

Briše se.

Briše se.

| (a) | Uredbom Vijeća (EEZ) br. 315/93

   (32)

  , |
| --- | --- |

(a)

(a)

Uredbom Vijeća (EEZ) br. 315/93

   (32)

  ,

Uredbom Vijeća (EEZ) br. 315/93

32

,

| (b) | Uredbom (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća

   (33)

  , |
| --- | --- |

(b)

(b)

Uredbom (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća

   (33)

  ,

Uredbom (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća

33

,

| (c) | Uredbom (EZ) br. 470/2009 Europskog parlamenta i Vijeća

   (35)

  ili |
| --- | --- |

(c)

(c)

Uredbom (EZ) br. 470/2009 Europskog parlamenta i Vijeća

   (35)

  ili

Uredbom (EZ) br. 470/2009 Europskog parlamenta i Vijeća

35

ili

| (d) | Direktivom 2002/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (35)

  , |
| --- | --- |

(d)

(d)

Direktivom 2002/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (35)

  ,

Direktivom 2002/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

35

,

upotreba gnojidbenog proizvoda s oznakom CE navedena u uputama za upotrebu ne smije dovesti do prekoračenja tih ograničenja u hrani i hrani za životinje.

upotreba gnojidbenog proizvoda s oznakom CE navedena u uputama za upotrebu ne smije dovesti do prekoračenja tih ograničenja u hrani i hrani za životinje.

Amandman 108

Amandman 108

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – točka 4.a (nova)

Prilog I. – dio II. – točka 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a | Sastojci podneseni na odobrenje ili ponovno odobrenje u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009, ali koji nisu uključeni u Provedbenu uredbu (EU) br. 540/2011, ne upotrebljavaju se u gnojidbenim proizvodima kad je njihovo isključivanje opravdano člankom 1. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.a

4.a

Sastojci podneseni na odobrenje ili ponovno odobrenje u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009, ali koji nisu uključeni u Provedbenu uredbu (EU) br. 540/2011, ne upotrebljavaju se u gnojidbenim proizvodima kad je njihovo isključivanje opravdano člankom 1. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009.

Amandman 109

Amandman 109

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(A) – točka 1.

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(A) – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Organsko gnojivo sadržava |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Organsko gnojivo sadržava

| 1. | Organsko gnojivo sadržava |
| --- | --- |

1.

Organsko gnojivo sadržava

| — | ugljik (
  C
  ) i |
| --- | --- |

—

ugljik (
  C
  ) i

C

| — | organski
  ugljik (
  Corg
  ) i |
| --- | --- |

—

organski
  ugljik (
  Corg
  ) i

organski

Corg

| — | hranjiva |
| --- | --- |

—

hranjiva

| — | hranjiva |
| --- | --- |

—

hranjiva

isključivo biološkog podrijetla,
  osim
  materijala koji
  je fosiliziran ili je
  dio geoloških formacija.

osim

je fosiliziran ili je

isključivo biološkog podrijetla,
  poput treseta, leonardita, lignita i drugih tvari dobivenih od tih
  materijala
  , ali isključuje druge materijale
  koji
  su fosilizirani ili su
  dio geoloških formacija.

poput treseta, leonardita, lignita i drugih tvari dobivenih od tih

, ali isključuje druge materijale

su fosilizirani ili su

Amandman 110

Amandman 110

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(A) – točka 2. – alineja 1.

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(A) – točka 2. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | kadmij (Cd)
  1,5
  mg/kg suhe tvari, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

kadmij (Cd)
  1,5
  mg/kg suhe tvari,

1,5

| — | kadmij (Cd)
  1,0
  mg/kg suhe tvari, |
| --- | --- |

—

kadmij (Cd)
  1,0
  mg/kg suhe tvari,

1,0

Amandman 112

Amandman 112

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(A) – točka 2. – alineja 6.

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(A) – točka 2. – alineja 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | biuret (C2H5N3O2)
  12 g/kg suhe tvari
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

biuret (C2H5N3O2)
  12 g/kg suhe tvari
  .

2

5

3

2

12 g/kg suhe tvari

| — | biuret (C2H5N3O2)
  ispod razine otkrivanja
  . |
| --- | --- |

—

biuret (C2H5N3O2)
  ispod razine otkrivanja
  .

2

5

3

2

ispod razine otkrivanja

Amandman 113

Amandman 113

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(A) – točka 3.

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(A) – točka 3.

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

| 3. | u uzorku od 25 g gnojidbenog proizvoda s oznakom CE ne smije biti prisutna Salmonella spp. |
| --- | --- |

3.

u uzorku od 25 g gnojidbenog proizvoda s oznakom CE ne smije biti prisutna Salmonella spp.

Izmjena

Izmjena

| 3. | Patogeni organizmi ne smiju biti prisutni u organskom gnojivu u koncentraciji većoj od odgovarajućih granica navedenih u tablici u nastavku:













  Mikroorganizam koji se ispituje | Planovi uzorkovanja | Ograničenje |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | m | M |
| Salmonella spp. | 5 | 0 | 0 | odsutnost u 25 g ili 25 ml |
| Escherichia coli ili Enterococcaceae | 5 | 5 | 0 | 1 000 u 1 g ili 1 ml |

3.

Patogeni organizmi ne smiju biti prisutni u organskom gnojivu u koncentraciji većoj od odgovarajućih granica navedenih u tablici u nastavku:

Mikroorganizam koji se ispituje

Mikroorganizam koji se ispituje

Planovi uzorkovanja

Planovi uzorkovanja

Ograničenje

Ograničenje

n

n

c

c

m

m

M

M

Salmonella spp.

Salmonella spp.

5

5

0

0

0

0

odsutnost u 25 g ili 25 ml

odsutnost u 25 g ili 25 ml

Escherichia coli ili Enterococcaceae

Escherichia coli ili Enterococcaceae

5

5

5

5

0

0

1 000 u 1 g ili 1 ml

1 000 u 1 g ili 1 ml

n = broj uzoraka za ispitivanje

n = broj uzoraka za ispitivanje

c = broj uzoraka u kojima broj bakterija izražen u CFU može biti između m i M

c = broj uzoraka u kojima broj bakterija izražen u CFU može biti između m i M

m = granična vrijednost broja bakterija izražena u CFU koja se smatra zadovoljavajućom

m = granična vrijednost broja bakterija izražena u CFU koja se smatra zadovoljavajućom

M = najviša vrijednost broja bakterija izražena u CFU

M = najviša vrijednost broja bakterija izražena u CFU

Paraziti Ascaris spp. i Toxocara spp. u svim stadijima razvoja ne smiju biti prisutni u 100 gr ili 100 ml organskog gnojiva.

Paraziti Ascaris spp. i Toxocara spp. u svim stadijima razvoja ne smiju biti prisutni u 100 gr ili 100 ml organskog gnojiva.

Amandman 114

Amandman 114

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(A) – točka 1.a (nova)

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(A) – točka 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a | Gnojidbeni proizvod s oznakom CE sadržava barem jedno od sljedećih deklariranih hranjiva: dušik (N), fosforov pentoksid (P2O5) ili kalijev oksid (K2O). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a

1.a

Gnojidbeni proizvod s oznakom CE sadržava barem jedno od sljedećih deklariranih hranjiva: dušik (N), fosforov pentoksid (P2

5

2

Amandman 115

Amandman 115

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(A)(I) Prilog – točka 2.a (nova)

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(A)(I) Prilog – točka 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a | Ako gnojidbeni proizvod s oznakom CE sadržava više od jednog hranjiva, proizvod sadržava primarna deklarirana hranjiva u navedenim minimalnim količinama:



  2,5  % mase ukupnog dušika (N) ili 2 % mase ukupnog fosforovog pentoksida(P2O5) ili 2 % mase ukupnog kalijevog oksida (K2O) i




  6,5  % mase ukupnog iznosa hranjiva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a

2.a

Ako gnojidbeni proizvod s oznakom CE sadržava više od jednog hranjiva, proizvod sadržava primarna deklarirana hranjiva u navedenim minimalnim količinama:

2,5  % mase ukupnog dušika (N) ili 2 % mase ukupnog fosforovog pentoksida(P2O5) ili 2 % mase ukupnog kalijevog oksida (K2O) i

2,5  % mase ukupnog dušika (N) ili 2 % mase ukupnog fosforovog pentoksida(P2

5

2

6,5  % mase ukupnog iznosa hranjiva.

6,5  % mase ukupnog iznosa hranjiva.

Amandman 116

Amandman 116

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(A)(II) – točka 1.a (nova)

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(A)(II) – točka 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a | Gnojidbeni proizvod s oznakom CE sadržava barem jedno od sljedećih deklariranih hranjiva: dušik (N), fosforov pentoksid (P2O5) ili kalijev oksid (K2O). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a

1.a

Gnojidbeni proizvod s oznakom CE sadržava barem jedno od sljedećih deklariranih hranjiva: dušik (N), fosforov pentoksid (P2

5

2

Amandman 117

Amandman 117

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(A)(II) – točka 2. – uvodni dio

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(A)(II) – točka 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2. | Gnojidbeni proizvod s oznakom CE sadržava barem jedno od sljedećih deklariranih hranjiva u navedenim minimalnim količinama: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.

Gnojidbeni proizvod s oznakom CE sadržava barem jedno od sljedećih deklariranih hranjiva u navedenim minimalnim količinama:

| 2. | Gnojidbeni proizvod s oznakom CE sadržava barem jedno od sljedećih deklariranih
  primarnih
  hranjiva u navedenim minimalnim količinama: |
| --- | --- |

2.

Gnojidbeni proizvod s oznakom CE sadržava barem jedno od sljedećih deklariranih
  primarnih
  hranjiva u navedenim minimalnim količinama:

primarnih

Amandman 118

Amandman 118

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(A)(II) – točka 2. – alineja 1.

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(A)(II) – točka 2. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | 2 %
  mase ukupnog dušika (N), |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

2 %
  mase ukupnog dušika (N),

2 %

| — | 1 %
  mase ukupnog dušika (N)
  i/ili |
| --- | --- |

—

1 %
  mase ukupnog dušika (N)
  i/ili

1 %

i/ili

Amandman 119

Amandman 119

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(A)(II) – točka 2. – alineja 2.

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(A)(II) – točka 2. – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | 1 %
  mase ukupnog fosforovog pentoksida (P2O5) ili |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

1 %
  mase ukupnog fosforovog pentoksida (P2O5) ili

1 %

2

5

| — | 2 %
  mase ukupnog fosforovog pentoksida (P2O5) ili |
| --- | --- |

—

2 %
  mase ukupnog fosforovog pentoksida (P2O5) ili

2 %

2

5

Amandman 120

Amandman 120

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(A)(II) – točka 2. – alineja 3.

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(A)(II) – točka 2. – alineja 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | 2 %
  mase ukupnog kalijevog oksida (K2O). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

2 %
  mase ukupnog kalijevog oksida (K2O).

2 %

2

| — | 1 %
  mase ukupnog kalijevog oksida (K2O)
  i |
| --- | --- |

—

1 %
  mase ukupnog kalijevog oksida (K2O)
  i

1 %

2

i

Amandman 121

Amandman 121

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(A)(II) – točka 2. – alineja 3.a (nova)

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(A)(II) – točka 2. – alineja 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | 6,5  % mase ukupnog iznosa hranjiva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

6,5  % mase ukupnog iznosa hranjiva.

6,5  % mase ukupnog iznosa hranjiva.

Amandman 122

Amandman 122

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(A)(II) – točka 2.a (nova)

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(A)(II) – točka 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a | Ako gnojidbeni proizvod s oznakom CE sadržava više od jednog hranjiva, proizvod sadržava primarna deklarirana hranjiva u navedenim minimalnim količinama:



  2 % mase ukupnog dušika (N) ili 1 % mase ukupnog fosforovog pentoksida (P2O5) ili 2 % mase ukupnog kalijevog oksida (K2O) i




  5 % mase ukupnog iznosa primarnih hranjiva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a

2.a

Ako gnojidbeni proizvod s oznakom CE sadržava više od jednog hranjiva, proizvod sadržava primarna deklarirana hranjiva u navedenim minimalnim količinama:

2 % mase ukupnog dušika (N) ili 1 % mase ukupnog fosforovog pentoksida (P2O5) ili 2 % mase ukupnog kalijevog oksida (K2O) i

2 % mase ukupnog dušika (N) ili 1 % mase ukupnog fosforovog pentoksida (P2

5

2

5 % mase ukupnog iznosa primarnih hranjiva.

5 % mase ukupnog iznosa primarnih hranjiva.

Amandman 123

Amandman 123

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(B) – točka 1.

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(B) – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Organsko-mineralno gnojivo zajednička je formulacija |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Organsko-mineralno gnojivo zajednička je formulacija

| 1. | Organsko-mineralno gnojivo zajednička je formulacija |
| --- | --- |

1.

Organsko-mineralno gnojivo zajednička je formulacija

| — | jednog ili više
  anorganskih gnojiva
  iz PFC-a 1. (C) u nastavku, |
| --- | --- |

—

jednog ili više
  anorganskih gnojiva
  iz PFC-a 1. (C) u nastavku,

anorganskih gnojiva

| — | jednog
  mineralnog gnojiva
  ili više
  njih
  iz PFC-a 1. (C) u nastavku, |
| --- | --- |

—

jednog
  mineralnog gnojiva
  ili više
  njih
  iz PFC-a 1. (C) u nastavku,

mineralnog gnojiva

njih

| — | materijala koji
  sadržava
  organski ugljik (
  C
  ) i |
| --- | --- |

—

materijala koji
  sadržava
  organski ugljik (
  C
  ) i

sadržava

C

| — | jednog
  materijala
  ili više njih
  koji
  sadržavaju
  organski ugljik (
  Corg
  ) i |
| --- | --- |

—

jednog
  materijala
  ili više njih
  koji
  sadržavaju
  organski ugljik (
  Corg
  ) i

jednog

ili više njih

sadržavaju

Corg

| — | hranjiva isključivo biološkog podrijetla,
  osim
  materijala koji
  je fosiliziran ili je
  dio geoloških formacija. |
| --- | --- |

—

hranjiva isključivo biološkog podrijetla,
  osim
  materijala koji
  je fosiliziran ili je
  dio geoloških formacija.

osim

je fosiliziran ili je

| — | hranjiva isključivo biološkog podrijetla,
  poput treseta, uključujući leonardit, lignit i druge tvari dobivene od tih
  materijala
  , ali isključuje druge materijale
  koji
  su fosilizirani ili su
  dio geoloških formacija. |
| --- | --- |

—

hranjiva isključivo biološkog podrijetla,
  poput treseta, uključujući leonardit, lignit i druge tvari dobivene od tih
  materijala
  , ali isključuje druge materijale
  koji
  su fosilizirani ili su
  dio geoloških formacija.

poput treseta, uključujući leonardit, lignit i druge tvari dobivene od tih

, ali isključuje druge materijale

su fosilizirani ili su

Amandman 343

Amandman 343

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC1 (B) – točka 3. – točka a – podtočka 2. – alineje 2. i 3.

Prilog I. – dio II. – PFC1 (B) – točka 3. – točka a – podtočka 2. – alineje 2. i 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | od [Ured za publikacije, umetnuti datum koji nastupa
  tri godine
  nakon početka primjene ove Uredbe]: 40 mg/kg fosforovog pentoksida (P2O5), i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

od [Ured za publikacije, umetnuti datum koji nastupa
  tri godine
  nakon početka primjene ove Uredbe]: 40 mg/kg fosforovog pentoksida (P2O5), i

tri godine

2

5

| — | Od [Ured za publikacije, umetnuti datum koji nastupa
  šest godina
  nakon početka primjene ove Uredbe]: 40 mg/kg fosforovog pentoksida (P2O5), i |
| --- | --- |

—

Od [Ured za publikacije, umetnuti datum koji nastupa
  šest godina
  nakon početka primjene ove Uredbe]: 40 mg/kg fosforovog pentoksida (P2O5), i

šest godina

2

5

| — | od [Ured za publikacije, umetnuti datum koji nastupa
  12
  godina nakon početka primjene ove Uredbe]: 20 mg/kg fosforovog pentoksida (P2O5), |
| --- | --- |

—

od [Ured za publikacije, umetnuti datum koji nastupa
  12
  godina nakon početka primjene ove Uredbe]: 20 mg/kg fosforovog pentoksida (P2O5),

12

2

5

| — | Od [Ured za publikacije, umetnuti datum koji nastupa
  16
  godina nakon početka primjene ove Uredbe]: 20 mg/kg fosforovog pentoksida (P2O5), |
| --- | --- |

—

Od [Ured za publikacije, umetnuti datum koji nastupa
  16
  godina nakon početka primjene ove Uredbe]: 20 mg/kg fosforovog pentoksida (P2O5),

16

2

5

Amandman 126

Amandman 126

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(B) – točka 4.

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(B) – točka 4.

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

| 4. | u uzorku od 25 g gnojidbenog proizvoda s oznakom CE ne smije biti prisutna Salmonella spp. |
| --- | --- |

4.

u uzorku od 25 g gnojidbenog proizvoda s oznakom CE ne smije biti prisutna Salmonella spp.

Izmjena

Izmjena

| 4. | Patogeni organizmi ne smiju biti prisutni u organsko-mineralnom gnojivu u koncentraciji većoj od odgovarajućih granica navedenih u tablici u nastavku:













  Mikroorganizam koji se ispituje | Planovi uzorkovanja | Ograničenje |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | m | M |
| Salmonella spp. | 5 | 0 | 0 | odsutnost u 25 g ili 25 ml |
| Escherichia coli ili Enterococcaceae | 5 | 5 | 0 | 1 000 u 1 g ili 1 ml |

4.

Patogeni organizmi ne smiju biti prisutni u organsko-mineralnom gnojivu u koncentraciji većoj od odgovarajućih granica navedenih u tablici u nastavku:

Mikroorganizam koji se ispituje

Mikroorganizam koji se ispituje

Planovi uzorkovanja

Planovi uzorkovanja

Ograničenje

Ograničenje

n

n

c

c

m

m

M

M

Salmonella spp.

Salmonella spp.

5

5

0

0

0

0

odsutnost u 25 g ili 25 ml

odsutnost u 25 g ili 25 ml

Escherichia coli ili Enterococcaceae

Escherichia coli ili Enterococcaceae

5

5

5

5

0

0

1 000 u 1 g ili 1 ml

1 000 u 1 g ili 1 ml

n = broj uzoraka za ispitivanje

n = broj uzoraka za ispitivanje

c = broj uzoraka u kojima broj bakterija izražen u CFU može biti između m i M

c = broj uzoraka u kojima broj bakterija izražen u CFU može biti između m i M

m = granična vrijednost broja bakterija izražena u CFU koja se smatra zadovoljavajućom

m = granična vrijednost broja bakterija izražena u CFU koja se smatra zadovoljavajućom

M = najviša vrijednost broja bakterija izražena u CFU

M = najviša vrijednost broja bakterija izražena u CFU

Paraziti Ascaris spp. i Toxocara spp. u svim stadijima razvoja ne smiju biti prisutni u 100 gr ili 100 ml organskog-mineralnog gnojiva.

Paraziti Ascaris spp. i Toxocara spp. u svim stadijima razvoja ne smiju biti prisutni u 100 gr ili 100 ml organskog-mineralnog gnojiva.

Amandman 127

Amandman 127

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(B) (I) – točka 2. – alineja 2.

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(B) (I) – točka 2. – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | 2 %
  mase
  ukupnog
  fosforovog pentoksida (P2O5) ili |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

2 %
  mase
  ukupnog
  fosforovog pentoksida (P2O5) ili

2 %

ukupnog

2

5

| — | 1 %
  mase fosforovog pentoksida (P2O5)
  topljivog u neutralnom amonijevom citratu i vodi
  ili |
| --- | --- |

—

1 %
  mase fosforovog pentoksida (P2O5)
  topljivog u neutralnom amonijevom citratu i vodi
  ili

1 %

2

5

topljivog u neutralnom amonijevom citratu i vodi

Amandman 128

Amandman 128

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(B) (I) – točka 2.a (nova)

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(B) (I) – točka 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a | Ako gnojidbeni proizvod s oznakom CE sadržava više od jednog hranjiva, proizvod sadržava primarna deklarirana hranjiva u navedenim minimalnim količinama:



  2,5  % mase ukupnog dušika (N), od čega je 1 % mase gnojidbenog proizvoda s oznakom CE organski dušik (N), ili 2 % mase ukupnog fosforovog pentoksida (P2O5) ili 2 % mase ukupnog kalijevog oksida (K2O) i




  6,5  % mase ukupnog iznosa primarnih hranjiva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a

2.a

Ako gnojidbeni proizvod s oznakom CE sadržava više od jednog hranjiva, proizvod sadržava primarna deklarirana hranjiva u navedenim minimalnim količinama:

2,5  % mase ukupnog dušika (N), od čega je 1 % mase gnojidbenog proizvoda s oznakom CE organski dušik (N), ili 2 % mase ukupnog fosforovog pentoksida (P2O5) ili 2 % mase ukupnog kalijevog oksida (K2O) i

2,5  % mase ukupnog dušika (N), od čega je 1 % mase gnojidbenog proizvoda s oznakom CE organski dušik (N), ili 2 % mase ukupnog fosforovog pentoksida (P2

5

2

6,5  % mase ukupnog iznosa primarnih hranjiva.

6,5  % mase ukupnog iznosa primarnih hranjiva.

Amandman 129

Amandman 129

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(B) (I) – točka 4.

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(B) (I) – točka 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4. | U gnojidbenom proizvodu s oznakom CE svaka jedinica sadržava
  organsku tvar
  i hranjiva u njihovim deklariranim količinama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.

U gnojidbenom proizvodu s oznakom CE svaka jedinica sadržava
  organsku tvar
  i hranjiva u njihovim deklariranim količinama.

organsku tvar

| 4. | U gnojidbenom proizvodu s oznakom CE svaka jedinica sadržava
  organski ugljik
  i 
  sva
  hranjiva u njihovim deklariranim količinama.
  Jedinica se odnosi na jedan od sastavnih dijelova proizvoda kao što su granule, pelete itd. |
| --- | --- |

4.

U gnojidbenom proizvodu s oznakom CE svaka jedinica sadržava
  organski ugljik
  i 
  sva
  hranjiva u njihovim deklariranim količinama.
  Jedinica se odnosi na jedan od sastavnih dijelova proizvoda kao što su granule, pelete itd.

organski ugljik

sva

Jedinica se odnosi na jedan od sastavnih dijelova proizvoda kao što su granule, pelete itd.

Amandman 130

Amandman 130

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(B)(II) – točka 2.a (nova)

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(B)(II) – točka 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a | Ako proizvod sadržava više od jednog hranjiva, prisutne su sljedeće najmanje količine:







  — | 1 % mase ukupnog dušika (N) ili |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a

2.a

Ako proizvod sadržava više od jednog hranjiva, prisutne su sljedeće najmanje količine:

—

1 % mase ukupnog dušika (N) ili

1 % mase ukupnog dušika (N) ili

| — | 1 % mase ukupnog fosforovog pentoksida (P2O5) ili |
| --- | --- |

—

1 % mase ukupnog fosforovog pentoksida (P2O5) ili

1 % mase ukupnog fosforovog pentoksida (P2

5

| — | 1 % mase ukupnog kalijevog oksida (K2O), |
| --- | --- |

—

1 % mase ukupnog kalijevog oksida (K2O),

1 % mase ukupnog kalijevog oksida (K2

i ako je iznos hranjiva najmanje 4 %.

i ako je iznos hranjiva najmanje 4 %.

Amandman 131

Amandman 131

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(B)(II) – točka 3.

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(B)(II) – točka 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3. | Organski ugljik (C) u gnojidbenom proizvodu s oznakom CE mora biti prisutan s najmanje
  3 %
  mase. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.

Organski ugljik (C) u gnojidbenom proizvodu s oznakom CE mora biti prisutan s najmanje
  3 %
  mase.

3 %

| 3. | Organski ugljik (C) u gnojidbenom proizvodu s oznakom CE mora biti prisutan s najmanje
  1 %
  mase. |
| --- | --- |

3.

Organski ugljik (C) u gnojidbenom proizvodu s oznakom CE mora biti prisutan s najmanje
  1 %
  mase.

1 %

Amandman 132

Amandman 132

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C) – točka 1.

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C) – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Anorgansko
  gnojivo je gnojivo koje
  nije ni organsko ni organsko-mineralno gnojivo
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Anorgansko
  gnojivo je gnojivo koje
  nije ni organsko ni organsko-mineralno gnojivo
  .

Anorgansko

nije ni organsko ni organsko-mineralno gnojivo

| 1. | Mineralno
  gnojivo je gnojivo koje
  sadrži hranjiva u obliku minerala ili prerađena u oblik minerala od proizvoda životinjskog ili biljnog podrijetla
  .
  Količina organskog ugljika (Corg) u gnojidbenom proizvodu s oznakom CE ne smije biti viša od 1 % mase. To isključuje ugljik koji potječe iz premaza u skladu sa zahtjevima CMC-a 9 i 10 te poljoprivrednih aditiva u skladu sa zahtjevima PFC-a 5 i CMC-a 8. |
| --- | --- |

1.

Mineralno
  gnojivo je gnojivo koje
  sadrži hranjiva u obliku minerala ili prerađena u oblik minerala od proizvoda životinjskog ili biljnog podrijetla
  .
  Količina organskog ugljika (Corg) u gnojidbenom proizvodu s oznakom CE ne smije biti viša od 1 % mase. To isključuje ugljik koji potječe iz premaza u skladu sa zahtjevima CMC-a 9 i 10 te poljoprivrednih aditiva u skladu sa zahtjevima PFC-a 5 i CMC-a 8.

Mineralno

sadrži hranjiva u obliku minerala ili prerađena u oblik minerala od proizvoda životinjskog ili biljnog podrijetla

Količina organskog ugljika (Corg) u gnojidbenom proizvodu s oznakom CE ne smije biti viša od 1 % mase. To isključuje ugljik koji potječe iz premaza u skladu sa zahtjevima CMC-a 9 i 10 te poljoprivrednih aditiva u skladu sa zahtjevima PFC-a 5 i CMC-a 8.

Amandman 133

Amandman 133

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C) – točka 1.a (nova)

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C) – točka 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a | Fosforna gnojiva moraju ispunjavati barem jednu od sljedećih minimalnih razina topljivosti kako bi bila dostupna za biljke, inače ih se ne može deklarirati kao fosforna gnojiva:







  — | topljivost u vodi: minimalna razina od 40 % od ukupnog fosfora ili |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a

1.a

Fosforna gnojiva moraju ispunjavati barem jednu od sljedećih minimalnih razina topljivosti kako bi bila dostupna za biljke, inače ih se ne može deklarirati kao fosforna gnojiva:

—

topljivost u vodi: minimalna razina od 40 % od ukupnog fosfora ili

topljivost u vodi: minimalna razina od 40 % od ukupnog fosfora ili

| — | topljivost u neutralnom amonijevom citratu: minimalna razina od 75 % od ukupnog fosfora ili |
| --- | --- |

—

topljivost u neutralnom amonijevom citratu: minimalna razina od 75 % od ukupnog fosfora ili

topljivost u neutralnom amonijevom citratu: minimalna razina od 75 % od ukupnog fosfora ili

| — | topljivost u mravljoj kiselini (samo za meki kameni fosfat): minimalna razina od 55 % od ukupnog fosfora. |
| --- | --- |

—

topljivost u mravljoj kiselini (samo za meki kameni fosfat): minimalna razina od 55 % od ukupnog fosfora.

topljivost u mravljoj kiselini (samo za meki kameni fosfat): minimalna razina od 55 % od ukupnog fosfora.

Amandman 134

Amandman 134

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C) – točka 1.b (nova)

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C) – točka 1.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.b | Ukupni udio dušika koji se može deklarirati jest zbroj amonijskog dušika, nitratnog dušika, amidnog dušika, dušika iz urea-formaldehida, izobutiliden diuree i krotoniliden diuree. Udio fosfora koji se može deklarirati naveden je kao fosfatni oblik P. Novi oblici mogu se dodati nakon znanstvene provjere u skladu s člankom 42. stavkom 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.b

1.b

Ukupni udio dušika koji se može deklarirati jest zbroj amonijskog dušika, nitratnog dušika, amidnog dušika, dušika iz urea-formaldehida, izobutiliden diuree i krotoniliden diuree. Udio fosfora koji se može deklarirati naveden je kao fosfatni oblik P. Novi oblici mogu se dodati nakon znanstvene provjere u skladu s člankom 42. stavkom 1.

Amandman 135

Amandman 135

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I) – točka 1.

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I) – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Anorgansko
  gnojivo s makrohranjivima namijenjeno je opskrbi biljaka jednim ili više sljedećih makrohranjiva:
  dušikom (N), fosforom (P), kalijem (K), magnezijem (Mg), kalcijem (Ca), sumporom (S) ili natrijem (Na). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Anorgansko
  gnojivo s makrohranjivima namijenjeno je opskrbi biljaka jednim ili više sljedećih makrohranjiva:
  dušikom (N), fosforom (P), kalijem (K), magnezijem (Mg), kalcijem (Ca), sumporom (S) ili natrijem (Na).

Anorgansko

dušikom (N), fosforom (P), kalijem (K), magnezijem (Mg), kalcijem (Ca), sumporom (S) ili natrijem (Na).

| 1. | Mineralno
  gnojivo s makrohranjivima namijenjeno je opskrbi biljaka jednim ili više sljedećih makrohranjiva:








  (a) | primarna: dušik (N), fosfor (P) i kalij (K); |
| --- | --- | --- |

1.

Mineralno
  gnojivo s makrohranjivima namijenjeno je opskrbi biljaka jednim ili više sljedećih makrohranjiva:

Mineralno

(a)

(a)

primarna: dušik (N), fosfor (P) i kalij (K);

primarna: dušik (N), fosfor (P) i kalij (K);

| (b) | sekundarna: magnezij (Mg), kalcij (Ca), sumpor (S) ili natrij (Na). |
| --- | --- |

(b)

(b)

sekundarna: magnezij (Mg), kalcij (Ca), sumpor (S) ili natrij (Na).

sekundarna: magnezij (Mg), kalcij (Ca), sumpor (S) ili natrij (Na).

Amandman 344

Amandman 344

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. –PFC 1(C)(I) – točka 2. – podtočka a – podtočka 2. – alineje 2. i 3.

Prilog I. – dio II. –PFC 1(C)(I) – točka 2. – podtočka a – podtočka 2. – alineje 2. i 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | od [Ured za publikacije, umetnuti datum koji nastupa
  tri godine
  nakon početka primjene ove Uredbe]: 40 mg/kg fosforovog pentoksida (P2O5), i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

od [Ured za publikacije, umetnuti datum koji nastupa
  tri godine
  nakon početka primjene ove Uredbe]: 40 mg/kg fosforovog pentoksida (P2O5), i

tri godine

2

5

| — | Od [
  šest godina
  od datuma početka primjene ove Uredbe]: 40 mg/kg fosforovog pentoksida (P2O5), i |
| --- | --- |

—

Od [
  šest godina
  od datuma početka primjene ove Uredbe]: 40 mg/kg fosforovog pentoksida (P2O5), i

šest godina

2

5

| — | od [Ured za publikacije, umetnuti datum koji nastupa
  12
  godina nakon početka primjene ove Uredbe]: 20 mg/kg fosforovog pentoksida (P2O5), |
| --- | --- |

—

od [Ured za publikacije, umetnuti datum koji nastupa
  12
  godina nakon početka primjene ove Uredbe]: 20 mg/kg fosforovog pentoksida (P2O5),

12

2

5

| — | Od [
  16
  godina od datuma početka primjene ove Uredbe]: 20 mg/kg fosforovog pentoksida (P2O5), |
| --- | --- |

—

Od [
  16
  godina od datuma početka primjene ove Uredbe]: 20 mg/kg fosforovog pentoksida (P2O5),

16

2

5

Amandman 139

Amandman 139

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(a)(i) – točka 1.

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(a)(i) – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Jednostavno kruto
  anorgansko
  gnojivo s makrohranjivima ima deklarirani udio
  ne više od jednog hranjiva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Jednostavno kruto
  anorgansko
  gnojivo s makrohranjivima ima deklarirani udio
  ne više od jednog hranjiva.

anorgansko

ne više od jednog hranjiva.

| 1. | Jednostavno kruto
  mineralno
  gnojivo s makrohranjivima ima deklarirani udio:








  (a) | ne više od jednog primarnog hranjiva (dušik (N), fosfor (P) i kalij (K)) ili |
| --- | --- | --- |

1.

Jednostavno kruto
  mineralno
  gnojivo s makrohranjivima ima deklarirani udio:

mineralno

(a)

(a)

ne više od jednog primarnog hranjiva (dušik (N), fosfor (P) i kalij (K)) ili

ne više od jednog primarnog hranjiva (dušik (N), fosfor (P) i kalij (K)) ili

Amandman 140

Amandman 140

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(a)(i) – točka 1. – podtočka b (nova)

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(a)(i) – točka 1. – podtočka b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (b) | ne više od jednog sekundarnog hranjiva (magnezij (Mg), kalcij (Ca), sumpor (S) ili natrij (Na)). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

(b)

ne više od jednog sekundarnog hranjiva (magnezij (Mg), kalcij (Ca), sumpor (S) ili natrij (Na)).

ne više od jednog sekundarnog hranjiva (magnezij (Mg), kalcij (Ca), sumpor (S) ili natrij (Na)).

Amandman 141

Amandman 141

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(a)(i) – točka 1.a (nova)

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(a)(i) – točka 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a | Jednostavno kruto mineralno gnojivo s makrohranjivima koje ima deklarirani udio ne više od jednog primarnog hranjiva može sadržavati jedno sekundarno hranjivo ili više njih. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a

1.a

Jednostavno kruto mineralno gnojivo s makrohranjivima koje ima deklarirani udio ne više od jednog primarnog hranjiva može sadržavati jedno sekundarno hranjivo ili više njih.

Amandman 142

Amandman 142

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(a)(i) – točka 2. – uvodni dio

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(a)(i) – točka 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2. | Gnojidbeni proizvod s oznakom CE sadržava
  jedno od sljedećih deklariranih
  hranjiva u navedenoj minimalnoj količini: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.

Gnojidbeni proizvod s oznakom CE sadržava
  jedno od sljedećih deklariranih
  hranjiva u navedenoj minimalnoj količini:

jedno od sljedećih deklariranih

| 2. | Gnojidbeni proizvod s oznakom CE sadržava
  primarna i/ili sekundarna deklarirana
  hranjiva u navedenoj minimalnoj količini: |
| --- | --- |

2.

Gnojidbeni proizvod s oznakom CE sadržava
  primarna i/ili sekundarna deklarirana
  hranjiva u navedenoj minimalnoj količini:

primarna i/ili sekundarna deklarirana

Amandman 143

Amandman 143

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(a)(i) – točka 2. – alineja 2.

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(a)(i) – točka 2. – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | 12 % mase
  ukupnog
  fosforovog pentoksida (P2O5), |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

12 % mase
  ukupnog
  fosforovog pentoksida (P2O5),

ukupnog

2

5

| — | 12 % mase fosforovog pentoksida (P2O5),
  topljivog u neutralnom amonijevom citratu i vodi, |
| --- | --- |

—

12 % mase fosforovog pentoksida (P2O5),
  topljivog u neutralnom amonijevom citratu i vodi,

2

5

topljivog u neutralnom amonijevom citratu i vodi,

Amandman 144

Amandman 144

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(a)(i) – točka 2. – alineja 7.

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(a)(i) – točka 2. – alineja 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | 1
  % mase ukupnog natrijevog oksida (Na2O). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

1
  % mase ukupnog natrijevog oksida (Na2O).

1

2

| — | 3
   % mase ukupnog natrijevog oksida (Na2O), |
| --- | --- |

—

3
   % mase ukupnog natrijevog oksida (Na2O),

3

2

Amandman 145

Amandman 145

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(a)(ii) – točka 1.

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(a)(ii) – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Složeno kruto
  anorgansko gnojivo
  s makrohranjivima ima deklarirani udio više od jednog hranjiva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Složeno kruto
  anorgansko gnojivo
  s makrohranjivima ima deklarirani udio više od jednog hranjiva.

anorgansko gnojivo

| 1. | Složeno kruto
  mineralno gnojivo
  s makrohranjivima ima deklarirani udio više od jednog
  primarnog i/ili sekundarnog
  hranjiva. |
| --- | --- |

1.

Složeno kruto
  mineralno gnojivo
  s makrohranjivima ima deklarirani udio više od jednog
  primarnog i/ili sekundarnog
  hranjiva.

mineralno gnojivo

primarnog i/ili sekundarnog

Amandman 146

Amandman 146

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(a)(ii) – točka 2. – uvodni dio

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(a)(ii) – točka 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2. | Gnojidbeni proizvod s oznakom CE sadržava više od jednog od
  sljedećih
  deklariranih hranjiva u 
  navednim
  minimalnim količinama: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.

Gnojidbeni proizvod s oznakom CE sadržava više od jednog od
  sljedećih
  deklariranih hranjiva u 
  navednim
  minimalnim količinama:

sljedećih

navednim

| 2. | Gnojidbeni proizvod s oznakom CE sadržava više od jednog od
  primarnih i/ili sekundarnih
  deklariranih hranjiva u 
  navedenim
  minimalnim količinama: |
| --- | --- |

2.

Gnojidbeni proizvod s oznakom CE sadržava više od jednog od
  primarnih i/ili sekundarnih
  deklariranih hranjiva u 
  navedenim
  minimalnim količinama:

primarnih i/ili sekundarnih

navedenim

Amandman 147

Amandman 147

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(a)(ii) – točka 2. – alineja 2.

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(a)(ii) – točka 2. – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | 3
  % mase ukupnog fosforovog pentoksida (P2O5), |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

3
  % mase ukupnog fosforovog pentoksida (P2O5),

3

2

5

| — | 5
   % mase ukupnog fosforovog pentoksida (P2O5),
  topljivog u neutralnom amonijevom citratu i vodi, |
| --- | --- |

—

5
   % mase ukupnog fosforovog pentoksida (P2O5),
  topljivog u neutralnom amonijevom citratu i vodi,

5

2

5

topljivog u neutralnom amonijevom citratu i vodi,

Amandman 148

Amandman 148

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(a)(ii) – točka 2. – alineja 3

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(a)(ii) – točka 2. – alineja 3

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | 3
  % mase ukupnog kalijevog oksida (K2O), |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

3
  % mase ukupnog kalijevog oksida (K2O),

3

2

| — | 5
   % mase ukupnog kalijevog oksida (K2O), |
| --- | --- |

—

5
   % mase ukupnog kalijevog oksida (K2O),

5

2

Amandman 149

Amandman 149

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(a)(ii) – točka 2. – alineja 4.

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(a)(ii) – točka 2. – alineja 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | 1,5
  % mase ukupnog magnezijevog oksida (MgO), |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

1,5
  % mase ukupnog magnezijevog oksida (MgO),

1,5

| — | 2
   % mase ukupnog magnezijevog oksida (MgO), |
| --- | --- |

—

2
   % mase ukupnog magnezijevog oksida (MgO),

2

Amandman 150

Amandman 150

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(a)(ii) – točka 2. – alineja 5.

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(a)(ii) – točka 2. – alineja 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | 1,5
  % mase ukupnog kalcijevog oksida (CaO), |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

1,5
  % mase ukupnog kalcijevog oksida (CaO),

1,5

| — | 2
   % mase ukupnog kalcijevog oksida (CaO), |
| --- | --- |

—

2
   % mase ukupnog kalcijevog oksida (CaO),

2

Amandman 151

Amandman 151

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(a)(ii) – točka 2. – alineja 6.

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(a)(ii) – točka 2. – alineja 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | 1,
  5 % mase ukupnog sumporovog trioksida (SO3),
  ili |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

1,
  5 % mase ukupnog sumporovog trioksida (SO3),
  ili

1,

3

ili

| — | 5 % mase ukupnog sumporovog trioksida (SO3), |
| --- | --- |

—

5 % mase ukupnog sumporovog trioksida (SO3),

3

Amandman 152

Amandman 152

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(a)(ii) – točka 2. – alineja 7.

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(a)(ii) – točka 2. – alineja 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | 1
  % mase ukupnog natrijevog oksida (Na2O). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

1
  % mase ukupnog natrijevog oksida (Na2O).

1

2

| — | 3
   % mase ukupnog natrijevog oksida (Na2O). |
| --- | --- |

—

3
   % mase ukupnog natrijevog oksida (Na2O).

3

2

Amandman 153

Amandman 153

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(a)(i-ii)(A) – točka 5. – alineja 1.

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(a)(i-ii)(A) – točka 5. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | nakon pet termičkih ciklusa opisanih u rubrici 4.2. modula A1 iz Priloga IV., |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

nakon pet termičkih ciklusa opisanih u rubrici 4.2. modula A1 iz Priloga IV.,

| — | nakon pet termičkih ciklusa opisanih u rubrici 4.2. modula A1 iz Priloga IV.,
  za ispitivanja prije stavljanja na tržište, |
| --- | --- |

—

nakon pet termičkih ciklusa opisanih u rubrici 4.2. modula A1 iz Priloga IV.,
  za ispitivanja prije stavljanja na tržište,

za ispitivanja prije stavljanja na tržište,

Amandman 154

Amandman 154

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(b)(i) – točka 1.

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(b)(i) – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Jednostavno tekuće
  anorgansko
  gnojivo s makrohranjivima ima deklarirani udio ne više od jednog hranjiva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Jednostavno tekuće
  anorgansko
  gnojivo s makrohranjivima ima deklarirani udio ne više od jednog hranjiva.

anorgansko

| 1. | Jednostavno tekuće
  mineralno
  gnojivo s makrohranjivima ima deklarirani udio:








  (a) | ne više od jednog
  primarnog
  hranjiva, |
| --- | --- | --- |

1.

Jednostavno tekuće
  mineralno
  gnojivo s makrohranjivima ima deklarirani udio:

mineralno

(a)

(a)

ne više od jednog
  primarnog
  hranjiva,

primarnog

Amandman 155

Amandman 155

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(b)(i) – točka 1. – podtočka b (nova)

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(b)(i) – točka 1. – podtočka b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (b) | ne više od jednog sekundarnog hranjiva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

(b)

ne više od jednog sekundarnog hranjiva.

ne više od jednog sekundarnog hranjiva.

Amandman 156

Amandman 156

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(b)(i) – točka 1. A (nova)

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(b)(i) – točka 1. A (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a | jednostavno tekuće mineralno gnojivo s makrohranjivima koje ima deklarirani udio ne više od jednog primarnog hranjiva može sadržavati jedno ili više od jednog sekundarnog hranjiva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a

1.a

jednostavno tekuće mineralno gnojivo s makrohranjivima koje ima deklarirani udio ne više od jednog primarnog hranjiva može sadržavati jedno ili više od jednog sekundarnog hranjiva.

Amandman 157

Amandman 157

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(b)(i) – točka 2. – uvodni dio

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(b)(i) – točka 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2. | 2.Gnojidbeni proizvod s oznakom CE sadržava jedno od
  sljedećih
  deklariranih hranjiva u navedenoj minimalnoj količini: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.

2.Gnojidbeni proizvod s oznakom CE sadržava jedno od
  sljedećih
  deklariranih hranjiva u navedenoj minimalnoj količini:

sljedećih

| 2. | Gnojidbeni proizvod s oznakom CE sadržava jedno od
  primarnih i/ili sekundarnih
  deklariranih hranjiva u navedenoj minimalnoj količini: |
| --- | --- |

2.

Gnojidbeni proizvod s oznakom CE sadržava jedno od
  primarnih i/ili sekundarnih
  deklariranih hranjiva u navedenoj minimalnoj količini:

primarnih i/ili sekundarnih

Amandman 158

Amandman 158

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(b)(i) – točka 2. – alineja 2.

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(b)(i) – točka 2. – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | 5 % mase ukupnog fosforovog pentoksida (P2O5), |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

5 % mase ukupnog fosforovog pentoksida (P2O5),

2

5

| — | 5 % mase ukupnog fosforovog pentoksida (P2O5)
  topljivog u neutralnom amonijevom citratu i vodi
  , |
| --- | --- |

—

5 % mase ukupnog fosforovog pentoksida (P2O5)
  topljivog u neutralnom amonijevom citratu i vodi
  ,

2

5

topljivog u neutralnom amonijevom citratu i vodi

Amandman 159

Amandman 159

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(b)(i) – točka 2. – alineja 6.

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(b)(i) – točka 2. – alineja 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | 5 % mase ukupnog sumporovog trioksida (SO3),
  ili |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

5 % mase ukupnog sumporovog trioksida (SO3),
  ili

3

ili

| — | 5 % mase ukupnog sumporovog trioksida (SO3), |
| --- | --- |

—

5 % mase ukupnog sumporovog trioksida (SO3),

3

Amandman 160

Amandman 160

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(b)(i) – točka 2. – alineja 7.

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(b)(i) – točka 2. – alineja 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | 1
   % mase ukupnog natrijevog oksida (Na2O). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

1
   % mase ukupnog natrijevog oksida (Na2O).

1

2

| — | od 0,5  % do 5
   % mase ukupnog natrijevog oksida (Na2O). |
| --- | --- |

—

od 0,5  % do 5
   % mase ukupnog natrijevog oksida (Na2O).

od 0,5  % do 5

2

Amandman 161

Amandman 161

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(b)(ii) – točka 1.

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(b)(ii) – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Složeno tekuće
  anorgansko
  gnojivo s makrohranjivima ima deklarirani udio više od jednog hranjiva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Složeno tekuće
  anorgansko
  gnojivo s makrohranjivima ima deklarirani udio više od jednog hranjiva.

anorgansko

| 1. | Složeno tekuće
  mineralno
  gnojivo s makrohranjivima ima deklarirani udio više od jednog
  primarnog i/ili sekundarnog
  hranjiva. |
| --- | --- |

1.

Složeno tekuće
  mineralno
  gnojivo s makrohranjivima ima deklarirani udio više od jednog
  primarnog i/ili sekundarnog
  hranjiva.

mineralno

primarnog i/ili sekundarnog

Amandman 162

Amandman 162

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(b)(ii) – točka 2. – uvodni dio

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(b)(ii) – točka 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2. | Gnojidbeni proizvod s oznakom CE sadržava više od jednog od
  sljedećih
  deklariranih hranjiva u 
  navednim
  minimalnim količinama: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.

Gnojidbeni proizvod s oznakom CE sadržava više od jednog od
  sljedećih
  deklariranih hranjiva u 
  navednim
  minimalnim količinama:

sljedećih

navednim

| 2. | Gnojidbeni proizvod s oznakom CE sadržava više od jednog od
  primarnih i/ili sekundarnih
  deklariranih hranjiva u 
  navedenim
  minimalnim količinama: |
| --- | --- |

2.

Gnojidbeni proizvod s oznakom CE sadržava više od jednog od
  primarnih i/ili sekundarnih
  deklariranih hranjiva u 
  navedenim
  minimalnim količinama:

primarnih i/ili sekundarnih

navedenim

Amandman 163

Amandman 163

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(b)(ii) – točka 2. – alineja 1.

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(b)(ii) – točka 2. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | 1,5
  % mase ukupnog dušika (N), |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

1,5
  % mase ukupnog dušika (N),

1,5

| — | 3
   % mase ukupnog dušika (N),
  ili |
| --- | --- |

—

3
   % mase ukupnog dušika (N),
  ili

3

ili

Amandman 164

Amandman 164

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(b)(ii) – točka 2. – alineja 2.

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(b)(ii) – točka 2. – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | 1,5  % mase ukupnog fosforovog pentoksida (P2O5), |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

1,5  % mase ukupnog fosforovog pentoksida (P2O5),

2

5

| — | 1,5  % mase ukupnog fosforovog pentoksida (P2O5)
  topljivog u neutralnom amonijevom citratu i vodi
  , |
| --- | --- |

—

1,5  % mase ukupnog fosforovog pentoksida (P2O5)
  topljivog u neutralnom amonijevom citratu i vodi
  ,

2

5

topljivog u neutralnom amonijevom citratu i vodi

Amandman 165

Amandman 165

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(b)(ii) – točka 2. – alineja 3.

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(b)(ii) – točka 2. – alineja 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | 1,5
  % mase ukupnog kalijevog oksida (K2O), |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

1,5
  % mase ukupnog kalijevog oksida (K2O),

1,5

2

| — | 3
   % mase ukupnog kalijevog oksida (K2O),
  ili |
| --- | --- |

—

3
   % mase ukupnog kalijevog oksida (K2O),
  ili

3

2

ili

Amandman 166

Amandman 166

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(b)(ii) – točka 2. – alineja 4.

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(b)(ii) – točka 2. – alineja 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | 0,75
  % mase ukupnog magnezijevog oksida (MgO), |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

0,75
  % mase ukupnog magnezijevog oksida (MgO),

0,75

| — | 1,5
   % mase ukupnog magnezijevog oksida (MgO),
  ili |
| --- | --- |

—

1,5
   % mase ukupnog magnezijevog oksida (MgO),
  ili

1,5

ili

Amandman 167

Amandman 167

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(b)(ii) – točka 2. – alineja 5.

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(b)(ii) – točka 2. – alineja 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | 0,75
  % mase ukupnog kalcijevog oksida (CaO), |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

0,75
  % mase ukupnog kalcijevog oksida (CaO),

0,75

| — | 1,5
   % mase ukupnog kalcijevog oksida (CaO)
  ili |
| --- | --- |

—

1,5
   % mase ukupnog kalcijevog oksida (CaO)
  ili

1,5

ili

Amandman 168

Amandman 168

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(b)(ii) – točka 2. – alineja 6.

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(I)(b)(ii) – točka 2. – alineja 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | 0,75
  % mase ukupnog sumporovog trioksida (SO3), ili |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

0,75
  % mase ukupnog sumporovog trioksida (SO3), ili

0,75

3

| — | 1,5
   % mase ukupnog sumporovog trioksida (SO3), ili |
| --- | --- |

—

1,5
   % mase ukupnog sumporovog trioksida (SO3), ili

1,5

3

Amandman 169

Amandman 169

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(II) – točka 1.

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C)(II) – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Anorgansko gnojivo s mikrohranjivima anorgansko je gnojivo koje nije gnojivo s makrohranjivima i koje je namijenjeno opskrbi biljaka jednim ili više sljedećih hranjiva: borom (B), kobaltom (Co), bakrom (Cu), željezom (Fe), manganom (Mn), molibdenom (Mo) ili cinkom (Zn). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Anorgansko gnojivo s mikrohranjivima anorgansko je gnojivo koje nije gnojivo s makrohranjivima i koje je namijenjeno opskrbi biljaka jednim ili više sljedećih hranjiva: borom (B), kobaltom (Co), bakrom (Cu), željezom (Fe), manganom (Mn), molibdenom (Mo) ili cinkom (Zn).

| 1. | Anorgansko gnojivo s mikrohranjivima anorgansko je gnojivo koje nije gnojivo s makrohranjivima i koje je namijenjeno opskrbi biljaka jednim ili više sljedećih hranjiva: borom (B), kobaltom (Co), bakrom (Cu), željezom (Fe), manganom (Mn), molibdenom (Mo)
  , selenom (Se), silicijem (Si)
  ili cinkom (Zn). |
| --- | --- |

1.

Anorgansko gnojivo s mikrohranjivima anorgansko je gnojivo koje nije gnojivo s makrohranjivima i koje je namijenjeno opskrbi biljaka jednim ili više sljedećih hranjiva: borom (B), kobaltom (Co), bakrom (Cu), željezom (Fe), manganom (Mn), molibdenom (Mo)
  , selenom (Se), silicijem (Si)
  ili cinkom (Zn).

, selenom (Se), silicijem (Si)

Amandman 170

Amandman 170

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C) a (novi)

Prilog I. – dio II. – PFC 1.(C) a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | PFC 1.(C)a: NISKOUGLJIČNO GNOJIVO |
| | 1. | Gnojidbeni proizvod s oznakom CE naziva se niskougljičnim gnojivom ako sadrži između 1 % i 15 % organskog ugljika (Corg). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

PFC 1.(C)a: NISKOUGLJIČNO GNOJIVO

PFC 1.(C)a: NISKOUGLJIČNO GNOJIVO

1.

1.

Gnojidbeni proizvod s oznakom CE naziva se niskougljičnim gnojivom ako sadrži između 1 % i 15 % organskog ugljika (Corg

| 2. | Ugljik prisutan u kalcijevom cijanamidu i urei i njezinim kondenziranim i pridruženim proizvodima neće biti uključen u organski ugljik u svrhu ove definicije. |
| --- | --- |

2.

2.

Ugljik prisutan u kalcijevom cijanamidu i urei i njezinim kondenziranim i pridruženim proizvodima neće biti uključen u organski ugljik u svrhu ove definicije.

| 3. | Specifikacije krutih/tekućih, jednostavnih/složenih, makrohranjivih/mikrohranjivih gnojiva navedene u PFC 1. (C) primjenjuju se za potrebe ove kategorije. |
| --- | --- |

3.

3.

Specifikacije krutih/tekućih, jednostavnih/složenih, makrohranjivih/mikrohranjivih gnojiva navedene u PFC 1. (C) primjenjuju se za potrebe ove kategorije.

| 4. | Proizvodi koji se prodaju pod oznakom PFC 1. (C)a moraju biti u skladu s razinama kontaminanata kao što je utvrđeno u Prilogu I. za organska ili organskomineralna gnojiva kad god PFC1 (C) ne sadrži granične vrijednosti za te kontaminante. |
| --- | --- |

4.

4.

Proizvodi koji se prodaju pod oznakom PFC 1. (C)a moraju biti u skladu s razinama kontaminanata kao što je utvrđeno u Prilogu I. za organska ili organskomineralna gnojiva kad god PFC1 (C) ne sadrži granične vrijednosti za te kontaminante.

Amandman 171

Amandman 171

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 2. – točka 1.

Prilog I. – dio II. – PFC 2. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Vapneni materijal je gnojidbeni proizvod s oznakom CE namijenjen ispravljanju kiselosti tla koji sadržava okside, hidrokside, karbonate
  ili
  silikate hranjiva kalcija (Ca) ili magnezija (Mg). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Vapneni materijal je gnojidbeni proizvod s oznakom CE namijenjen ispravljanju kiselosti tla koji sadržava okside, hidrokside, karbonate
  ili
  silikate hranjiva kalcija (Ca) ili magnezija (Mg).

ili

| 1. | Vapneni materijal je gnojidbeni proizvod s oznakom CE namijenjen ispravljanju kiselosti tla koji sadržava okside, hidrokside, karbonate
  i/ili
  silikate hranjiva kalcija (Ca) ili magnezija (Mg). |
| --- | --- |

1.

Vapneni materijal je gnojidbeni proizvod s oznakom CE namijenjen ispravljanju kiselosti tla koji sadržava okside, hidrokside, karbonate
  i/ili
  silikate hranjiva kalcija (Ca) ili magnezija (Mg).

i/ili

Amandman 398

Amandman 398

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 2. – točka 3.

Prilog I. – dio II. – PFC 2. – točka 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3. | Moraju se poštovati sljedeći parametri utvrđeni u suhoj tvari: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.

Moraju se poštovati sljedeći parametri utvrđeni u suhoj tvari:

| 3. | Moraju se poštovati sljedeći parametri utvrđeni u suhoj tvari: |
| --- | --- |

3.

Moraju se poštovati sljedeći parametri utvrđeni u suhoj tvari:

| — | minimalna vrijednost neutralizacije: 15 (ekvivalent CaO) ili 9 (ekvivalent HO-) i |
| --- | --- |

—

minimalna vrijednost neutralizacije: 15 (ekvivalent CaO) ili 9 (ekvivalent HO-) i

| — | minimalna vrijednost neutralizacije: 15 (ekvivalent CaO) ili 9 (ekvivalent HO-) i |
| --- | --- |

—

minimalna vrijednost neutralizacije: 15 (ekvivalent CaO) ili 9 (ekvivalent HO-) i

| — | minimalna reaktivnost: 10 % ili 50 % nakon šest mjeseci (test inkubacije). |
| --- | --- |

—

minimalna reaktivnost: 10 % ili 50 % nakon šest mjeseci (test inkubacije).

| — | minimalna reaktivnost: 10 % ili 50 % nakon šest mjeseci (test inkubacije) i |
| --- | --- |

—

minimalna reaktivnost: 10 % ili 50 % nakon šest mjeseci (test inkubacije) i

| — | Minimalna veličina zrna: 70 % < 1 mm, osim za živo vapno, granulirani vapneni materijal i kredu (=70 % veličine zrna mora proći kroz sito otvora 1 mm). |
| --- | --- |

—

Minimalna veličina zrna: 70 % < 1 mm, osim za živo vapno, granulirani vapneni materijal i kredu (=70 % veličine zrna mora proći kroz sito otvora 1 mm).

Minimalna veličina zrna: 70 % < 1 mm, osim za živo vapno, granulirani vapneni materijal i kredu (=70 % veličine zrna mora proći kroz sito otvora 1 mm).

Amandman 175

Amandman 175

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 3. – točka 1.

Prilog I. – dio II. – PFC 3. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Poboljšivač tla je
  gnojidbeni proizvod s oznakom CE
  koji se dodaje u tlo radi održavanja, poboljšavanja
  ili zaštite fizikalnih ili kemijskih svojstava, strukture
  ili
  biološke
  aktivnosti tla. | Poboljšivač tla je
  materijal, uključujući malč,
  koji se dodaje u tlo
  na licu mjesta prvenstveno
  radi održavanja
  ili
  poboljšavanja
  njegovih fizičkih svojstava, a koji može poboljšati kemijska i/
  ili
  biološka svojstva ili
  aktivnosti tla. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Poboljšivač tla je
  gnojidbeni proizvod s oznakom CE
  koji se dodaje u tlo radi održavanja, poboljšavanja
  ili zaštite fizikalnih ili kemijskih svojstava, strukture
  ili
  biološke
  aktivnosti tla.

gnojidbeni proizvod s oznakom CE

ili zaštite fizikalnih ili kemijskih svojstava, strukture

biološke

Poboljšivač tla je
  materijal, uključujući malč,
  koji se dodaje u tlo
  na licu mjesta prvenstveno
  radi održavanja
  ili
  poboljšavanja
  njegovih fizičkih svojstava, a koji može poboljšati kemijska i/
  ili
  biološka svojstva ili
  aktivnosti tla.

materijal, uključujući malč,

na licu mjesta prvenstveno

ili

njegovih fizičkih svojstava, a koji može poboljšati kemijska i/

biološka svojstva ili

Amandman 176

Amandman 176

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 3. – točka 1.a (nova)

Prilog I. – dio II. – PFC 3. – točka 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a | Gnojidbeni proizvod s oznakom CE mora sadržavati najmanje 15 % materijala biološkog podrijetla. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a

1.a

Gnojidbeni proizvod s oznakom CE mora sadržavati najmanje 15 % materijala biološkog podrijetla.

Amandman 177

Amandman 177

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 3.(A) – točka 1.

Prilog I. – dio II. – PFC 3.(A) – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Organski poboljšivač tla sastoji se isključivo od
  materijalaisključivo
  biološkog podrijetla,
  osim materijala
  koji
  je fosiliziran
  ili
  je
  dio geoloških formacija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Organski poboljšivač tla sastoji se isključivo od
  materijalaisključivo
  biološkog podrijetla,
  osim materijala
  koji
  je fosiliziran
  ili
  je
  dio geoloških formacija.

materijalaisključivo

osim materijala

je fosiliziran

je

| 1. | Organski poboljšivač tla sastoji se isključivo od
  materijala isključivo
  biološkog podrijetla,
  što uključuje treset, leonardit, lignit i humusne tvari dobivene od njih, ali isključuje druge materijale
  koji
  su fosilizirani
  ili
  su
  dio geoloških formacija. |
| --- | --- |

1.

Organski poboljšivač tla sastoji se isključivo od
  materijala isključivo
  biološkog podrijetla,
  što uključuje treset, leonardit, lignit i humusne tvari dobivene od njih, ali isključuje druge materijale
  koji
  su fosilizirani
  ili
  su
  dio geoloških formacija.

materijala isključivo

što uključuje treset, leonardit, lignit i humusne tvari dobivene od njih, ali isključuje druge materijale

su fosilizirani

su

Amandman 179

Amandman 179

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 3.(A) – točka 2. – alineja 2.

Prilog I. – dio II. – PFC 3.(A) – točka 2. – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | šesterovalentni krom (Cr VI)
  2
  mg/kg suhe tvari, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

šesterovalentni krom (Cr VI)
  2
  mg/kg suhe tvari,

2

| — | šesterovalentni krom (Cr VI)
  1
   mg/kg suhe tvari, |
| --- | --- |

—

šesterovalentni krom (Cr VI)
  1
   mg/kg suhe tvari,

1

Amandman 181

Amandman 181

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 3.(A) – točka 3. – podtočka a

Prilog I. – dio II. – PFC 3.(A) – točka 3. – podtočka a

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

| (a) | U uzorku od 25 g gnojidbenog proizvoda s oznakom CE ne smije biti prisutna Salmonella spp. |
| --- | --- |

(a)

U uzorku od 25 g gnojidbenog proizvoda s oznakom CE ne smije biti prisutna Salmonella spp.

U uzorku od 25 g gnojidbenog proizvoda s oznakom CE ne smije biti prisutna Salmonella spp.

Izmjena

Izmjena

| (a) | Patogeni organizmi ne smiju biti prisutni u organskom poboljšivaču tla u koncentraciji većoj od odgovarajućih graničnih vrijednosti navedenih u tablici u nastavku:













  Mikroorganizam koji se ispituje | Planovi uzorkovanja | Granična vrijednost |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | m | M |
| Salmonella spp. | 5 | 0 | 0 | odsutnost u 25 g ili 25 ml |
| Escherichia coli ili Enterococcaceae | 5 | 5 | 0 | 1 000 u 1 g ili 1 ml |

(a)

Patogeni organizmi ne smiju biti prisutni u organskom poboljšivaču tla u koncentraciji većoj od odgovarajućih graničnih vrijednosti navedenih u tablici u nastavku:

Patogeni organizmi ne smiju biti prisutni u organskom poboljšivaču tla u koncentraciji većoj od odgovarajućih graničnih vrijednosti navedenih u tablici u nastavku:

Mikroorganizam koji se ispituje

Mikroorganizam koji se ispituje

Planovi uzorkovanja

Planovi uzorkovanja

Granična vrijednost

Granična vrijednost

n

n

c

c

m

m

M

M

Salmonella spp.

Salmonella spp.

5

5

0

0

0

0

odsutnost u 25 g ili 25 ml

odsutnost u 25 g ili 25 ml

Escherichia coli ili Enterococcaceae

Escherichia coli ili Enterococcaceae

5

5

5

5

0

0

1 000 u 1 g ili 1 ml

1 000 u 1 g ili 1 ml

pri čemu n = broj uzoraka za ispitivanje

c = broj uzoraka u kojima broj bakterija izražen u CFU može biti između m i M

m = granična vrijednost broja bakterija izražena u CFU koja se smatra zadovoljavajućom

M = najviša vrijednost broja bakterija izražena u CFU

Paraziti Ascaris spp. i Toxocara spp. u svim stadijima razvoja ne smiju biti prisutni u 100 g ili 100 ml organskog poboljšivača tla.

Amandman 182

Amandman 182

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 3.(B) – točka 1.

Prilog I. – dio II. – PFC 3.(B) – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Anorganski poboljšivač tla je poboljšivač tla koji nije organski poboljšivač tla. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Anorganski poboljšivač tla je poboljšivač tla koji nije organski poboljšivač tla.

| 1. | Anorganski poboljšivač tla je poboljšivač tla koji nije organski poboljšivač tla
  , a uključuje folije malča. Biorazgradiva folija malča jest sloj biorazgradivog polimera koji je posebno usklađen sa zahtjevima iz točaka 2.a i 3. CMC-a 10. iz Priloga II., a namijenjen je stavljanju na tlo na licu mjesta radi zaštite strukture tla, suzbijanja rasta korova, smanjenja gubitka vlage u tlu ili sprečavanja erozije. |
| --- | --- |

1.

Anorganski poboljšivač tla je poboljšivač tla koji nije organski poboljšivač tla
  , a uključuje folije malča. Biorazgradiva folija malča jest sloj biorazgradivog polimera koji je posebno usklađen sa zahtjevima iz točaka 2.a i 3. CMC-a 10. iz Priloga II., a namijenjen je stavljanju na tlo na licu mjesta radi zaštite strukture tla, suzbijanja rasta korova, smanjenja gubitka vlage u tlu ili sprečavanja erozije.

, a uključuje folije malča. Biorazgradiva folija malča jest sloj biorazgradivog polimera koji je posebno usklađen sa zahtjevima iz točaka 2.a i 3. CMC-a 10. iz Priloga II., a namijenjen je stavljanju na tlo na licu mjesta radi zaštite strukture tla, suzbijanja rasta korova, smanjenja gubitka vlage u tlu ili sprečavanja erozije.

Amandman 184

Amandman 184

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 4. – točka 1.

Prilog I. – dio II. – PFC 4. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Uzgojni supstrat je materijal koji nije zemlja, a 
  namijenjen je upotrebi kao supstrat za razvoj korijena
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Uzgojni supstrat je materijal koji nije zemlja, a 
  namijenjen je upotrebi kao supstrat za razvoj korijena
  .

namijenjen je upotrebi kao supstrat za razvoj korijena

| 1. | Uzgojni supstrat je materijal koji nije zemlja, a 
  u kojem se na licu mjesta uzgajaju biljke i gljive
  . |
| --- | --- |

1.

Uzgojni supstrat je materijal koji nije zemlja, a 
  u kojem se na licu mjesta uzgajaju biljke i gljive
  .

u kojem se na licu mjesta uzgajaju biljke i gljive

Amandman 187

Amandman 187

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 4. – točka 3.

Prilog I. – dio II. – PFC 4. – točka 3.

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

| 3. | U uzorku od 25 g gnojidbenog proizvoda s oznakom CE ne smije biti prisutna Salmonella spp. |
| --- | --- |

3.

U uzorku od 25 g gnojidbenog proizvoda s oznakom CE ne smije biti prisutna Salmonella spp.

Izmjena

Izmjena

| 3
  . | Patogeni organizmi ne smiju biti prisutni u uzgojnom supstratu u koncentraciji većoj od odgovarajućih graničnih vrijednosti navedenih u tablici u nastavku:













  Mikroorganizam koji se ispituje | Planovi uzorkovanja | Granična vrijednost |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | m | M |
| Salmonella spp. | 5 | 0 | 0 | odsutnost u 25 g ili 25 ml |
| Escherichia coli ili Enterococcaceae | 5 | 5 | 0 | 1 000 u 1 g ili 1 ml |

3
  .

.

Patogeni organizmi ne smiju biti prisutni u uzgojnom supstratu u koncentraciji većoj od odgovarajućih graničnih vrijednosti navedenih u tablici u nastavku:

Mikroorganizam koji se ispituje

Mikroorganizam koji se ispituje

Planovi uzorkovanja

Planovi uzorkovanja

Granična vrijednost

Granična vrijednost

n

n

c

c

m

m

M

M

Salmonella spp.

Salmonella spp.

5

5

0

0

0

0

odsutnost u 25 g ili 25 ml

odsutnost u 25 g ili 25 ml

Escherichia coli ili Enterococcaceae

Escherichia coli ili Enterococcaceae

5

5

5

5

0

0

1 000 u 1 g ili 1 ml

1 000 u 1 g ili 1 ml

pri čemu n = broj uzoraka za ispitivanje

pri čemu n = broj uzoraka za ispitivanje

c = broj uzoraka u kojima broj bakterija izražen u CFU može biti između m i M

c = broj uzoraka u kojima broj bakterija izražen u CFU može biti između m i M

m = granična vrijednost broja bakterija izražena u CFU koja se smatra zadovoljavajućom

m = granična vrijednost broja bakterija izražena u CFU koja se smatra zadovoljavajućom

M = najviša vrijednost broja bakterija izražena u CFU

M = najviša vrijednost broja bakterija izražena u CFU

Paraziti Ascaris spp. i Toxocara spp. u svim stadijima razvoja ne smiju biti prisutni u 100 g ili 100 ml uzgojnog supstrata.

Paraziti Ascaris spp. i Toxocara spp. u svim stadijima razvoja ne smiju biti prisutni u 100 g ili 100 ml uzgojnog supstrata.

Amandman 188

Amandman 188

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 5. – točka 1.

Prilog I. – dio II. – PFC 5. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Poljoprivredni aditiv je gnojidbeni proizvod s oznakom CE namijenjen dodavanju proizvodu koji biljke
  opskrbljuje hranjivom
  kako bi se poboljšao
  obrazac otpuštanja
  hranjiva
  iz tog proizvoda
  . | Poljoprivredni aditiv je gnojidbeni proizvod s oznakom CE namijenjen dodavanju proizvodu
  , a koji ima dokazani učinak na pretvorbu ili dostupnost za
  biljke
  različitih oblika mineralnih ili mineraliziranih hranjiva ili oboje ili koji je namijenjen dodavanju u tlo
  kako bi se poboljšao
  unos tog
  hranjiva
  kod biljaka ili smanjio gubitak hranjiva
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Poljoprivredni aditiv je gnojidbeni proizvod s oznakom CE namijenjen dodavanju proizvodu koji biljke
  opskrbljuje hranjivom
  kako bi se poboljšao
  obrazac otpuštanja
  hranjiva
  iz tog proizvoda
  .

opskrbljuje hranjivom

obrazac otpuštanja

iz tog proizvoda

Poljoprivredni aditiv je gnojidbeni proizvod s oznakom CE namijenjen dodavanju proizvodu
  , a koji ima dokazani učinak na pretvorbu ili dostupnost za
  biljke
  različitih oblika mineralnih ili mineraliziranih hranjiva ili oboje ili koji je namijenjen dodavanju u tlo
  kako bi se poboljšao
  unos tog
  hranjiva
  kod biljaka ili smanjio gubitak hranjiva
  .

, a koji ima dokazani učinak na pretvorbu ili dostupnost za

različitih oblika mineralnih ili mineraliziranih hranjiva ili oboje ili koji je namijenjen dodavanju u tlo

unos tog

kod biljaka ili smanjio gubitak hranjiva

Amandman 193

Amandman 193

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 5.(A)(Ia)(nova)

Prilog I. – dio II. – PFC 5.(A)(Ia)(nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | PFC 5(A)(Ia): Inhibitori denitrifikacije |
| | 1. | Inhibitor denitrifikacije smanjuje stvaranje dušikovog oksida (N2O) usporavanjem ili blokiranjem pretvaranja nitrata (NO3-) u didušik (N2) ne utječući na proces nitrifikacije kako je opisan u PFC-u 5. (A) I. Njime se postiže veća dostupnost nitrata za biljke i smanjenje emisija dušikovog oksida. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

PFC 5(A)(Ia): Inhibitori denitrifikacije

PFC 5(A)(Ia): Inhibitori denitrifikacije

1.

1.

Inhibitor denitrifikacije smanjuje stvaranje dušikovog oksida (N2

3

2

| 2. | Učinkovitost te metode može se ispitati mjerenjem emisija dušikovog oksida u uzorcima plinova prikupljenima u odgovarajućem mjernom uređaju i mjerenjem količine dušikovog oksida u tom uzorku uz pomoć plinskog kromatografa. Tijekom postupka ispitivanja također se bilježi udio vode u tlu. |
| --- | --- |

2.

2.

Učinkovitost te metode može se ispitati mjerenjem emisija dušikovog oksida u uzorcima plinova prikupljenima u odgovarajućem mjernom uređaju i mjerenjem količine dušikovog oksida u tom uzorku uz pomoć plinskog kromatografa. Tijekom postupka ispitivanja također se bilježi udio vode u tlu.

Amandman 202

Amandman 202

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 6. – točka 1. – uvodni dio

Prilog I. – dio II. – PFC 6. – točka 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Biljni biostimulans je gnojidbeni proizvod s oznakom CE koji pospješuje procese ishrane biljaka neovisno o udjelu hranjiva u tom proizvodu, i to isključivo radi poboljšavanja jednog ili više sljedećih svojstava biljke: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Biljni biostimulans je gnojidbeni proizvod s oznakom CE koji pospješuje procese ishrane biljaka neovisno o udjelu hranjiva u tom proizvodu, i to isključivo radi poboljšavanja jednog ili više sljedećih svojstava biljke:

| 1. | Biljni biostimulans je gnojidbeni proizvod s oznakom CE koji pospješuje procese ishrane biljaka neovisno o udjelu hranjiva u tom proizvodu, i to isključivo radi poboljšavanja jednog ili više sljedećih svojstava biljke
  i rizosfere ili filosfere biljke
  : |
| --- | --- |

1.

Biljni biostimulans je gnojidbeni proizvod s oznakom CE koji pospješuje procese ishrane biljaka neovisno o udjelu hranjiva u tom proizvodu, i to isključivo radi poboljšavanja jednog ili više sljedećih svojstava biljke
  i rizosfere ili filosfere biljke
  :

i rizosfere ili filosfere biljke

Amandman 203

Amandman 203

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 6. – točka 1. – podtočka ca (nova)

Prilog I. – dio II. – PFC 6. – točka 1. – podtočka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | dostupnosti hranjiva zarobljenih u tlu i rizosferi, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

dostupnosti hranjiva zarobljenih u tlu i rizosferi,

dostupnosti hranjiva zarobljenih u tlu i rizosferi,

Amandman 204

Amandman 204

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 6. – točka 1. – podtočka cb (nova)

Prilog I. – dio II. – PFC 6. – točka 1. – podtočka cb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cb) | humifikacije, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(cb)

(cb)

humifikacije,

humifikacije,

Amandman 205

Amandman 205

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 6. – točka 1. – podtočka cc (nova)

Prilog I. – dio II. – PFC 6. – točka 1. – podtočka cc (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cc) | degradacije organskih spojeva u tlu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(cc)

(cc)

degradacije organskih spojeva u tlu.

degradacije organskih spojeva u tlu.

Amandman 206

Amandman 206

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 6. – točka 1. – alineja 1.

Prilog I. – dio II. – PFC 6. – točka 1. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | kadmij (Cd)
  3
  mg/kg suhe tvari, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

kadmij (Cd)
  3
  mg/kg suhe tvari,

3

| — | kadmij (Cd)
  1,5
   mg/kg suhe tvari, |
| --- | --- |

—

kadmij (Cd)
  1,5
   mg/kg suhe tvari,

1,5

Amandman 208

Amandman 208

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 6.(A) – točka 1.

Prilog I. – dio II. – PFC 6.(A) – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Mikrobni biljni biostimulans sastoji se
  samo
  od mikroorganizma ili zajednice mikroorganizama na koje se upućuje u kategoriji sastavnog materijala 7. u Prilogu II. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Mikrobni biljni biostimulans sastoji se
  samo
  od mikroorganizma ili zajednice mikroorganizama na koje se upućuje u kategoriji sastavnog materijala 7. u Prilogu II.

samo

| 1. | Mikrobni biljni biostimulans sastoji se od: |
| --- | --- |

1.

Mikrobni biljni biostimulans sastoji se od:

| (a) | mikroorganizma ili zajednice mikroorganizama na koje se upućuje u kategoriji sastavnog materijala 7. u Prilogu II.; |
| --- | --- |

(a)

(a)

mikroorganizma ili zajednice mikroorganizama na koje se upućuje u kategoriji sastavnog materijala 7. u Prilogu II.;

| (b) | mikroorganizama ili zajednice mikroorganizama koji su različiti od onih iz točke (a) ove točke. Oni se mogu upotrebljavati kao kategorije sastavnih materijala ako su u skladu sa zahtjevima iz CMC-a 7. u Prilogu II. |
| --- | --- |

(b)

(b)

mikroorganizama ili zajednice mikroorganizama koji su različiti od onih iz točke (a) ove točke. Oni se mogu upotrebljavati kao kategorije sastavnih materijala ako su u skladu sa zahtjevima iz CMC-a 7. u Prilogu II.

mikroorganizama ili zajednice mikroorganizama koji su različiti od onih iz točke (a) ove točke. Oni se mogu upotrebljavati kao kategorije sastavnih materijala ako su u skladu sa zahtjevima iz CMC-a 7. u Prilogu II.

Amandman 209

Amandman 209

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 6.(A) – točka 3

Prilog I. – dio II. – PFC 6.(A) – točka 3

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

| 3. | U uzorku od 25 g ili 25 ml gnojidbenog proizvoda s oznakom CE ne smije biti prisutna Salmonella spp. |
| --- | --- |

3.

U uzorku od 25 g ili 25 ml gnojidbenog proizvoda s oznakom CE ne smije biti prisutna Salmonella spp.

Izmjena

Izmjena

| 3. | Patogeni organizmi ne smiju biti prisutni u mikrobnom biljnom biostimulansu u koncentraciji većoj od odgovarajućih graničnih vrijednosti navedenih u tablici u nastavku:












  Mikroorganizmi / njihovi toksini, metaboliti | Planovi uzorkovanja | Granična vrijednost |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | |
| Salmonella spp. | 5 | 0 | odsutnost u 25 g ili 25 ml |
| Escherichia coli | 5 | 0 | odsutnost u 1 g ili 1 ml |
| Listeria monocytogenes | 5 | 0 | odsutnost u 25 g ili 25 ml |
| Vibrio spp. | 5 | 0 | odsutnost u 25 g ili 25 ml |
| Shigella spp. | 5 | 0 | odsutnost u 25 g ili 25 ml |
| Staphylococcus aureus | 5 | 0 | odsutnost u 25 g ili 25 ml |
| Enterococcaceae | 5 | 2 | 10 CFU/g |
| Broj anaerobnih kolonija osim ako je mikrobni biostimulans aerobna bakterija | 5 | 2 | 105 CFU/g ili ml |
| Broj kolonija kvasaca i plijesni osim ako je mikrobni biostimulans gljiva | 5 | 2 | 1 000 CFU/g ili ml |

3.

Patogeni organizmi ne smiju biti prisutni u mikrobnom biljnom biostimulansu u koncentraciji većoj od odgovarajućih graničnih vrijednosti navedenih u tablici u nastavku:

Mikroorganizmi / njihovi toksini, metaboliti

Mikroorganizmi / njihovi toksini, metaboliti

Planovi uzorkovanja

Planovi uzorkovanja

Granična vrijednost

Granična vrijednost

n

n

c

c

Salmonella spp.

Salmonella spp.

5

5

0

0

odsutnost u 25 g ili 25 ml

odsutnost u 25 g ili 25 ml

Escherichia coli

Escherichia coli

5

5

0

0

odsutnost u 1 g ili 1 ml

odsutnost u 1 g ili 1 ml

Listeria monocytogenes

Listeria monocytogenes

5

5

0

0

odsutnost u 25 g ili 25 ml

odsutnost u 25 g ili 25 ml

Vibrio spp.

Vibrio spp.

5

5

0

0

odsutnost u 25 g ili 25 ml

odsutnost u 25 g ili 25 ml

Shigella spp.

Shigella spp.

5

5

0

0

odsutnost u 25 g ili 25 ml

odsutnost u 25 g ili 25 ml

Staphylococcus aureus

Staphylococcus aureus

5

5

0

0

odsutnost u 25 g ili 25 ml

odsutnost u 25 g ili 25 ml

Enterococcaceae

Enterococcaceae

5

5

2

2

10 CFU/g

10 CFU/g

Broj anaerobnih kolonija osim ako je mikrobni biostimulans aerobna bakterija

Broj anaerobnih kolonija osim ako je mikrobni biostimulans aerobna bakterija

5

5

2

2

105 CFU/g ili ml

105

Broj kolonija kvasaca i plijesni osim ako je mikrobni biostimulans gljiva

Broj kolonija kvasaca i plijesni osim ako je mikrobni biostimulans gljiva

5

5

2

2

1 000 CFU/g ili ml

1 000 CFU/g ili ml

gdje je n= broj elementarnih jedinica koje sačinjavaju uzorak; c = broj elementarnih jedinica uzorka koje daju vrijednosti iznad određene granične vrijednosti.

gdje je n= broj elementarnih jedinica koje sačinjavaju uzorak; c = broj elementarnih jedinica uzorka koje daju vrijednosti iznad određene granične vrijednosti.

Amandman 210

Amandman 210

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 6.(A) – točka 4.

Prilog I. – dio II. – PFC 6.(A) – točka 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4. | U uzorku od 1 g ili 1 ml gnojidbenog proizvoda s oznakom CE ne smije biti prisutna Escherichia coli. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.

4.

U uzorku od 1 g ili 1 ml gnojidbenog proizvoda s oznakom CE ne smije biti prisutna Escherichia coli.

Briše se.

Briše se.

Amandman 211

Amandman 211

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 6.(A) – točka 5.

Prilog I. – dio II. – PFC 6.(A) – točka 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5. | U gnojidbenom proizvodu s oznakom CE ne smije biti više od 10 CFU/g svježe mase Enterococcaceae. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.

5.

U gnojidbenom proizvodu s oznakom CE ne smije biti više od 10 CFU/g svježe mase Enterococcaceae.

Briše se.

Briše se.

Amandman 212

Amandman 212

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 6.(A) – točka 6.

Prilog I. – dio II. – PFC 6.(A) – točka 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6. | U uzorku od 25 g ili 25 ml gnojidbenog proizvoda s oznakom CE ne smije biti Listeria monocytogenes. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.

6.

U uzorku od 25 g ili 25 ml gnojidbenog proizvoda s oznakom CE ne smije biti Listeria monocytogenes.

Briše se.

Briše se.

Amandman 213

Amandman 213

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 6.(A) – točka 7.

Prilog I. – dio II. – PFC 6.(A) – točka 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7. | U uzorku od 25 g ili 25 ml gnojidbenog proizvoda s oznakom CE ne smije biti Vibrio spp. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.

7.

U uzorku od 25 g ili 25 ml gnojidbenog proizvoda s oznakom CE ne smije biti Vibrio spp.

Briše se.

Briše se.

Amandman 214

Amandman 214

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 6.(A) – točka 8.

Prilog I. – dio II. – PFC 6.(A) – točka 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 8. | U uzorku od 25 g ili 25 ml gnojidbenog proizvoda s oznakom CE ne smije biti Shigella spp. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8.

8.

U uzorku od 25 g ili 25 ml gnojidbenog proizvoda s oznakom CE ne smije biti Shigella spp.

Briše se.

Briše se.

Amandman 215

Amandman 215

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 6.(A) – točka 9.

Prilog I. – dio II. – PFC 6.(A) – točka 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 9. | U uzorku od 1 g ili 1 ml gnojidbenog proizvoda s oznakom CE ne smije biti Staphylococcus aureus. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

9.

9.

U uzorku od 1 g ili 1 ml gnojidbenog proizvoda s oznakom CE ne smije biti Staphylococcus aureus.

Briše se.

Briše se.

Amandman 216

Amandman 216

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 6.(A) – točka 10.

Prilog I. – dio II. – PFC 6.(A) – točka 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 10. | Broj aerobnih kolonija ne smije biti veći od 105 CFU/g ili ml uzorka gnojidbenog proizvoda s oznakom CE, osim ako je mikrobni biostimulans aerobna bakterija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

10.

10.

Broj aerobnih kolonija ne smije biti veći od 105

Briše se.

Briše se.

Amandman 217

Amandman 217

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 6.(A) – točka 12. – podstavak 2.

Prilog I. – dio II. – PFC 6.(A) – točka 12. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| pH-vrijednost biljnog biostimulansa mora biti najmanje 4. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

pH-vrijednost biljnog biostimulansa mora biti najmanje 4.

pH-vrijednost biljnog biostimulansa mora biti najmanje 4.

Briše se.

Briše se.

Amandman 218

Amandman 218

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 6.(A) – točka 13.

Prilog I. – dio II. – PFC 6.(A) – točka 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 13. | Rok valjanosti mikrobnog biljnog biostimulansa u uvjetima skladištenja navedenima na etiketi mora biti najmanje šest mjeseci. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

13.

13.

Rok valjanosti mikrobnog biljnog biostimulansa u uvjetima skladištenja navedenima na etiketi mora biti najmanje šest mjeseci.

Briše se.

Briše se.

Amandman 219

Amandman 219

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio II. – PFC 7. – točka 3. – uvodni dio

Prilog I. – dio II. – PFC 7. – točka 3. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3. | Miješanjem se
  svojstva
  pojedinih sastavnih gnojidbenih proizvoda ne smiju mijenjati |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.

Miješanjem se
  svojstva
  pojedinih sastavnih gnojidbenih proizvoda ne smiju mijenjati

svojstva

| 3. | Miješanjem se
  funkcije
  pojedinih sastavnih gnojidbenih proizvoda ne smiju mijenjati |
| --- | --- |

3.

Miješanjem se
  funkcije
  pojedinih sastavnih gnojidbenih proizvoda ne smiju mijenjati

funkcije

Amandman 220

Amandman 220

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio I. – CMC 11.a (novi)

Prilog II. – dio I. – CMC 11.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | CMC 11.a: Drugi industrijski nusproizvodi |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

CMC 11.a: Drugi industrijski nusproizvodi

CMC 11.a: Drugi industrijski nusproizvodi

Amandman 221

Amandman 221

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 1. – točka 1. – uvodni dio

Prilog II. – dio II. – CMC 1. – točka 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Gnojidbeni proizvod s oznakom CE može sadržavati tvari i smjese,
  osim

   (39) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Gnojidbeni proizvod s oznakom CE može sadržavati tvari i smjese,
  osim

   (39)

osim

39

| 1. | Gnojidbeni proizvod s oznakom CE može sadržavati tvari i smjese,
  uključujući tehničke aditive, osim

   (39) |
| --- | --- |

1.

Gnojidbeni proizvod s oznakom CE može sadržavati tvari i smjese,
  uključujući tehničke aditive, osim

   (39)

uključujući tehničke aditive, osim

39

Amandman 222

Amandman 222

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 1. – točka 1. – podtočka b

Prilog II. – dio II. – CMC 1. – točka 1. – podtočka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | nusproizvoda u smislu Direktive 2008/98/EZ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

nusproizvoda u smislu Direktive 2008/98/EZ;

| (b) | nusproizvoda u smislu Direktive 2008/98/EZ
  , osim nusproizvoda registriranih u skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 1907/2006, uz iznimku onih obuhvaćenih jednim od izuzeća od obveze registracije iz točke 5. Priloga V. toj Uredbi, |
| --- | --- |

(b)

nusproizvoda u smislu Direktive 2008/98/EZ
  , osim nusproizvoda registriranih u skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 1907/2006, uz iznimku onih obuhvaćenih jednim od izuzeća od obveze registracije iz točke 5. Priloga V. toj Uredbi,

, osim nusproizvoda registriranih u skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 1907/2006, uz iznimku onih obuhvaćenih jednim od izuzeća od obveze registracije iz točke 5. Priloga V. toj Uredbi,

Amandman 223

Amandman 223

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 1. – točka 1. – podtočka e

Prilog II. – dio II. – CMC 1. – točka 1. – podtočka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | polimera ili |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

polimera ili

| (e) | polimera
  , osim onih koji se koriste u uzgojnim supstratima koji ne dolaze u dodir s tlom,
  ili |
| --- | --- |

(e)

polimera
  , osim onih koji se koriste u uzgojnim supstratima koji ne dolaze u dodir s tlom,
  ili

, osim onih koji se koriste u uzgojnim supstratima koji ne dolaze u dodir s tlom,

Amandman 228

Amandman 228

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 2. – točka 1.

Prilog II. – dio II. – CMC 2. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Gnojidbeni proizvod s oznakom CE može sadržavati biljke, dijelove biljaka ili biljne ekstrakte koji nisu bili obrađivani na drugi način osim rezanjem, mljevenjem, centrifugiranjem, prešanjem, sušenjem, sušenjem zamrzavanjem ili ekstrakcijom vodom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Gnojidbeni proizvod s oznakom CE može sadržavati biljke, dijelove biljaka ili biljne ekstrakte koji nisu bili obrađivani na drugi način osim rezanjem, mljevenjem, centrifugiranjem, prešanjem, sušenjem, sušenjem zamrzavanjem ili ekstrakcijom vodom.

| 1. | Gnojidbeni proizvod s oznakom CE može sadržavati biljke, dijelove biljaka ili biljne ekstrakte koji nisu bili obrađivani na drugi način osim rezanjem, mljevenjem, centrifugiranjem,
  prosijavanjem, gnječenjem,
  prešanjem, sušenjem, sušenjem zamrzavanjem
  , puferiranjem, ekstruzijom, radijacijom, zamrzavanjem, dezinfekcijom s pomoću topline
  ili ekstrakcijom vodom
  ili bilo kojim drugim načinom pripreme ili obrade kojom konačna tvar ne postaje podložna registraciji u skladu s Uredbom (EZ) br. 1907/2006.
  . |
| --- | --- |

1.

Gnojidbeni proizvod s oznakom CE može sadržavati biljke, dijelove biljaka ili biljne ekstrakte koji nisu bili obrađivani na drugi način osim rezanjem, mljevenjem, centrifugiranjem,
  prosijavanjem, gnječenjem,
  prešanjem, sušenjem, sušenjem zamrzavanjem
  , puferiranjem, ekstruzijom, radijacijom, zamrzavanjem, dezinfekcijom s pomoću topline
  ili ekstrakcijom vodom
  ili bilo kojim drugim načinom pripreme ili obrade kojom konačna tvar ne postaje podložna registraciji u skladu s Uredbom (EZ) br. 1907/2006.
  .

prosijavanjem, gnječenjem,

, puferiranjem, ekstruzijom, radijacijom, zamrzavanjem, dezinfekcijom s pomoću topline

ili bilo kojim drugim načinom pripreme ili obrade kojom konačna tvar ne postaje podložna registraciji u skladu s Uredbom (EZ) br. 1907/2006.

Amandman 229

Amandman 229

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 2. – točka 2.

Prilog II. – dio II. – CMC 2. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2. | Za potrebe stavka 1. biljkama se smatraju i alge,
  ali ne
  i 
  modrozelene alge
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.

Za potrebe stavka 1. biljkama se smatraju i alge,
  ali ne
  i 
  modrozelene alge
  .

ali ne

modrozelene alge

| 2. | Za potrebe stavka 1. biljkama se smatraju i alge,
  osim modrozelenih algi koje proizvode cijanotoksin koji je klasificiran kao opasna tvar u skladu s Uredbom (EZ) br. 1272/2008 o razvrstavanju, označivanju
  i 
  pakiranju tvari i smjesa
  . |
| --- | --- |

2.

Za potrebe stavka 1. biljkama se smatraju i alge,
  osim modrozelenih algi koje proizvode cijanotoksin koji je klasificiran kao opasna tvar u skladu s Uredbom (EZ) br. 1272/2008 o razvrstavanju, označivanju
  i 
  pakiranju tvari i smjesa
  .

osim modrozelenih algi koje proizvode cijanotoksin koji je klasificiran kao opasna tvar u skladu s Uredbom (EZ) br. 1272/2008 o razvrstavanju, označivanju

pakiranju tvari i smjesa

Amandman 230

Amandman 230

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 3. – točka 1. – uvodni dio

Prilog II. – dio II. – CMC 3. – točka 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Gnojidbeni proizvod s oznakom CE može sadržavati kompost
  dobiven
  aerobnim kompostiranjem isključivo jednog ili više sljedećih ulaznih materijala: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Gnojidbeni proizvod s oznakom CE može sadržavati kompost
  dobiven
  aerobnim kompostiranjem isključivo jednog ili više sljedećih ulaznih materijala:

dobiven

| 1. | Gnojidbeni proizvod
  za ishranu biljki
  s oznakom CE može sadržavati kompost
  te tekući ili netekući, mikrobni ili nemikrobni kompostni ekstrakt koji su dobiveni
  aerobnim kompostiranjem
  i mogućim popratnim umnožavanjem prirodnih mikroba
  isključivo jednog ili više sljedećih ulaznih materijala: |
| --- | --- |

1.

Gnojidbeni proizvod
  za ishranu biljki
  s oznakom CE može sadržavati kompost
  te tekući ili netekući, mikrobni ili nemikrobni kompostni ekstrakt koji su dobiveni
  aerobnim kompostiranjem
  i mogućim popratnim umnožavanjem prirodnih mikroba
  isključivo jednog ili više sljedećih ulaznih materijala:

za ishranu biljki

te tekući ili netekući, mikrobni ili nemikrobni kompostni ekstrakt koji su dobiveni

i mogućim popratnim umnožavanjem prirodnih mikroba

Amandman 231

Amandman 231

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 3. – točka 1. – podtočka b

Prilog II. – dio II. – CMC 3. – točka 1. – podtočka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | nusproizvoda
  životinjskog podrijetla iz
  kategorija 2
  .
  i 3.
  u 
  skladu s Uredbom (EZ) br
  .
  1069/2009
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

nusproizvoda
  životinjskog podrijetla iz
  kategorija 2
  .
  i 3.
  u 
  skladu s Uredbom (EZ) br
  .
  1069/2009
  ;

nusproizvoda

kategorija 2

i 3.

skladu s Uredbom (EZ) br

1069/2009

| (b) | proizvoda dobivenih od nusproizvoda
  životinjskog podrijetla iz
  članka 32. Uredbe (EZ) br
  . 
  1069/2009 za koje je krajnja točka
  u 
  proizvodnom lancu dosegnuta u skladu s člankom 5
  .
  te Uredbe;
  ; |
| --- | --- |

(b)

proizvoda dobivenih od nusproizvoda
  životinjskog podrijetla iz
  članka 32. Uredbe (EZ) br
  . 
  1069/2009 za koje je krajnja točka
  u 
  proizvodnom lancu dosegnuta u skladu s člankom 5
  .
  te Uredbe;
  ;

proizvoda dobivenih od nusproizvoda

članka 32. Uredbe (EZ) br

1069/2009 za koje je krajnja točka

proizvodnom lancu dosegnuta u skladu s člankom 5

te Uredbe;

Amandman 232

Amandman 232

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 3. – točka 1. – podtočka c – uvodni dio

Prilog II. – dio II. – CMC 3. – točka 1. – podtočka c – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | živih ili mrtvih organizama ili njihovih dijelova koji nisu obrađivani ili su obrađivani samo ručno te mehaničkim ili gravitacijskim sredstvima, otapanjem u vodi, flotacijom, ekstrakcijom vodom,
  parnom destilacijom ili zagrijavanjem isključivo radi uklanjanja vode, ili su ekstrahirani iz zraka na bilo koji način,
  osim |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

živih ili mrtvih organizama ili njihovih dijelova koji nisu obrađivani ili su obrađivani samo ručno te mehaničkim ili gravitacijskim sredstvima, otapanjem u vodi, flotacijom, ekstrakcijom vodom,
  parnom destilacijom ili zagrijavanjem isključivo radi uklanjanja vode, ili su ekstrahirani iz zraka na bilo koji način,
  osim

parnom destilacijom ili zagrijavanjem isključivo radi uklanjanja vode, ili su ekstrahirani iz zraka na bilo koji način,

| (c) | živih ili mrtvih organizama ili njihovih dijelova koji nisu obrađivani ili su obrađivani samo ručno te mehaničkim ili gravitacijskim sredstvima, otapanjem u vodi, flotacijom, ekstrakcijom vodom, osim |
| --- | --- |

(c)

živih ili mrtvih organizama ili njihovih dijelova koji nisu obrađivani ili su obrađivani samo ručno te mehaničkim ili gravitacijskim sredstvima, otapanjem u vodi, flotacijom, ekstrakcijom vodom, osim

Amandman 233

Amandman 233

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 3. – točka 1. – podtočka c – alineja 2.

Prilog II. – dio II. – CMC 3. – točka 1. – podtočka c – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | mulja otpadnih voda, industrijskog mulja ili jaružnog mulja i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

mulja otpadnih voda, industrijskog mulja ili jaružnog mulja i

| — | mulja otpadnih voda, industrijskog mulja
  (osim nejestivih ostataka hrane, krme i plantaža povezanih s agrogorivima)
  ili jaružnog mulja i |
| --- | --- |

—

mulja otpadnih voda, industrijskog mulja
  (osim nejestivih ostataka hrane, krme i plantaža povezanih s agrogorivima)
  ili jaružnog mulja i

(osim nejestivih ostataka hrane, krme i plantaža povezanih s agrogorivima)

Amandman 238

Amandman 238

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 3. – točka 1. – podtočka ea (nova)

Prilog II. – dio II. – CMC 3. – točka 1. – podtočka ea (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ea) | neobrađenih i mehanički obrađenih ostataka iz prehrambenih industrija, osim industrija u kojima se koriste nusproizvodi životinjskog podrijetla u skladu s Uredbom (EZ) br. 1069/2009. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ea)

(ea)

neobrađenih i mehanički obrađenih ostataka iz prehrambenih industrija, osim industrija u kojima se koriste nusproizvodi životinjskog podrijetla u skladu s Uredbom (EZ) br. 1069/2009.

neobrađenih i mehanički obrađenih ostataka iz prehrambenih industrija, osim industrija u kojima se koriste nusproizvodi životinjskog podrijetla u skladu s Uredbom (EZ) br. 1069/2009.

Amandman 239

Amandman 239

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 3. – točka 1. – podtočka eb (nova)

Prilog II. – dio II. – CMC 3. – točka 1. – podtočka eb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (eb) | materijala koji su u skladu s CMC-om 2., CMC-om 3., CMC-om 4., CMC-om 5., CMC-om 6. i CMC-om 11. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(eb)

(eb)

materijala koji su u skladu s CMC-om 2., CMC-om 3., CMC-om 4., CMC-om 5., CMC-om 6. i CMC-om 11.

materijala koji su u skladu s CMC-om 2., CMC-om 3., CMC-om 4., CMC-om 5., CMC-om 6. i CMC-om 11.

Amandman 240

Amandman 240

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 3. – točka 2. – alineja 1.

Prilog II. – dio II. – CMC 3. – točka 2. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | u kojemu
  se obrađuju samo ulazni materijali
  iz prethodno
  navedenog stavka
  1. i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

u kojemu
  se obrađuju samo ulazni materijali
  iz prethodno
  navedenog stavka
  1. i

se obrađuju samo ulazni materijali

navedenog stavka

| — | u kojemu
  su proizvodne linije za obradu ulaznih materijala
  iz
  točke 1. jasno odijeljene od proizvodnih linija za obradu ulaznih materijala iz točke
   1. i |
| --- | --- |

—

u kojemu
  su proizvodne linije za obradu ulaznih materijala
  iz
  točke 1. jasno odijeljene od proizvodnih linija za obradu ulaznih materijala iz točke
   1. i

su proizvodne linije za obradu ulaznih materijala

točke 1. jasno odijeljene od proizvodnih linija za obradu ulaznih materijala iz točke

Amandman 241

Amandman 241

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 3. – točka 6. – podtočka a – alineja 2.

Prilog II. – dio II. – CMC 3. – točka 6. – podtočka a – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | kriterij: najviše
  25
  mmol O2/kg organske tvari/h ili |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

kriterij: najviše
  25
  mmol O2/kg organske tvari/h ili

25

2

| — | kriterij: najviše
  50
   mmol O2/kg organske tvari/h ili |
| --- | --- |

—

kriterij: najviše
  50
   mmol O2/kg organske tvari/h ili

50

Amandman 242

Amandman 242

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 4. – naslov

Prilog II. – dio II. – CMC 4. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| CMC 4: Digestati energetskih usjeva | CMC 4: Digestati energetskih usjeva
  i biootpad na biljnoj osnovi |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

CMC 4: Digestati energetskih usjeva

CMC 4: Digestati energetskih usjeva
  i biootpad na biljnoj osnovi

i biootpad na biljnoj osnovi

Amandman 247

Amandman 247

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 4. – točka 1. – podtočka c

Prilog II. – dio II. – CMC 4. – točka 1. – podtočka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | bilo kojeg materijala na koji se upućuje u točkama (a) – (b) koji je prethodno bio digestiran. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

bilo kojeg materijala na koji se upućuje u točkama (a) – (b) koji je prethodno bio digestiran.

| (c) | bilo kojeg materijala na koji se upućuje u točkama (a) – (b) koji je prethodno bio digestiran
  bez ikakvih tragova aflatoksina
  . |
| --- | --- |

(c)

bilo kojeg materijala na koji se upućuje u točkama (a) – (b) koji je prethodno bio digestiran
  bez ikakvih tragova aflatoksina
  .

bez ikakvih tragova aflatoksina

Amandman 248

Amandman 248

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 4. – točka 2. – alineja 1.

Prilog II. – dio II. – CMC 4. – točka 2. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | u kojemu
  se obrađuju samo ulazni materijali
  iz
  prethodno navedenog stavka
  1. i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

u kojemu
  se obrađuju samo ulazni materijali
  iz
  prethodno navedenog stavka
  1. i

se obrađuju samo ulazni materijali

prethodno navedenog stavka

| — | u kojemu
  su proizvodne linije za obradu ulaznih materijala
  iz
  navedene točke 1. jasno odijeljene od proizvodnih linija za obradu ulaznih materijala koji se ne navode u točki
   1. i |
| --- | --- |

—

u kojemu
  su proizvodne linije za obradu ulaznih materijala
  iz
  navedene točke 1. jasno odijeljene od proizvodnih linija za obradu ulaznih materijala koji se ne navode u točki
   1. i

su proizvodne linije za obradu ulaznih materijala

navedene točke 1. jasno odijeljene od proizvodnih linija za obradu ulaznih materijala koji se ne navode u točki

Amandman 249

Amandman 249

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 4. – točka 3. – podtočka b

Prilog II. – dio II. – CMC 4. – točka 3. – podtočka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | termofilna anaerobna digestija pri 55 oC uz postupak obrade koji uključuje pasterizaciju (
  70 oC – 1 h
  ); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

termofilna anaerobna digestija pri 55 oC uz postupak obrade koji uključuje pasterizaciju (
  70 oC – 1 h
  );

o

70 o

| (b) | termofilna anaerobna digestija pri 55 oC uz postupak obrade koji uključuje pasterizaciju
  kako je opisana u točki
  (
  1) odjeljka 1. Poglavlja I. Priloga V. Uredbi Komisije (EU
  )
  br. 142/2011

   (1a); |
| --- | --- |

(b)

termofilna anaerobna digestija pri 55 oC uz postupak obrade koji uključuje pasterizaciju
  kako je opisana u točki
  (
  1) odjeljka 1. Poglavlja I. Priloga V. Uredbi Komisije (EU
  )
  br. 142/2011

   (1a);

o

kako je opisana u točki

1) odjeljka 1. Poglavlja I. Priloga V. Uredbi Komisije (EU

br. 142/2011

1a

Amandman 250

Amandman 250

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 4. – točka 3. – podtočka d

Prilog II. – dio II. – CMC 4. – točka 3. – podtočka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | mezofilna anaerobna digestija pri 37 – 40 oC uz postupak obrade koji uključuje pasterizaciju
  (70 oC –
  1
  h
  ) ili |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

mezofilna anaerobna digestija pri 37 – 40 oC uz postupak obrade koji uključuje pasterizaciju
  (70 oC –
  1
  h
  ) ili

o

(70 o

h

| (d) | mezofilna anaerobna digestija pri 37 – 40 oC uz postupak obrade koji uključuje pasterizaciju
  kako je opisana u točki (
  1
  ) odjeljka 1. Poglavlja I. Priloga V. Uredbi Komisije (EU
  )
  br. 142/2011;
  ili |
| --- | --- |

(d)

mezofilna anaerobna digestija pri 37 – 40 oC uz postupak obrade koji uključuje pasterizaciju
  kako je opisana u točki (
  1
  ) odjeljka 1. Poglavlja I. Priloga V. Uredbi Komisije (EU
  )
  br. 142/2011;
  ili

o

kako je opisana u točki (

) odjeljka 1. Poglavlja I. Priloga V. Uredbi Komisije (EU

br. 142/2011;

Amandman 251

Amandman 251

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 5. – točka 1. – podtočka c – alineja 2.

Prilog II. – dio II. – CMC 5. – točka 1. – podtočka c – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | mulja otpadnih voda, industrijskog mulja ili jaružnog mulja, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

mulja otpadnih voda, industrijskog mulja ili jaružnog mulja,

| — | mulja otpadnih voda, industrijskog mulja
  osim onog navedenog u točki (ea)
  ili jaružnog mulja
  i |
| --- | --- |

—

mulja otpadnih voda, industrijskog mulja
  osim onog navedenog u točki (ea)
  ili jaružnog mulja
  i

osim onog navedenog u točki (ea)

i

Amandman 255

Amandman 255

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 5. – točka 1. – podtočka e – uvodni dio

Prilog II. – dio II. – CMC 5. – točka 1. – podtočka e – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | bilo kojeg materijala navedenog u točkama (a) – (d) koji |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

bilo kojeg materijala navedenog u točkama (a) – (d) koji

| (e) | bilo kojeg materijala
  bez aflatoksina
  navedenog u točkama (a) – (d) koji |
| --- | --- |

(e)

bilo kojeg materijala
  bez aflatoksina
  navedenog u točkama (a) – (d) koji

bez aflatoksina

Amandman 256

Amandman 256

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 5. – točka 1. – podtočka ea (nova)

Prilog II. – dio II. – CMC 5. – točka 1. – podtočka ea (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ea) | neobrađenih i mehanički obrađenih ostataka iz prehrambenih industrija, osim industrija u kojima se koriste nusproizvodi životinjskog podrijetla u skladu s Uredbom (EZ) br. 1069/2009. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ea)

(ea)

neobrađenih i mehanički obrađenih ostataka iz prehrambenih industrija, osim industrija u kojima se koriste nusproizvodi životinjskog podrijetla u skladu s Uredbom (EZ) br. 1069/2009.

neobrađenih i mehanički obrađenih ostataka iz prehrambenih industrija, osim industrija u kojima se koriste nusproizvodi životinjskog podrijetla u skladu s Uredbom (EZ) br. 1069/2009.

Amandman 257

Amandman 257

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 5. – točka 1. – podtočka eb (nova)

Prilog II. – dio II. – CMC 5. – točka 1. – podtočka eb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (eb) | materijala koji su u skladu s CMC-om 2., CMC-om 3., CMC-om 4., CMC-om 5., CMC-om 6. i CMC-om 11. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(eb)

(eb)

materijala koji su u skladu s CMC-om 2., CMC-om 3., CMC-om 4., CMC-om 5., CMC-om 6. i CMC-om 11.

materijala koji su u skladu s CMC-om 2., CMC-om 3., CMC-om 4., CMC-om 5., CMC-om 6. i CMC-om 11.

Amandman 258

Amandman 258

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 5. – točka 2. – alineja 1.

Prilog II. – dio II. – CMC 5. – točka 2. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | u kojemu
  se obrađuju samo ulazni materijali
  iz prethodno
  navedenog stavka
  1. i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

u kojemu
  se obrađuju samo ulazni materijali
  iz prethodno
  navedenog stavka
  1. i

se obrađuju samo ulazni materijali

navedenog stavka

| — | u kojemu
  su proizvodne linije za obradu ulaznih materijala
  iz
  navedene točke 1. jasno odijeljene od proizvodnih linija za obradu ulaznih materijala koji se ne navode u točki
   1. i |
| --- | --- |

—

u kojemu
  su proizvodne linije za obradu ulaznih materijala
  iz
  navedene točke 1. jasno odijeljene od proizvodnih linija za obradu ulaznih materijala koji se ne navode u točki
   1. i

su proizvodne linije za obradu ulaznih materijala

navedene točke 1. jasno odijeljene od proizvodnih linija za obradu ulaznih materijala koji se ne navode u točki

Amandman 259

Amandman 259

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 5. – točka 3. – podtočka a

Prilog II. – dio II. – CMC 5. – točka 3. – podtočka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | termofilna anaerobna digestija pri 55 oC tijekom najmanje 24 h i vrijeme hidrauličkog zadržavanja od najmanje 20 dana; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

termofilna anaerobna digestija pri 55 oC tijekom najmanje 24 h i vrijeme hidrauličkog zadržavanja od najmanje 20 dana;

o

| (a) | termofilna anaerobna digestija pri 55 oC tijekom najmanje 24 h i vrijeme hidrauličkog zadržavanja od najmanje 20 dana
  nakon koje slijedi analiza kojom se provjerava jesu li se digestijom uspješno uništili patogeni
  ; |
| --- | --- |

(a)

termofilna anaerobna digestija pri 55 oC tijekom najmanje 24 h i vrijeme hidrauličkog zadržavanja od najmanje 20 dana
  nakon koje slijedi analiza kojom se provjerava jesu li se digestijom uspješno uništili patogeni
  ;

o

nakon koje slijedi analiza kojom se provjerava jesu li se digestijom uspješno uništili patogeni

Amandman 260

Amandman 260

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 5. – točka 3. – podtočka b

Prilog II. – dio II. – CMC 5. – točka 3. – podtočka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | termofilna anaerobna digestija pri 55 oC uz postupak obrade koji uključuje pasterizaciju (
  70 oC – 1 h
  ); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

termofilna anaerobna digestija pri 55 oC uz postupak obrade koji uključuje pasterizaciju (
  70 oC – 1 h
  );

o

70 o

| (b) | termofilna anaerobna digestija pri 55 oC uz postupak obrade koji uključuje pasterizaciju
  kako je opisana u točki
  (
  1) odjeljka 1. Poglavlja I. Priloga V. Uredbi (EU
  )
  br. 142/2011
  ; |
| --- | --- |

(b)

termofilna anaerobna digestija pri 55 oC uz postupak obrade koji uključuje pasterizaciju
  kako je opisana u točki
  (
  1) odjeljka 1. Poglavlja I. Priloga V. Uredbi (EU
  )
  br. 142/2011
  ;

o

kako je opisana u točki

1) odjeljka 1. Poglavlja I. Priloga V. Uredbi (EU

br. 142/2011

Amandman 261

Amandman 261

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 5. – točka 3. – podtočka d

Prilog II. – dio II. – CMC 5. – točka 3. – podtočka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | mezofilna anaerobna digestija pri 37 – 40 oC uz postupak obrade koji uključuje pasterizaciju (
  70 oC –
  1
  h
  ) ili |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

mezofilna anaerobna digestija pri 37 – 40 oC uz postupak obrade koji uključuje pasterizaciju (
  70 oC –
  1
  h
  ) ili

o

70 o

h

| (d) | mezofilna anaerobna digestija pri 37 – 40 oC uz postupak obrade koji uključuje pasterizaciju
  kako je opisana u točki
  (
  1) odjeljka
  1
  . Poglavlja I. Priloga V. Uredbi Komisije (EU
  )
  br. 142/2011;
  ili |
| --- | --- |

(d)

mezofilna anaerobna digestija pri 37 – 40 oC uz postupak obrade koji uključuje pasterizaciju
  kako je opisana u točki
  (
  1) odjeljka
  1
  . Poglavlja I. Priloga V. Uredbi Komisije (EU
  )
  br. 142/2011;
  ili

o

kako je opisana u točki

1) odjeljka

. Poglavlja I. Priloga V. Uredbi Komisije (EU

br. 142/2011;

Amandman 262

Amandman 262

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 6. – točka 1. – podtočka ca (nova)

Prilog II. – dio II. – CMC 6. – točka 1. – podtočka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | komine, to jest, viskoznog nusproizvoda mljevenja maslina dobivenog podvrgavanjem vlažne komine organskim otapalima u dvije faze (pulpa) ili tri faze (komina); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

komine, to jest, viskoznog nusproizvoda mljevenja maslina dobivenog podvrgavanjem vlažne komine organskim otapalima u dvije faze (pulpa) ili tri faze (komina);

komine, to jest, viskoznog nusproizvoda mljevenja maslina dobivenog podvrgavanjem vlažne komine organskim otapalima u dvije faze (pulpa) ili tri faze (komina);

Amandman 263

Amandman 263

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 6. – točka 1. – podtočka cb (nova)

Prilog II. – dio II. – CMC 6. – točka 1. – podtočka cb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cb) | nusproizvoda industrije hrane za životinje navedenih u Katalogu krmiva Uredbe (EU) br. 68/2013; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(cb)

(cb)

nusproizvoda industrije hrane za životinje navedenih u Katalogu krmiva Uredbe (EU) br. 68/2013;

nusproizvoda industrije hrane za životinje navedenih u Katalogu krmiva Uredbe (EU) br. 68/2013;

Amandman 264

Amandman 264

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 6. – točka 1. – podtočka cc (nova)

Prilog II. – dio II. – CMC 6. – točka 1. – podtočka cc (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cc) | bilo kojeg drugog materijala ili tvari koji su odobreni za dodavanje u hranu ili hranu za životinje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(cc)

(cc)

bilo kojeg drugog materijala ili tvari koji su odobreni za dodavanje u hranu ili hranu za životinje.

bilo kojeg drugog materijala ili tvari koji su odobreni za dodavanje u hranu ili hranu za životinje.

Amandman 269

Amandman 269

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 6. – točka 2. – podstavak 2.a (novi)

Prilog II. – dio II. – CMC 6. – točka 2. – podstavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Aflatoksini u svim tvarima moraju biti ispod granice određivanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Aflatoksini u svim tvarima moraju biti ispod granice određivanja.

Aflatoksini u svim tvarima moraju biti ispod granice određivanja.

Amandman 270

Amandman 270

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 7. – točka 1. – alineja 1.

Prilog II. – dio II. – CMC 7. – točka 1. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | nisu podvrgavani drugim postupcima osim sušenja ili sušenja zamrzavanjem i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

nisu podvrgavani drugim postupcima osim sušenja ili sušenja zamrzavanjem i

nisu podvrgavani drugim postupcima osim sušenja ili sušenja zamrzavanjem i

Briše se.

Briše se.

Amandman 271

Amandman 271

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 8. – točka 1.

Prilog II. – dio II. – CMC 8. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Gnojidbeni proizvod s oznakom CE može sadržavati tvar ili smjesu namijenjenu poboljšanju obrazaca otpuštanja hranjiva tog gnojidbenog proizvoda samo ako je sukladnost te tvari ili smjese sa zahtjevima iz ove Uredbe za proizvod iz PFC-a 5. u Prilogu I. bila dokazana u skladu s postupkom ocjenjivanja sukladnosti primjenjivim na takav poljoprivredni aditiv. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Gnojidbeni proizvod s oznakom CE može sadržavati tvar ili smjesu namijenjenu poboljšanju obrazaca otpuštanja hranjiva tog gnojidbenog proizvoda samo ako je sukladnost te tvari ili smjese sa zahtjevima iz ove Uredbe za proizvod iz PFC-a 5. u Prilogu I. bila dokazana u skladu s postupkom ocjenjivanja sukladnosti primjenjivim na takav poljoprivredni aditiv.

| 1. | Gnojidbeni proizvod s oznakom CE može sadržavati tvar ili smjesu
  (uključujući, primjerice tehnološke aditive: sredstva protiv zgrudnjavanja, sredstva protiv pjenjenja, sredstva protiv nakupljanja prašine, boje i reološke tvari)
  namijenjenu poboljšanju obrazaca otpuštanja hranjiva tog gnojidbenog proizvoda samo ako je sukladnost te tvari ili smjese sa zahtjevima iz ove Uredbe za proizvod iz PFC-a 5. u Prilogu I. bila dokazana u skladu s postupkom ocjenjivanja sukladnosti primjenjivim na takav poljoprivredni aditiv. |
| --- | --- |

1.

Gnojidbeni proizvod s oznakom CE može sadržavati tvar ili smjesu
  (uključujući, primjerice tehnološke aditive: sredstva protiv zgrudnjavanja, sredstva protiv pjenjenja, sredstva protiv nakupljanja prašine, boje i reološke tvari)
  namijenjenu poboljšanju obrazaca otpuštanja hranjiva tog gnojidbenog proizvoda samo ako je sukladnost te tvari ili smjese sa zahtjevima iz ove Uredbe za proizvod iz PFC-a 5. u Prilogu I. bila dokazana u skladu s postupkom ocjenjivanja sukladnosti primjenjivim na takav poljoprivredni aditiv.

(uključujući, primjerice tehnološke aditive: sredstva protiv zgrudnjavanja, sredstva protiv pjenjenja, sredstva protiv nakupljanja prašine, boje i reološke tvari)

Amandman 272

Amandman 272

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 8. – točka 3.a (nova)

Prilog II. – dio II. – CMC 8. – točka 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a | Gnojidbeni proizvod s oznakom CE može sadržavati sukladan inhibitor denitrifikacije u skladu s PFC-om 5. (A) (I.a) iz Priloga I. samo ako sadrži dušik u bilo kojem obliku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a

3.a

Gnojidbeni proizvod s oznakom CE može sadržavati sukladan inhibitor denitrifikacije u skladu s PFC-om 5. (A) (I.a) iz Priloga I. samo ako sadrži dušik u bilo kojem obliku.

Amandman 273

Amandman 273

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 8. – točka 4.

Prilog II. – dio II. – CMC 8. – točka 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4. | Gnojidbeni proizvod s oznakom CE može sadržavati sukladan inhibitor ureaze iz PFC-a 5. (A) II. u Prilogu I. samo ako se najmanje 50 % ukupnog udjela dušika (N) u gnojidbenom proizvodu sastoji od dušika (N) u obliku uree (CH4N2O). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.

Gnojidbeni proizvod s oznakom CE može sadržavati sukladan inhibitor ureaze iz PFC-a 5. (A) II. u Prilogu I. samo ako se najmanje 50 % ukupnog udjela dušika (N) u gnojidbenom proizvodu sastoji od dušika (N) u obliku uree (CH4N2O).

| 4. | Gnojidbeni proizvod s oznakom CE može sadržavati sukladan inhibitor ureaze iz PFC-a 5. (A) II. u Prilogu I. samo ako se najmanje 50 % ukupnog udjela dušika (N) u gnojidbenom proizvodu sastoji od dušika (N) u obliku
  amonijaka (NH4+) ili amonijaka (NH4+) i
  uree (CH4N2O). |
| --- | --- |

4.

Gnojidbeni proizvod s oznakom CE može sadržavati sukladan inhibitor ureaze iz PFC-a 5. (A) II. u Prilogu I. samo ako se najmanje 50 % ukupnog udjela dušika (N) u gnojidbenom proizvodu sastoji od dušika (N) u obliku
  amonijaka (NH4+) ili amonijaka (NH4+) i
  uree (CH4N2O).

amonijaka (NH4+) ili amonijaka (NH4+) i

Amandman 274

Amandman 274

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 9. – točka 3.

Prilog II. – dio II. – CMC 9. – točka 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3. | Ti polimeri
  ne
  smiju sadržavati
  formaldehid
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.

Ti polimeri
  ne
  smiju sadržavati
  formaldehid
  .

ne

formaldehid

| 3. | Ti polimeri smiju sadržavati
  najviše 600 ppm slobodnog formaldehida
  . |
| --- | --- |

3.

Ti polimeri smiju sadržavati
  najviše 600 ppm slobodnog formaldehida
  .

najviše 600 ppm slobodnog formaldehida

Amandman 275

Amandman 275

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 10. – točka 1.

Prilog II. – dio II. – CMC 10. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Gnojidbeni proizvod s oznakom CE može sadržavati polimere koji nisu polimeri hranjiva samo ako je svrha polimera |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Gnojidbeni proizvod s oznakom CE može sadržavati polimere koji nisu polimeri hranjiva samo ako je svrha polimera

| 1. | Gnojidbeni proizvod s oznakom CE može sadržavati polimere koji nisu polimeri hranjiva samo ako je svrha polimera |
| --- | --- |

1.

Gnojidbeni proizvod s oznakom CE može sadržavati polimere koji nisu polimeri hranjiva samo ako je svrha polimera

| (a) | kontroliranje prodiranja vode u čestice hranjiva, a time i otpuštanja hranjiva (u tom se slučaju polimer obično naziva „tvar za oblaganje”) ili |
| --- | --- |

(a)

kontroliranje prodiranja vode u čestice hranjiva, a time i otpuštanja hranjiva (u tom se slučaju polimer obično naziva „tvar za oblaganje”) ili

| (a) | kontroliranje prodiranja vode u čestice hranjiva, a time i otpuštanja hranjiva (u tom se slučaju polimer obično naziva „tvar za oblaganje”) ili |
| --- | --- |

(a)

kontroliranje prodiranja vode u čestice hranjiva, a time i otpuštanja hranjiva (u tom se slučaju polimer obično naziva „tvar za oblaganje”) ili

| (b) | povećavanje kapaciteta zadržavanja vode gnojidbenog proizvoda s oznakom CE. |
| --- | --- |

(b)

povećavanje kapaciteta zadržavanja vode gnojidbenog proizvoda s oznakom CE.

| (b) | povećavanje kapaciteta zadržavanja vode gnojidbenog proizvoda s oznakom CE
  ili |
| --- | --- |

(b)

povećavanje kapaciteta zadržavanja vode gnojidbenog proizvoda s oznakom CE
  ili

ili

| (ba) | poboljšanje tla kao biorazgradive malč folije u skladu sa zahtjevima iz točaka 2.a i 3. CMC-a 10. ili |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

poboljšanje tla kao biorazgradive malč folije u skladu sa zahtjevima iz točaka 2.a i 3. CMC-a 10. ili

poboljšanje tla kao biorazgradive malč folije u skladu sa zahtjevima iz točaka 2.a i 3. CMC-a 10. ili

| (bb) | povezivanje sastojaka gnojidbenog proizvoda pri čemu polimer ne dolazi u dodir sa zemljom ili |
| --- | --- |

(bb)

(bb)

povezivanje sastojaka gnojidbenog proizvoda pri čemu polimer ne dolazi u dodir sa zemljom ili

povezivanje sastojaka gnojidbenog proizvoda pri čemu polimer ne dolazi u dodir sa zemljom ili

| (bc) | poboljšanje stabilnosti gnojidbenih proizvoda s oznakom CE ili |
| --- | --- |

(bc)

(bc)

poboljšanje stabilnosti gnojidbenih proizvoda s oznakom CE ili

poboljšanje stabilnosti gnojidbenih proizvoda s oznakom CE ili

| (bd) | poboljšanje prodiranja vode u tlo. |
| --- | --- |

(bd)

(bd)

poboljšanje prodiranja vode u tlo.

Amandman 276

Amandman 276

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 10. – točka 2.

Prilog II. – dio II. – CMC 10. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2. | Od [Ured za publikacije, umetnuti datum koji nastupa tri godine
  nakon početka primjene ove Uredbe] mora biti ispunjen sljedeći kriterij: polimer mora biti fizički i biološki razgradiv tako da se najvećim dijelom razgradi u ugljikov dioksid (CO
  2
  ), biomasu i vodu. U 
  ispitivanju biorazgradivosti,
  kako je navedeno u 
  točkama (a) – (c)
  u 
  nastavku,
  najmanje 90 % njegovog organskog ugljika u najviše
  24 mjeseca
  pretvara se u CO2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.

Od [Ured za publikacije, umetnuti datum koji nastupa tri godine
  nakon početka primjene ove Uredbe] mora biti ispunjen sljedeći kriterij: polimer mora biti fizički i biološki razgradiv tako da se najvećim dijelom razgradi u ugljikov dioksid (CO
  2
  ), biomasu i vodu. U 
  ispitivanju biorazgradivosti,
  kako je navedeno u 
  točkama (a) – (c)
  u 
  nastavku,
  najmanje 90 % njegovog organskog ugljika u najviše
  24 mjeseca
  pretvara se u CO2.

Od [Ured za publikacije, umetnuti datum koji nastupa tri godine

2

ispitivanju biorazgradivosti,

točkama (a) – (c)

nastavku,

24 mjeseca

| 2. | Od ...
  [
  pet godina
  nakon početka primjene ove Uredbe] mora biti ispunjen sljedeći kriterij: polimer mora biti fizički i biološki razgradiv tako da se najvećim dijelom razgradi u ugljikov dioksid (CO

  2

  ), biomasu i vodu. Najmanje 90 % njegovog organskog ugljika pretvara se u CO2 u najviše
  48 mjeseci nakon isteka razdoblja funkcionalnosti gnojidbenog proizvoda
  kako je navedeno
  na etiketi i
  u 
  odnosu na odgovarajući standard
  u 
  ispitivanju biorazgradivosti. Kriterij biološke razgradivosti i razvoj odgovarajuće metode ispitivanja za biološku razgradivost treba ocijeniti s obzirom na najnovije znanstvene dokaze i utvrditi
  u 
  delegiranim aktima iz članka 42. ove Uredbe.
  . |
| --- | --- |

2.

Od ...
  [
  pet godina
  nakon početka primjene ove Uredbe] mora biti ispunjen sljedeći kriterij: polimer mora biti fizički i biološki razgradiv tako da se najvećim dijelom razgradi u ugljikov dioksid (CO

  2

  ), biomasu i vodu. Najmanje 90 % njegovog organskog ugljika pretvara se u CO2 u najviše
  48 mjeseci nakon isteka razdoblja funkcionalnosti gnojidbenog proizvoda
  kako je navedeno
  na etiketi i
  u 
  odnosu na odgovarajući standard
  u 
  ispitivanju biorazgradivosti. Kriterij biološke razgradivosti i razvoj odgovarajuće metode ispitivanja za biološku razgradivost treba ocijeniti s obzirom na najnovije znanstvene dokaze i utvrditi
  u 
  delegiranim aktima iz članka 42. ove Uredbe.
  .

Od ...

pet godina

2

48 mjeseci nakon isteka razdoblja funkcionalnosti gnojidbenog proizvoda

na etiketi i

odnosu na odgovarajući standard

ispitivanju biorazgradivosti. Kriterij biološke razgradivosti i razvoj odgovarajuće metode ispitivanja za biološku razgradivost treba ocijeniti s obzirom na najnovije znanstvene dokaze i utvrditi

delegiranim aktima iz članka 42. ove Uredbe.

| (a) | Ispitivanje se provodi pri 25 oC ±2 oC. |
| --- | --- |

(a)

(a)

Ispitivanje se provodi pri 25 oC ±2 oC.

Ispitivanje se provodi pri 25 o

o

| (b) | Ispitivanje se provodi u skladu s metodom za određivanje konačne aerobne biorazgradivosti plastičnih materijala u tlu mjerenjem potrošnje kisika ili količine nastalog ugljikova dioksida. |
| --- | --- |

(b)

(b)

Ispitivanje se provodi u skladu s metodom za određivanje konačne aerobne biorazgradivosti plastičnih materijala u tlu mjerenjem potrošnje kisika ili količine nastalog ugljikova dioksida.

Ispitivanje se provodi u skladu s metodom za određivanje konačne aerobne biorazgradivosti plastičnih materijala u tlu mjerenjem potrošnje kisika ili količine nastalog ugljikova dioksida.

| (c) | Kao referentni materijal u tom se ispitivanju upotrebljava prah mikrokristalne celuloze istih dimenzija kao i ispitni materijal. |
| --- | --- |

(c)

(c)

Kao referentni materijal u tom se ispitivanju upotrebljava prah mikrokristalne celuloze istih dimenzija kao i ispitni materijal.

Kao referentni materijal u tom se ispitivanju upotrebljava prah mikrokristalne celuloze istih dimenzija kao i ispitni materijal.

| (d) | Prije ispitivanja ispitni se materijal ne podvrgava uvjetima ni postupcima osmišljenima za ubrzavanje razgradnje folije, kao što je izlaganje vrućini ili svjetlosti. |
| --- | --- |

(d)

(d)

Prije ispitivanja ispitni se materijal ne podvrgava uvjetima ni postupcima osmišljenima za ubrzavanje razgradnje folije, kao što je izlaganje vrućini ili svjetlosti.

Prije ispitivanja ispitni se materijal ne podvrgava uvjetima ni postupcima osmišljenima za ubrzavanje razgradnje folije, kao što je izlaganje vrućini ili svjetlosti.

Amandman 277

Amandman 277

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 10. – točka 2.a (nova)

Prilog II. – dio II. – CMC 10. – točka 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a | Biorazgradiva malč folija iz PFC-a 3(B) mora ispunjavati sljedeći kriterij:



  polimer mora biti fizički i biološki razgradiv tako da se razgradi u ugljikov dioksid (CO2), biomasu i vodu te se u ispitivanju biorazgradivosti prema europskim standardima biorazgradnje polimera u tlu najmanje 90 % (apsolutno ili u odnosu na referentni materijal) njegovog organskog ugljika pretvara u CO2 u najviše 24 mjeseca. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a

2.a

Biorazgradiva malč folija iz PFC-a 3(B) mora ispunjavati sljedeći kriterij:

polimer mora biti fizički i biološki razgradiv tako da se razgradi u ugljikov dioksid (CO2), biomasu i vodu te se u ispitivanju biorazgradivosti prema europskim standardima biorazgradnje polimera u tlu najmanje 90 % (apsolutno ili u odnosu na referentni materijal) njegovog organskog ugljika pretvara u CO2 u najviše 24 mjeseca.

polimer mora biti fizički i biološki razgradiv tako da se razgradi u ugljikov dioksid (CO2

2

Amandman 278

Amandman 278

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 10. – točka 3.a (nova)

Prilog II. – dio II. – CMC 10. – točka 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a | Budući da je proizvod namijenjen dodavanju u tlo i ispuštanju u okoliš, ti kriteriji moraju se primijeniti na sve materijale u proizvodu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a

3.a

Budući da je proizvod namijenjen dodavanju u tlo i ispuštanju u okoliš, ti kriteriji moraju se primijeniti na sve materijale u proizvodu.

Amandman 279

Amandman 279

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 10. – točka 3.b (nova)

Prilog II. – dio II. – CMC 10. – točka 3.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.b | Proizvod s oznakom CE koji sadrži polimere koji nisu polimeri hranjiva izuzima se iz zahtjeva navedenih u točkama 1., 2. i 3. pod uvjetom da se ti polimeri koriste isključivo kao vezivni materijal za gnojidbeni proizvod i da nisu u kontaktu s tlom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.b

3.b

Proizvod s oznakom CE koji sadrži polimere koji nisu polimeri hranjiva izuzima se iz zahtjeva navedenih u točkama 1., 2. i 3. pod uvjetom da se ti polimeri koriste isključivo kao vezivni materijal za gnojidbeni proizvod i da nisu u kontaktu s tlom.

Amandman 280

Amandman 280

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 11.

Prilog II. – dio II. – CMC 11.

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Gnojidbeni proizvod s oznakom CE može sadržavati nusproizvode životinjskog podrijetla u smislu Uredbe (EZ) br. 1069/2009 koji su dostigli krajnju točku proizvodnog lanca kako je utvrđeno tom Uredbom, koji su navedeni u tablici u nastavku i odgovaraju specifikacijama iz nje:

Izmjena

Izmjena

Pod uvjetom da Komisija u skladu s člankom 42. donese relevantne delegirane akte
  , gnojidbeni proizvod s oznakom CE može sadržavati nusproizvode životinjskog podrijetla u smislu Uredbe (EZ) br. 1069/2009 koji su dostigli krajnju točku proizvodnog lanca kako je utvrđeno tom Uredbom, koji su navedeni u tablici u nastavku i odgovaraju specifikacijama iz nje:

Pod uvjetom da Komisija u skladu s člankom 42. donese relevantne delegirane akte

| | Dobiveni proizvodi | Standardi prerade za dostizanje krajnje točke u proizvodnom lancu |
| --- | --- | --- |
| 1 | Mesno brašno | Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009 |
| 2 | Koštano brašno | Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009 |
| 3 | Mesno i koštano brašno | Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009 |
| 4 | Životinjska krv | Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009 |
| 5 | Hidrolizirane bjelančevine III. kategorije – u skladu s Uredbom (EZ) br. 1069/2009 | Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009 |
| 6 | Prerađeni stajski gnoj | Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009 |
| 7 | Kompost

   (2) | Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009 |
| 8 | Ostaci bioplina iz digestije

   (2) | Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009 |
| 9 | Brašno od perja | Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009 |
| 10 | Koža krupnih i sitnih životinja | Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009 |
| 11 | Kopita i rogovi | Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009 |
| 12 | Guano šišmiša | Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009 |
| 13 | Vuna i dlaka | Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009 |
| 14 | Perje i paperje | Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009 |
| 15 | Svinjske čekinje | Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009 |
| 16 | Glicerin i ostali proizvodi od materijala 2. i 3. kategorije dobiveni proizvodnjom biodizela i goriva iz obnovljivih izvora | Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009 |
| 17 | Hrana za kućne ljubimce i žvakalice za pse koji su odbijene iz komercijalnih razloga ili zbog tehničkih nedostataka | Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009 |

Dobiveni proizvodi

Dobiveni proizvodi

Standardi prerade za dostizanje krajnje točke u proizvodnom lancu

Standardi prerade za dostizanje krajnje točke u proizvodnom lancu

1

1

Mesno brašno

Mesno brašno

Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009

Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009

2

2

Koštano brašno

Koštano brašno

Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009

Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009

3

3

Mesno i koštano brašno

Mesno i koštano brašno

Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009

Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009

4

4

Životinjska krv

Životinjska krv

Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009

Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009

5

5

Hidrolizirane bjelančevine III. kategorije – u skladu s Uredbom (EZ) br. 1069/2009

Hidrolizirane bjelančevine III. kategorije – u skladu s Uredbom (EZ) br. 1069/2009

Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009

Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009

6

6

Prerađeni stajski gnoj

Prerađeni stajski gnoj

Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009

Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009

7

7

Kompost

   (2)

Kompost

2

Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009

Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009

8

8

Ostaci bioplina iz digestije

   (2)

Ostaci bioplina iz digestije

2

Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009

Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009

9

9

Brašno od perja

Brašno od perja

Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009

Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009

10

10

Koža krupnih i sitnih životinja

Koža krupnih i sitnih životinja

Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009

Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009

11

11

Kopita i rogovi

Kopita i rogovi

Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009

Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009

12

12

Guano šišmiša

Guano šišmiša

Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009

Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009

13

13

Vuna i dlaka

Vuna i dlaka

Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009

Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009

14

14

Perje i paperje

Perje i paperje

Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009

Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009

15

15

Svinjske čekinje

Svinjske čekinje

Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009

Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009

16

16

Glicerin i ostali proizvodi od materijala 2. i 3. kategorije dobiveni proizvodnjom biodizela i goriva iz obnovljivih izvora

Glicerin i ostali proizvodi od materijala 2. i 3. kategorije dobiveni proizvodnjom biodizela i goriva iz obnovljivih izvora

Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009

Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009

17

17

Hrana za kućne ljubimce i žvakalice za pse koji su odbijene iz komercijalnih razloga ili zbog tehničkih nedostataka

Hrana za kućne ljubimce i žvakalice za pse koji su odbijene iz komercijalnih razloga ili zbog tehničkih nedostataka

Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009

Određeno u skladu s člankom 5. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 1069/2009

Amandman 281

Amandman 281

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – dio II. – CMC 11.a (novi)

Prilog II. – dio II. – CMC 11.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | CMC 11.a: Drugi industrijski nusproizvodi |
| | 1. | Gnojidbeni proizvod s oznakom CE može sadržavati druge industrijske nusproizvode, kao što su amonijev sulfat nastao proizvodnjom kaprolaktama, sumporna kiselina nastala preradom prirodnog plina i nafte te drugi materijali nastali specifičnim industrijskim postupcima, koji su isključeni iz CMC-a 1. i navedeni su u tablici u nastavku, pod tamo navedenim uvjetima: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

CMC 11.a: Drugi industrijski nusproizvodi

CMC 11.a: Drugi industrijski nusproizvodi

1.

1.

Gnojidbeni proizvod s oznakom CE može sadržavati druge industrijske nusproizvode, kao što su amonijev sulfat nastao proizvodnjom kaprolaktama, sumporna kiselina nastala preradom prirodnog plina i nafte te drugi materijali nastali specifičnim industrijskim postupcima, koji su isključeni iz CMC-a 1. i navedeni su u tablici u nastavku, pod tamo navedenim uvjetima:

| 2. | Od ... [godinu dana nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe] uzimajući u obzir najnovije znanstvene dokaze određuju se kriteriji za industrijske nusproizvode koji su se sukladno Uredbi (EZ) br. 2003/2003 upotrebljavali kao sastavni dijelovi gnojidbenih proizvoda s oznakom CE i to u cilju njihova uključivanja u kategoriju sastavnih materijala te se utvrđuju delegiranim aktima iz članka 42. ove Uredbe. |
| --- | --- |

2.

2.

Od ... [godinu dana nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe] uzimajući u obzir najnovije znanstvene dokaze određuju se kriteriji za industrijske nusproizvode koji su se sukladno Uredbi (EZ) br. 2003/2003 upotrebljavali kao sastavni dijelovi gnojidbenih proizvoda s oznakom CE i to u cilju njihova uključivanja u kategoriju sastavnih materijala te se utvrđuju delegiranim aktima iz članka 42. ove Uredbe.

Amandman 282

Amandman 282

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – dio 1. – točka 2. – podtočka c

Prilog III. – dio 1. – točka 2. – podtočka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | opis svih dijelova koji čine više od
  5
  % mase proizvoda, redom počevši s najzastupljenijima suhom masom, uključujući i oznake odgovarajućih kategorija sastavnih materijala („CMC”) iz Priloga II. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

opis svih dijelova koji čine više od
  5
  % mase proizvoda, redom počevši s najzastupljenijima suhom masom, uključujući i oznake odgovarajućih kategorija sastavnih materijala („CMC”) iz Priloga II.

5

| (e) | opis svih
  sastavnih
  dijelova koji čine više od
  1
   % mase proizvoda, redom počevši s najzastupljenijima suhom masom, uključujući i oznake odgovarajućih kategorija sastavnih materijala („CMC”) iz Priloga II.
  i uključujući sastav izražen kao postotak suhe tvari; |
| --- | --- |

(e)

opis svih
  sastavnih
  dijelova koji čine više od
  1
   % mase proizvoda, redom počevši s najzastupljenijima suhom masom, uključujući i oznake odgovarajućih kategorija sastavnih materijala („CMC”) iz Priloga II.
  i uključujući sastav izražen kao postotak suhe tvari;

sastavnih

1

i uključujući sastav izražen kao postotak suhe tvari;

Amandman 283

Amandman 283

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – dio 1. – točka 2. – podtočka ea (nova)

Prilog III. – dio 1. – točka 2. – podtočka ea (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ea) | U slučaju bilo kakvih proizvoda koji sadrže materijal koji dolazi iz organskih vrsta otpada ili nusproizvoda koji nisu prošli kroz proces u kojem je uništen sav organski materijal, na oznaci se navodi koje su vrste otpada i nusproizvodi korišteni te broj šarže ili serijski broj vremena proizvodnje. Taj broj odnosi se na podatke o sljedivosti koje posjeduje proizvođač i kojim se identificiraju pojedinačni izvori (farme, tvornice itd.) svakog organskog otpada/nusproizvoda korištenog u šarži/vremenskoj seriji. Komisija nakon javnog savjetovanja te do ... [dvije godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe] objavljuje specifikacije za provedbu ove odredbe, koja će stupiti na snagu do ... [tri godine nakon datuma objave navedenih specifikacija]. Kako bi administrativno opterećenje za poslovne subjekte i za tijela tržišnog nadzora bilo što manje, u specifikacijama Komisije u obzir se uzimaju i zahtjevi iz članka 6. stavaka 5.–7. i iz članka 11. te postojeći sustavi sljedivosti (npr. za nusproizvode životinjskog podrijetla ili industrijske sustave) kao i oznake klasifikacije otpada EU-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ea)

(ea)

U slučaju bilo kakvih proizvoda koji sadrže materijal koji dolazi iz organskih vrsta otpada ili nusproizvoda koji nisu prošli kroz proces u kojem je uništen sav organski materijal, na oznaci se navodi koje su vrste otpada i nusproizvodi korišteni te broj šarže ili serijski broj vremena proizvodnje. Taj broj odnosi se na podatke o sljedivosti koje posjeduje proizvođač i kojim se identificiraju pojedinačni izvori (farme, tvornice itd.) svakog organskog otpada/nusproizvoda korištenog u šarži/vremenskoj seriji. Komisija nakon javnog savjetovanja te do ... [dvije godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe] objavljuje specifikacije za provedbu ove odredbe, koja će stupiti na snagu do ... [tri godine nakon datuma objave navedenih specifikacija]. Kako bi administrativno opterećenje za poslovne subjekte i za tijela tržišnog nadzora bilo što manje, u specifikacijama Komisije u obzir se uzimaju i zahtjevi iz članka 6. stavaka 5.–7. i iz članka 11. te postojeći sustavi sljedivosti (npr. za nusproizvode životinjskog podrijetla ili industrijske sustave) kao i oznake klasifikacije otpada EU-a.

U slučaju bilo kakvih proizvoda koji sadrže materijal koji dolazi iz organskih vrsta otpada ili nusproizvoda koji nisu prošli kroz proces u kojem je uništen sav organski materijal, na oznaci se navodi koje su vrste otpada i nusproizvodi korišteni te broj šarže ili serijski broj vremena proizvodnje. Taj broj odnosi se na podatke o sljedivosti koje posjeduje proizvođač i kojim se identificiraju pojedinačni izvori (farme, tvornice itd.) svakog organskog otpada/nusproizvoda korištenog u šarži/vremenskoj seriji. Komisija nakon javnog savjetovanja te do ... [dvije godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe] objavljuje specifikacije za provedbu ove odredbe, koja će stupiti na snagu do ... [tri godine nakon datuma objave navedenih specifikacija]. Kako bi administrativno opterećenje za poslovne subjekte i za tijela tržišnog nadzora bilo što manje, u specifikacijama Komisije u obzir se uzimaju i zahtjevi iz članka 6. stavaka 5.–7. i iz članka 11. te postojeći sustavi sljedivosti (npr. za nusproizvode životinjskog podrijetla ili industrijske sustave) kao i oznake klasifikacije otpada EU-a.

Amandman 284

Amandman 284

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – dio 1. – točka 2.a (nova)

Prilog III. – dio 1. – točka 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a | Proizvođači stavljaju na raspolaganje kratke upute za predviđenu namjenu, uključujući predviđenu učestalost i vrijeme primjene, predviđene ciljane biljke i skladištenje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a

2.a

Proizvođači stavljaju na raspolaganje kratke upute za predviđenu namjenu, uključujući predviđenu učestalost i vrijeme primjene, predviđene ciljane biljke i skladištenje.

Amandman 285

Amandman 285

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – dio 1. – točka 7.a (nova)

Prilog III. – dio 1. – točka 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 7.a | Na nijednom se proizvodu ne smiju iznositi tvrdnje u vezi s drugim PFC-om ako pritom nisu u potpunosti ispunjeni zahtjevi iz tog dodatnog PFC-a, a ne dozvoljava se ni navođenje izričitih ili impliciranih tvrdnji o učincima na zaštitu bilja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.a

7.a

Na nijednom se proizvodu ne smiju iznositi tvrdnje u vezi s drugim PFC-om ako pritom nisu u potpunosti ispunjeni zahtjevi iz tog dodatnog PFC-a, a ne dozvoljava se ni navođenje izričitih ili impliciranih tvrdnji o učincima na zaštitu bilja.

Amandman 286

Amandman 286

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – dio 2. – PFC 1. – točka 2. – podtočka b

Prilog III. – dio 2. – PFC 1. – točka 2. – podtočka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | udio inhibitora nitrifikacije izražava se kao maseni postotak ukupnog dušika (N) prisutnog kao amonijski dušik (NH4+) i amidni dušik (CH4N2O); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

udio inhibitora nitrifikacije izražava se kao maseni postotak ukupnog dušika (N) prisutnog kao amonijski dušik (NH4+) i amidni dušik (CH4N2O);

4

4

2

| (b) | udio inhibitora nitrifikacije izražava se kao maseni postotak ukupnog dušika (N) prisutnog kao amonijski dušik (NH4+)
  ili amonijski dušik (NH4+)
  i amidni dušik (CH4N2O); |
| --- | --- |

(b)

udio inhibitora nitrifikacije izražava se kao maseni postotak ukupnog dušika (N) prisutnog kao amonijski dušik (NH4+)
  ili amonijski dušik (NH4+)
  i amidni dušik (CH4N2O);

4

ili amonijski dušik (NH4

4

2

Amandman 287

Amandman 287

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – dio 2. – PFC 1. (A) – točka 1. – podtočka a

Prilog III. – dio 2. – PFC 1. (A) – točka 1. – podtočka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | deklarirana hranjiva dušik (N), fosfor (P) ili kalij (K) njihovim kemijskim simbolima sljedećim redom: N-P-K; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

deklarirana hranjiva dušik (N), fosfor (P) ili kalij (K) njihovim kemijskim simbolima sljedećim redom: N-P-K;

| (a) | deklarirana hranjiva dušik (N), fosfor (P) ili kalij (K) njihovim kemijskim simbolima sljedećim redom: N-P-K;
  deklarirani udio dušika jest zbroj ukupnog amonijskog dušika, nitratnog dušika, amidnog dušika, dušika iz urea-formaldehida, izobutiliden diuree, krotoniliden diuree i cijanamida. |
| --- | --- |

(a)

deklarirana hranjiva dušik (N), fosfor (P) ili kalij (K) njihovim kemijskim simbolima sljedećim redom: N-P-K;
  deklarirani udio dušika jest zbroj ukupnog amonijskog dušika, nitratnog dušika, amidnog dušika, dušika iz urea-formaldehida, izobutiliden diuree, krotoniliden diuree i cijanamida.

deklarirani udio dušika jest zbroj ukupnog amonijskog dušika, nitratnog dušika, amidnog dušika, dušika iz urea-formaldehida, izobutiliden diuree, krotoniliden diuree i cijanamida.

Fosforna gnojiva moraju imati sljedeće minimalne razine topivosti kako bi bila dostupna biljkama, inače ih se ne može deklarirati kao fosforna gnojiva:

Fosforna gnojiva moraju imati sljedeće minimalne razine topivosti kako bi bila dostupna biljkama, inače ih se ne može deklarirati kao fosforna gnojiva:

| — | topivost u vodi: minimalna razina od 25 % od ukupnog fosfora, |
| --- | --- |

—

topivost u vodi: minimalna razina od 25 % od ukupnog fosfora,

topivost u vodi: minimalna razina od 25 % od ukupnog fosfora,

| — | topivost u neutralnom amonijevom citratu: minimalna razina od 30 % od ukupnog fosfora, |
| --- | --- |

—

topivost u neutralnom amonijevom citratu: minimalna razina od 30 % od ukupnog fosfora,

topivost u neutralnom amonijevom citratu: minimalna razina od 30 % od ukupnog fosfora,

| — | topivost u mravljoj kiselini (samo za meki kameni fosfat): minimalna razina od 35 % od ukupnog fosfora. |
| --- | --- |

—

topivost u mravljoj kiselini (samo za meki kameni fosfat): minimalna razina od 35 % od ukupnog fosfora.

topivost u mravljoj kiselini (samo za meki kameni fosfat): minimalna razina od 35 % od ukupnog fosfora.

Amandman 288

Amandman 288

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – dio 2. – PFC 1. (A) – točka 1. – podtočka b

Prilog III. – dio 2. – PFC 1. (A) – točka 1. – podtočka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | deklarirana hranjiva
  magnezij
  (
  Mg
  ),
  kalcij
  (
  Ca
  ),
  sumpor
  (
  S
  ) ili
  natrij
  (
  Na
  ) njihovim kemijskim simbolima sljedećim redom:
  Mg-Ca-S-Na
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

deklarirana hranjiva
  magnezij
  (
  Mg
  ),
  kalcij
  (
  Ca
  ),
  sumpor
  (
  S
  ) ili
  natrij
  (
  Na
  ) njihovim kemijskim simbolima sljedećim redom:
  Mg-Ca-S-Na
  ;

magnezij

Mg

kalcij

Ca

sumpor

S

natrij

Na

Mg-Ca-S-Na

| (b) | deklarirana hranjiva
  kalcij
  (
  Ca
  ),
  magnezij
  (
  Mg
  ),
  natrij
  (
  Na
  ) ili
  sumpor
  (
  S
  ) njihovim kemijskim simbolima sljedećim redom:
  Ca-Mg-Na-S
  ; |
| --- | --- |

(b)

deklarirana hranjiva
  kalcij
  (
  Ca
  ),
  magnezij
  (
  Mg
  ),
  natrij
  (
  Na
  ) ili
  sumpor
  (
  S
  ) njihovim kemijskim simbolima sljedećim redom:
  Ca-Mg-Na-S
  ;

kalcij

Ca

magnezij

Mg

natrij

Na

sumpor

S

Ca-Mg-Na-S

(Ova izmjena primjenjuje se u cijelom tekstu. Ako ju suzakonodavci prihvate, u cijelom tekstu treba provesti odgovarajuće prilagodbe, uključujući dijelove obuhvaćene u amandmanima u nastavku.)

(Ova izmjena primjenjuje se u cijelom tekstu. Ako ju suzakonodavci prihvate, u cijelom tekstu treba provesti odgovarajuće prilagodbe, uključujući dijelove obuhvaćene u amandmanima u nastavku.)

Amandman 289

Amandman 289

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – dio 2. – PFC 1. (A) – točka 1. – podtočka c

Prilog III. – dio 2. – PFC 1. (A) – točka 1. – podtočka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | brojevi kojima se izražava
  ukupni
  udio deklariranih hranjiva dušika (N), fosfora (P) ili kalija (K), nakon kojih slijede brojevi u zagradama kojima se izražava ukupni udio magnezija (Mg), kalcija (Ca), sumpora (S) ili natrija (Na); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

brojevi kojima se izražava
  ukupni
  udio deklariranih hranjiva dušika (N), fosfora (P) ili kalija (K), nakon kojih slijede brojevi u zagradama kojima se izražava ukupni udio magnezija (Mg), kalcija (Ca), sumpora (S) ili natrija (Na);

ukupni

| (c) | brojevi kojima se izražava
  prosječni
  udio deklariranih hranjiva dušika (N), fosfora (P) ili kalija (K), nakon kojih slijede brojevi u zagradama kojima se izražava ukupni udio magnezija (Mg), kalcija (Ca), sumpora (S) ili natrija (Na); |
| --- | --- |

(c)

brojevi kojima se izražava
  prosječni
  udio deklariranih hranjiva dušika (N), fosfora (P) ili kalija (K), nakon kojih slijede brojevi u zagradama kojima se izražava ukupni udio magnezija (Mg), kalcija (Ca), sumpora (S) ili natrija (Na);

prosječni

Amandman 290

Amandman 290

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – dio 2. – PFC 1. (A) – točka 1. – podtočka d – alineja 6.

Prilog III. – dio 2. – PFC 1. (A) – točka 1. – podtočka d – alineja 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | organski ugljik (C) i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

organski ugljik (C) i

| — | organski ugljik (C) i 
  omjer C/N; |
| --- | --- |

—

organski ugljik (C) i 
  omjer C/N;

omjer C/N;

Amandman 291

Amandman 291

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – dio 2. – PFC 1. (A) – točka 1. – podtočka d – alineja 7.a (nova)

Prilog III. – dio 2. – PFC 1. (A) – točka 1. – podtočka d – alineja 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | u obliku praška ili peleta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

u obliku praška ili peleta.

u obliku praška ili peleta.

Amandman 292

Amandman 292

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – dio 2. – PFC 1. (B) – točka 1. – podtočka d – alineja 2.

Prilog III. – dio 2. – PFC 1. (B) – točka 1. – podtočka d – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | ukupni fosforov
  pentoksid (P2O5); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

ukupni fosforov
  pentoksid (P2O5);

ukupni fosforov

2

5

| — | fosforov
  pentoksid (P2O5)
  topiv u neutralnom amonijevom citratu i vodi
  ; |
| --- | --- |

—

fosforov
  pentoksid (P2O5)
  topiv u neutralnom amonijevom citratu i vodi
  ;

fosforov

2

5

topiv u neutralnom amonijevom citratu i vodi

Amandman 293

Amandman 293

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – dio 2. – PFC 1. (B) – točka 1. – podtočka d – alineja 2. – podalineja 3.

Prilog III. – dio 2. – PFC 1. (B) – točka 1. – podtočka d – alineja 2. – podalineja 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | ako je prisutan meki mljeveni fosfat,
  fosforov pentoksid (P2O5) topiv u 
  mravljoj kiselini
  , |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

ako je prisutan meki mljeveni fosfat,
  fosforov pentoksid (P2O5) topiv u 
  mravljoj kiselini
  ,

ako je prisutan meki mljeveni fosfat,

2

5

mravljoj kiselini

| — | fosforov pentoksid (P2O5) topiv
  samo
  u 
  mineralnim kiselinama
  , |
| --- | --- |

—

fosforov pentoksid (P2O5) topiv
  samo
  u 
  mineralnim kiselinama
  ,

2

5

samo

mineralnim kiselinama

Amandman 294

Amandman 294

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – dio 2. – PFC 1. (B) – točka 1.a (nova)

Prilog III. – dio 2. – PFC 1. (B) – točka 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a | Ukupni deklarirani udio dušika jest zbroj ukupnog amonijskog dušika, nitratnog dušika, amidnog dušika, dušika iz metilen uree, iz izobutiliden diuree, iz krotoniliden diuree i iz cijanamida. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a

1.a

Ukupni deklarirani udio dušika jest zbroj ukupnog amonijskog dušika, nitratnog dušika, amidnog dušika, dušika iz metilen uree, iz izobutiliden diuree, iz krotoniliden diuree i iz cijanamida.

Amandman 295

Amandman 295

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – dio 2. – PFC 1.(C)(I.) – točka 1. – podtočka d – alineja 2.

Prilog III. – dio 2. – PFC 1.(C)(I.) – točka 1. – podtočka d – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | ukupni fosforov pentoksid (P2O5); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

ukupni fosforov pentoksid (P2O5);

2

5

| — | fosforov pentoksid (P2O5)
  topiv u neutralnom amonijevom citratu i vodi
  ; |
| --- | --- |

—

fosforov pentoksid (P2O5)
  topiv u neutralnom amonijevom citratu i vodi
  ;

2

5

topiv u neutralnom amonijevom citratu i vodi

Amandman 296

Amandman 296

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – dio 2. – PFC 1.(C)(I.) – točka 1. – podtočka d – podalineja 3.

Prilog III. – dio 2. – PFC 1.(C)(I.) – točka 1. – podtočka d – podalineja 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | ako je prisutan meki mljeveni fosfat,
  fosforov pentoksid (P2O5) topiv u 
  mravljoj kiselini
  , |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

ako je prisutan meki mljeveni fosfat,
  fosforov pentoksid (P2O5) topiv u 
  mravljoj kiselini
  ,

ako je prisutan meki mljeveni fosfat,

2

5

mravljoj kiselini

| — | fosforov pentoksid (P2O5) topiv
  samo
  u 
  mineralnim kiselinama
  , |
| --- | --- |

—

fosforov pentoksid (P2O5) topiv
  samo
  u 
  mineralnim kiselinama
  ,

2

5

samo

mineralnim kiselinama

Amandman 297

Amandman 297

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – dio 2. – PFC 1. (C) (I.) – točka 1. – podtočka d – alineja 4. – podalineja 1.a (nova)

Prilog III. – dio 2. – PFC 1. (C) (I.) – točka 1. – podtočka d – alineja 4. – podalineja 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | u obliku praška ili peleta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

u obliku praška ili peleta.

u obliku praška ili peleta.

Amandman 298

Amandman 298

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – dio 2. – PFC 1. (C) (I.) – točka 1. – podtočka da (nova)

Prilog III. – dio 2. – PFC 1. (C) (I.) – točka 1. – podtočka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | pH-vrijednost |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(da)

(da)

pH-vrijednost

pH-vrijednost

Amandman 299

Amandman 299

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – dio 2. – PFC 1. (C) (I.) – točka 1.a (nova)

Prilog III. – dio 2. – PFC 1. (C) (I.) – točka 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a | Gnojidbeni proizvodi koji sadrže manje od 5 ppm kadmija, arsena, olova, kroma VI odnosno žive mogu na ambalaži i etiketi koristiti „zelenu oznaku”. Komisija je radi dopune ove Uredbe ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 43. kako bi se utvrdili tehnički standardi za takve oznake. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a

1.a

Gnojidbeni proizvodi koji sadrže manje od 5 ppm kadmija, arsena, olova, kroma VI odnosno žive mogu na ambalaži i etiketi koristiti „zelenu oznaku”. Komisija je radi dopune ove Uredbe ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 43. kako bi se utvrdili tehnički standardi za takve oznake.

Amandman 300

Amandman 300

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – dio 2. – PFC 1. (C) (I.) (a) – točka 3. – podtočka c

Prilog III. – dio 2. – PFC 1. (C) (I.) (a) – točka 3. – podtočka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | prah, ako najmanje 90 % tog proizvoda može proći kroz sito veličine otvora od
  10
   mm ili |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

prah, ako najmanje 90 % tog proizvoda može proći kroz sito veličine otvora od
  10
   mm ili

10

| (c) | prah, ako najmanje 90 % tog proizvoda može proći kroz sito veličine otvora od
  1
   mm ili |
| --- | --- |

(c)

prah, ako najmanje 90 % tog proizvoda može proći kroz sito veličine otvora od
  1
   mm ili

1

Amandman 301

Amandman 301

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – dio 2. – PFC 1. (C) (I.) (a) – točka 4.a (nova)

Prilog III. – dio 2. – PFC 1. (C) (I.) (a) – točka 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a | Za gnojidbene proizvode s oznakom CE iz Priloga II. dijela CMC 10. točke 1. podtočke (bb) u kojima se polimeri koriste isključivo kao vezivni materijal navodi se sljedeće: „Nije predviđeno da ovaj gnojidbeni proizvod bude u kontaktu s tlom.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.a

4.a

Za gnojidbene proizvode s oznakom CE iz Priloga II. dijela CMC 10. točke 1. podtočke (bb) u kojima se polimeri koriste isključivo kao vezivni materijal navodi se sljedeće: „Nije predviđeno da ovaj gnojidbeni proizvod bude u kontaktu s tlom.”

Amandman 302

Amandman 302

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – dio 2. – PFC 1. (C) (II.) – točka 1.

Prilog III. – dio 2. – PFC 1. (C) (II.) – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Deklarirana mikrohranjiva u gnojidbenom proizvodu s oznakom CE navode se njihovim nazivima i kemijskim simbolima sljedećim redom: bor (B), kobalt (Co), bakar (Cu), željezo (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo) i cink (Zn), nakon čega slijede nazivi njihovih protuiona. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Deklarirana mikrohranjiva u gnojidbenom proizvodu s oznakom CE navode se njihovim nazivima i kemijskim simbolima sljedećim redom: bor (B), kobalt (Co), bakar (Cu), željezo (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo) i cink (Zn), nakon čega slijede nazivi njihovih protuiona.

| 1. | Deklarirana mikrohranjiva u gnojidbenom proizvodu s oznakom CE navode se njihovim nazivima i kemijskim simbolima sljedećim redom: bor (B), kobalt (Co), bakar (Cu), željezo (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo)
  , selen (Se), silicij (Si)
  i cink (Zn), nakon čega slijede nazivi njihovih protuiona. |
| --- | --- |

1.

Deklarirana mikrohranjiva u gnojidbenom proizvodu s oznakom CE navode se njihovim nazivima i kemijskim simbolima sljedećim redom: bor (B), kobalt (Co), bakar (Cu), željezo (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo)
  , selen (Se), silicij (Si)
  i cink (Zn), nakon čega slijede nazivi njihovih protuiona.

, selen (Se), silicij (Si)

Amandman 303

Amandman 303

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – dio 2. – PFC 1. (C) a (novi)

Prilog III. – dio 2. – PFC 1. (C) a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | PFC 1. (C)a: Niskougljično gnojivo |
| | 1. | Navode se sljedeći podaci o makrohranjivima: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

PFC 1. (C)a: Niskougljično gnojivo

PFC 1. (C)a: Niskougljično gnojivo

1.

1.

Navode se sljedeći podaci o makrohranjivima:

| | (a) | deklarirana hranjiva dušik (N), fosfor (P) ili kalij (K) njihovim kemijskim simbolima sljedećim redom: N-P-K; |
| --- | --- | --- |

(a)

(a)

deklarirana hranjiva dušik (N), fosfor (P) ili kalij (K) njihovim kemijskim simbolima sljedećim redom: N-P-K;

deklarirana hranjiva dušik (N), fosfor (P) ili kalij (K) njihovim kemijskim simbolima sljedećim redom: N-P-K;

| | (b) | deklarirana hranjiva magnezij (Mg), kalcij (Ca), sumpor (S) ili natrij (Na) njihovim kemijskim simbolima sljedećim redom: Mg-Ca-S-Na; |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

deklarirana hranjiva magnezij (Mg), kalcij (Ca), sumpor (S) ili natrij (Na) njihovim kemijskim simbolima sljedećim redom: Mg-Ca-S-Na;

deklarirana hranjiva magnezij (Mg), kalcij (Ca), sumpor (S) ili natrij (Na) njihovim kemijskim simbolima sljedećim redom: Mg-Ca-S-Na;

| | (c) | brojevi kojima se izražava ukupni udio deklariranih hranjiva dušika (N), fosfora (P) ili kalija (K), nakon kojih slijede brojevi u zagradama kojima se izražava ukupni udio magnezija (Mg), kalcija (Ca), sumpora (S) ili natrija (Na); |
| --- | --- | --- |

(c)

(c)

brojevi kojima se izražava ukupni udio deklariranih hranjiva dušika (N), fosfora (P) ili kalija (K), nakon kojih slijede brojevi u zagradama kojima se izražava ukupni udio magnezija (Mg), kalcija (Ca), sumpora (S) ili natrija (Na);

brojevi kojima se izražava ukupni udio deklariranih hranjiva dušika (N), fosfora (P) ili kalija (K), nakon kojih slijede brojevi u zagradama kojima se izražava ukupni udio magnezija (Mg), kalcija (Ca), sumpora (S) ili natrija (Na);

| | (d) | udio sljedećih deklariranih hranjiva, sljedećim redom i kao maseni postotak gnojiva: |
| --- | --- | --- |

(d)

(d)

udio sljedećih deklariranih hranjiva, sljedećim redom i kao maseni postotak gnojiva:

udio sljedećih deklariranih hranjiva, sljedećim redom i kao maseni postotak gnojiva:

| | | — | ukupni dušik (N),




  najmanja količina organskog dušika (N) nakon koje slijedi opis podrijetla upotrijebljene organske tvari,




  dušik (N) u obliku nitratnog dušika,




  dušik (N) u obliku amonijskog dušika,




  dušik (N) u obliku amidnog dušika, |
| --- | --- | --- | --- |

—

ukupni dušik (N),

ukupni dušik (N),

najmanja količina organskog dušika (N) nakon koje slijedi opis podrijetla upotrijebljene organske tvari,

najmanja količina organskog dušika (N) nakon koje slijedi opis podrijetla upotrijebljene organske tvari,

dušik (N) u obliku nitratnog dušika,

dušik (N) u obliku nitratnog dušika,

dušik (N) u obliku amonijskog dušika,

dušik (N) u obliku amonijskog dušika,

dušik (N) u obliku amidnog dušika,

dušik (N) u obliku amidnog dušika,

| | | — | ukupni fosforov pentoksid (P2O5),




  fosforov pentoksid (P2O5) topiv u vodi,




  fosforov pentoksid (P2O5) topiv u neutralnom amonijevom citratu,




  ako je prisutan meki mljeveni fosfat, fosforov pentoksid (P2O5) topiv u mravljoj kiselini, |
| --- | --- | --- | --- |

—

ukupni fosforov pentoksid (P2O5),

ukupni fosforov pentoksid (P2

5

fosforov pentoksid (P2O5) topiv u vodi,

fosforov pentoksid (P2

5

fosforov pentoksid (P2O5) topiv u neutralnom amonijevom citratu,

fosforov pentoksid (P2

5

ako je prisutan meki mljeveni fosfat, fosforov pentoksid (P2O5) topiv u mravljoj kiselini,

ako je prisutan meki mljeveni fosfat, fosforov pentoksid (P2

5

| | | — | ukupni kalijev oksid (K2O),




  kalijev oksid (K2O) topiv u vodi, |
| --- | --- | --- | --- |

—

ukupni kalijev oksid (K2O),

ukupni kalijev oksid (K2

kalijev oksid (K2O) topiv u vodi,

kalijev oksid (K2

| | | — | magnezijev oksid (MgO), kalcijev oksid (CaO), sumporov trioksid (SO3) i natrijev oksid (Na2O), izraženo |
| --- | --- | --- | --- |

—

magnezijev oksid (MgO), kalcijev oksid (CaO), sumporov trioksid (SO3) i natrijev oksid (Na2O), izraženo

magnezijev oksid (MgO), kalcijev oksid (CaO), sumporov trioksid (SO3

2

| | | — | ako su ta hranjiva potpuno topiva u vodi, samo kao udio topiv u vodi, |
| --- | --- | --- | --- |

—

ako su ta hranjiva potpuno topiva u vodi, samo kao udio topiv u vodi,

ako su ta hranjiva potpuno topiva u vodi, samo kao udio topiv u vodi,

| | | — | ako udio tih hranjiva topiv u vodi iznosi najmanje četvrtinu ukupnog udjela tih hranjiva, kao ukupni udio i udio topiv u vodi, |
| --- | --- | --- | --- |

—

ako udio tih hranjiva topiv u vodi iznosi najmanje četvrtinu ukupnog udjela tih hranjiva, kao ukupni udio i udio topiv u vodi,

ako udio tih hranjiva topiv u vodi iznosi najmanje četvrtinu ukupnog udjela tih hranjiva, kao ukupni udio i udio topiv u vodi,

| | | — | u ostalim slučajevima, kao ukupni udio, |
| --- | --- | --- | --- |

—

u ostalim slučajevima, kao ukupni udio,

u ostalim slučajevima, kao ukupni udio,

| | (e) | ako je prisutna urea (CH4N2O), podaci o mogućim učincima na kvalitetu zraka zbog ispuštanja amonijaka upotrebom tog gnojiva te poziv korisnicima da poduzmu odgovarajuće korektivne mjere. |
| --- | --- | --- |

(e)

(e)

ako je prisutna urea (CH4N2O), podaci o mogućim učincima na kvalitetu zraka zbog ispuštanja amonijaka upotrebom tog gnojiva te poziv korisnicima da poduzmu odgovarajuće korektivne mjere.

ako je prisutna urea (CH4

2

| 2. | Sljedeći se ostali elementi navode kao maseni postotak gnojidbenog proizvoda: |
| --- | --- |

2.

2.

Sljedeći se ostali elementi navode kao maseni postotak gnojidbenog proizvoda:

| | — | udio organskog ugljika (C) i |
| --- | --- | --- |

—

udio organskog ugljika (C) i

udio organskog ugljika (C) i

| | — | udio suhe tvari. |
| --- | --- | --- |

—

udio suhe tvari.

udio suhe tvari.

| 3. | Ako su jedno ili više mikrohranjiva bor (B), kobalt (Co), bakar (Cu), željezo (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo) i cink (Zn) prisutni u najmanjem udjelu navedenom kao maseni postotak u tablici u nastavku, |
| --- | --- |

3.

3.

Ako su jedno ili više mikrohranjiva bor (B), kobalt (Co), bakar (Cu), željezo (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo) i cink (Zn) prisutni u najmanjem udjelu navedenom kao maseni postotak u tablici u nastavku,

| | — | moraju se deklarirati ako su gnojidbenom proizvodu s oznakom CE dodani namjerno, a |
| --- | --- | --- |

—

moraju se deklarirati ako su gnojidbenom proizvodu s oznakom CE dodani namjerno, a

moraju se deklarirati ako su gnojidbenom proizvodu s oznakom CE dodani namjerno, a

| | — | mogu se deklarirati u ostalim slučajevima: |
| --- | --- | --- |

—

mogu se deklarirati u ostalim slučajevima:

mogu se deklarirati u ostalim slučajevima:

| Mikrohranjivo | Maseni postotak |
| --- | --- |
| Bor (B) | 0,01 |
| Kobalt (Co) | 0,002 |
| Bakar (Cu) | 0,002 |
| Mangan (Mn) | 0,01 |
| Molibden (Mo) | 0,001 |
| Cink | 0,002 |

Mikrohranjivo

Mikrohranjivo

Maseni postotak

Maseni postotak

Bor (B)

Bor (B)

0,01

0,01

Kobalt (Co)

Kobalt (Co)

0,002

0,002

Bakar (Cu)

Bakar (Cu)

0,002

0,002

Mangan (Mn)

Mangan (Mn)

0,01

0,01

Molibden (Mo)

Molibden (Mo)

0,001

0,001

Cink

Cink

0,002

0,002

| | Oni se deklariraju nakon podataka o makrohranjivima. Navode se sljedeći podaci: |
| --- | --- |

Oni se deklariraju nakon podataka o makrohranjivima. Navode se sljedeći podaci:

Oni se deklariraju nakon podataka o makrohranjivima. Navode se sljedeći podaci:

| | (a) | nazivi i kemijski simboli deklariranih mikrohranjiva, sljedećim redom: bor (B), kobalt (Co), bakar (Cu), željezo (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo) i cink (Zn), nakon čega slijede nazivi njihovih protuiona; |
| --- | --- | --- |

(a)

(a)

nazivi i kemijski simboli deklariranih mikrohranjiva, sljedećim redom: bor (B), kobalt (Co), bakar (Cu), željezo (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo) i cink (Zn), nakon čega slijede nazivi njihovih protuiona;

nazivi i kemijski simboli deklariranih mikrohranjiva, sljedećim redom: bor (B), kobalt (Co), bakar (Cu), željezo (Fe), mangan (Mn), molibden (Mo) i cink (Zn), nakon čega slijede nazivi njihovih protuiona;

| | (b) | ukupni udio mikrohranjiva izražen kao maseni postotak gnojiva, |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

ukupni udio mikrohranjiva izražen kao maseni postotak gnojiva,

ukupni udio mikrohranjiva izražen kao maseni postotak gnojiva,

| | | ako su ta hranjiva potpuno topiva u vodi, samo kao udio topiv u vodi, |
| --- | --- | --- |

ako su ta hranjiva potpuno topiva u vodi, samo kao udio topiv u vodi,

ako su ta hranjiva potpuno topiva u vodi, samo kao udio topiv u vodi,

| | | ako udio tih hranjiva topiv u vodi iznosi najmanje četvrtinu ukupnog udjela tih hranjiva, kao ukupni udio i udio topiv u vodi i |
| --- | --- | --- |

ako udio tih hranjiva topiv u vodi iznosi najmanje četvrtinu ukupnog udjela tih hranjiva, kao ukupni udio i udio topiv u vodi i

ako udio tih hranjiva topiv u vodi iznosi najmanje četvrtinu ukupnog udjela tih hranjiva, kao ukupni udio i udio topiv u vodi i

| | | u ostalim slučajevima, kao ukupni udio; |
| --- | --- | --- |

u ostalim slučajevima, kao ukupni udio;

u ostalim slučajevima, kao ukupni udio;

| | (c) | ako je deklarirano mikrohranjivo (ili mikrohranjiva) kelirano kelatnim agensom (agensima), sljedeći izraz nakon naziva i kemijskog simbola tog mikrohranjiva:



  „kelirano ...” naziv kelatnog agensa ili njegova kratica i količina keliranog mikrohranjiva kao maseni postotak gnojidbenog proizvoda s oznakom CE; |
| --- | --- | --- |

(c)

(c)

ako je deklarirano mikrohranjivo (ili mikrohranjiva) kelirano kelatnim agensom (agensima), sljedeći izraz nakon naziva i kemijskog simbola tog mikrohranjiva:

ako je deklarirano mikrohranjivo (ili mikrohranjiva) kelirano kelatnim agensom (agensima), sljedeći izraz nakon naziva i kemijskog simbola tog mikrohranjiva:

„kelirano ...” naziv kelatnog agensa ili njegova kratica i količina keliranog mikrohranjiva kao maseni postotak gnojidbenog proizvoda s oznakom CE;

| | (d) | ako gnojidbeni proizvod s oznakom CE sadržava mikrohranjivo (mikrohranjiva) kompleksirano kompleksirajućim agensom (agensima):



  sljedeći izraz nakon naziva i kemijskog simbola mikrohranjiva: „kompleksirano ...” i količina kompleksiranog mikrohranjiva kao maseni postotak gnojidbenog proizvoda s oznakom CE i


  naziv kompleksirajućeg agensa ili njegova kratica; |
| --- | --- | --- |

(d)

(d)

ako gnojidbeni proizvod s oznakom CE sadržava mikrohranjivo (mikrohranjiva) kompleksirano kompleksirajućim agensom (agensima):

ako gnojidbeni proizvod s oznakom CE sadržava mikrohranjivo (mikrohranjiva) kompleksirano kompleksirajućim agensom (agensima):

sljedeći izraz nakon naziva i kemijskog simbola mikrohranjiva: „kompleksirano ...” i količina kompleksiranog mikrohranjiva kao maseni postotak gnojidbenog proizvoda s oznakom CE i

naziv kompleksirajućeg agensa ili njegova kratica;

| | (e) | sljedeća izjava: „Koristi se samo u slučaju dokazane potrebe. Ne dodavati više od preporučene doze.” |
| --- | --- | --- |

(e)

(e)

sljedeća izjava: „Koristi se samo u slučaju dokazane potrebe. Ne dodavati više od preporučene doze.”

sljedeća izjava: „Koristi se samo u slučaju dokazane potrebe. Ne dodavati više od preporučene doze.”

Amandman 399

Amandman 399

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – dio 2. – PFC 2. – alineja 2.

Prilog III. – dio 2. – PFC 2. – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | granulometrijski podaci, izraženi kao postotak proizvoda koji prolazi kroz sito
  određene
  veličine otvora, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

granulometrijski podaci, izraženi kao postotak proizvoda koji prolazi kroz sito
  određene
  veličine otvora,

granulometrijski

određene

| — | granulometrijski podaci, izraženi kao postotak proizvoda koji prolazi kroz sito veličine otvora
  1 mm i 3,15  mm; |
| --- | --- |

—

granulometrijski podaci, izraženi kao postotak proizvoda koji prolazi kroz sito veličine otvora
  1 mm i 3,15  mm;

granulometrijski

1 mm i 3,15  mm;

Amandman 304

Amandman 304

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – dio 2. – PFC 3. – točka 1. – alineja 3.

Prilog III. – dio 2. – PFC 3. – točka 1. – alineja 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | ukupni udio dušika (N), |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

ukupni udio dušika (N),

ukupni udio dušika (N),

Briše se.

Briše se.

Amandman 305

Amandman 305

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – dio 2. – PFC 3. – točka 1. – alineja 4.

Prilog III. – dio 2. – PFC 3. – točka 1. – alineja 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | ukupni udio fosforovog pentoksida (P2O5), |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

ukupni udio fosforovog pentoksida (P2O5),

ukupni udio fosforovog pentoksida (P2

5

Briše se.

Briše se.

Amandman 306

Amandman 306

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – dio 2. – PFC 3. – točka 1. – alineja 5.

Prilog III. – dio 2. – PFC 3. – točka 1. – alineja 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | ukupni udio kalijevog oksida (K2O), |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

ukupni udio kalijevog oksida (K2O),

ukupni udio kalijevog oksida (K2

Briše se.

Briše se.

Amandman 307

Amandman 307

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – dio 2. – PFC 6. – točka e

Prilog III. – dio 2. – PFC 6. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | doza, vrijeme primjene (razvojna faza biljke) i učestalost primjene; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

doza, vrijeme primjene (razvojna faza biljke) i učestalost primjene;

| (e) | doza, vrijeme primjene (razvojna faza biljke)
  , mjesto
  i učestalost primjene
  (u skladu s empirijskim dokazima kojima se opravdava navođenje tvrdnje ili tvrdnji o biostimulansu)
  ; |
| --- | --- |

(e)

doza, vrijeme primjene (razvojna faza biljke)
  , mjesto
  i učestalost primjene
  (u skladu s empirijskim dokazima kojima se opravdava navođenje tvrdnje ili tvrdnji o biostimulansu)
  ;

, mjesto

(u skladu s empirijskim dokazima kojima se opravdava navođenje tvrdnje ili tvrdnji o biostimulansu)

Amandman 308

Amandman 308

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – dio 2. – PFC 6. – točka fa (nova)

Prilog III. – dio 2. – PFC 6. – točka fa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fa) | napomena da proizvod nije proizvod za zaštitu bilja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(fa)

(fa)

napomena da proizvod nije proizvod za zaštitu bilja;

napomena da proizvod nije proizvod za zaštitu bilja;

Amandman 309

Amandman 309

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – dio 3. – PFC 1. (A)

Prilog III. – dio 3. – PFC 1. (A)

| Tekst koji je predložila Komisija | | Izmjena |
| --- | --- | --- |
| | Dopušteno odstupanje za deklarirani udio hranjiva i druge deklarirane parametre | | | Dopušteno odstupanje za deklarirani udio hranjiva i druge deklarirane parametre |
| Organski ugljik (C) | ±
  20
   % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 2,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti | | Organski ugljik (C) | ±
  15
   % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 2,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti |
| Udio suhe tvari | ±5,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti | | Udio suhe tvari | ±5,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti |
| Ukupni dušik (N) | ±
  50
   % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 1,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti | | Ukupni dušik (N) | ±
  15
   % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 1,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti |
| Organski dušik (N) | ±
  50
   % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 1,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti | | Organski dušik (N) | ±
  15
   % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 1,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti |
| Ukupni fosforov pentoksid (P2O5) | ±
  50
   % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 1,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti | | Ukupni fosforov pentoksid (P2O5) | ±
  15
   % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 1,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti |
| Ukupni kalijev oksid (K2O) | ±
  50
   % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 1,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti | | Ukupni kalijev oksid (K2O) | ±
  15
   % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 1,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti |
| Ukupni i vodotopivi magnezijev oksid, kalcijev oksid, sumporov trioksid ili natrijev oksid | ±25 % deklariranog udjela tih hranjiva do najviše 1,5 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti | | Ukupni i vodotopivi magnezijev oksid, kalcijev oksid, sumporov trioksid ili natrijev oksid | ±25 % deklariranog udjela tih hranjiva do najviše 1,5 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti |
| Ukupni bakar (Cu) | ±50 % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 2,5 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti | | Ukupni bakar (Cu) | ±50 % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 2,5 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti |
| Ukupni cink (Zn) | ±50 % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 2,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti | | Ukupni cink (Zn) | ±50 % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 2,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti |
| Količina | –5 % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti | | Količina | –5 % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti |
| | | | Deklarirani oblici dušika, fosfora i kalija | Binarni spojevi: najveće dopušteno odstupanje u apsolutnoj vrijednosti od 1,1 dušika i 0,5 organskog dušika, 1,1 P2O5, 1,1 K2O i 1,5 za zbroj dvaju hranjiva. |
| | | | | Ternarni spojevi: najveće dopušteno odstupanje u apsolutnoj vrijednosti od 1,1 dušika i 0,5 organskog dušika, 1,1 P2O5, 1,1 K2O i 1,9 za zbroj dvaju hranjiva. |
| | | | | ±10 % ukupnog deklariranog udjela svakog od hranjiva do najviše 2 postotna boda u apsolutnoj vrijednosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Dopušteno odstupanje za deklarirani udio hranjiva i druge deklarirane parametre

Dopušteno odstupanje za deklarirani udio hranjiva i druge deklarirane parametre

Organski ugljik (C)

±
  20
   % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 2,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti

20

Organski ugljik (C)

±
  15
   % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 2,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti

15

Udio suhe tvari

±5,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti

Udio suhe tvari

±5,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti

Ukupni dušik (N)

±
  50
   % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 1,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti

50

Ukupni dušik (N)

±
  15
   % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 1,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti

15

Organski dušik (N)

±
  50
   % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 1,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti

50

Organski dušik (N)

±
  15
   % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 1,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti

15

Ukupni fosforov pentoksid (P2O5)

2

5

±
  50
   % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 1,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti

50

Ukupni fosforov pentoksid (P2O5)

2

5

±
  15
   % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 1,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti

15

Ukupni kalijev oksid (K2O)

2

±
  50
   % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 1,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti

50

Ukupni kalijev oksid (K2O)

2

±
  15
   % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 1,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti

15

Ukupni i vodotopivi magnezijev oksid, kalcijev oksid, sumporov trioksid ili natrijev oksid

±25 % deklariranog udjela tih hranjiva do najviše 1,5 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti

Ukupni i vodotopivi magnezijev oksid, kalcijev oksid, sumporov trioksid ili natrijev oksid

±25 % deklariranog udjela tih hranjiva do najviše 1,5 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti

Ukupni bakar (Cu)

±50 % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 2,5 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti

Ukupni bakar (Cu)

±50 % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 2,5 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti

Ukupni cink (Zn)

±50 % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 2,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti

Ukupni cink (Zn)

±50 % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 2,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti

Količina

–5 % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti

Količina

–5 % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti

Deklarirani oblici dušika, fosfora i kalija

Deklarirani oblici dušika, fosfora i kalija

Binarni spojevi: najveće dopušteno odstupanje u apsolutnoj vrijednosti od 1,1 dušika i 0,5 organskog dušika, 1,1 P2O5, 1,1 K2O i 1,5 za zbroj dvaju hranjiva.

Binarni spojevi: najveće dopušteno odstupanje u apsolutnoj vrijednosti od 1,1 dušika i 0,5 organskog dušika, 1,1 P2

5

2

Ternarni spojevi: najveće dopušteno odstupanje u apsolutnoj vrijednosti od 1,1 dušika i 0,5 organskog dušika, 1,1 P2O5, 1,1 K2O i 1,9 za zbroj dvaju hranjiva.

Ternarni spojevi: najveće dopušteno odstupanje u apsolutnoj vrijednosti od 1,1 dušika i 0,5 organskog dušika, 1,1 P2

5

2

±10 % ukupnog deklariranog udjela svakog od hranjiva do najviše 2 postotna boda u apsolutnoj vrijednosti.

±10 % ukupnog deklariranog udjela svakog od hranjiva do najviše 2 postotna boda u apsolutnoj vrijednosti.

Amandman 310

Amandman 310

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – dio 3. – PFC 1. (B) – tablica 1.

Prilog III. – dio 3. – PFC 1. (B) – tablica 1.

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Dopušteno odstupanje za deklarirani udio oblika anorganskih makrohranjiva

| N | P2O5 | K2O | MgO | CaO | SO3 | Na2O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ±25 % deklariranog udjela tih oblika prisutnih hranjiva do najviše 2 postotna boda u apsolutnoj vrijednosti | ±
  25 %
  deklariranog udjela tih hranjiva do najviše
  1,5
  postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti | ±25 % deklariranog udjela do najviše 0,9 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti |

N

P2O5

2

5

K2O

2

MgO

CaO

SO3

3

Na2O

2

±25 % deklariranog udjela tih oblika prisutnih hranjiva do najviše 2 postotna boda u apsolutnoj vrijednosti

±
  25 %
  deklariranog udjela tih hranjiva do najviše
  1,5
  postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti

25 %

1,5

±25 % deklariranog udjela do najviše 0,9 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti

Izmjena

Izmjena

Dopušteno odstupanje za deklarirani udio oblika anorganskih makrohranjiva

| N | P2O5 | K2O | MgO | CaO | SO3 | Na2O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ±25 % deklariranog udjela tih oblika prisutnih hranjiva do najviše 2 postotna boda u apsolutnoj vrijednosti
  za svako hranjivo zasebno i za zbroj hranjiva | –50 % i + 100 %
  deklariranog udjela tih hranjiva do najviše
  –2 i + 4 postotna boda
  u apsolutnoj vrijednosti | ±25 % deklariranog udjela do najviše 0,9 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti |
| Odstupanja za P2O5 odnose se na fosforov pentoksid (P2O5) topiv u neutralnom amonijevom citratu i vodi. | | |

N

P2O5

2

5

K2O

2

MgO

CaO

SO3

3

Na2O

2

±25 % deklariranog udjela tih oblika prisutnih hranjiva do najviše 2 postotna boda u apsolutnoj vrijednosti
  za svako hranjivo zasebno i za zbroj hranjiva

za svako hranjivo zasebno i za zbroj hranjiva

–50 % i + 100 %
  deklariranog udjela tih hranjiva do najviše
  –2 i + 4 postotna boda
  u apsolutnoj vrijednosti

–50 % i + 100 %

–2 i + 4 postotna boda

±25 % deklariranog udjela do najviše 0,9 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti

Odstupanja za P2O5 odnose se na fosforov pentoksid (P2O5) topiv u neutralnom amonijevom citratu i vodi.

Odstupanja za P2

5

2

5

Amandman 311

Amandman 311

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – dio 3. – PFC 1.(B)

Prilog III. – dio 3. – PFC 1.(B)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Organski ugljik: ±
  20
  % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 2,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti | Organski ugljik: ±
  15
   % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 2,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti |
| Organski dušik: ±
  50
   % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 1,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti | Organski dušik: ±
  15
   % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 1,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti |
| Ukupni bakar (Cu) ±
  50
  % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 2,5 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti | Ukupni bakar (Cu) ±
  15
   % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 2,5 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti |
| Ukupni cink (Zn) ±
  50
   % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 2,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti | Ukupni cink (Zn) ±
  15
  % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 2,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Organski ugljik: ±
  20
  % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 2,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti

20

Organski ugljik: ±
  15
   % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 2,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti

15

Organski dušik: ±
  50
   % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 1,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti

50

Organski dušik: ±
  15
   % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 1,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti

15

Ukupni bakar (Cu) ±
  50
  % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 2,5 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti

50

Ukupni bakar (Cu) ±
  15
   % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 2,5 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti

15

Ukupni cink (Zn) ±
  50
   % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 2,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti

50

Ukupni cink (Zn) ±
  15
  % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 2,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti

15

Amandman 312

Amandman 312

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – dio 3. – PFC 1.(C)(I)

Prilog III. – dio 3. – PFC 1.(C)(I)

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Dopušteno odstupanje za deklarirani udio oblika anorganskih makrohranjiva

| N | P2O5 | K2O | MgO | CaO | SO3 | Na2O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ±25 % deklariranog udjela tih oblika prisutnih hranjiva do najviše 2 postotna boda u apsolutnoj vrijednosti | ±
  25 %
  deklariranog udjela tih hranjiva do najviše
  1,5 postotnih bodova
  u apsolutnoj vrijednosti | ±25 % deklariranog udjela do najviše
  0,9 postotnih bodova
  u apsolutnoj vrijednosti |
| Granulometrija:
  ±10 %
  relativne devijacije primjenjivo na deklarirani postotak materijala koji prolazi kroz sito određene veličine otvora |
| Količina: ±
  5 %
  relativne devijacije od deklarirane vrijednosti |

N

P2O5

2

5

K2O

2

MgO

CaO

SO3

3

Na2O

2

±25 % deklariranog udjela tih oblika prisutnih hranjiva do najviše 2 postotna boda u apsolutnoj vrijednosti

±
  25 %
  deklariranog udjela tih hranjiva do najviše
  1,5 postotnih bodova
  u apsolutnoj vrijednosti

25 %

1,5 postotnih bodova

±25 % deklariranog udjela do najviše
  0,9 postotnih bodova
  u apsolutnoj vrijednosti

0,9 postotnih bodova

Granulometrija:
  ±10 %
  relativne devijacije primjenjivo na deklarirani postotak materijala koji prolazi kroz sito određene veličine otvora

±10 %

Količina: ±
  5 %
  relativne devijacije od deklarirane vrijednosti

5 %

Izmjena

Izmjena

Dopušteno odstupanje za deklarirani udio oblika anorganskih makrohranjiva

| N | P2O5 | K2O | MgO | CaO | SO3 | Na2O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ±25 % deklariranog udjela tih oblika prisutnih hranjiva do najviše 2 postotna boda u apsolutnoj vrijednosti
  za svako hranjivo zasebno i za zbroj hranjiva | –50 % i + 100 %
  deklariranog udjela tih hranjiva do najviše
  –2 i + 4 postotna boda
  u apsolutnoj vrijednosti | –50 % i + 100 %
  deklariranog udjela do najviše
  –2 i + 4 postotna boda
  u apsolutnoj vrijednosti |
| Navedene vrijednosti dopuštenih odstupanja važeće su i za različite oblike dušika i topivosti. |
| Granulometrija: ±
  20 %
  relativne devijacije primjenjivo na deklarirani postotak materijala koji prolazi kroz sito određene veličine otvora |
| Količina: ±
  3 %
  relativne devijacije od deklarirane vrijednosti |

N

P2O5

2

5

K2O

2

MgO

CaO

SO3

3

Na2O

2

±25 % deklariranog udjela tih oblika prisutnih hranjiva do najviše 2 postotna boda u apsolutnoj vrijednosti
  za svako hranjivo zasebno i za zbroj hranjiva

za svako hranjivo zasebno i za zbroj hranjiva

–50 % i + 100 %
  deklariranog udjela tih hranjiva do najviše
  –2 i + 4 postotna boda
  u apsolutnoj vrijednosti

–50 % i + 100 %

–2 i + 4 postotna boda

–50 % i + 100 %
  deklariranog udjela do najviše
  –2 i + 4 postotna boda
  u apsolutnoj vrijednosti

–50 % i + 100 %

–2 i + 4 postotna boda

Navedene vrijednosti dopuštenih odstupanja važeće su i za različite oblike dušika i topivosti.

Navedene vrijednosti dopuštenih odstupanja važeće su i za različite oblike dušika i topivosti.

Granulometrija: ±
  20 %
  relativne devijacije primjenjivo na deklarirani postotak materijala koji prolazi kroz sito određene veličine otvora

20 %

Količina: ±
  3 %
  relativne devijacije od deklarirane vrijednosti

3 %

Amandman 313

Amandman 313

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – dio 3. – PFC 3.

Prilog III. – dio 3. – PFC 3.

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

| Oblici deklariranog hranjiva i drugi deklarirani kriteriji kvalitete | Dopuštena odstupanja za deklarirane parametre |
| --- | --- |
| pH-vrijednost | ±0,7 u vrijeme proizvodnje |
| ±
  1,0
  u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca |
| Organski ugljik (C) | ±10 % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 1,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti |
| Ukupni dušik (N) | ±20 % relativne devijacije do najviše 1,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti |
| Ukupni fosforov pentoksid (P2O5) | ±20 % relativne devijacije do najviše 1,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti |
| Ukupni kalijev oksid (K2O) | ±20 % relativne devijacije do najviše 1,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti |
| Suha tvar | ±10 % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti |
| Količina | –5 % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti u vrijeme proizvodnje |
| –25
  % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca |
| Organski ugljik (C) / organski dušik (N) | ±20 % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 2,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti |
| Granulometrija | ±10 % relativne devijacije primjenjivo na deklarirani postotak materijala koji prolazi kroz sito određene veličine otvora |

Oblici deklariranog hranjiva i drugi deklarirani kriteriji kvalitete

Dopuštena odstupanja za deklarirane parametre

pH-vrijednost

±0,7 u vrijeme proizvodnje

±
  1,0
  u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca

1,0

Organski ugljik (C)

±10 % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 1,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti

Ukupni dušik (N)

±20 % relativne devijacije do najviše 1,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti

Ukupni fosforov pentoksid (P2O5)

2

5

±20 % relativne devijacije do najviše 1,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti

Ukupni kalijev oksid (K2O)

2

±20 % relativne devijacije do najviše 1,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti

Suha tvar

±10 % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti

Količina

–5 % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti u vrijeme proizvodnje

–25
  % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca

–25

Organski ugljik (C) / organski dušik (N)

±20 % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 2,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti

Granulometrija

±10 % relativne devijacije primjenjivo na deklarirani postotak materijala koji prolazi kroz sito određene veličine otvora

Izmjena

Izmjena

| Oblici deklariranog hranjiva i drugi deklarirani kriteriji kvalitete | Dopuštena odstupanja za deklarirane parametre |
| --- | --- |
| pH-vrijednost | ±0,7 u vrijeme proizvodnje |
| ±0,9
  u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca |
| Organski ugljik (C) | ±10 % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 1,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti |
| Ukupni dušik (N) | ±20 % relativne devijacije do najviše 1,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti |
| Ukupni fosforov pentoksid (P2O5) | ±20 % relativne devijacije do najviše 1,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti |
| Ukupni kalijev oksid (K2O) | ±20 % relativne devijacije do najviše 1,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti |
| Suha tvar | ±10 % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti |
| Količina | –5 % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti u vrijeme proizvodnje |
| –
  15
   % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca |
| Organski ugljik (C) / organski dušik (N) | ±20 % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 2,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti |
| Granulometrija | ±10 % relativne devijacije primjenjivo na deklarirani postotak materijala koji prolazi kroz sito određene veličine otvora |

Oblici deklariranog hranjiva i drugi deklarirani kriteriji kvalitete

Dopuštena odstupanja za deklarirane parametre

pH-vrijednost

±0,7 u vrijeme proizvodnje

±0,9
  u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca

±0,9

Organski ugljik (C)

±10 % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 1,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti

Ukupni dušik (N)

±20 % relativne devijacije do najviše 1,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti

Ukupni fosforov pentoksid (P2O5)

2

5

±20 % relativne devijacije do najviše 1,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti

Ukupni kalijev oksid (K2O)

2

±20 % relativne devijacije do najviše 1,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti

Suha tvar

±10 % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti

Količina

–5 % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti u vrijeme proizvodnje

–
  15
   % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca

15

Organski ugljik (C) / organski dušik (N)

±20 % relativne devijacije od deklarirane vrijednosti do najviše 2,0 postotnih bodova u apsolutnoj vrijednosti

Granulometrija

±10 % relativne devijacije primjenjivo na deklarirani postotak materijala koji prolazi kroz sito određene veličine otvora

Amandman 314

Amandman 314

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – dio 3. – PFC 4.

Prilog III. – dio 3. – PFC 4.

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

| Oblici deklariranog hranjiva i drugi deklarirani kriteriji kvalitete | Dopuštena odstupanja za deklarirane parametre |
| --- | --- |
| Električna vodljivost | ±50 % relativne devijacije u vrijeme proizvodnje |
| ±
  75
  % relativne devijacije u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca |
| pH-vrijednost | ± 0,7 u vrijeme proizvodnje |
| ±
  1,0
  u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca |
| Količina (volumen) (litre ili m3) | –5 % relativne devijacije u vrijeme proizvodnje |
| –
  25
   % relativne devijacije u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca |
| Određivanje količine (volumena) materijala čije su čestice veće od 60 mm | –5 % relativne devijacije u vrijeme proizvodnje |
| –
  25
   % relativne devijacije u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca |
| Određivanje količine (volumena) predoblikovanih uzgojnih supstrata | –5 % relativne devijacije u vrijeme proizvodnje |
| –
  25
   % relativne devijacije u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca |
| Dušik (N) topiv u vodi | ±50 % relativne devijacije u vrijeme proizvodnje |
| ±
  75
  % relativne devijacije u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca |
| Fosforov pentoksid (P2O5) topiv u vodi | ±50 % relativne devijacije u vrijeme proizvodnje |
| ±
  75
  % relativne devijacije u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca |
| Kalijev oksid (K2O) topiv u vodi | ±50 % relativne devijacije u vrijeme proizvodnje |
| ±
  75
  % relativne devijacije u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca |

Oblici deklariranog hranjiva i drugi deklarirani kriteriji kvalitete

Dopuštena odstupanja za deklarirane parametre

Električna vodljivost

±50 % relativne devijacije u vrijeme proizvodnje

±
  75
  % relativne devijacije u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca

75

pH-vrijednost

± 0,7 u vrijeme proizvodnje

±
  1,0
  u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca

1,0

Količina (volumen) (litre ili m3)

3

–5 % relativne devijacije u vrijeme proizvodnje

–
  25
   % relativne devijacije u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca

25

Određivanje količine (volumena) materijala čije su čestice veće od 60 mm

–5 % relativne devijacije u vrijeme proizvodnje

–
  25
   % relativne devijacije u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca

25

Određivanje količine (volumena) predoblikovanih uzgojnih supstrata

–5 % relativne devijacije u vrijeme proizvodnje

–
  25
   % relativne devijacije u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca

25

Dušik (N) topiv u vodi

±50 % relativne devijacije u vrijeme proizvodnje

±
  75
  % relativne devijacije u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca

75

Fosforov pentoksid (P2O5) topiv u vodi

2

5

±50 % relativne devijacije u vrijeme proizvodnje

±
  75
  % relativne devijacije u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca

75

Kalijev oksid (K2O) topiv u vodi

2

±50 % relativne devijacije u vrijeme proizvodnje

±
  75
  % relativne devijacije u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca

75

Izmjena

Izmjena

| Oblici deklariranog hranjiva i drugi deklarirani kriteriji kvalitete | Dopuštena odstupanja za deklarirane parametre |
| --- | --- |
| Električna vodljivost | ±50 % relativne devijacije u vrijeme proizvodnje |
| ±
  60
   % relativne devijacije u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca |
| pH-vrijednost | ± 0,7 u vrijeme proizvodnje |
| ±
  0,9
  u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca |
| Količina (volumen) (litre ili m3) | –5 % relativne devijacije u vrijeme proizvodnje |
| –
  15 %
  relativne devijacije u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca |
| Određivanje količine (volumena) materijala čije su čestice veće od 60 mm | –5 % relativne devijacije u vrijeme proizvodnje |
| –
  15 %
  relativne devijacije u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca |
| Određivanje količine (volumena) predoblikovanih uzgojnih supstrata | –5 % relativne devijacije u vrijeme proizvodnje |
| –
  15 %
  relativne devijacije u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca |
| Dušik (N) topiv u vodi | ±50 % relativne devijacije u vrijeme proizvodnje |
| ±
  60 %
  relativne devijacije u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca |
| Fosforov pentoksid (P2O5) topiv u vodi | ±50 % relativne devijacije u vrijeme proizvodnje |
| ±
  60 %
  relativne devijacije u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca |
| Kalijev oksid (K2O) topiv u vodi | ±50 % relativne devijacije u vrijeme proizvodnje |
| ±
  60 %
  relativne devijacije u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca |

Oblici deklariranog hranjiva i drugi deklarirani kriteriji kvalitete

Dopuštena odstupanja za deklarirane parametre

Električna vodljivost

±50 % relativne devijacije u vrijeme proizvodnje

±
  60
   % relativne devijacije u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca

60

pH-vrijednost

± 0,7 u vrijeme proizvodnje

±
  0,9
  u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca

0,9

Količina (volumen) (litre ili m3)

3

–5 % relativne devijacije u vrijeme proizvodnje

–
  15 %
  relativne devijacije u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca

15 %

Određivanje količine (volumena) materijala čije su čestice veće od 60 mm

–5 % relativne devijacije u vrijeme proizvodnje

–
  15 %
  relativne devijacije u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca

15 %

Određivanje količine (volumena) predoblikovanih uzgojnih supstrata

–5 % relativne devijacije u vrijeme proizvodnje

–
  15 %
  relativne devijacije u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca

15 %

Dušik (N) topiv u vodi

±50 % relativne devijacije u vrijeme proizvodnje

±
  60 %
  relativne devijacije u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca

60 %

Fosforov pentoksid (P2O5) topiv u vodi

2

5

±50 % relativne devijacije u vrijeme proizvodnje

±
  60 %
  relativne devijacije u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca

60 %

Kalijev oksid (K2O) topiv u vodi

2

±50 % relativne devijacije u vrijeme proizvodnje

±
  60 %
  relativne devijacije u bilo kojem dijelu distribucijskog lanca

60 %

Amandman 315

Amandman 315

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – dio 1. – točka 1. – podtočka 1. – podtočka b

Prilog IV. – dio 1. – točka 1. – podtočka 1. – podtočka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | digestata energetskih usjeva iz CMC-a 4.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

digestata energetskih usjeva iz CMC-a 4.;

| (b) | digestata energetskih usjeva
  i biootpada na biljnoj osnovi
  iz CMC-a 4.; |
| --- | --- |

(b)

digestata energetskih usjeva
  i biootpada na biljnoj osnovi
  iz CMC-a 4.;

i biootpada na biljnoj osnovi

Amandman 316

Amandman 316

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – dio 1. – točka 1. – podtočka 1. – podtočka fa (nova)

Prilog IV. – dio 1. – točka 1. – podtočka 1. – podtočka fa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fa) | neobrađenih ili mehanički obrađenih biljaka, dijelova biljaka ili biljnih ekstrakata iz CMC-a 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(fa)

(fa)

neobrađenih ili mehanički obrađenih biljaka, dijelova biljaka ili biljnih ekstrakata iz CMC-a 2.

neobrađenih ili mehanički obrađenih biljaka, dijelova biljaka ili biljnih ekstrakata iz CMC-a 2.

Amandman 317

Amandman 317

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – dio 1. – točka 1. – podtočka 3. – podtočka ba (nova)

Prilog IV. – dio 1. – točka 1. – podtočka 3. – podtočka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | inhibitor denitrifikacije iz PFC-a 5. (A) I.a; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

inhibitor denitrifikacije iz PFC-a 5. (A) I.a;

inhibitor denitrifikacije iz PFC-a 5. (A) I.a;

Amandman 318

Amandman 318

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – dio 1. – točka 3. – podtočka 2. – podtočka aa (nova)

Prilog IV. – dio 1. – točka 3. – podtočka 2. – podtočka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | inhibitor denitrifikacije iz PFC-a (A) I.a; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

inhibitor denitrifikacije iz PFC-a (A) I.a;

inhibitor denitrifikacije iz PFC-a (A) I.a;

Amandman 319

Amandman 319

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – dio 2. – točka 2.2. – podtočka b

Prilog IV. – dio 2. – točka 2.2. – podtočka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | idejni projekt te nacrte i sheme za proizvodnju; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

(b)

idejni projekt te nacrte i sheme za proizvodnju;

idejni projekt te nacrte i sheme za proizvodnju;

Briše se.

Briše se.

Amandman 320

Amandman 320

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – dio 2. – točka 2.2. – podtočka c

Prilog IV. – dio 2. – točka 2.2. – podtočka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | opise i objašnjenja potrebne za razumijevanje tih nacrta i shema te upotrebe gnojidbenog proizvoda s oznakom CE; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

(c)

opise i objašnjenja potrebne za razumijevanje tih nacrta i shema te upotrebe gnojidbenog proizvoda s oznakom CE;

opise i objašnjenja potrebne za razumijevanje tih nacrta i shema te upotrebe gnojidbenog proizvoda s oznakom CE;

Briše se.

Briše se.

Amandman 321

Amandman 321

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – dio 2. – modul A1. – točka 4. – stavak 1.

Prilog IV. – dio 2. – modul A1. – točka 4. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ciklusi i ispitivanja iz rubrika 4.1. – 4.3. u nastavku provode se u ime proizvođača na reprezentativnom uzorku proizvoda najmanje
  svaka tri mjeseca
  kako bi se provjerila sukladnost sa | Ciklusi i ispitivanja iz rubrika 4.1. – 4.3. u nastavku provode se u ime proizvođača na reprezentativnom uzorku proizvoda najmanje
  svakih šest mjeseci u slučaju stalnog rada postrojenja ili svake godine u slučaju periodične proizvodnje
  kako bi se provjerila sukladnost sa |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ciklusi i ispitivanja iz rubrika 4.1. – 4.3. u nastavku provode se u ime proizvođača na reprezentativnom uzorku proizvoda najmanje
  svaka tri mjeseca
  kako bi se provjerila sukladnost sa

svaka tri mjeseca

Ciklusi i ispitivanja iz rubrika 4.1. – 4.3. u nastavku provode se u ime proizvođača na reprezentativnom uzorku proizvoda najmanje
  svakih šest mjeseci u slučaju stalnog rada postrojenja ili svake godine u slučaju periodične proizvodnje
  kako bi se provjerila sukladnost sa

svakih šest mjeseci u slučaju stalnog rada postrojenja ili svake godine u slučaju periodične proizvodnje

Amandman 322

Amandman 322

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – dio 2. – modul A1. – točka 4.3.5.a (nova)

Prilog III. – dio 2. – modul A1. – točka 4.3.5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.3.5.a | Proizvođač čuva izvješća o ispitivanju zajedno s tehničkom dokumentacijom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.3.5.a

4.3.5.a

Proizvođač čuva izvješća o ispitivanju zajedno s tehničkom dokumentacijom.

Amandman 323

Amandman 323

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – dio 2. – modul B – točka 3.2. – podtočka c – alineja 6.

Prilog IV. – dio 2. – modul B – točka 3.2. – podtočka c – alineja 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | ispitna izvješća
  i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

ispitna izvješća
  i

ispitna izvješća

| — | izvješća o ispitivanju, uključujući studije o agronomskoj učinkovitosti,
  i |
| --- | --- |

—

izvješća o ispitivanju, uključujući studije o agronomskoj učinkovitosti,
  i

izvješća o ispitivanju, uključujući studije o agronomskoj učinkovitosti,

Amandman 324

Amandman 324

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – dio 2. – modul D1. – točka 2. – podtočka b

Prilog IV. – dio 2. – modul D1. – točka 2. – podtočka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | idejni projekt te nacrte i sheme za proizvodnju, uključujući pisani
  opis i dijagram proizvodnog procesa
  u kojemu se jasno određuje svaki postupak obrade te spremnik i prostor za skladištenje
  , |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

idejni projekt te nacrte i sheme za proizvodnju, uključujući pisani
  opis i dijagram proizvodnog procesa
  u kojemu se jasno određuje svaki postupak obrade te spremnik i prostor za skladištenje
  ,

idejni projekt te nacrte i sheme za proizvodnju, uključujući pisani

u kojemu se jasno određuje svaki postupak obrade te spremnik i prostor za skladištenje

| (b) | pisani
  opis i dijagram proizvodnog procesa, |
| --- | --- |

(b)

pisani
  opis i dijagram proizvodnog procesa,

pisani

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0270/2017).

1

(15)  Uredba (EZ) br. 2003/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o gnojivima (SL L 304, 21.11.2003., str. 1.).

15

(15)  Uredba (EZ) br. 2003/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o gnojivima (SL L 304, 21.11.2003., str. 1.).

15

(18)  Uredba (EZ) br. 1069/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o utvrđivanju zdravstvenih pravila za nusproizvode životinjskog podrijetla i od njih dobivene proizvode koji nisu namijenjeni prehrani ljudi te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1774/2002 (Uredba o nusproizvodima životinjskog podrijetla) (SL L 300, 14.11.2009., str. 1.).

18

(18)  Uredba (EZ) br. 1069/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o utvrđivanju zdravstvenih pravila za nusproizvode životinjskog podrijetla i od njih dobivene proizvode koji nisu namijenjeni prehrani ljudi te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1774/2002 (Uredba o nusproizvodima životinjskog podrijetla) (SL L 300, 14.11.2009., str. 1.).

18

(20)  Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o otpadu i o stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

20

(20)  Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
  od 19. studenoga 2008.
  o otpadu i o stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

20

od 19. studenoga 2008.

(21)  Uredba (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (SL L 309, 24.11.2009., str. 1.).

21

(21)  Uredba (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (SL L 309, 24.11.2009., str. 1.).

21

(22)  Direktiva Vijeća 86/278/EEZ od 12. lipnja 1986. o zaštiti okoliša, posebno tla, kod upotrebe mulja iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda u poljoprivredi (SL L 181, 4.7.1986., str. 6.).

22

(23)  Direktiva Vijeća 89/391/EEZ od 12. lipnja 1989. o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja radnika na radu (SL
  L 183
  , 29.6.1989., str. 1.)

23

L 183

(24)  Uredba (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) (SL L 396, 30.12.2006., str. 1.).

24

(25)  Uredba (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa (SL L 353, 31.12.2008., str. 1.).

25

(26)  Uredba Komisije (EZ) br. 1881/2006 od 19. prosinca 2006. o utvrđivanju najvećih dopuštenih količina određenih kontaminanata u hrani (SL L 364, 20.12.2006., str. 5.).

26

(27)  Direktiva Vijeća 2000/29/EZ od 8. svibnja 2000. godine o zaštitnim mjerama protiv unošenja u Zajednicu organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode i protiv njihovog širenja unutar Zajednice (SL L 169, 10.7.2000., str. 1.).

27

(28)  Uredba (EU) br. 98/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2013. o stavljanju na tržište i upotrebi prekursora eksploziva (SL L 39, 9.2.2013., str. 1.).

28

(29)  Uredba (EU) br. 1143/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o sprječavanju i upravljanju unošenja i širenja invazivnih stranih vrsta (SL L 317, 4.11.2014., str. 35.).

29

(22)  Direktiva Vijeća 86/278/EEZ od 12. lipnja 1986. o zaštiti okoliša, posebno tla, kod upotrebe mulja iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda u poljoprivredi (SL L 181, 4.7.1986., str. 6.).

22

(23)  Direktiva Vijeća 89/391/EEZ od 12. lipnja 1989. o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja radnika na radu (SL
  L 183
  , 29.6.1989., str. 1.).

23

L 183

(24)  Uredba (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) (SL L 396, 30.12.2006., str. 1.).

24

(25)  Uredba (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa (SL L 353, 31.12.2008., str. 1.).

25

(26)  Uredba Komisije (EZ) br. 1881/2006 od 19. prosinca 2006. o utvrđivanju najvećih dopuštenih količina određenih kontaminanata u hrani (SL L 364, 20.12.2006., str. 5.).

26

(27)  Direktiva Vijeća 2000/29/EZ od 8. svibnja 2000. godine o zaštitnim mjerama protiv unošenja u Zajednicu organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode i protiv njihovog širenja unutar Zajednice (SL L 169, 10.7.2000., str. 1.).

27

(28)  Uredba (EU) br. 98/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2013. o stavljanju na tržište i upotrebi prekursora eksploziva (SL L 39, 9.2.2013., str. 1.).

28

(29)  Uredba (EU) br. 1143/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o sprječavanju i upravljanju unošenja i širenja invazivnih stranih vrsta (SL L 317, 4.11.2014., str. 35.).

29

(29a)  
  Direktiva Vijeća 91/676/EEZ od 12. prosinca 1991. o zaštiti voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima iz poljoprivrednih izvora (SL L 375, 31.12.1991., str. 1.).

29a

Direktiva Vijeća 91/676/EEZ od 12. prosinca 1991. o zaštiti voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima iz poljoprivrednih izvora (SL L 375, 31.12.1991., str. 1.).

(29b)  
  Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (SL L 327, 22.12.2000., str. 1.).

29b

Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (SL L 327, 22.12.2000., str. 1.).

(32)  
  Uredba Vijeća (EEZ) br. 315/93 od 8. veljače 1993. o utvrđivanju postupaka Zajednice za kontrolu kontaminanata u hrani (SL L 37, 13.2.1993., str. 1.).

32

Uredba Vijeća (EEZ) br. 315/93 od 8. veljače 1993. o utvrđivanju postupaka Zajednice za kontrolu kontaminanata u hrani (SL L 37, 13.2.1993., str. 1.).

(33)  
  Uredba (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. veljače 2005. o maksimalnim razinama ostataka pesticida u ili na hrani i hrani za životinje biljnog i životinjskog podrijetla i o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ (SL L 70, 16.3.2005., str. 1.).

33

Uredba (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. veljače 2005. o maksimalnim razinama ostataka pesticida u ili na hrani i hrani za životinje biljnog i životinjskog podrijetla i o izmjeni Direktive Vijeća 91/414/EEZ (SL L 70, 16.3.2005., str. 1.).

(35)  
  Uredba (EZ) br. 470/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o propisivanju postupaka Zajednice za određivanje najvećih dopuštenih količina rezidua farmakološki djelatnih tvari u hrani životinjskog podrijetla, o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2377/90 i o izmjeni Direktive 2001/82/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 152, 16.6.2009., str. 11.).

35

Uredba (EZ) br. 470/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o propisivanju postupaka Zajednice za određivanje najvećih dopuštenih količina rezidua farmakološki djelatnih tvari u hrani životinjskog podrijetla, o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2377/90 i o izmjeni Direktive 2001/82/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 152, 16.6.2009., str. 11.).

(35)  
  Direktiva 2002/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. svibnja 2002. o nepoželjnim tvarima u hrani za životinje (SL L 140, 30.5.2002., str. 10.).

35

Direktiva 2002/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. svibnja 2002. o nepoželjnim tvarima u hrani za životinje (SL L 140, 30.5.2002., str. 10.).

(39)  Isključenost materijala iz CMC-a 1. ne znači da on nije prihvatljiv sastavni materijal na temelju drugog CMC-a, za koji vrijede drukčiji zahtjevi. Vidjeti npr. CMC 11. (nusproizvodi životinjskog podrijetla), CMC 9. i CMC 10. (polimeri) i CMC 8. (poljoprivredni aditivi).

39

(39)  Isključenost materijala iz CMC-a 1. ne znači da on nije prihvatljiv sastavni materijal na temelju drugog CMC-a, za koji vrijede drukčiji zahtjevi. Vidjeti npr. CMC 11. (nusproizvodi životinjskog podrijetla), CMC 9. i CMC 10. (polimeri) i CMC 8. (poljoprivredni aditivi).

39

(1a)  
  Uredba Komisije (EU) br. 142/2011 od 25. veljače 2011. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1069/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zdravstvenih pravila za nusproizvode životinjskog podrijetla i od njih dobivene proizvode koji nisu namijenjeni prehrani ljudi i o provedbi Direktive Vijeća 97/78/EZ u pogledu određenih uzoraka i predmeta koji su oslobođeni veterinarskih pregleda na granici na temelju te Direktive (SL L 54, 26.2.2011., str. 1.).

1a

Uredba Komisije (EU) br. 142/2011 od 25. veljače 2011. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1069/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zdravstvenih pravila za nusproizvode životinjskog podrijetla i od njih dobivene proizvode koji nisu namijenjeni prehrani ljudi i o provedbi Direktive Vijeća 97/78/EZ u pogledu određenih uzoraka i predmeta koji su oslobođeni veterinarskih pregleda na granici na temelju te Direktive (SL L 54, 26.2.2011., str. 1.).

(2)  
  Dobiveni od materijala 2. i 3. kategorije osim mesno-koštanog brašna ili prerađenih životinjskih bjelančevina

2

Dobiveni od materijala 2. i 3. kategorije osim mesno-koštanog brašna ili prerađenih životinjskih bjelančevina

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/362 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/362

---

P8_TA(2017)0393

Razmjena informacija, sustav ranog upozoravanja i postupak procjene rizika novih psihoaktivnih tvari ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1920/2006 u pogledu razmjene informacija, sustava ranog upozoravanja i postupka procjene rizika novih psihoaktivnih tvari (COM(2016)0547 – C8-0351/2016 – 2016/0261(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 346/47)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0547), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0547),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 168. stavak 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0351/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 168. stavak 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0351/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. listopada 2016. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. listopada 2016. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 31. svibnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 31. svibnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0359/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0359/2016),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju, kao što je navedeno u nastavku; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 34, 2.2.2017., str. 182.

---

P8_TC1-COD(2016)0261

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. listopada 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1920/2006 u pogledu razmjene informacija i sustava ranog upozoravanja o novim psihoaktivnim tvarima te o postupku procjene njihovog rizika

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2017/2101.)

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/363 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/363

---

P8_TA(2017)0394

Zajednička ribarstvena politika: provedba obveze iskrcavanja ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1380/2013 o zajedničkoj ribarstvenoj politici (COM(2017)0424 – C8-0239/2017 – 2017/0190(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 346/48)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0424), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0424),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0239/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0239/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 18. listopada 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 18. listopada 2017.,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 20. rujna 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 20. rujna 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A8-0285/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A8-0285/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2017)0190

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. listopada 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1380/2013 o zajedničkoj ribarstvenoj politici

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2017/2092.)

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/364 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/364

---

P8_TA(2017)0399

Nacrt izmjene proračuna Europske unije br. 5/2017: financijska sredstva za Europski fond za održivi razvoj (EFOR) i povećanje pričuve za hitnu financijsku pomoć (EAR)

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna Europske unije br. 5/2017 za financijsku godinu 2017. kojim se osiguravaju financijska sredstva za Europski fond za održivi razvoj (EFOR) i povećava pričuva za hitnu financijsku pomoć (EAR) nakon preispitivanja Uredbe o višegodišnjem financijskom okviru (12441/2017 – C8-0351/2017 – 2017/2135(BUD))

(2018/C 346/49)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuje na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1), a posebno njezin članak 41., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuje na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1), a posebno njezin članak 41.,

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2017. konačno donesen 1. prosinca 2016., (2) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2017. konačno donesen 1. prosinca 2016., (2)

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (3) (Uredba o VFO-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (3) (Uredba o VFO-u),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 2017/1123 od 20. lipnja 2017. kojom se izmjenjuje Uredba (EU, Euratom) br. 1311/2013 kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 2017/1123 od 20. lipnja 2017. kojom se izmjenjuje Uredba (EU, Euratom) br. 1311/2013 kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (4),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (5),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (6),

| — | uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 5/2017 koji je Komisija usvojila 28. srpnja 2017. (COM(2017)0485), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 5/2017 koji je Komisija usvojila 28. srpnja 2017. (COM(2017)0485),

| — | uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 5/2017 koje je Vijeće usvojilo 10. listopada 2017. i proslijedilo Europskom parlamentu 11. listopada 2017. (12441/2017 – C8-0351/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 5/2017 koje je Vijeće usvojilo 10. listopada 2017. i proslijedilo Europskom parlamentu 11. listopada 2017. (12441/2017 – C8-0351/2017),

| — | uzimajući u obzir članke 88. i 91. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 88. i 91. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0301/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0301/2017),

| A. | budući da je cilj nacrta izmjene proračuna br. 5/2017 osigurati financijska sredstva za Europski fond za održivi razvoj (EFOR), nakon što se donese odgovarajuća pravna osnova, i iskazati u općem proračunu za 2017. rezultate revizije Uredbe o VFO-u sredinom programskog razdoblja u smislu povećanja u godišnjem iznosu pričuve za hitnu financijsku pomoć (EAR) sa 280 milijuna EUR na 300 milijuna EUR, iskazano u cijenama iz 2011.; |
| --- | --- |

A.

budući da je cilj nacrta izmjene proračuna br. 5/2017 osigurati financijska sredstva za Europski fond za održivi razvoj (EFOR), nakon što se donese odgovarajuća pravna osnova, i iskazati u općem proračunu za 2017. rezultate revizije Uredbe o VFO-u sredinom programskog razdoblja u smislu povećanja u godišnjem iznosu pričuve za hitnu financijsku pomoć (EAR) sa 280 milijuna EUR na 300 milijuna EUR, iskazano u cijenama iz 2011.;

| B. | budući da se u nacrtu izmjene proračuna br. 5/2017 za EFOR osigurava 275 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i u odobrenim sredstvima za plaćanja koji će, s obzirom na to da u naslovu 4. (Globalna Europa) nema razlike do gornje granice za obveze, u potpunosti biti pokriveni mobilizacijom instrumenta fleksibilnosti; |
| --- | --- |

B.

budući da se u nacrtu izmjene proračuna br. 5/2017 za EFOR osigurava 275 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i u odobrenim sredstvima za plaćanja koji će, s obzirom na to da u naslovu 4. (Globalna Europa) nema razlike do gornje granice za obveze, u potpunosti biti pokriveni mobilizacijom instrumenta fleksibilnosti;

| C. | budući da je u nacrtu izmjene proračuna br. 5/2017 istodobno predviđeno smanjenje od 275 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za plaćanje za Fond za azil, migracije i integraciju (FAMI) iz naslova 3. (Sigurnost i građanstvo), s obzirom na to da se zbog zakašnjelog donošenja pravne osnove i kašnjenja u programiranju očekuje manja iskorištenost sredstava od predviđene; |
| --- | --- |

C.

budući da je u nacrtu izmjene proračuna br. 5/2017 istodobno predviđeno smanjenje od 275 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za plaćanje za Fond za azil, migracije i integraciju (FAMI) iz naslova 3. (Sigurnost i građanstvo), s obzirom na to da se zbog zakašnjelog donošenja pravne osnove i kašnjenja u programiranju očekuje manja iskorištenost sredstava od predviđene;

| D. | budući da je u nacrtu izmjene proračuna br. 5/2017 za pričuvu za hitnu financijsku pomoć osiguran i dodatni iznos od 22,8 milijuna EUR (u sadašnjim cijenama) u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza, u skladu s revizijom Uredbe o VFO-u u sredini programskog razdoblja; |
| --- | --- |

D.

budući da je u nacrtu izmjene proračuna br. 5/2017 za pričuvu za hitnu financijsku pomoć osiguran i dodatni iznos od 22,8 milijuna EUR (u sadašnjim cijenama) u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza, u skladu s revizijom Uredbe o VFO-u u sredini programskog razdoblja;

| E. | budući da je nacrt izmjene proračuna br. 5/2017 popraćen prijedlogom odluke o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti radi financiranja Europskog fonda za održivi razvoj (COM(2017)0480) u iznosu od 275 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za plaćanje i odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza u okviru naslova 4.; |
| --- | --- |

E.

budući da je nacrt izmjene proračuna br. 5/2017 popraćen prijedlogom odluke o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti radi financiranja Europskog fonda za održivi razvoj (COM(2017)0480) u iznosu od 275 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za plaćanje i odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza u okviru naslova 4.;

| F. | budući da su Europski parlament i Vijeće u okviru proračunskog postupka za 2017. pozvali Komisiju da kroz izmjenu proračuna zatraži sredstva potrebna za financiranje EFOR-a čim se donese pravna osnova i preuzeli na sebe da brzo provedu postupak usvajanja nacrta izmjene proračuna za 2017. koji je predložila Komisija; |
| --- | --- |

F.

budući da su Europski parlament i Vijeće u okviru proračunskog postupka za 2017. pozvali Komisiju da kroz izmjenu proračuna zatraži sredstva potrebna za financiranje EFOR-a čim se donese pravna osnova i preuzeli na sebe da brzo provedu postupak usvajanja nacrta izmjene proračuna za 2017. koji je predložila Komisija;

| 1. | prima na znanje nacrt izmjene proračuna br. 5/2017 koji je podnijela Komisija; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja pravodobno osnivanje i stupanje na snagu Uredbe (EU) 2017/1601 (7) o EFOR-u te poziva na njegovu brzu provedbu, poštujući pritom u potpunosti pravila i prioritete koje je odredio zakonodavac, s posebnim naglaskom na odredbe o odgovornosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja činjenicu da je revizijom višegodišnjeg financijskog okvira u sredini razdoblja omogućeno financiranje EFOR-a mobilizacijom instrumenta fleksibilnosti, ali i povećanje pričuve za hitnu financijsku pomoć; |
| --- | --- |

3.

| 4. | žali zbog niske razine korištenja sredstava iz Fonda za azil, migracije i integraciju te Fonda za unutarnju sigurnost od strane država članica; podsjeća da su prijenosom proračunskih sredstava (DEC 18/2017) odobrena sredstva za plaćanje u okviru naslova 3. (Sigurnost i građanstvo) već smanjena za 284 milijuna EUR, pri čemu su sredstva iz FAMI-ja i Fonda za unutarnju sigurnost iskorištena kako bi se povećale proračunske stavke u drugom naslovu; poziva države članice da poštuju preuzete političke obveze i da učine sve što je u okviru njihove nadležnosti kako bi dale važnost ovom prioritetu Unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prihvaća stajalište Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 5/2017; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nalaže svojem predsjedniku da proglasi izmjenu proračuna br. 5/2017 konačno donesenom i da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji, Revizorskom sudu te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

(2)  SL L 51, 28.2.2017.

(3)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(4)  SL L 163, 24.6.2017., str. 1.

(5)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(6)  SL L 168, 7.6.2014., str. 105.

(7)  SL L 249, 27.9.2017., str. 1.

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/366 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/366

---

P8_TA(2017)0400

Mobilizacija instrumenta fleksibilnosti za osiguravanje financiranja za Europski fond za održivi razvoj

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti za osiguravanje financiranja za Europski fond za održivi razvoj (COM(2017)0480 – C8-0235/2017 – 2017/2134(BUD))

(2018/C 346/50)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0480 – C8-0235/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0480 – C8-0235/2017),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (1) (Uredba o VFO) te posebno njezin članak 11., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (1) (Uredba o VFO) te posebno njezin članak 11.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (2), a posebno njegovu točku 12., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (2), a posebno njegovu točku 12.,

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2017. konačno donesen 1. prosinca 2016. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2017. konačno donesen 1. prosinca 2016. (3),

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0298/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0298/2017),

| A. | budući da je nakon revizije Uredbe o VFO-u godišnji iznos od 676 milijuna EUR prema sadašnjim cijenama dostupan u okviru instrumenta fleksibilnosti, uvećan za iznose sredstava iz Fonda solidarnosti Europske unije i Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji koja su prestala vrijediti, točnije, 646 milijuna EUR na kraju 2016.; budući da je iznos od 530 milijuna EUR u okviru instrumenta fleksibilnosti već izdvojen u proračunu za 2017., što znači da je 792 milijuna EUR dostupno za daljnju mobilizaciju; |
| --- | --- |

A.

budući da je nakon revizije Uredbe o VFO-u godišnji iznos od 676 milijuna EUR prema sadašnjim cijenama dostupan u okviru instrumenta fleksibilnosti, uvećan za iznose sredstava iz Fonda solidarnosti Europske unije i Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji koja su prestala vrijediti, točnije, 646 milijuna EUR na kraju 2016.; budući da je iznos od 530 milijuna EUR u okviru instrumenta fleksibilnosti već izdvojen u proračunu za 2017., što znači da je 792 milijuna EUR dostupno za daljnju mobilizaciju;

| B. | budući da je Uredba (EU) 2017/1601 Europskog parlamenta i Vijeća (4), stupila na snagu 28. rujna 2017.; |
| --- | --- |

B.

budući da je Uredba (EU) 2017/1601 Europskog parlamenta i Vijeća (4), stupila na snagu 28. rujna 2017.;

| C. | budući da je, nakon što je ispitla sve mogućnosti za preraspodjelu odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u okviru naslova 4. (Globalna Europa), Komisija predložila mobilizaciju instrumenta fleksibilnosti u iznosu od 275 milijuna EUR iznad gornje granice naslova 4. za financiranje Europskog fonda za održivi razvoj (EFOR); |
| --- | --- |

C.

budući da je, nakon što je ispitla sve mogućnosti za preraspodjelu odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u okviru naslova 4. (Globalna Europa), Komisija predložila mobilizaciju instrumenta fleksibilnosti u iznosu od 275 milijuna EUR iznad gornje granice naslova 4. za financiranje Europskog fonda za održivi razvoj (EFOR);

| 1. | napominje da gornja granica za 2017. za naslov 4. ne omogućuje adekvatno financiranje EFOR-a; ponavlja svoje dugogodišnje stajalište da financijska sredstva za vanjsko djelovanje Unije nisu dovoljna za pokrivanje potreba koje zahtijeva proaktivna i održiva vanjska politika; |
| --- | --- |

1.

| 2. | stoga se slaže da se instrument fleksibilnosti mobilizira u iznosu od 275 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i za plaćanja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponavlja da se mobilizacijom tog instrumenta, kako je predviđeno u članku 11. Uredbe o VFO-u, još jednom potvrđuje koliko je presudno da proračun Unije bude fleksibilniji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponavlja svoj dugogodišnji stav da se plaćanja koja proizlaze iz preuzetih obveza prethodno mobiliziranih preko instrumenta fleksibilnosti mogu računati samo iznad gornjih granica VFO-a; |
| --- | --- |

4.

| 5. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, uključujući njezin prilog, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(2)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(3)  SL L 51, 28.2.2017.

(4)  Uredba (EU) 2017/1601 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. rujna 2017. o uspostavljanju Europskog fonda za održivi razvoj (EFOR), jamstva EFOR-a i Jamstvenog fonda EFOR-a (SL L 249, 27.9.2017., str. 1.).

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti za osiguravanje financiranja za Europski fond za održivi razvoj

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci (EU) 2018/51.)

---

Srijeda, 25. listopada 2017.

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/369 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/369

---

P8_TA(2017)0404

Neulaganje prigovora na delegirani akt: nadgledanje proizvoda i upravljanje njima za društva za osiguranje i distributere osiguranja

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 21. rujna 2017. o dopuni Direktive (EU) 2016/97 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za nadgledanje proizvoda i upravljanje njima za društva za osiguranje i distributere osiguranja (C(2017)06218 – 2017/2854(DEA))

(2018/C 346/51)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2017)06218), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2017)06218),

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 16. listopada 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 16. listopada 2017.,

| — | uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/97 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. siječnja 2016. o distribuciji osiguranja (1), a posebno njezin članak 25. stavak 2. i članak 39. stavak 5., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/97 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. siječnja 2016. o distribuciji osiguranja (1), a posebno njezin članak 25. stavak 2. i članak 39. stavak 5.,

| — | uzimajući u obzir preporuku za odluku Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za odluku Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku,

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir činjenicu da nisu uloženi prigovori u roku propisanom člankom 105. stavkom 6. trećom i četvrtom alinejom Poslovnika, koji je istekao 24. listopada 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da nisu uloženi prigovori u roku propisanom člankom 105. stavkom 6. trećom i četvrtom alinejom Poslovnika, koji je istekao 24. listopada 2017.,

| A. | budući da bi se delegirana uredba trebala primjenjivati od 23. veljače 2018., tj. od datuma početka primjene Direktive (EU) 2016/97, te da u slučaju da Parlament u potpunosti iskoristi tromjesečno razdoblje kontrole koje ima na raspolaganju taj sektor ne bi imao dovoljno vremena da uvede potrebne tehničke i organizacijske promjene; |
| --- | --- |

A.

budući da bi se delegirana uredba trebala primjenjivati od 23. veljače 2018., tj. od datuma početka primjene Direktive (EU) 2016/97, te da u slučaju da Parlament u potpunosti iskoristi tromjesečno razdoblje kontrole koje ima na raspolaganju taj sektor ne bi imao dovoljno vremena da uvede potrebne tehničke i organizacijske promjene;

| B. | budući da bi se brzom objavom delegirane uredbe u Službenom listu omogućila pravovremena provedba i pravna sigurnost odredbi primjenjivih na nadgledanje proizvoda i upravljanje njima; |
| --- | --- |

B.

budući da bi se brzom objavom delegirane uredbe u Službenom listu omogućila pravovremena provedba i pravna sigurnost odredbi primjenjivih na nadgledanje proizvoda i upravljanje njima;

| C. | budući da Parlament smatra da bi rok za prenošenje Direktive (EU) 2016/97 trebao ostati 23. veljače 2018., ali traži od Komisije da donese zakonodavni prijedlog kojim se 1. listopada 2018. utvrđuje kao datum primjene; |
| --- | --- |

C.

budući da Parlament smatra da bi rok za prenošenje Direktive (EU) 2016/97 trebao ostati 23. veljače 2018., ali traži od Komisije da donese zakonodavni prijedlog kojim se 1. listopada 2018. utvrđuje kao datum primjene;

| 1. | izjavljuje da ne ulaže prigovor na Delegiranu uredbu Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 26, 2.2.2016., str. 19.

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/370 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/370

---

P8_TA(2017)0405

Neulaganje prigovora na delegirani akt: obveza informiranja i pravila poslovnog ponašanja koja se primjenjuju na distribuciju investicijskih proizvoda osiguranja

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 21. rujna 2017. o dopuni Direktive (EU) 2016/97 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu obveze informiranja i pravila poslovnog ponašanja koja se primjenjuju na distribuciju investicijskih proizvoda osiguranja (C(2017)06229 – (2017/2855(DEA))

(2018/C 346/52)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2017)06229)), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2017)06229)),

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 16. listopada 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 16. listopada 2017.,

| — | uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/97 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. siječnja 2016. o distribuciji osiguranja (1), a posebno njezin članak 28. stavak 4., članak 29. stavak 4., članak 30. stavak 6. i članak 39. stavak 5., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/97 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. siječnja 2016. o distribuciji osiguranja (1), a posebno njezin članak 28. stavak 4., članak 29. stavak 4., članak 30. stavak 6. i članak 39. stavak 5.,

| — | uzimajući u obzir preporuku za odluku Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za odluku Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku,

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir činjenicu da nisu uloženi prigovori u roku propisanom člankom 105. stavkom 6. trećom i četvrtom alinejom Poslovnika, koji je istekao 24. listopada 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da nisu uloženi prigovori u roku propisanom člankom 105. stavkom 6. trećom i četvrtom alinejom Poslovnika, koji je istekao 24. listopada 2017.,

| A. | budući da bi se delegirana uredba trebala primjenjivati od 23. veljače 2018., tj. od datuma početka primjene Direktive (EU) 2016/97, te da u slučaju da Parlament u potpunosti iskoristi tromjesečno razdoblje kontrole koje ima na raspolaganju taj sektor ne bi imao dovoljno vremena da uvede potrebne tehničke i organizacijske promjene; |
| --- | --- |

A.

budući da bi se delegirana uredba trebala primjenjivati od 23. veljače 2018., tj. od datuma početka primjene Direktive (EU) 2016/97, te da u slučaju da Parlament u potpunosti iskoristi tromjesečno razdoblje kontrole koje ima na raspolaganju taj sektor ne bi imao dovoljno vremena da uvede potrebne tehničke i organizacijske promjene;

| B. | budući da bi se brzom objavom delegirane uredbe u Službenom listu omogućila pravovremena provedba i pravna sigurnost odredbi primjenjivih na investicijske proizvode osiguranja; |
| --- | --- |

B.

budući da bi se brzom objavom delegirane uredbe u Službenom listu omogućila pravovremena provedba i pravna sigurnost odredbi primjenjivih na investicijske proizvode osiguranja;

| C. | budući da Parlament smatra da bi rok za prenošenje Direktive (EU) 2016/97 trebao ostati 23. veljače 2018., ali traži od Komisije da donese zakonodavni prijedlog kojim se 1. listopada 2018. utvrđuje kao datum primjene; |
| --- | --- |

C.

budući da Parlament smatra da bi rok za prenošenje Direktive (EU) 2016/97 trebao ostati 23. veljače 2018., ali traži od Komisije da donese zakonodavni prijedlog kojim se 1. listopada 2018. utvrđuje kao datum primjene;

| 1. | izjavljuje da ne ulaže prigovor na Delegiranu uredbu Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 26, 2.2.2016., str. 19.

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/371 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/371

---

P8_TA(2017)0406

Neulaganje prigovora na delegirani akt:regulatorni tehnički standardi o sporazumima o posrednom poravnanju (dopuna Uredbe (EU) br. 600/2014)

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 22. rujna 2017. o dopuni Uredbe (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda o sporazumima o neizravnom poravnanju (C(2017)06268 – (2017/2860(DEA))

(2018/C 346/53)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2017)06268), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2017)06268),

| — | uzimajući u obzir pismo Komisije od 28. rujna 2017. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Komisije od 28. rujna 2017. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 16. listopada 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 16. listopada 2017.,

| — | uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištima financijskih instrumenata i izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (1), a posebno njezin članak 30. stavak 2., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištima financijskih instrumenata i izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (1), a posebno njezin članak 30. stavak 2.,

| — | uzimajući u obzir članak 13. i članak 10. stavak 1. Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenog 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 13. i članak 10. stavak 1. Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenog 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (2),

| — | uzimajući u obzir nacrt regulatornih tehničkih standarda o „sporazumima o neizravnom poravnanju u skladu s uredbama EMIR i MiFIR”, koji je ESMA podnijela 26. svibnja 2016. u skladu s člankom 30. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 600/2014, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt regulatornih tehničkih standarda o „sporazumima o neizravnom poravnanju u skladu s uredbama EMIR i MiFIR”, koji je ESMA podnijela 26. svibnja 2016. u skladu s člankom 30. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 600/2014,

| — | uzimajući u obzir preporuku za odluku Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za odluku Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku,

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir činjenicu da nisu uloženi prigovori u roku propisanom člankom 105. stavkom 6. trećom i četvrtom alinejom Poslovnika, koji je istekao 24. listopada 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da nisu uloženi prigovori u roku propisanom člankom 105. stavkom 6. trećom i četvrtom alinejom Poslovnika, koji je istekao 24. listopada 2017.,

| A. | budući da je Komisija odobrila nacrt regulatornih tehničkih standarda (RTS) tek 16 mjeseci nakon što ih je 26. svibnja 2016. primila od Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA); budući da se u tom periodu nije službeno savjetovala s ESMA-om u vezi s izmjenama koje je uvela u spomenuti nacrt RTS-a te da nije obavijestila suzakonodavce ni dotični sektor o tome zašto se s davanjem odobrenja prekoračilo rok od tri mjeseca koji je utvrđen Uredbom (EU) br. 1095/2010; budući da je činjenica da je Komisija rok za donošenje nacrta RTS-a prekoračila za više od jedne godine i da o tome nije obavijestila suzakonodavce neprihvatljiva; |
| --- | --- |

A.

budući da je Komisija odobrila nacrt regulatornih tehničkih standarda (RTS) tek 16 mjeseci nakon što ih je 26. svibnja 2016. primila od Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA); budući da se u tom periodu nije službeno savjetovala s ESMA-om u vezi s izmjenama koje je uvela u spomenuti nacrt RTS-a te da nije obavijestila suzakonodavce ni dotični sektor o tome zašto se s davanjem odobrenja prekoračilo rok od tri mjeseca koji je utvrđen Uredbom (EU) br. 1095/2010; budući da je činjenica da je Komisija rok za donošenje nacrta RTS-a prekoračila za više od jedne godine i da o tome nije obavijestila suzakonodavce neprihvatljiva;

| B. | budući da Parlament smatra da usvojeni RTS zbog izmjena koje je unijela Komisija nije „jednak” nacrtu RTS-a koji je podnijela ESMA te smatra da ima na raspolaganju tri mjeseca da uloži prigovor na RTS („razdoblje kontrole”); budući da je to tromjesečno razdoblje kontrole Komisija potvrdila u svojem pismu od 28. rujna 2017.; |
| --- | --- |

B.

budući da Parlament smatra da usvojeni RTS zbog izmjena koje je unijela Komisija nije „jednak” nacrtu RTS-a koji je podnijela ESMA te smatra da ima na raspolaganju tri mjeseca da uloži prigovor na RTS („razdoblje kontrole”); budući da je to tromjesečno razdoblje kontrole Komisija potvrdila u svojem pismu od 28. rujna 2017.;

| C. | budući da bi se delegirana uredba trebala primjenjivati od 3. siječnja 2018., tj. od datuma početka primjene Direktive 2014/65/EU („MiFID II”) i Uredbe (EU) br. 600/2014 („MiFIR”), te da u slučaju da Parlament u potpunosti iskoristi tromjesečno razdoblje kontrole koje ima na raspolaganju taj sektor više ne bi imao dovoljno vremena da uvede promjene; |
| --- | --- |

C.

budući da bi se delegirana uredba trebala primjenjivati od 3. siječnja 2018., tj. od datuma početka primjene Direktive 2014/65/EU („MiFID II”) i Uredbe (EU) br. 600/2014 („MiFIR”), te da u slučaju da Parlament u potpunosti iskoristi tromjesečno razdoblje kontrole koje ima na raspolaganju taj sektor više ne bi imao dovoljno vremena da uvede promjene;

| D. | budući da bi se brzom objavom delegirane uredbe u Službenom listu omogućila pravovremena provedba i pravna sigurnost odredbi primjenjivih na neizravno poravnanje; |
| --- | --- |

D.

budući da bi se brzom objavom delegirane uredbe u Službenom listu omogućila pravovremena provedba i pravna sigurnost odredbi primjenjivih na neizravno poravnanje;

| 1. | izjavljuje da ne ulaže prigovor na Delegiranu uredbu Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 173, 12.6.2014., str. 84.

(2)  SL L 331, 15.12.2010., str. 84.

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/373 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/373

---

P8_TA(2017)0407

Neulaganje prigovora na delegirani akt:regulatorni tehnički standardi o dogovorima o posrednom poravnanju (izmjena Delegirane uredbe (EU) br. 149/2013)

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 22. rujna 2017. o izmjeni Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 149/2013 u pogledu regulatornih tehničkih standarda o dogovorima o posrednom poravnanju (C(2017)06270 – 2017/2859(DEA))

(2018/C 346/54)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2017)06270), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2017)06270),

| — | uzimajući u obzir pismo Komisije od 28. rujna 2017. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Komisije od 28. rujna 2017. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 16. listopada 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 16. listopada 2017.,

| — | uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (1), a posebno njezin članak 4. stavak 4., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (1), a posebno njezin članak 4. stavak 4.,

| — | uzimajući u obzir članak 13. i članak 10. stavak 1. Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 13. i članak 10. stavak 1. Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (2),

| — | uzimajući u obzir nacrt regulatornih tehničkih standarda o „sporazumima o neizravnom poravnanju u skladu s uredbama EMIR i MiFIR”, koji je ESMA podnijela 26. svibnja 2016. u skladu s člankom 4. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 648/2012, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt regulatornih tehničkih standarda o „sporazumima o neizravnom poravnanju u skladu s uredbama EMIR i MiFIR”, koji je ESMA podnijela 26. svibnja 2016. u skladu s člankom 4. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 648/2012,

| — | uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku,

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavak 6. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir činjenicu da nisu uloženi prigovori u roku propisanom člankom 105. stavkom 6. trećom i četvrtom alinejom Poslovnika, koji je istekao 24. listopada 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da nisu uloženi prigovori u roku propisanom člankom 105. stavkom 6. trećom i četvrtom alinejom Poslovnika, koji je istekao 24. listopada 2017.,

| A. | budući da je Komisija odobrila nacrt regulatornih tehničkih standarda (RTS) tek 16 mjeseci nakon što ih je 26. svibnja 2016. primila od Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA); budući da se u tom periodu nije službeno savjetovala s ESMA-om u vezi s izmjenama koje je uvela u spomenuti nacrt RTS-a te da nije obavijestila suzakonodavce ni dotični sektor o tome zašto se s davanjem odobrenja prekoračilo rok od tri mjeseca koji je utvrđen Uredbom (EU) br. 1095/2010; budući da je činjenica da je Komisija rok za donošenje nacrta RTS-a prekoračila za više od jedne godine i da o tome nije obavijestila suzakonodavce neprihvatljiva; |
| --- | --- |

A.

budući da je Komisija odobrila nacrt regulatornih tehničkih standarda (RTS) tek 16 mjeseci nakon što ih je 26. svibnja 2016. primila od Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA); budući da se u tom periodu nije službeno savjetovala s ESMA-om u vezi s izmjenama koje je uvela u spomenuti nacrt RTS-a te da nije obavijestila suzakonodavce ni dotični sektor o tome zašto se s davanjem odobrenja prekoračilo rok od tri mjeseca koji je utvrđen Uredbom (EU) br. 1095/2010; budući da je činjenica da je Komisija rok za donošenje nacrta RTS-a prekoračila za više od jedne godine i da o tome nije obavijestila suzakonodavce neprihvatljiva;

| B. | budući da Parlament smatra da usvojeni RTS zbog izmjena koje je unijela Komisija nije „jednak” nacrtu RTS-a koji je podnijela ESMA te smatra da ima na raspolaganju tri mjeseca da uloži prigovor na RTS („razdoblje kontrole”); budući da je to tromjesečno razdoblje kontrole Komisija potvrdila u svojem pismu od 28. rujna 2017.; |
| --- | --- |

B.

budući da Parlament smatra da usvojeni RTS zbog izmjena koje je unijela Komisija nije „jednak” nacrtu RTS-a koji je podnijela ESMA te smatra da ima na raspolaganju tri mjeseca da uloži prigovor na RTS („razdoblje kontrole”); budući da je to tromjesečno razdoblje kontrole Komisija potvrdila u svojem pismu od 28. rujna 2017.;

| C. | budući da bi se delegirana uredba trebala primjenjivati od 3. siječnja 2018., tj. od datuma početka primjene Direktive 2014/65/EU („MiFID II”) i Uredbe (EU) br. 600/2014 („MiFIR”), te da u slučaju da Parlament u potpunosti iskoristi tromjesečno razdoblje kontrole koje ima na raspolaganju taj sektor više ne bi imao dovoljno vremena da uvede promjene; |
| --- | --- |

C.

budući da bi se delegirana uredba trebala primjenjivati od 3. siječnja 2018., tj. od datuma početka primjene Direktive 2014/65/EU („MiFID II”) i Uredbe (EU) br. 600/2014 („MiFIR”), te da u slučaju da Parlament u potpunosti iskoristi tromjesečno razdoblje kontrole koje ima na raspolaganju taj sektor više ne bi imao dovoljno vremena da uvede promjene;

| D. | budući da bi se brzom objavom delegirane uredbe u Službenom listu omogućila pravovremena provedba i pravna sigurnost odredbi primjenjivih na posredno poravnanje; |
| --- | --- |

D.

budući da bi se brzom objavom delegirane uredbe u Službenom listu omogućila pravovremena provedba i pravna sigurnost odredbi primjenjivih na posredno poravnanje;

| 1. | izjavljuje da ne ulaže prigovor na Delegiranu uredbu Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 201, 27.7.2012., str. 1.

(2)  SL L 331, 15.12.2010., str. 84.

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/375 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/375

---

P8_TA(2017)0408

Opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2018. – svi dijelovi

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2017. o stajalištu Vijeća o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2018. (11815/2017 – C8-0313/2017 – 2017/2044(BUD))

(2018/C 346/55)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (3) (Uredba o VFO-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (3) (Uredba o VFO-u),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4), (IIA od 2. prosinca 2013.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4), (IIA od 2. prosinca 2013.),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. ožujka 2017. o općim smjernicama za pripremu proračuna (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. ožujka 2017. o općim smjernicama za pripremu proračuna (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. travnja 2017. o procjeni prihoda i rashoda Europskog parlamenta za financijsku godinu 2018. (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. travnja 2017. o procjeni prihoda i rashoda Europskog parlamenta za financijsku godinu 2018. (6),

| — | uzimajući u obzir nacrt općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2018., koji je Komisija usvojila 29. lipnja 2017. (COM(2017)0400), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2018., koji je Komisija usvojila 29. lipnja 2017. (COM(2017)0400),

| — | uzimajući u obzir stajalište o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2018. koje je Vijeće usvojilo 4. rujna 2017. i proslijedilo Europskom parlamentu 13. rujna 2017. (11815/2017 – C8-0313/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2018. koje je Vijeće usvojilo 4. rujna 2017. i proslijedilo Europskom parlamentu 13. rujna 2017. (11815/2017 – C8-0313/2017),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2017. o mandatu za trijalog o nacrtu proračuna za 2018. (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2017. o mandatu za trijalog o nacrtu proračuna za 2018. (7),

| — | uzimajući u obzir članak 88. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 88. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i mišljenja drugih relevantnih odbora (A8-0299/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i mišljenja drugih relevantnih odbora (A8-0299/2017),

Dio III.

Opći pregled

| 1. | naglašava da čitanje proračuna za 2018. u Parlamentu u potpunosti odražava političke prioritete koji su usvojeni velikom većinom u navedenim rezolucijama od 15. ožujka 2017. i od 5. srpnja 2017.; podsjeća da su održiv rast, zapošljavanje, osobito zapošljavanje mladih, sigurnost i klimatske promjene u središtu tih prioriteta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da se Unija i dalje suočava s brojim izazovima te je uvjeren da se iz njezina proračuna, održavajući proračunsku disciplinu, moraju izdvojiti nužna financijska sredstva da bi se politički prioriteti proveli u djelo i omogućio konkretan odgovor Unije i djelotvorno reagiranje na te izazove; ističe da se potrošnja Unije treba temeljiti na načelu europske dodane vrijednosti i da bi se pritom trebalo poštovati načelo supsidijarnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | potvrđuje svoju predanost financiranju politika Unije kojima se s pomoću ulaganja u istraživanje, obrazovanje, infrastrukturu, mala i srednja poduzeća i radna mjesta, naročito zapošljavanje mladih, potiče zapošljavanje i rast u svim njezinim regijama; s obzirom na smanjenja koja predlaže Vijeće u podnaslovu 1.a ne razumije kako Unija može ostvariti napredak u tim područjima; umjesto toga odlučuje povećati sredstva za istraživačke i inovacijske programe koji imaju vrlo visoku stopu izvršenja proračuna i koji se zbog prekomjerne potražnje suočavaju s iznimno niskom stopom uspješnosti prijava; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ostaje predan ispunjenju obveza koje je Parlament preuzeo tijekom pregovora o Europskom fondu za strateška ulaganja(EFSU), odnosno da se u kontekstu godišnjeg proračunskog postupka smanji utjecaj smanjenja povezanih s EFSU-om na Obzor 2020. i Instrument za povezivanje Europe; stoga predlaže da se ta smanjenja nadoknade vraćanjem prvotnog godišnjeg profila tih dvaju programa kako bi se omogućilo da se u cijelosti provedu njihovi ciljevi dogovoreni tijekom donošenja odgovarajućeg zakonodavstva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | izražava političku potporu za uspostavu Europskih snaga solidarnosti i pozdravlja zakonodavni prijedlog Komisije u tom pogledu; međutim smatra da do donošenja odluke o financiranju Europskih snaga solidarnosti i donošenja relevantne uredbe u okviru redovnog zakonodavnog postupka ne bi u tu svrhu trebalo unijeti nikakvu financijsku rezervaciju u proračun za 2018.; stoga odlučuje da se odgovarajuća proračunska sredstva i preraspodjele koje je napravila Komisija u nacrtu proračuna za 2018. trenutačno trebaju vratiti na staro s obzirom na to da odluka o proračunu za 2018. ne bi ni na koji način smjela dovesti u pitanje ishode zakonodavnih pregovora; i dalje je čvrst u namjeri da smjesta uvrsti odluku o sredstvima za Europske snage solidarnosti u proračun za sljedeću godinu s pomoću izmjene proračuna, u slučaju da se pregovori o mjerodavnoj uredbi ne okončaju prije kraja proračunskog postupka za 2018.; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zabrinut je zbog činjenice da je stopa nezaposlenosti mladih i dalje na dosad nezabilježenoj razini te je uvjeren da treba poduzeti dodatne mjere kako se ne bi ugrozila budućnost čitavog naraštaja mladih Europljana; stoga odlučuje povećati iznos sredstava za Inicijativu za zapošljavanje mladih iznad razine za 2018. koju je predložila Komisija; ističe da bi se takva povećanja sredstava trebala računati povrh sveukupno dodijeljenih sredstava za Inicijativu za zapošljavanje mladih koja su politički odobrena u kontekstu revizije VFO-a na sredini razdoblja, a ne kao pojačano financiranje tim sredstvima u okviru proračuna za 2018.; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podsjeća na to da kohezijska politika ima glavnu ulogu u postizanju ekonomske i socijalne konvergencije u Uniji, čime se osigurava razvoj i rast; naglašava da se očekuje da će 2018. programi kohezijske politike nadoknaditi zaostatke i biti u punom zamahu; ističe da se Parlament obvezao osigurati odgovarajuća odobrena sredstva za te programe, koji su dio jedne od temeljnih politika Unija; zabrinut je, međutim, zbog neprihvatljivih kašnjenja u provedbi operativnih programa na nacionalnoj razini; poziva države članice da se pobrinu za to da se postupak imenovanja tijela za upravljanje, reviziju i ovjeravanje privede kraju, a njegova provedba ubrza; nadalje, poziva Komisiju da nastavi s pojednostavnjivanjem povezanih postupaka; |
| --- | --- |

7.

| 8. | veoma je zabrinut zbog povećanja nestabilnosti i nesigurnosti unutar i izvan Unije; inzistira na potrebi za potpuno novim pristupom, na potrebi za ponovnim uspostavljanjem ravnoteže u pogledu pristupa Unije koheziji, integraciji, miru, održivom razvoju i ljudskim pravima; poziva Komisiju i države članice da surađuju i pojačaju napore usmjerene daljnjem održavanju mira i sprečavanju sukoba; podsjeća na entuzijazam koji je diljem svijeta potaknuo Sporazum na veliki petak, ali istovremeno priznaje dosad neviđene izazove i pritiske koji su rezultat ishoda referenduma održanog 2016. godine u Ujedinjenoj Kraljevini; poziva Komisiju i države članice da povećaju svoju potporu pomirenju, kako bi se osigurali mir i stabilnost u Irskoj; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da Unija, iako se sada čini da se najviši intenzitet migracijske i izbjegličke krize smanjio, mora biti spremna odgovoriti na svaku buduću nepredviđenu situaciju u tom području i primijeniti proaktivni pristup u području migracija; stoga poziva Komisiju da stalno prati odgovaraju li sredstva u okviru naslova 3. situaciji i da u okviru aktualnog VFO-a u potpunosti iskoristi sve dostupne instrumente za pružanje pravodobnog odgovora na nepredviđene događaje koji bi mogli iziskivati dodatna sredstva; podsjeća na to da je, iako je Unija uspjela uspostaviti neke mehanizme koji pomažu u suočavanju s tom situacijom, prema podacima UNHCR-a u Europu u 2017. morskim putem dosad stiglo više od sto tisuća izbjeglica i migranata; stoga odlučuje u ograničenoj mjeri povećati sredstva za Fond za azil, migracije i integraciju te za Fond za unutarnju sigurnost, kao i za agencije s nadležnostima u području azila, kao što je Europski potporni ured za azil, za koje treba osigurati dostatne financijske i ljudske resurse; još jednom napominje da je gornja granica u naslovu 3. potpuno nedostatna za odgovarajuće financiranje unutarnje dimenzije migracijske i izbjegličke krize i drugih prioritetnih programa kao što su, primjerice, programi u području kulture i građanstva; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe da su sredstva u naslovu 3. posljednjih godina u velikoj mjeri mobilizirana radi rješavanja migracijske i izbjegličke krize i da bi se takve mjere trebale nastaviti koliko god bude potrebno; međutim, napominje da su dosad dodijeljena sredstva nedostatna; stoga odlučuje povećati sredstva agencija u polju pravosuđa i unutarnjih poslova koje se posljednjih godina zbog povećanog radnog opterećenja i dodatnih zadaća suočavaju s manjkom osoblja i financijskih sredstava; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe da bi, u svjetlu nedavnih zabrinutosti oko sigurnosti diljem Unije, sredstva u okviru naslova 3. također trebala obuhvatiti mjere koje će dovesti do povećanja sigurnosti građana Unije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponavlja da bitan dio rješenja migracijske i izbjegličke krize kao i zabrinutosti građana Unije u pogledu sigurnosti leži u rješavanju glavnih uzroka migracija i izdvajanju dostatnih financijskih sredstava za vanjske instrumente koji imaju za cilj rješavanje pitanja kao što su siromaštvo, nedostatak mogućnosti zapošljavanja, obrazovanja i ekonomskih prilika, nestabilnost, sukobi i klimatske promjene, što je jedan od temeljnih uzroka povećanja migracijskih tokova; mišljenja je da bi Unija trebala na optimalan način iskoristiti financijska sredstva u okviru naslova 4. koja su se pokazala nedovoljnima za podjednako rješavanje svih vanjskih izazova jer su resursi očito nedostatni i treba ih povećati na prirodniji način; |
| --- | --- |

12.

| 13. | žali zbog činjenice da Parlament pri pripremi svojeg stajališta nije bio dovoljno informiran o proračunskom učinku moguće političke odluke o produljenju Instrumenta za pomoć izbjeglicama u Turskoj; ponavlja svoj nepromijenjeni stav da se nove inicijative neće financirati nauštrb postojećih vanjskih projekata EU-a; stoga poziva Komisiju da u slučaju produljenja Instrumenta za pomoć izbjeglicama u Turskoj predloži njegovo financiranje svježim sredstvima te da uključi više lokalnih nevladinih organizacija u njegovu provedbu; napominje da je naslov 4. u potpunosti nedostatan za pružanje održivog i djelotvornog odgovora na trenutačne vanjske izazove, uključujući one povezane s migracijama i izbjeglicama; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podsjeća na to da proračunom Unije treba podržati ispunjavanje ciljeva Pariškog sporazuma i dugoročnih klimatskih ciljeva Unije tako da se ostvari cilj potrošnje za klimu od 20 % u okviru VFO-a za razdoblje 2014. – 2020.; žali zbog toga što Komisija nije iznijela konkretne i realistične prijedloge za ostvarivanje tih ciljeva; stoga predlaže da se sredstva za mjere povezane s klimom povećaju iznad razine nacrta proračuna; međutim, napominje da ta povećanja nisu dovoljna i poziva Komisiju da predstavi sve potrebne prijedloge za ostvarivanje ciljeva u predstojećim nacrtima proračuna; u tom kontekstu napominje da je 8,2 % ukupnih odobrenih sredstava za preuzimanje obveza predloženih u nacrtu proračuna povezano sa zaštitom biološke raznolikosti; ističe da je godišnje povećanje od 0,1 % u suprotnosti sa zabrinjavajućim i ubrzanim smanjivanjem broja vrsta i staništa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uvažava da je novi pristup koji uključuje „proračun usmjeren na rezultate” prvi put uključen u pripremu unutarnjeg proračuna Komisije kako bi se preispitali rashodi na temelju dosadašnjeg iskustva i pronašle moguće prilagodbe; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vraća na prethodnu razinu iznose koje je Vijeće predložilo smanjiti u nacrtu proračuna; ne razumije logiku predloženih smanjenja, na primjer za Obzor 2020. i Instrument za povezivanje Europe, ujedno dva programa koji su već pogođeni preusmjeravanjem sredstava na EFSU, kao ni smanjenja u području vanjskih politika; u svakom slučaju osporava namjeru Vijeća da smanjuje one proračunske linije koje imaju slabu stopu izvršenja ili sposobnost apsorpcije jer to nije potkrijepljeno stvarnim podacima o provedbi i ne uzima u obzir različite načine na koje se neki programi provode; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zaključuje da je u svrhu odgovarajućeg financiranja svih hitnih potreba, i uzimajući u obzir vrlo skučene razlike do gornjih granica VFO-a za 2018., potrebno u pogledu fleksibilnosti mobilizirati sva dostupna sredstva na temelju Uredbe o VFO-u; očekuje da će Vijeće slijediti taj pristup te da će se sporazum lako postići u postupku mirenja, što će Uniji omogućiti da bude spremna i učinkovito odgovori na predstojeće izazove; naglašava da odstupanje od izvornog programiranja u okviru aktualnog VFO-a, koje se javlja svake proračunske godine, govori u prilog usklađivanju na višu vrijednost gornjih granica VFO-a nakon 2020.; |
| --- | --- |

17.

| 18. | utvrđuje ukupnu razinu odobrenih sredstava za 2018. na 162 597 930 901 EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i 146 712 004 932 EUR u odobrenim sredstvima za plaćanja; |
| --- | --- |

18.

Podnaslov 1.a – Konkurentnost za rast i zapošljavanje

| 19. | odbija neopravdana smanjenja Vijeća u visini od 750 milijuna EUR u podnaslovu 1.a, koji sami čine gotovo dvije trećine ukupnih smanjenja Vijeća u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza u naslovima VFO-a; napominje da su ta smanjenja Vijeća u suprotnosti s njegovim iznesenim političkim prioritetima; |
| --- | --- |

19.

| 20. | inzistira na tome da je povećanje ulaganja u istraživanje, inovacije, obrazovanje, infrastrukturu i mikropoduzetništvo te malo i srednje poduzetništvo ključno za postizanje održivog rasta i stvaranje radnih mjesta u Uniji; upozorava na to da bi smanjenja kakva predlaže Vijeće mogla ugroziti programe sa stvarnom europskom dodanom vrijednošću koji neposredno utječu na stvaranje radnih mjesta i rast, kao što su Obzor 2020. i Instrument za povezivanje Europe; posebno naglašava da su dostatna financijska sredstva za Obzor 2020. bitna kako bi se omogućio razvoj istraživanja i inovacija te vodećeg položaja u digitalizaciji, kao i potpora malim i srednjim poduzećima u Europi; podsjeća na to da je taj program pokazao snažnu europsku dodanu vrijednost s obzirom na to da se 83 % projekata koji se financiraju iz programa Obzor 2020. ne bi nastavilo bez potpore na razini Unije; ponovno ističe važnost Instrumenta za povezivanje Europe za financiranje dovršetka mreže TEN-T i ostvarenja jedinstvenog europskog prometnog prostora; stoga odlučuje da će vratiti na prethodnu razinu sva smanjenja koje je izvršilo Vijeće te također u potpunosti zadržati originalni profil proračunskih linija programa Obzor 2020. i Instrumenta za povezivanje Europe koje su smanjene radi izdvajanja rezervacija za jamstveni fond EFSU-a; |
| --- | --- |

20.

| 21. | osim toga ističe da je kao dio strateških ulaganja u europsku mladež potrebno ojačati potprograme za obrazovanje, osposobljavanje i mlade programa Erasmus +; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da bi pružanje dostatne razine financijske potpore mikropoduzećima, poduzetnicima i MSP-ovima trebao biti ključan prioritet Unije jer su oni glavni izvor radnih mjesta širom Europe; ističe da je dobar pristup financiranju od presudne važnosti da MSP-ovi i dalje budu konkurentni i da im se pomogne suočiti se s izazovima povezanima s pristupom unutarnjem, ali i globalnom tržištu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | stoga odlučuje da će sredstva programa koji su ključni za poticanje rasta i zapošljavanja te koji odražavaju široko dogovorene prioritete Unije, točnije programa Erasmus +, Obzor 2020. (Marie Curie, Europsko istraživačko vijeće, Instrument za MSP-ove), COSME i EaSI (Progress i EURES) povećati iznad iznosa u nacrtu proračuna i iznosa prije preraspodjele za EFSU i Europske snage solidarnosti; poziva Komisiju da izdvoji dovoljno sredstava za proračunske linije povezane s inicijativom WIFI4EU i da poštuje razinu ulaganja na koju se obvezala u razdoblju 2017. – 2020.; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja uvođenje proračunske linije za posebna godišnja događanja u proračun za 2018., čime će omogućiti da se među građanima razvije osjećaj pripadnosti Europi; napominje da bi ta proračunska linija trebala nedvosmisleno biti namijenjena stvaranju dodane vrijednosti za europske građane u svim državama članicama; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava da je poticanje suradnje u istraživanjima u području obrane u Europi važno za rješavanje problema ključnih nedostataka kapaciteta u vrijeme kada zbivanja i nesigurnost na međunarodnom planu sve više iziskuju od Europe da se dodatno angažira u području obrane; podupire povećanje dodijeljenih sredstava za pripremna djelovanja za istraživanja u području obrane; poziva na to da se u sljedećem višegodišnjem financijskom okviru uspostavi program za istraživanje u području obrane s namjenskim proračunom, no ponovno naglašava svoj davno zauzet stav da se nove inicijative trebaju financirati novim odobrenim sredstvima, a ne na štetu postojećih programa Unije; nadalje, ističe da je potrebno poboljšati konkurentnost i inovativnost u europskoj obrambenoj industriji; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mišljenja je da bi se u okviru proračuna za 2018. trebala dodijeliti veća sredstva kako bi se mogla provesti sveobuhvatna i nepristrana ocjena rizika koji predstavljaju treće zemlje u smislu njihovih strateških nedostataka u području borbe protiv pranja novca i suzbijanja financiranja terorista, na temelju kriterija definiranih u članku 9. Direktive (EU) 2015/849 (8), te utvrditi popis „visokorizičnih” jurisdikcija; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisiju da zajamči da se Referentnom laboratoriju Europske unije za alternative ispitivanju na životinjama dodijele dostatna sredstva za djelotvorno ispunjavanje dužnosti i zadaća navedenih u Prilogu VII. Direktivi 2010/63/EU (9), posebno onih povezanih s koordinacijom i promicanjem razvoja i korištenja alternativa ispitivanju na životinjama, među ostalim i u području temeljnih i primijenjenih istraživanja te regulatornih ispitivanja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | stoga povećava razinu odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u okviru podnaslova 1.a za 143,9 milijuna EUR iznad razine iz nacrta proračuna (ne računajući iznose prije preraspodjele sredstava za EFSU i Europske snage solidarnosti, pilot-projekte i pripremna djelovanja), što će se financirati iz raspoložive razlike do gornje granice te iz ukupne razlike za obveze; |
| --- | --- |

28.

Podnaslov 1.b – Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija

| 29. | ne slaže se s predloženim smanjenjima Vijeća u iznosu od 240 milijuna EUR u plaćanjima u okviru podnaslova 1.b, uključujući u linijama za potporu i vraća ih na stare iznose sve dok Komisija ne dostavi ažurirane prognoze; |
| --- | --- |

29.

| 30. | sa sve većom zabrinutošću primjećuje da su neprihvatljiva kašnjenja u provedbi europskih strukturnih i investicijskih fondova ugrozila njihovu učinkovitost i stavila pritisak na upravljačka tijela i korisnike; još jednom ističe rizik koji aktualna kašnjenja predstavljaju za gomilanje nepodmirenih računa u drugoj polovici ovog VFO-a i na početku idućeg; snažno ponavlja svoj poziv državama članicama da potraže savjet i pomoć Komisije kako bi se riješio problem kašnjenja u imenovanju tijela za upravljanje, ovjeravanje i reviziju; dodatno je zabrinut zbog trenda smanjenja i nedovoljne točnosti projekcija država članica; |
| --- | --- |

30.

| 31. | podsjeća na to da je stopa nezaposlenosti mladih u Uniji i dalje neprihvatljivo visoka; naglašava da je za rješavanje tog pitanja važno zajamčiti primjereno financiranje programa Garancija za mlade sredstvima Europske inicijative za mlade i Europskog socijalnog fonda (ESF); pozdravlja dogovor o potrebi da se omoguće svježa financijska sredstva za Inicijativu za zapošljavanje mladih te uključivanja odgovarajućih odobrenih sredstava u okviru nacrta proračuna za 2018.; ipak smatra da bi, s obzirom na izazove i rizike koje predstavlja nezaposlenost mladih, Inicijativa za zapošljavanje mladih trebala imati koristi od povećanja odobrenih sredstava te stoga odlučuje da odobrena sredstva za preuzimanje obveza te inicijative 2018. iznose 600 milijuna EUR; osim toga, smatra da bi aktivnosti stručnog osposobljavanja namijenjene mladima, a osobito naukovanja, trebale biti prihvatljive za financiranje u okviru kohezijske politike; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja novu financijsku omotnicu u iznosu od 142,8 milijuna EUR, koja je stvorena kako bi se olakšala provedba Programa potpore strukturnim reformama 2017. – 2020.; |
| --- | --- |

32.

Naslov 2. – Održivi rast: prirodni resursi

| 33. | podsjeća na to da je prijedlog Komisije za povećanje sredstava za financiranje Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi u velikoj mjeri posljedica znatno nižeg iznosa očekivanih dostupnih namjenskih prihoda u 2018.; prima na znanje smanjenja Vijeća u iznosu od 275 milijuna EUR, ali smatra da bi Komisijino pismo izmjene trebalo biti temelj za svaku pouzdanu reviziju sredstava Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi te u skladu s time vraća iznose iz nacrta proračuna sve dok se u postupku mirenja ne prouči to pismo izmjene; |
| --- | --- |

33.

| 34. | naglašava da su se programi pohranjivanja pokazali učinkovitima u vrijeme krize te da bi smanjenje financijskih sredstava osiguranih u procesu planiranja bilo kontraproduktivno; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe da dio rješenja za problem nezaposlenosti mladih leži u pružanju odgovarajuće potpore mladim ljudima u ruralnim područjima; stoga predlaže povećanje od 50 milijuna EUR iznad iznosa u nacrtu proračuna za plaćanja za mlade poljoprivrednike; ističe da je potrebno olakšati pristup mladih zanimanjima u području ribarstva preko Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo i drugih mehanizama financiranja Unije; |
| --- | --- |

35.

| 36. | u skladu s ciljevima strategije Europa 2020. i njezinim međunarodnim obvezama u području borbe protiv klimatskih promjena odlučuje povećati sredstva za aktivnosti povezane s klimatskim promjenama za 21,2 milijuna EUR iznad razine predviđene nacrtom proračuna; ponovno naglašava da su i Europski revizorski sud i Vijeće za ekonomske i financijske poslove (ECOFIN) utvrdili da proračun Unije nije u skladu s njezinim ciljevima u pogledu klime; |
| --- | --- |

36.

| 37. | podsjeća da se novac poreznih obveznika ne bi se trebao koristiti za pružanje potpore rasplodu ili uzgoju bikova za borbe; smatra da rasplod ili uzgoj u te svrhe ne bi trebao biti prihvatljiv za osnovna plaćanja i poziva Komisiju da podnese prijedlog kojim bi se izmijenilo u tom području važeće zakonodavstvo; |
| --- | --- |

37.

| 38. | stoga povećava razinu odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za 78,1 milijun EUR, što ostavlja razliku od 619,7 milijuna EUR ispod gornje granice za preuzimanje obveza u naslovu 2. kada se oduzmu pilot-projekti i pripremna djelovanja; |
| --- | --- |

38.

| 39. | sa žaljenjem naglašava da katastrofe obično pogode one koji imaju manje mogućnosti da se zaštite, bilo da su to pojedinci ili države; smatra da odgovor na prirodne katastrofe i katastrofe uzrokovane ljudskim djelovanjem trebao bi biti što je moguće brži kako bi šteta bila minimalna i kako bi se moglo spasiti ljude i imovinu; skreće pozornost na potrebu za dodatnim povećanjem sredstava, osobito u proračunskim linijama povezanima sa sprečavanjem katastrofa i pripravnošću u Uniji, uzimajući osobito u obzir požare u Španjolskoj i Portugalu (koji su rezultirali gubitkom ljudskih života), koji imaju dramatičan i značajan učinak na ljude; |
| --- | --- |

39.

| 40. | usmjerava pozornost na razne opasnosti za brojne šumske ekosustave, kao što su, među ostalim, širenje invazivnih stranih vrsta i nametnika (npr. borova nematoda i ostali) te šumski požari; smatra da dovoljna financijska sredstva treba dodijeliti za programe i mjere podrške zajednici, evaluaciju ekološkog i biljnog zdravlja šuma te njihovu obnovu, uključujući ponovno pošumljavanje; napominje da su ti resursi izuzetno važni i bitni za neke države članice, kao što su Portugal i Španjolska, nakon niza prethodnih uzastopnih požara diljem državnog teritorija; |
| --- | --- |

40.

Naslov 3. – Sigurnost i građanstvo

| 41. | naglašava da za Parlament glavni prioriteti Unije moraju ostati rješavanje problema migracija i sigurnost i ponavlja svoje uvjerenje da se gornja granica u naslovu 3. pokazala potpuno nedostatnom za odgovarajuće financiranje unutarnje dimenzije tih izazova; |
| --- | --- |

41.

| 42. | napominje da je, iako je broj migranata koji prelaze središnju i istočnu sredozemnu rutu da bi pristigli u Uniju pao u prvih devet mjeseci 2017., pritisak na zapadnosredozemnu rutu i dalje prisutan; prima na znanje da je u prvih devet mjeseci 2017. u Europu morskim putem ušlo više od sto tisuća migranata i izbjeglica, od kojih je više od 75 % stiglo u Italiju, a ostatak u Grčku, Cipar i Španjolsku; mišljenja je da je potrebno povećati financiranje za potrebe Unije u području migracija, posebno preko Fonda za azil, migracije i integraciju, kako bi se državama članica pružila potpora u poboljšanju integracijskih mjera i praksi za one kojima je potrebna međunarodna zaštita, osobito maloljetnike bez pratnje, a kada je to potrebno, i u provedbi operacija vraćanja osoba koje nemaju pravo na zaštitu, istodobno poštujući načelo zabrane vraćanja; u tom kontekstu također ustraje u tome da EASO mora raspolagati prikladnim financijskim i ljudskim resursima kako bi se toj agenciji omogućilo da ispuni zadatke koji su joj dodijeljeni; |
| --- | --- |

42.

| 43. | zalaže se za stvaranje nove proračunske linije za Fond EU-a za traganje i spašavanje kako bi se državama članicama pružila potpora u ispunjavanju njihovih obveza u okviru međunarodnog pomorskog prava; traži od Komisije da predstavi zakonodavni prijedlog za uspostavu Fonda EU-a za traganje i spašavanje; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uvjeren je da radi učinkovitog rješavanja sigurnosnih problema građana Unije proračun Fonda za unutarnju sigurnost treba povećati da bi se državama članicama pomoglo u borbi protiv terorizma, prekograničnog organiziranog kriminala, radikalizacije i kiberkriminala; posebno ističe da je potrebno osigurati dostatna sredstva za jačanje sigurnosne infrastrukture i poticanje razmjene informacija između agencija za provedbu zakona i nacionalnih nadležnih tijela, pa i poboljšanjem interoperabilnosti informacijskih sustava, pritom jamčeći poštovanje pojedinačnih prava i sloboda; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ističe ključnu ulogu koju su ostvarile agencije unije u području pravosuđa i unutarnjih poslova u rješavanju gorućih briga građana Unije; stoga odlučuje povećati proračunska odobrena sredstva i broj osoblja Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol), uključujući stvaranje sedam radnih mjesta za novu operativnu jedinicu pod nazivom „Operativna jedinica Europol-a za nestalu djecu”, kao i pojačati resurse za Ured Europske unije za pravosudnu suradnju (Eurojust), EASO i Agenciju Europske unije za osposobljavanje u području izvršavanja zakonodavstva (CEPOL); ponovno ističe doprinos tih agencija poboljšanju suradnje između država članica u tom području; |
| --- | --- |

45.

| 46. | traži od Komisije da, u svjetlu stvarnog napretka u aktualnim međuinstitucijskim pregovorima, pruži ažurirane informacije o tome koje su financijske posljedice u 2018. zakonodavnih prijedloga u postupku kao dijela Europskog migracijskog programa, osobito reforme Dublinskog sustava, sustava ulaska/izlaska, europskog sustava za informacije o putovanjima i EASO-a, kako bi se to moglo uzeti u obzir u fazi mirenja; |
| --- | --- |

46.

| 47. | žali zbog proizvoljnih smanjenja Vijeća u iznosu od više od 30 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza za velik broj programa u području kulture, građanstva, pravosuđa, javnog zdravlja, prava potrošača i civilne zaštite, pri čemu se zanemaruje odlična stopa izvršenja i ne uzima u obzir nedovoljna razina financiranja koja ostavlja mnoge visokokvalitetne projekte bez financiranja; vraća iznose u svim linijama na razinu iz nacrta proračuna i predlaže da se u relevantnim proračunskim linijama dodatno povećaju sredstva; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ponavlja svoje uvjerenje da je vrijeme za poticanje financiranja važnih programa Unije u području kulture i građanstva, osobito programa Kreativna Europa i Europa za građane, koji imaju ključnu ulogu u potpori kulturnim i kreativnim industrijama, kao i participativnom građanstvu, posebice s obzirom na predstojeće europske izbore 2019.; ponavlja da sve institucije moraju ispuniti politički dogovor o financiranju Europske godine kulturne baštine 2018. uz osiguravanje dovoljnih sredstava za to u okviru potprograma Kultura programa Kreativna Europa, u nedostatku zasebne proračunske linije za taj događaj; poziva Komisiju da revidira inicijative u okviru proračunske linije „multimedijska djelovanja” kako bi se osiguralo da se proračunom djelotvorno podupire visokokvalitetno i neovisno izvještavanje o poslovima Unije; |
| --- | --- |

48.

| 49. | zalaže se za veću transparentnost i vidljivost cilja programa Daphne u okviru programa o pravima, jednakosti i građanstvu, kao glavnog alata Unije u borbi protiv svih oblika nasilja nad djecom, mladima, ženama, osobama iz zajednice LGBTI i drugim ugroženim skupinama; podržava uspostavljanje europskog centra za praćenje rodno uvjetovanog nasilja unutar Europskog instituta za ravnopravnost spolova; |
| --- | --- |

49.

| 50. | povećava sredstva u naslovu 3. za 108,8 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza iznad razine iz nacrta proračuna, ne računajući pilot-projekte i pripremna djelovanja, te predlaže da se navedena povećanja sredstava financiraju daljnjom mobilizacijom instrumenta fleksibilnosti; |
| --- | --- |

50.

Naslov 4. – Globalna Europa

| 51. | još jednom naglašava da se vanjsko djelovanje Unije suočava s još većom potrebom za financiranjem koja velikim dijelom premašuje aktualni ukupni iznos naslova 4.; smatra da će mobilizacija sredstava iz proračuna Unije za odgovor na migracijske izazove i u narednim godinama zahtijevati dinamičnu reakciju; ističe da se ad hoc jednogodišnja povećanja sredstava, kao u 2017., ne mogu smatrati dovoljnima s obzirom na složene izazove s kojima je Unija suočena i hitnu potrebu za snažnijim vanjskim djelovanjem Unije u današnjem povezanom svijetu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | mišljenja je da bi se trebalo dati prednost neposrednom susjedstvu Unije i mjerama usmjerenim na rješavanje glavnih pitanja s kojima je suočeno to područje, odnosno rješavanje migracijske i izbjegličke krize i pratećih humanitarnih izazova u južnom susjedstvu, te ruske agresije u istočnom susjedstvu; smatra da stabilnost i blagostanje u susjedstvu Unije doprinose objema regijama i Uniji kao cjelini; ponovno poziva na povećanje potpore bliskoistočnom mirovnom procesu, Palestinskoj samoupravi i Agenciji Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA) kako bi se mogli nositi s rastućim potrebama, kako bi se ostvario Unijin ustanovljeni cilj promicanja razvoja i stabilnosti u regiji te ojačala otpornost Palestinaca; ponovno ističe da je pružanje potpore državama koje implementiraju sporazume o pridruživanju s Unijom presudno za poticanje političkih i gospodarskih reformi, ali naglašava da potporu treba pružati samo ako te zemlje ispunjavaju kriterije prihvatljivosti, posebno one u pogledu vladavine prava i jačanja demokratskih institucija; stoga odlučuje povećati sredstva za Europski instrument za susjedstvo, Instrument za pretpristupnu pomoć te za makrofinancijsku pomoć; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ističe važnost uloge koju Europa na globalnoj razini ima u iskorjenjivanju siromaštva i osiguravanju razvoja najugroženijih regija, u skladu s ciljevima održivog razvoja UN-a; stoga dodjeljuje dodatna financijska sredstva za Instrument za razvojnu suradnju i humanitarnu pomoć; podsjeća na to da je potpora Unije u toj regiji ključna za rješavanje temeljnih uzroka migracija jer znatan udio migranata koji prelaze Sredozemno more dolazi iz supsaharske Afrike; |
| --- | --- |

53.

| 54. | protivi se drastičnim smanjenjima financijskih doprinosa iz vanjskih financijskih instrumenata poput Europskog instrumenta za susjedstvo, Instrumenta pretpristupne pomoći, Instrumenta partnerstva i Instrumenta za razvojnu suradnju za program Erasmus+ usprkos činjenici da su programi razmjene mladih jedni od najuspješnijih dugoročnih investicija u smislu kulturne diplomacije i međusobnog razumijevanja, te odlučuje povećati te doprinose; |
| --- | --- |

54.

| 55. | u svjetlu zabrinjavajućeg pogoršanja stanja u pogledu demokracije, vladavine prava i ljudskih prava, odlučuje smanjiti potporu za političke reforme u Turskoj; odlučuje dio preostalih odobrenih sredstava staviti u pričuvu i osloboditi kada Turska ostvari mjerljiva poboljšanja u područjima vladavine prava, demokracije, ljudskih prava i slobode tiska, s ciljem preusmjeravanja tih sredstava za aktere civilnog društva za provedbu mjera kojima se doprinosi tim ciljevima; |
| --- | --- |

55.

| 56. | mišljenja je da treba izdvojiti dodatna financijska sredstva ne bi li se na odgovarajući način uhvatilo u koštac s kampanjama dezinformiranja, te promicala objektivna slika Unije izvan njezinih granica; stoga poziva da se pojača financiranje kampanja za suzbijanje dezinformacija i kibernapada te odlučuje povećati sredstva za strateške komunikacijske aktivnosti koje se trebaju provoditi u susjedstvu, kao i na zapadnom Balkanu; podsjeća na važnost ulaganja u vidljivost vanjskog djelovanja Unije u svrhu snažnijeg učinka financiranja u tom području i poboljšanja javne diplomacije EU-a u skladu s ambicijama u okviru globalne strategije; |
| --- | --- |

56.

| 57. | smatra da je potrebno povećati sredstva u proračunskoj liniji za tursku zajednicu na Cipru kako bi se jasno doprinijelo nastavku i jačanju misije Odbora za nestale osobe na Cipru, dobrobiti Maronita koji se žele preseliti kao i svih osoba u enklavama kako je dogovoreno u Trećem bečkom sporazumu te pružila potpora Tehničkom odboru za kulturnu baštinu dviju zajednica, čime se promiče povjerenje i pomirenje između tih dviju zajednica; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ističe da se tendencija Komisije da pribjegava izvanproračunskim mehanizmima, kao što su uzajamni fondovi i drugi slični instrumenti, nije uvijek pokazala uspješnom; zabrinut je da bi se uspostavom financijskih instrumenata izvan proračuna Unije moglo ugroziti njezino jedinstvo i zaobići proračunski postupak, a istovremeno narušiti transparentno upravljanje proračunom i onemogućiti pravo Parlamenta da djelotvorno nadzire troškove; stoga smatra da vanjski financijski instrumenti koji su se pojavili proteklih godina moraju biti integrirani u proračun Unije, uz puni nadzor Parlamenta nad njihovom provedbom; prima na znanje da je do kraja rujna 2017. ukupno 795,4 milijuna EUR odobreno za uzajamne fondove EU-a u proračunu za 2017.; traži od Komisije predstavi iznos koji u 2018. namjerava namijeniti za uzajamne fondove; ponovno izražava zabrinutost da doprinosi država članica tim uzajamnim fondovima često zaostaju za njihovim obećanjima; prima na znanje tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 11/2107 o uzajamnom fondu EU-a Bêkou za Srednjoafričku Republiku; zabrinut je zbog nedostataka koje je utvrdio Europski revizorski sud, kao što su nedostatak procjene ukupnih potreba i nefunkcionalni mehanizmi za koordinaciju s drugim donatorima; izražava svoju namjeru da ocijeni dodanu vrijednost uzajamnih fondova EU-a kao instrumenta vanjske politike Unije; |
| --- | --- |

58.

| 59. | podsjeća na to da se, u skladu s člankom 24. Uredbe o VFO-u, svi rashodi i prihodi Unije i Euratoma uključuju u opći proračun Unije u skladu s člankom 7. Financijske uredbe; poziva Komisiju da očuva jedinstvo proračuna te da ga smatra vodećim načelom pri predlaganju novih inicijativa; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ističe važnost misija za promatranje izbora u jačanju demokratskih institucija i izgradnji povjerenja javnosti prema izbornim procesima, čime se zauzvrat promiče uspostava mira i stabilnosti; ističe potrebu da se osiguraju dostatna financijska sredstva za taj cilj; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ističe da se sredstva iz Instrumenta za razvojnu suradnju ne smiju preraspodijeliti za financiranje nove inicijative za izgradnju kapaciteta za sigurnost i razvoj (CBSD) u okviru Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru; žali zbog toga što se u nacrtu prijedloga proračuna predlaže preraspodjela 7,5 milijuna EUR iz Instrumenta za razvojnu suradnju u CBSD te ističe da je hitno potrebno pronaći alternativna rješenja kako bi se taj nedostatak nadoknadio; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ponavlja zahtjev da se proračunska linija za posebne predstavnike EU-a (PPEU) na proračunski neutralan način prenese iz proračuna ZVSP-a u administrativni proračun Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) kako bi se dodatno ojačale diplomatske aktivnosti Unije; |
| --- | --- |

62.

| 63. | odlučuje stoga poništiti gotovo sve rezove Vijeća i ojačati naslov 4. u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza za 299,7 milijuna EUR iznad razine iz nacrta proračuna (ne računajući pilot-projekte i pripremna djelovanja, prijenos PPEU-ova i usvojena smanjenja); |
| --- | --- |

63.

Naslov 5. – Administracija; ostali naslovi – rashodi za potporu administraciji i istraživanju

| 64. | smatra da smanjenja Vijeća ne odražavaju stvarne potrebe i stoga ugrožavaju već znatno racionalizirane administrativne rashode; stoga zadržava razinu iz nacrta proračuna za sve administrativne rashode Komisije, što uključuje i rashode za potporu administraciji i istraživanju u okviru naslova 1. do 4.; |
| --- | --- |

64.

| 65. | odlučuje, u skladu sa zaključkom „Zajedničkog mišljenja pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o trima aspektima odnosa između OLAF-a i njegova nadzornog odbora” od 12. rujna 2016., zadržati 10 % odobrenih sredstava Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) sve dok se nadzornom odboru ne odobri pristup spisima predmeta OLAF-a, te istovremeno neznatno povećati njegov proračun, u skladu s povećanim odgovornostima; |
| --- | --- |

65.

| 66. | prima na znanje da je početkom 2017. OLAF istražio ozbiljan slučaj carinske prijevare u Ujedinjenoj Kraljevini, prouzročene umanjenjem vrijednosti uvezenih proizvoda, koja je stvorila gubitak u iznosu od gotovo 2 milijarde EUR prihoda za proračun Unije u razdoblju od 2013. do 2016.; zabrinut je da ta prijevara do danas nije spriječena te da se i dalje stvaraju gubici za proračun Unije; traži od Komisije da prilikom pregovora o Brexitu uzme u obzir sporu reakciju administracije Ujedinjene Kraljevine na njezine preporuke u tom pogledu; traži od država članica koje su se usprotivile pravnom okviru Unije za carinske prekršaje i sankcije da ponovno razmotre svoje stajalište kako bi se omogućilo brzo rješenje ovog problema; |
| --- | --- |

66.

Decentralizirane agencije

| 67. | u načelu potvrđuje procjene Komisije o proračunskim potrebama agencija; stoga smatra da bi svi dodatna smanjenja koja predloži Vijeće ugrozili pravilno funkcioniranje agencija te bi im onemogućili da ispune zadaće koje su im dodijeljene; smatra da su nova radna mjesta usvojena u njegovu stajalištu potrebna kako bi se izvršili dodatni zadaci koji su posljedica razvoja politika i novog zakonodavstva; ponovno naglašava svoju predanost čuvanju resursa te, po potrebi, pružanju dodatnih resursa kako bi se zajamčilo pravilno funkcioniranje agencija; |
| --- | --- |

67.

| 68. | u kontekstu izazova s kojima se Unija i dalje suočava u pogledu migracija i sigurnosti, i imajući na umu potrebu za koordiniranim europskim odgovorom, odlučuje povećati odobrena sredstva za Europol, Ured Europske unije za pravosudnu suradnju (Eurojust), Agenciju Europske unije za osposobljavanje u području provedbe zakona (CEPOL), Europski potporni ured za azil (EASO) i Agenciju Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost (ENISA); |
| --- | --- |

68.

| 69. | podsjeća da je za Uniju važno staviti naglasak na konkurentnost za rast i zapošljavanje; podsjeća da je strateški prioritet za Uniju potpuni razvoj i provedba projekata Galileo i EGNOS za koje je djelomično odgovorna Europska agencija za globalne sustave satelitske navigacije (GSA); podsjeća da GSA-u nedostaje resursa za kibersigurnost i javno reguliranu uslugu i stoga odlučuje povećati razinu odobrenih sredstava; |
| --- | --- |

69.

| 70. | smatra da treba osigurati dodatna odobrena sredstva i osoblje za Agenciju za suradnju energetskih regulatora (ACER) kako bi ispunila svoju proširenu zadaću povezanu s provedbom mrežnih pravila i smjernica za električnu energiju i plin te s njihovim praćenjem; |
| --- | --- |

70.

| 71. | posebno podsjeća da Europska agencija za okoliš pomaže Uniji donijeti utemeljene odluke o poboljšanju okoliša, uključivanju pitanja zaštite okoliša u gospodarske politike i kretanju prema održivosti, te da je u kontekstu energetske i klimatske politike Unije za 2030. Komisija predložila novi zadatak za Europsku agenciju za okoliš u području upravljanja energetskom unijom bez odgovarajućeg povećanja plana radnih mjesta; |
| --- | --- |

71.

| 72. | iako se proračunska sredstva i broj radnih mjesta Europske agencije za graničnu i obalnu stražu zasad čine dovoljnima, ističe da će se njezine buduće potrebe u pogledu operativnih resursa i osoblja morati detaljno pratiti; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pozdravlja uvrštenje odgovarajućih sredstava u proračun za 2018. za potporu europskih nadzornih tijela; naglašava da je uloga europskih nadzornih tijela ključna za poticanje dosljedne primjene prava Unije i bolje koordinacije između nacionalnih tijela te za jamčenje financijske stabilnosti, bolje povezanih financijskih tržišta, zaštite potrošača i konvergencije nadzora; naglašava da se europska nadzorna tijela, u cilju razumnog korištenja svojih proračunskih sredstava, moraju pridržavati zadaća i mandata koje im je dodijelio zakonodavac Unije; |
| --- | --- |

73.

| 74. | ponavlja da je, kako je dogovoreno u Međuinstitucionalnom sporazumu od 2. prosinca 2013., 2018. godina posljednja godina provedbe smanjenja osoblja od 5 % i pristupa objedinjavanja i kasnije preraspodjele zaposlenih osoba u agencijama; ponovno naglašava svoje protivljenje svakom nastavku primjene globalnog pristupa agencijskim resursima nakon 2018.; potvrđuje da je otvoren prema postizanju veće učinkovitosti među agencijama povećanom administrativnom suradnjom ili čak spajanjima kada je to prikladno te udruživanjem određenih službi, ili s Komisijom ili s drugom agencijom; u tom pogledu pozdravlja inicijativu za daljnje koordiniranje agencijskih aktivnosti uspostavom Stalnog tajništva Mreže agencija EU-a (pod novim nazivom „ured za zajedničku potporu”) te podupire dodjelu sredstava za dodatno radno mjesto u planu radnih mjesta Europske agencije za sigurnost hrane, za što će troškovi biti objedinjeni iz postojećih proračuna agencija Unije i izdvojeni za taj ured; |
| --- | --- |

74.

Pilot-projekti i pripremna djelovanja

| 75. | nakon pomne analize podnesenih pilot-projekata i pripremnih djelovanja u pogledu stope uspješnosti tekućih projekata i djelovanja, isključujući inicijative koje su već obuhvaćene postojećim pravnim osnovama te u potpunosti uzimajući u obzir procjenu Komisije o provedivosti projekata, odlučuje usvojiti kompromisni paket koji se sastoji od ograničenog broja pilot-projekata i pripremnih djelovanja, također imajući u vidu ograničene raspoložive razlike do gornje granice i gornje granice za pilot-projekte i pripremna djelovanja; |
| --- | --- |

75.

| 76. | stoga ističe napore koje je Parlament poduzeo u tom pogledu te traži od Komisije da pokaže dobru volju prilikom provedbe usvojenog pilot-projekta/pripremnog djelovanja na kraju proračunskog postupka, bez obzira na ocjenu provedivosti, kao i u pogledu svake odluke Europskog parlamenta i Vijeća; |
| --- | --- |

76.

Posebni instrumenti

| 77. | podsjeća na korisnost posebnih instrumenta za pružanje fleksibilnosti iznad vrlo skučenih gornjih granica aktualnog VFO-a i pozdravlja poboljšanja do kojih je došlo po reviziji Uredbe o VFO-u na sredini razdoblja; poziva na opsežno korištenje Instrumenta fleksibilnosti, ukupne razlike za obveze i Pričuve za pokrivanje nepredviđenih izdataka kako bi se financirao širok raspon novih izazova i dodatnih odgovornosti s kojima se suočava proračun Unije; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poziva da se povećaju pričuva za pomoć u nuždi i Fond solidarnosti EU-a u svjetlu nedavnih tragičnih katastrofa, točnije požara i teške suše u Portugalu i Španjolskoj; |
| --- | --- |

78.

| 79. | također podsjeća na značaj Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF), pričuve za pomoć u nuždi i Fonda solidarnosti EU-a; podržava namjeru Komisije da osigura bržu mobilizaciju Fonda solidarnosti EU-a stavljanjem većine godišnjeg iznosa u pričuvu u proračunu Unije, povrh iznosa koji je već predviđen za predujmove; žali zbog toga što je Vijeće predložilo smanjenja u tom pogledu i djelomično vraća sredstva na razinu iz nacrta proračuna, uz iznimku iznosa koji je izdvojen na početku razdoblja 2017. putem izmjene proračuna 4/2017 i iznosa mobiliziranog iz Fonda solidarnosti EU-a za Italiju; poziva na proširenje mandata Fonda solidarnosti EU-a kako bi se pružila pomoć žrtvama terorističkih činova i njihovim obiteljima; |
| --- | --- |

79.

Plaćanja

| 80. | zabrinut je zbog trenutnog trenda nedovoljnog izvršenja za plaćanja u cijelom proračunu Unije, ne samo u podnaslovu l.b, već i u naslovima 3. i 4., unatoč potrebi da se odgovori na brojne nove izazove i stvaranju fleksibilnih mehanizama financiranja; podsjeća na to da je za posljednje dvije godine razina plaćanja proračuna Unije znatno smanjena, zajedno s visokom razinom proračunskog viška; stoga izražava zabrinutost zbog toga što nacrt proračuna i dalje ostavlja dosad nezabilježenu razliku do gornje granice za plaćanja u visini od 10 milijardi EUR, što odražava trend niske razine izvršenja koji može dovesti do oštrih pritiska na plaćanja na kraju trenutačnog VFO-a; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ustraje u tome da je potrebno zadržati iznose iz nacrta proračuna za sva plaćanja u proračunskim linijama koja je Vijeće smanjilo i povećati odobrena sredstva za plaćanja na ciljan način, većinom u onim linijama u kojima su izmijenjena odobrena sredstva za preuzimanje obveza; |
| --- | --- |

81.

Ostali dijelovi

| 82. | izražava žaljenje zbog opetovane prakse Vijeća da povećava standardno paušalno smanjenje plaća za institucije Unije; smatra da to posebno negativno utječe na proračune institucija s povijesno točnim paušalnim smanjenjem; smatra da taj pristup ne predstavlja ni ciljano smanjenje ni dobro financijsko upravljanje; stoga vraća paušalno smanjenje na razinu iz nacrta proračuna; |
| --- | --- |

82.

Dio I. – Europski parlament

| 83. | zadržava sveukupni iznos svojeg proračuna za 2018., kako je usvojen u spomenutoj rezoluciji od 5. travnja 2017., u visini od 1 953 483 373 EUR; uvrštava proračunski neutralne tehničke prilagodbe radi odražavanja ažuriranih podataka koji nisu bili dostupni ranije ove godine; |
| --- | --- |

83.

| 84. | napominje da proračunske projekcije za 2018. iznose 18,88 %, što je manje od udjela postignutog 2017. (19,25 %) te je to najniži udio u naslovu 5. u posljednjih petnaest godina; usprkos tome ustraje u tome da želja za najnižim mogućim rashodima Europskog parlamenta ne bi trebala za cijenu imati smanjeni kapacitet Parlamenta za obavljanje redovnog zakonodavnog rada; |
| --- | --- |

84.

| 85. | još jednom ističe prioritete Parlamenta za sljedeću financijsku godinu, točnije, konsolidiranje već poduzetih sigurnosnih mjera, poboljšanje otpornosti Parlamenta na kibernapade, unapređenje transparentnosti unutarnjeg proračunskog postupka Parlamenta, i stavljanje naglaska u proračunu Parlamenta na njegove ključne funkcije donošenja zakonodavstva, djelovanja kao jedne grane proračunskog tijela, zastupanja građana i nadgledanja rada ostalih institucija; |
| --- | --- |

85.

| 86. | pozdravlja osnivanje nove radne skupine Predsjedništva Parlamenta za naknadu za opće troškove; podsjeća na očekivanja veće transparentnosti u pogledu naknade za opće troškove i potrebu da se poradi na definiciji preciznijih pravila kada je riječ o odgovornosti za rashode odobrene u okviru te naknade, bez stvaranja dodatnih troškova za Parlament; |
| --- | --- |

86.

| 87. | poziva Predsjedništvo da usvoji sljedeće konkretne izmjene u vezi s naknadom za opće troškove:






  — | naknada za opće troškove u svim bi se slučajevima trebala voditi na zasebnom bankovnom računu; |
| --- | --- | --- |

87.

—

naknada za opće troškove u svim bi se slučajevima trebala voditi na zasebnom bankovnom računu;

| — | zastupnici u Europskom parlamentu trebali bi čuvati sve račune povezane s naknadom za opće troškove; |
| --- | --- |

—

zastupnici u Europskom parlamentu trebali bi čuvati sve račune povezane s naknadom za opće troškove;

| — | neiskorišteni dio naknade za opće troškove trebalo bi vratiti na kraju mandata; |
| --- | --- |

—

neiskorišteni dio naknade za opće troškove trebalo bi vratiti na kraju mandata;

| 88. | smanjuje plan radnih mjesta svog Glavnog tajništva za 2018. za 60 radnih mjesta (cilj smanjenja osoblja za 1 %), u skladu sa sporazumom o općem proračunu Europske unije za financijsku godinu 2016. koji je 14. studenoga 2015. postignut s Vijećem; podsjeća da je 35 radnih mjesta koja su Parlamentu dana 2016. povezano s novim aktivnostima u vezi s jačanjem sigurnosti, te su zbog toga izuzeta iz cilja smanjenja osoblja, kao što je potvrđeno pri donošenju izmjene proračuna br. 3/2016 i općeg proračuna za 2017. (10); poziva Komisiju da prilagodi svoje tablice za praćenje u skladu s time kako bi se Europskom parlamentu i Vijeću dale točne informacije u svim fazama postupka; |
| --- | --- |

88.

| 89. | pozdravlja razmjenu mišljenja u vezi s politikom nekretnina Parlamenta održanu 11. srpnja 2017. između Odbora za proračune, glavnog tajnika i potpredsjednika zaduženih za politiku nekretnina Parlamenta; smatra da bi taj dijalog trebao biti kontinuirani proces, posebno s obzirom na predstojeće rasprave Predsjedništva o obnovi zgrade Paul Henri-Spaak; |
| --- | --- |

89.

| 90. | ponavlja stajalište Parlamenta izraženo u spomenutoj rezoluciji od 5. travnja 2017. da još ima prostora za poboljšanje kontrolnih mehanizama koji se odnose na europske političke stranke i političke zaklade; u tom pogledu prima na znanje prijedlog Komisije o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014 (11) i pozdravlja sve napore za poboljšanje pouzdanosti i transparentnosti potrošnje; |
| --- | --- |

90.

| 91. | podsjeća na analizu Europskog revizorskog suda iz 2014., u kojoj je procijenjeno da troškovi geografske raspršenosti Parlamenta iznose 114 milijuna EUR godišnje; nadalje, napominje zaključak iz svoje Rezolucije od 20. studenoga 2013. o utvrđivanju sjedišta institucija Europske unije (12), prema kojem je 78 % svih službenih putovanja statutarnog osoblja Parlamenta izravna posljedica njegove geografske raspršenosti; naglašava da se u tom izvješću također procjenjuje da učinak geografske raspršenosti na okoliš iznosi između 11 000 i 19 000 tona emisija ugljikova dioksida; ponovno ističe da geografska raspršenost ima negativnu percepciju u javnosti i stoga poziva da se izradi plan za jedinstveno sjedište i da se iznosi u predmetnim proračunskim linijama smanje; |
| --- | --- |

91.

Dio IV. – Sud Europske unije

| 92. | zadržava razinu plaćanja iz nacrta proračuna za sve proračunske linije na kojima je Vijeće izvršilo smanjenja koje su ključni za funkcioniranje Suda i vraća iznose za dvije proračunske stavke kako bi se povećala sposobnost Suda da rješava sve brojnije zahtjeve za prijevod; |
| --- | --- |

92.

| 93. | izražava nevjericu zbog jednostrane izjave Vijeća i povezanog dodatka o smanjenju osoblja za 5 % u stajalištu Vijeća o nacrtu proračuna za 2018., prema kojima Sud treba smanjiti plan radnih mjesta za dodatnih 19 radnih mjesta; ističe da tih 19 radnih mjesta odgovara 12, odnosno 7 radnih mjesta koje su Parlament i Vijeće kao odgovor na dodatne potrebe propisno odobrili tijekom proračunskih postupaka za 2015., odnosno 2016. godinu i stoga inzistira da se tih 19 radnih mjesta ne treba vratiti, s obzirom na to da je Sud već ispunio zahtjev za smanjenje radnih mjesta za 5 % time što je u razdoblju od 2013. do 2017. ukinuo 98 radnih mjesta; |
| --- | --- |

93.

Dio V. – Revizorski sud

| 94. | zadržava iznose iz nacrta proračuna za sve stavke u kojima je Vijeće izvršilo smanjenja kako bi se proveo program rada Revizorskog suda i dostavila planirana izvješća o reviziji; |
| --- | --- |

94.

| 95. | izražava zadršku u pogledu stavke „Ograničena savjetovanja, studije i ankete”, u iščekivanju ishoda tekućih pregovora o reviziji Financijske uredbe, i revizije koje stupa na snagu 2018.; |
| --- | --- |

95.

Dio VI. – Europski gospodarski i socijalni odbor

| 96. | vraća iznose u svim proračunskim linijama u kojima je Vijeće izvršilo smanjenja na razinu iz nacrta proračuna; |
| --- | --- |

96.

| 97. | povećava iznose u dvije proračunske linije u vezi s domaćim savjetodavnim skupinama za trgovinske sporazume iznad razine iz nacrta proračuna; |
| --- | --- |

97.

Dio VII. – Odbor regija

| 98. | vraća iznose u svim proračunskim linijama u kojima je Vijeće izvršilo smanjenja na razinu iz nacrta proračuna; |
| --- | --- |

98.

| 99. | povećava sredstva u nekoliko linija iznad razine u nacrtu proračuna u skladu s vlastitim procjenama Odbora regija; |
| --- | --- |

99.

Dio VIII. – Europski ombudsman

| 100. | pozdravlja rad Ombudsmana u pronalaženju učinkovitih ušteda u vlastitu proračunu u usporedbi s prethodnom godinom; |
| --- | --- |

100.

Dio IX. — Europski nadzornik za zaštitu podataka

| 101. | pita se zašto bi Vijeće smanjilo proračun Europskog nadzornika za zaštitu podataka s obzirom na određene dodatne zadaće koje su toj instituciji povjerili Parlament i Vijeće; stoga iznose u svim proračunskim linijama u kojima je Vijeće izvršilo smanjenja vraća na prethodnu razinu kako bi se omogućilo da Europski nadzornik za zaštitu podataka izvršava svoje zadaće i obveze; |
| --- | --- |

101.

Dio X. – Europska služba za vanjsko djelovanje

| 102. | vraća iznose u svim proračunskim linijama u kojima je Vijeće izvršilo smanjenja na prethodnu razinu; |
| --- | --- |

102.

| 103. | u skladu sa zaključcima Vijeća iz ožujka 2015. uvodi proračunsku stavku za stratešku komunikaciju kako bi se osiguralo da ESVD raspolaže dostatnim osobljem i instrumentima za suočavanje s izazovom koji predstavlja dezinformiranje koje provode treće zemlje i nedržavni akteri; |
| --- | --- |

103.

| 104. | nadalje odlučuje prenijeti stavku o posebnim predstavnicima Europske unije iz poglavlja za ZVSP u proračun ESVD-a radi jačanja dosljednosti vanjskog djelovanja Unije; |
| --- | --- |

104.

| 105. | pruža dodatan iznos iznad procjena ESVD-a za pripravnike u delegacijama Unije, kao odgovor na nalaze istrage Europskog ombudsmana o neplaćenim stažiranjima pripravnika (13); |
| --- | --- |

105.

o

o o

| 106. | prima na znanje jednostranu izjavu Francuske i Luksemburga priloženu stajalištu Vijeća o nacrtu proračuna za 2018., u obliku u kojem je usvojena 4. rujna 2017.; podsjeća na to da su se predstavnici Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije tijekom proljetnog proračunskog trijaloga 27. ožujka 2017. dogovorili o pragmatičnom rasporedu za provedbu proračunskog postupka, uključujući datume za razdoblje mirenja; podsjeća na to da je Vijeće za opće poslove odobrilo taj pragmatični raspored na sastanku 25. travnja 2017. i da je pritom bilo u potpunosti upoznato s kalendarom sjednica Parlamenta za 2017.; stoga napominje da se proračunski postupak odvija u skladu s pragmatičnim rasporedom dogovorenim između triju institucija; |
| --- | --- |

106.

| 107. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s amandmanima na nacrt općeg proračuna, proslijedi Vijeću, Komisiji, drugim relevantnim institucijama i tijelima te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

107.

---

(1)  SL L 168, 7.6.2014., str. 105.

(2)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

(3)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(4)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(5)  Usvojeni tekstovi od tog datuma, P8_TA(2017)0085.

(6)  Usvojeni tekstovi od tog datuma, P8_TA(2017)0114.

(7)  Usvojeni tekstovi od tog datuma, P8_TA(2017)0302.

(8)  Direktiva (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (SL L 141, 5.6.2015., str. 73.).

(9)  Direktiva 2010/63/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2010.o zaštiti životinja koje se koriste u znanstvene svrhe (SL L 276, 20.10.2010., str. 33.).

(10)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0401 / P8_TA(2016)0411.

(11)  COM(2017)0481.

(12)  SL C 436, 24.11.2016., str. 2.

(13)  Europski ombudsman, 454.2014/PMC.

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/389 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/389

---

P8_TA(2017)0410

Zaštita radnika od rizika zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2017. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2004/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti radnika od rizika zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu (COM(2016)0248 – C8-0181/2016 – 2016/0130(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 346/56)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0248), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0248),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 153. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0181/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 153. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0181/2016),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi,

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 21. rujna 2016. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 21. rujna 2016. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika i uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 11. srpnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika i uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 11. srpnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 39. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 39. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0064/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0064/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 487, 28.12.2016., str. 113.

---

P8_TC1-COD(2016)0130

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 25. listopada 2017. radi donošenja Direktive (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2004/37/EZ o zaštiti radnika od rizika zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2017/2398.)

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/390 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/390

---

P8_TA(2017)0411

Uspostava sustava ulaska/izlaska (EES) za registraciju podataka o ulasku i izlasku državljana trećih zemalja koji prelaze vanjske granice EU-a ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi sustava ulaska/izlaska (EES) za registraciju podataka o ulasku i izlasku te podataka o zabrani ulaska za državljane trećih zemalja koji prelaze vanjske granice država članica Europske unije i određivanju uvjeta za pristup EES-u za potrebe kaznenog progona te o izmjeni Uredbe (EZ) br. 767/2008 i Uredbe (EU) br. 1077/2011 (COM(2016)0194 – C8-0135/2016 – 2016/0106(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 346/57)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0194), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0194),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 77. stavak 2. točke (b) i (d), članak 87. stavak 2. točku (a) i članak 88. stavak 2. točku (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0135/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 77. stavak 2. točke (b) i (d), članak 87. stavak 2. točku (a) i članak 88. stavak 2. točku (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0135/2016),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi,

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3., članak 77. stavak 2. točke (b) i (d) i članak 87. stavak 2. točku (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3., članak 77. stavak 2. točke (b) i (d) i članak 87. stavak 2. točku (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 21. rujna 2016. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 21. rujna 2016. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika i uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 12. srpnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika i uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 12. srpnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 39. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 39. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za proračune (A8-0057/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za proračune (A8-0057/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 487, 28.12.2016., str. 66.

---

P8_TC1-COD(2016)0106

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 25. listopada 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi sustava ulaska/izlaska (EES) za registraciju podataka o ulasku i izlasku te podataka o odbijanju ulaska za državljane trećih zemalja koji prelaze vanjske granice država članica i određivanju uvjeta za pristup EES-u za potrebe izvršavanja zakonodavstva te o izmjeni Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma i uredbi (EZ) br. 767/2008 i (EU) br. 1077/2011

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2017/2226.)

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/391 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/391

---

P8_TA(2017)0412

Izmjena Zakonika o Schengenskim granicama u pogledu primjene sustava ulaska/izlaska ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2017. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/399 u pogledu primjene sustava ulaska/izlaska (COM(2016)0196 – C8-0134/2016 – 2016/0105(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 346/58)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0196), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0196),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 77. stavak 2. podstavak b Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0134/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 77. stavak 2. podstavak b Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0134/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 21. rujna 2016. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 21. rujna 2016. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika i uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 12. srpnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika i uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 12. srpnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0059/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0059/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju, kao što je navedeno u nastavku; |
| --- | --- |

1.

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 487, 28.12.2016., str. 66.

---

P8_TC1-COD(2016)0105

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 25. listopada 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/399 u pogledu korištenja sustavom ulaska/izlaska

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2017/2225.)

---

Četvrtak, 26. listopada 2017.

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/392 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/392

---

P8_TA(2017)0415

Okvir za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 26. listopada 2017. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih pravila o sekuritizaciji i uspostavi europskog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju i izmjeni direktiva 2009/65/EZ, 2009/138/EZ, 2011/61/EU i uredaba (EZ) br. 1060/2009 i (EU) br. 648/2012 (COM(2015)0472 – C8-0288/2015 – 2015/0226(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 346/59)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0472), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0472),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0288/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0288/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 11. ožujka 2016. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 11. ožujka 2016. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 20. siječnja 2016. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 20. siječnja 2016. (2),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika i uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 28. lipnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika i uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 28. lipnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0387/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0387/2016),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 219, 17.6.2016., str. 2.

(2)  SL C 82, 3.3.2016., str. 1.

---

P8_TC1-COD(2015)0226

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 26. listopada 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju općeg okvira za sekuritizaciju i o uspostavi specifičnog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju te o izmjeni direktiva 2009/65/EZ, 2009/138/EZ i 2011/61/EU te uredaba (EZ) br. 1060/2009 i (EU) br. 648/2012

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2017/2402.)

---

| 27.9.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 346/393 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 346/393

---

P8_TA(2017)0416

Bonitetni zahtjevi za kreditne institucije i investicijska društva ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 26. listopada 2017. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva (COM(2015)0473 – C8-0289/2015 – 2015/0225(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 346/60)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0473), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0473),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0289/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0289/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 11. ožujka 2016. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 11. ožujka 2016. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 20. siječnja 2016. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 20. siječnja 2016. (2),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 28. lipnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 28. lipnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0388/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0388/2016),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 219, 17.6.2016., str. 2.

(2)  SL C 82, 3.3.2016., str. 1.

---

P8_TC1-COD(2015)0225

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 26. listopada 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2017/2401.)

---