# Den Europæiske Unions C 357/4. o

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 357 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 61. årgang4. oktober 2018 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 357

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

61. årgang4. oktober 2018

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Revisionsretten |
| 2018/C 357/01 | Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2017, med institutionernes svar | 1 |
| 2018/C 357/02 | Revisionsrettens årsberetning om 8., 9., 10. og 11. Europæiske Udviklingsfonds (EUF's) aktiviteter i regnskabsåret 2017, med Kommissionens svar | 315 |

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Revisionsretten

2018/C 357/01

Revisionsrettens årsberetning om budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2017, med institutionernes svar

1

2018/C 357/02

Revisionsrettens årsberetning om 8., 9., 10. og 11. Europæiske Udviklingsfonds (EUF's) aktiviteter i regnskabsåret 2017, med Kommissionens svar

315

---

©Den Europæiske Union, 2018.Tilladelse til at anvende eller gengive fotos eller andet materiale, hvortil Den Europæiske Union ikke har ophavsretten, skal indhentes direkte hos indehaveren af ophavsretten.

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Revisionsretten

| 4.10.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 357/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 357/1

---

Image

I medfør af artikel 287, stk. 1 og 4, i TEUF samt artikel 148, stk. 1, og artikel 162, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 og artikel 43, 48 og 60 i Rådets forordning (EF) nr. 215/2008 af 18. februar 2008 om finansforordningen for den 10. Europæiske Udviklingsfond, som ændret ved forordning (EU) nr. 567/2014

vedtog Revisionsretten for Den Europæiske Union på mødet den 12. juli 2018

ÅRSBERETNINGERNE

for regnskabsåret 2017

Beretningerne, med institutionernes svar til Revisionsrettens bemærkninger, er sendt til dechargemyndigheden og til de øvrige institutioner.

Medlemmerne af Revisionsretten er:

Klaus-Heiner LEHNE (formand), Henri GRETHEN, Ladislav BALKO, Lazaros S. LAZAROU, Pietro RUSSO, Baudilio TOMÉ MUGURUZA, Iliana IVANOVA, George PUFAN, Neven MATES, Alex BRENNINKMEIJER, Danièle LAMARQUE, Nikolaos MILIONIS, Phil WYNN OWEN, Oskar HERICS, Bettina JAKOBSEN, Janusz WOJCIECHOWSKI, Samo JEREB, Jan GREGOR, Mihails KOZLOVS, Rimantas ŠADŽIUS, Leo BRINCAT, João FIGUEIREDO, Juhan PARTS, Ildikó GÁLL-PELCZ, Eva LINDSTRÖM, Tony MURPHY, Hannu TAKKULA, Annemie TURTELBOOM.

ÅRSBERETNING OM BUDGETGENNEMFØRELSEN

(2018/C 357/01)

INDHOLD

| Generel indledning | 7 |
| --- | --- |

| Kapitel 1 | — Revisionserklæringen med underbyggende oplysninger | 9 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 1

| Kapitel 2 | — Den budgetmæssige og økonomiske forvaltning | 45 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 2

| Kapitel 3 | — Opnåelse af resultater ved hjælp af EU-budgettet | 81 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 3

| Kapitel 4 | — Indtægter | 167 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 4

| Kapitel 5 | — Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse | 181 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 5

| Kapitel 6 | — Økonomisk, social og territorial samhørighed | 201 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 6

| Kapitel 7 | — Naturressourcer | 245 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 7

| Kapitel 8 | — Sikkerhed og medborgerskab | 279 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 8

| Kapitel 9 | — Et globalt Europa | 291 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 9

| Kapitel 10 | — Administration | 305 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 10

---

GENEREL INDLEDNING

0.1.

Den Europæiske Revisionsret blev oprettet som institution ved traktaten om Den Europæiske Union (1). Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (2) definerer Revisionsrettens rolle som den eksterne revisor af EU's finanser. I denne egenskab fungerer vi som den uafhængige beskytter af alle EU-borgeres finansielle interesser, navnlig ved at bidrage til at forbedre EU's økonomiske forvaltning. Der er flere oplysninger om vores arbejde i vores årlige aktivitetsrapport, vores særberetninger, vores horisontale analyser og vores udtalelser om ny eller ajourført EU-lovgivning eller om andre afgørelser med betydning for den økonomiske forvaltning (3).

0.2.

Dette er vores 41. årsberetning om gennemførelsen af EU's budget. Den dækker regnskabsåret 2017. En særskilt årsberetning dækker de europæiske udviklingsfonde.

0.3.

EU's almindelige budget vedtages hvert år af Rådet og Europa-Parlamentet. Vores årsberetning danner sammen med vores særberetninger grundlag for dechargeproceduren, hvor Parlamentet efter henstilling fra Rådet afgør, om Kommissionen har udført sine opgaver vedrørende budgettet på tilfredsstillende vis. Ved offentliggørelsen sender vi den til de nationale parlamenter, Europa-Parlamentet og Rådet.

0.4.

Det centrale element i vores årsberetning er revisionserklæringen om rigtigheden af EU's konsoliderede regnskab og om transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed (i beretningen benævnt »transaktionernes formelle rigtighed«). Erklæringen suppleres med specifikke vurderinger for hvert enkelt af EU's større aktivitetsområder.

0.5.

| — | Kapitel 1 indeholder revisionserklæringen og en oversigt over resultaterne af vores revision vedrørende regnskabernes rigtighed og transaktionernes formelle rigtighed |
| --- | --- |

—

Kapitel 1 indeholder revisionserklæringen og en oversigt over resultaterne af vores revision vedrørende regnskabernes rigtighed og transaktionernes formelle rigtighed

| — | Kapitel 2 præsenterer vores analyse af den budgetmæssige og økonomiske forvaltning |
| --- | --- |

—

Kapitel 2 præsenterer vores analyse af den budgetmæssige og økonomiske forvaltning

| — | Kapitel 3 fokuserer på Kommissionens brug af resultatoplysninger, præsenterer væsentlige resultater fra vores 2017-særberetninger om performance og analyserer Kommissionens gennemførelse af de anbefalinger, vi fremsatte i vores særberetninger i 2014 |
| --- | --- |

—

Kapitel 3 fokuserer på Kommissionens brug af resultatoplysninger, præsenterer væsentlige resultater fra vores 2017-særberetninger om performance og analyserer Kommissionens gennemførelse af de anbefalinger, vi fremsatte i vores særberetninger i 2014

| — | Kapitel 4 præsenterer vores revisionsresultater vedrørende EU's indtægter |
| --- | --- |

—

Kapitel 4 præsenterer vores revisionsresultater vedrørende EU's indtægter

| — | Kapitel 5-10 viser for så vidt angår de største udgiftsområder i den aktuelle flerårige finansielle ramme (FFR) (4) resultaterne af vores test af transaktionernes formelle rigtighed og vores undersøgelse af Kommissionens årlige aktivitetsrapporter og andre elementer i de interne kontrolsystemer samt andre forvaltningsordninger. |
| --- | --- |

—

Kapitel 5-10 viser for så vidt angår de største udgiftsområder i den aktuelle flerårige finansielle ramme (FFR) (4) resultaterne af vores test af transaktionernes formelle rigtighed og vores undersøgelse af Kommissionens årlige aktivitetsrapporter og andre elementer i de interne kontrolsystemer samt andre forvaltningsordninger.

0.6.

Da der ikke aflægges separate årsregnskaber for de forskellige FFR-udgiftsområder, er konklusionerne i de enkelte kapitler ikke revisionserklæringer. I stedet beskriver kapitlerne væsentlige forhold, som er særlige for de enkelte FFR-udgiftsområder.

0.7.

Vores mål er at præsentere vores bemærkninger klart og kortfattet. Vi kan ikke altid undgå at bruge fagudtryk, der specifikt knytter sig til EU, EU-politikkerne og EU-budgettet samt til regnskabsføring og revision. På vores websted har vi offentliggjort et glossar med definitioner og forklaringer på de fleste af disse specifikke fagudtryk (5). De fagudtryk, der er defineret i glossaret, står i kursiv første gang, de bruges i det enkelte kapitel.

0.8.

Kommissionens svar til vores bemærkninger (eller, hvor det er relevant, andre EU-institutioners og -organers svar) præsenteres sammen med beretningen og bør tages i betragtning sammen med den. Som ekstern revisor har vi imidlertid til opgave at rapportere vores revisionsresultater og drage de nødvendige konklusioner for at give en uafhængig og upartisk vurdering af regnskabets rigtighed og transaktionernes formelle rigtighed.

---

(1)  Jf. artikel 13 i traktaten om Den Europæiske Union, også kaldet Maastrichttraktaten (EFT C 191 af 29.7.1992, s. 1). Den Europæiske Revisionsret blev imidlertid først oprettet som nyt fællesskabsorgan til at varetage den eksterne revision ved Bruxellestraktaten (EFT L 359 af 31.12.1977, s. 1).

1

(2)  Artikel 285-287 (EUT C 326 af 26.10.2012, s. 169-171).

2

(3)  Findes på vores websted: www.eca.europa.eu.

3

(4)  Kapitel 8 dækker udgiftsområde 3 (»Sikkerhed og medborgerskab«), og kapitel 9 dækker udgiftsområde 4 (»Et globalt Europa«). Analysen af udgiftsområde 3 og 4 omfatter ikke en anslået fejlforekomst. Vi giver ikke en specifik vurdering af udgifterne på udgiftsområde 6 (»Kompensationer«) og af udgifter uden for FFR.

4

(5)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/GLOSSARY_AR_2017/GLOSSARY_AR_2017_DA.pdf.

5

---

KAPITEL 1

Revisionserklæringen med underbyggende oplysninger

INDHOLD

| Revisionsrettens revisionserklæring til Europa-Parlamentet og Rådet — den uafhængige revisors beretning | I-XXXI |
| --- | --- |

| Indledning | 1.1-1.5 |
| --- | --- |

| Den Europæiske Revisionsrets rolle | 1.1-1.3 |
| --- | --- |

| EU-udgifterne er et vigtigt instrument til opnåelse af politikmål | 1.4-1.5 |
| --- | --- |

| Revisionsresultater vedrørende regnskabsåret 2017 | 1.6-1.46 |
| --- | --- |

| Regnskabet er uden væsentlig fejlinformation | 1.6-1.8 |
| --- | --- |

| Centrale forhold ved revisionen | 1.9 |
| --- | --- |

| Transaktionernes formelle rigtighed | 1.10 |
| --- | --- |

| Vores revision omfatter udgifter godkendt af Kommissionen i 2017 | 1.11-1.15 |
| --- | --- |

| Resultaterne af vores revision vedrørende 2017 viser, at fejlforekomsten er begrænset til specifikke områder af EU-budgettet | 1.16 |
| --- | --- |

| Den måde, EU-midler udbetales på, har betydning for risikoen for fejl | 1.17-1.29 |
| --- | --- |

| Kommissionens skøn over fejlforekomsten ligger i den lave ende af vores interval | 1.30-1.34 |
| --- | --- |

| De enkelte elementer i Kommissionens skøn stemmer ikke altid overens med vores revisionsresultater | 1.35-1.36 |
| --- | --- |

| Fremtidige korrektioner og inddrivelser påvirker i betydelig grad risikobeløbet ved afslutning | 1.37-1.38 |
| --- | --- |

| Kommissionens skøn over korrektioner og inddrivelser er baseret på et justeret historisk gennemsnit | 1.39-1.41 |
| --- | --- |

| Der bør skelnes yderligere mellem effekten af henholdsvis forebyggende og korrigerende foranstaltninger | 1.42-1.46 |
| --- | --- |

| Vi sender OLAF de sager, hvor der er mistanke om svig | 1.47-1.51 |
| --- | --- |

| Konklusioner | 1.52-1.54 |
| --- | --- |

| Resultaterne af revisionen | 1.53-1.54 |
| --- | --- |

| Bilag 1.1 — | Revisionstilgang og -metode |
| --- | --- |

Bilag 1.1 —

| REVISIONSRETTENS REVISIONSERKLÆRING TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET — DEN UAFHÆNGIGE REVISORS BERETNING |
| --- |
| Erklæring |
| I. | Vi har:






  a) | revideret Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab, som blev godkendt af Kommissionen den 27. juni 2018, og som omfatter det konsoliderede årsregnskab (1) og beretningerne om budgetgennemførelsen (2) for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2017, og |

REVISIONSRETTENS REVISIONSERKLÆRING TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET — DEN UAFHÆNGIGE REVISORS BERETNING

Erklæring

I.

Vi har:

a)

revideret Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab, som blev godkendt af Kommissionen den 27. juni 2018, og som omfatter det konsoliderede årsregnskab (1) og beretningerne om budgetgennemførelsen (2) for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2017, og

| b) | efterprøvet lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for dette regnskab, som fastsat i artikel 287 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). |
| --- | --- |

b)

efterprøvet lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for dette regnskab, som fastsat i artikel 287 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).

Regnskabernes rigtighed

Erklæring om regnskabernes rigtighed

| II. | Det er vores opfattelse, at Den Europæiske Unions (EU's) konsoliderede regnskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2017, i alt væsentligt giver et retvisende billede af EU's finansielle stilling pr. 31. december 2017 og af resultaterne af transaktioner, pengestrømme og ændringer i nettoaktiver i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningen og de regnskabsregler baseret på internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor. |
| --- | --- |

II.

Det er vores opfattelse, at Den Europæiske Unions (EU's) konsoliderede regnskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2017, i alt væsentligt giver et retvisende billede af EU's finansielle stilling pr. 31. december 2017 og af resultaterne af transaktioner, pengestrømme og ændringer i nettoaktiver i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningen og de regnskabsregler baseret på internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor.

Lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskaberne

Indtægter

Erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de indtægter, der ligger til grund for regnskaberne

| III. | Det er vores opfattelse, at de indtægter, der ligger til grund for regnskaberne for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2017, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

III.

Det er vores opfattelse, at de indtægter, der ligger til grund for regnskaberne for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2017, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige.

Betalinger

Erklæring med forbehold om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskaberne

| IV. | Når der ses bort fra virkningerne af de forhold, der er beskrevet i afsnittet om grundlaget for en erklæring med forbehold om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskaberne, er det vores opfattelse, at de betalinger, der ligger til grund for regnskaberne for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2017, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

IV.

Når der ses bort fra virkningerne af de forhold, der er beskrevet i afsnittet om grundlaget for en erklæring med forbehold om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskaberne, er det vores opfattelse, at de betalinger, der ligger til grund for regnskaberne for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2017, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige.

Grundlag for erklæringen

| V. | Vi har udført vores revision i overensstemmelse med IFAC's internationale standarder om revision (ISA'erne) og etiske regler og INTOSAI's internationale standarder for overordnede revisionsorganer (ISSAI'erne). Vores ansvar i henhold til disse standarder beskrives nærmere i afsnittet »Revisors ansvar«. Vi er uafhængige i overensstemmelse med International Ethics Standards Board for Accountants' (IESBA's) etiske kodeks for revisorer, og vi har opfyldt vores øvrige etiske ansvar i overensstemmelse med disse standarder og krav og IESBA's kodeks. Vi mener, at det tilvejebragte revisionsbevis er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for vores erklæring. |
| --- | --- |

V.

Vi har udført vores revision i overensstemmelse med IFAC's internationale standarder om revision (ISA'erne) og etiske regler og INTOSAI's internationale standarder for overordnede revisionsorganer (ISSAI'erne). Vores ansvar i henhold til disse standarder beskrives nærmere i afsnittet »Revisors ansvar«. Vi er uafhængige i overensstemmelse med International Ethics Standards Board for Accountants' (IESBA's) etiske kodeks for revisorer, og vi har opfyldt vores øvrige etiske ansvar i overensstemmelse med disse standarder og krav og IESBA's kodeks. Vi mener, at det tilvejebragte revisionsbevis er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for vores erklæring.

Grundlag for en erklæring med forbehold om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskaberne

| VI. | De udgifter, der i 2017 blev registreret som godtgørelsesbaserede udgifter (3), er væsentlig fejlbehæftede. Vi har beregnet den anslåede fejlforekomst i godtgørelsesbetalingerne til 3,7  %. Den samlede anslåede fejlforekomst (2,4  %) ligger stadig over væsentlighedstærsklen, men den er ikke gennemgribende. De rettighedsbaserede betalinger er ikke væsentlig fejlbehæftede (4). |
| --- | --- |

VI.

De udgifter, der i 2017 blev registreret som godtgørelsesbaserede udgifter (3), er væsentlig fejlbehæftede. Vi har beregnet den anslåede fejlforekomst i godtgørelsesbetalingerne til 3,7  %. Den samlede anslåede fejlforekomst (2,4  %) ligger stadig over væsentlighedstærsklen, men den er ikke gennemgribende. De rettighedsbaserede betalinger er ikke væsentlig fejlbehæftede (4).

Centrale forhold ved revisionen

| VII. | De centrale forhold ved revisionen er de forhold, der efter vores faglige vurdering var mest betydelige ved vores revision af Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab for den aktuelle periode. Disse forhold blev behandlet som en del af revisionen af regnskabet som helhed og ved udformningen af vores erklæring derom, men vi afgiver ikke nogen særskilt erklæring om disse forhold. |
| --- | --- |

VII.

De centrale forhold ved revisionen er de forhold, der efter vores faglige vurdering var mest betydelige ved vores revision af Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab for den aktuelle periode. Disse forhold blev behandlet som en del af revisionen af regnskabet som helhed og ved udformningen af vores erklæring derom, men vi afgiver ikke nogen særskilt erklæring om disse forhold.

Vi vurderede den regnskabsmæssige behandling af garantien for egenkapitalporteføljerne under Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI)

| VIII. | Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) er et fælles EU-EIB-initiativ, der blev lanceret i 2015 (5) for at fremme investeringer i EU ved at øge EIB-gruppens risikokapacitet. Under dette initiativ stiller EU en budgetgaranti på op til 16 milliarder euro (6) til dækning af potentielle tab på EFSI-foranstaltninger vedrørende investeringer inden for infrastruktur- og innovationsvinduet og SMV-vinduet (7). |
| --- | --- |

VIII.

Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) er et fælles EU-EIB-initiativ, der blev lanceret i 2015 (5) for at fremme investeringer i EU ved at øge EIB-gruppens risikokapacitet. Under dette initiativ stiller EU en budgetgaranti på op til 16 milliarder euro (6) til dækning af potentielle tab på EFSI-foranstaltninger vedrørende investeringer inden for infrastruktur- og innovationsvinduet og SMV-vinduet (7).

| IX. | Vi rettede særlig opmærksomhed mod dette område i de foregående år, fordi oprettelsen af EFSI havde givet anledning til en række komplekse regnskabsmæssige spørgsmål vedrørende ordningerne mellem EU og EIB. I november 2017 hørte Kommissionens regnskabsfører den rådgivende ekspertgruppe om spørgsmålet om den passende regnskabsmæssige behandling af egenkapitalforanstaltninger inden for SMV-feltet garanteret af EU. I overensstemmelse med den modtagne rådgivning og under udøvelse af faglig vurdering fastslog Kommissionens regnskabsfører, at Kommissionen ikke har kontrol over EFSI, hverken alene eller sammen med EIB (8). Dette betyder i forbindelse med EU's konsoliderede årsregnskab for 2017, at EU-garantien til EIB-Gruppen behandles:






  a) | som et passiv vedrørende en finansiel garanti hvad angår infrastruktur- og innovationsvinduets gældsportefølje |
| --- | --- | --- |

IX.

Vi rettede særlig opmærksomhed mod dette område i de foregående år, fordi oprettelsen af EFSI havde givet anledning til en række komplekse regnskabsmæssige spørgsmål vedrørende ordningerne mellem EU og EIB. I november 2017 hørte Kommissionens regnskabsfører den rådgivende ekspertgruppe om spørgsmålet om den passende regnskabsmæssige behandling af egenkapitalforanstaltninger inden for SMV-feltet garanteret af EU. I overensstemmelse med den modtagne rådgivning og under udøvelse af faglig vurdering fastslog Kommissionens regnskabsfører, at Kommissionen ikke har kontrol over EFSI, hverken alene eller sammen med EIB (8). Dette betyder i forbindelse med EU's konsoliderede årsregnskab for 2017, at EU-garantien til EIB-Gruppen behandles:

a)

som et passiv vedrørende en finansiel garanti hvad angår infrastruktur- og innovationsvinduets gældsportefølje

| b) | som en finansiel bevilling hvad angår SMV-vinduets gældsportefølje |
| --- | --- |

b)

som en finansiel bevilling hvad angår SMV-vinduets gældsportefølje

| c) | som et derivat (finansielt aktiv eller passiv til dagsværdi reguleret via resultatopgørelsen) hvad angår begge egenkapitalporteføljer. |
| --- | --- |

c)

som et derivat (finansielt aktiv eller passiv til dagsværdi reguleret via resultatopgørelsen) hvad angår begge egenkapitalporteføljer.

| X. | Vi vurderede den regnskabsmæssige behandling af EFSI-garantien for egenkapitalporteføljerne. Efter vores opfattelse er den ikke til hinder for, at EU's konsoliderede årsregnskab for 2017 giver et retvisende billede. |
| --- | --- |

X.

Vi vurderede den regnskabsmæssige behandling af EFSI-garantien for egenkapitalporteføljerne. Efter vores opfattelse er den ikke til hinder for, at EU's konsoliderede årsregnskab for 2017 giver et retvisende billede.

Vi vurderede passivet vedrørende pensioner og andre personaleydelser

| XI. | I EU's balance er der opført et passiv vedrørende pensioner og andre personaleydelser på 73,1  milliard euro pr. udgangen af 2017. Dette er et af balancens største passiver, da det udgør næsten en tredjedel af de samlede passiver i 2017, som var på 236,5  milliarder euro. |
| --- | --- |

XI.

I EU's balance er der opført et passiv vedrørende pensioner og andre personaleydelser på 73,1  milliard euro pr. udgangen af 2017. Dette er et af balancens største passiver, da det udgør næsten en tredjedel af de samlede passiver i 2017, som var på 236,5  milliarder euro.

| XII. | Hovedparten af dette passiv vedrørende pensioner og andre personaleydelser (64,0  milliarder euro) vedrører pensionsordningen for tjenestemænd og øvrige ansatte ved Den Europæiske Union (EU-pensionsordningen). Dette pensionspassiv dækker den »ydelsesbaserede ordning«, der garanteres af artikel 83 i vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber (tjenestemandsvedtægten) og artikel 4, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU). Det passiv, der er opført i regnskabet, repræsenterer det beløb, der skulle have været indbetalt til en pensionskasse, hvis en sådan var blevet oprettet til at udbetale de eksisterende pensionsforpligtelser (9). Ud over alderspensioner dækker passivet invalidepensioner og pensioner til EU-ansattes enker/efterladte børn. Tjenestemandsvedtægtens artikel 83 fastsætter, at udbetalingerne i henhold til denne pensionsordning sker over EU-budgettet. Medlemsstaterne garanterer tilsammen udbetalingen af ydelserne, og tjenestemændene bidrager med en tredjedel til finansieringen af ordningen. |
| --- | --- |

XII.

Hovedparten af dette passiv vedrørende pensioner og andre personaleydelser (64,0  milliarder euro) vedrører pensionsordningen for tjenestemænd og øvrige ansatte ved Den Europæiske Union (EU-pensionsordningen). Dette pensionspassiv dækker den »ydelsesbaserede ordning«, der garanteres af artikel 83 i vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber (tjenestemandsvedtægten) og artikel 4, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU). Det passiv, der er opført i regnskabet, repræsenterer det beløb, der skulle have været indbetalt til en pensionskasse, hvis en sådan var blevet oprettet til at udbetale de eksisterende pensionsforpligtelser (9). Ud over alderspensioner dækker passivet invalidepensioner og pensioner til EU-ansattes enker/efterladte børn. Tjenestemandsvedtægtens artikel 83 fastsætter, at udbetalingerne i henhold til denne pensionsordning sker over EU-budgettet. Medlemsstaterne garanterer tilsammen udbetalingen af ydelserne, og tjenestemændene bidrager med en tredjedel til finansieringen af ordningen.

| XIII. | EU-pensionsordningen er en obligatorisk erhvervstilknyttet pensionsordning for EU-tjenestemænd, hvor bidrag fra de ansatte og fra de institutioner og organer, der beskæftiger dem, bruges til at finansiere fremtidige pensioner. Den er udformet med henblik på at kunne holdes i aktuarmæssig balance ved justeringer af pensionsbidragssatsen og den pensionsberettigende alder. Grundet antallet og forskelligheden af de parametre, der anvendes til at beregne en langsigtet prognose over pensionsomkostningerne, er denne beregning, der foretages af Eurostat på årsbasis, af aktuarmæssig karakter. |
| --- | --- |

XIII.

EU-pensionsordningen er en obligatorisk erhvervstilknyttet pensionsordning for EU-tjenestemænd, hvor bidrag fra de ansatte og fra de institutioner og organer, der beskæftiger dem, bruges til at finansiere fremtidige pensioner. Den er udformet med henblik på at kunne holdes i aktuarmæssig balance ved justeringer af pensionsbidragssatsen og den pensionsberettigende alder. Grundet antallet og forskelligheden af de parametre, der anvendes til at beregne en langsigtet prognose over pensionsomkostningerne, er denne beregning, der foretages af Eurostat på årsbasis, af aktuarmæssig karakter.

| XIV. | Som led i vores revision vurderede vi de aktuarmæssige antagelser og den deraf følgende værdiansættelse af pensionspassivet. Vi kontrollerede de numeriske data, de aktuarmæssige parametre og beregningen af passivet såvel som dets opførelse i den konsoliderede balance og bemærkningerne til det konsoliderede årsregnskab. Som oplyst i bemærkning 2.9 til det konsoliderede årsregnskab fortsætter Kommissionen sine bestræbelser på at styrke sine metoder til beregning af passivet vedrørende personaleydelser, og vi vil følge op på dette spørgsmål. |
| --- | --- |

XIV.

Som led i vores revision vurderede vi de aktuarmæssige antagelser og den deraf følgende værdiansættelse af pensionspassivet. Vi kontrollerede de numeriske data, de aktuarmæssige parametre og beregningen af passivet såvel som dets opførelse i den konsoliderede balance og bemærkningerne til det konsoliderede årsregnskab. Som oplyst i bemærkning 2.9 til det konsoliderede årsregnskab fortsætter Kommissionen sine bestræbelser på at styrke sine metoder til beregning af passivet vedrørende personaleydelser, og vi vil følge op på dette spørgsmål.

Vi vurderede de skyldige omkostninger i regnskabet

| XV. | Det anslås, at de støtteberettigede udgifter, som støttemodtagerne havde afholdt, men endnu ikke anmeldt, ved udgangen af 2017 beløb sig til 101 milliard euro (udgangen af 2016: 102 milliarder euro). Dette beløb er opført som skyldige omkostninger (10). |
| --- | --- |

XV.

Det anslås, at de støtteberettigede udgifter, som støttemodtagerne havde afholdt, men endnu ikke anmeldt, ved udgangen af 2017 beløb sig til 101 milliard euro (udgangen af 2016: 102 milliarder euro). Dette beløb er opført som skyldige omkostninger (10).

| XVI. | Vi undersøgte de metoder og kontrolsystemer, som de store generaldirektorater bruger til at foretage skøn ved årets udgang. Vi udtog stikprøver af fakturaer og forfinansieringsbetalinger og undersøgte disse elementer med henblik på at vurdere risikoen for, at disse omkostninger var oplyst forkert. Vi bad Kommissionens regnskabstjenester om nærmere forklaringer vedrørende den generelle metodologi. |
| --- | --- |

XVI.

Vi undersøgte de metoder og kontrolsystemer, som de store generaldirektorater bruger til at foretage skøn ved årets udgang. Vi udtog stikprøver af fakturaer og forfinansieringsbetalinger og undersøgte disse elementer med henblik på at vurdere risikoen for, at disse omkostninger var oplyst forkert. Vi bad Kommissionens regnskabstjenester om nærmere forklaringer vedrørende den generelle metodologi.

| XVII. | Vi kan konkludere, at det samlede beløb, der i den konsoliderede balance er opført som skyldige omkostninger, er retvisende. |
| --- | --- |

XVII.

Vi kan konkludere, at det samlede beløb, der i den konsoliderede balance er opført som skyldige omkostninger, er retvisende.

Vi vurderede den potentielle indvirkning på regnskabet for 2017 af Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union

| XVIII. | Den 29. marts 2017 meddelte Det Forenede Kongerige formelt Det Europæiske Råd, at det agter at udtræde af Den Europæiske Union (EU). Den 22. maj 2017 indledtes forhandlingerne om en udtrædelsesaftale mellem EU og Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- |

XVIII.

Den 29. marts 2017 meddelte Det Forenede Kongerige formelt Det Europæiske Råd, at det agter at udtræde af Den Europæiske Union (EU). Den 22. maj 2017 indledtes forhandlingerne om en udtrædelsesaftale mellem EU og Det Forenede Kongerige.

| XIX. | Det fremgår af de finansielle bestemmelser i del 5 i udkastet til udtrædelsesaftale af 19. marts 2018 om den finansielle opgørelse, at Det Forenede Kongerige vil betale alle sine forpligtelser under den nuværende og den foregående flerårige finansielle ramme, som om det stadig var en medlemsstat. |
| --- | --- |

XIX.

Det fremgår af de finansielle bestemmelser i del 5 i udkastet til udtrædelsesaftale af 19. marts 2018 om den finansielle opgørelse, at Det Forenede Kongerige vil betale alle sine forpligtelser under den nuværende og den foregående flerårige finansielle ramme, som om det stadig var en medlemsstat.

| XX. | På dette grundlag konkluderer vi, at regnskabet pr. 31. december 2017 afspejler udtrædelsesprocessen korrekt. |
| --- | --- |

XX.

På dette grundlag konkluderer vi, at regnskabet pr. 31. december 2017 afspejler udtrædelsesprocessen korrekt.

Andre forhold

| XXI. | Ledelsen har ansvaret for de »øvrige oplysninger«, som omfatter regnskabsredegørelsen og -analysen, men ikke det konsoliderede regnskab og vores revisionserklæring derom. Vores erklæring om det konsoliderede regnskab omfatter ikke disse øvrige oplysninger, og vi afgiver ikke nogen form for konklusion med sikkerhed derom. Vores ansvar i forbindelse med revisionen af det konsoliderede regnskab er at læse de øvrige oplysninger og vurdere, om der er væsentlig uoverensstemmelse mellem dem og det konsoliderede regnskab eller den viden, vi har opnået under revisionen, eller om de på anden vis lader til at indeholde væsentlig fejlinformation. Hvis vi konkluderer, at de øvrige oplysninger indeholder væsentlig fejlinformation, skal vi rapportere dette behørigt. Vi har intet at rapportere i denne henseende. |
| --- | --- |

XXI.

Ledelsen har ansvaret for de »øvrige oplysninger«, som omfatter regnskabsredegørelsen og -analysen, men ikke det konsoliderede regnskab og vores revisionserklæring derom. Vores erklæring om det konsoliderede regnskab omfatter ikke disse øvrige oplysninger, og vi afgiver ikke nogen form for konklusion med sikkerhed derom. Vores ansvar i forbindelse med revisionen af det konsoliderede regnskab er at læse de øvrige oplysninger og vurdere, om der er væsentlig uoverensstemmelse mellem dem og det konsoliderede regnskab eller den viden, vi har opnået under revisionen, eller om de på anden vis lader til at indeholde væsentlig fejlinformation. Hvis vi konkluderer, at de øvrige oplysninger indeholder væsentlig fejlinformation, skal vi rapportere dette behørigt. Vi har intet at rapportere i denne henseende.

Ledelsens ansvar

| XXII. | Ifølge artikel 310-325 i TEUF og finansforordningen har ledelsen ansvaret for at udarbejde og aflægge et konsolideret regnskab for EU med udgangspunkt i de internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor, samt for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for dette regnskab. Dette ansvar omfatter udformning, gennemførelse og opretholdelse af intern kontrol, som sikrer, at der udarbejdes og aflægges et årsregnskab uden væsentlig fejlinformation, uanset om denne skyldes besvigelser eller fejl. Ledelsen er også ansvarlig for at sikre, at de aktiviteter, finansielle transaktioner og oplysninger, der fremgår af årsregnskabet, er i overensstemmelse med de myndighedsregler, der gælder for dem. Kommissionen bærer det endelige ansvar for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for EU's regnskaber (artikel 317 i TEUF). |
| --- | --- |

XXII.

Ifølge artikel 310-325 i TEUF og finansforordningen har ledelsen ansvaret for at udarbejde og aflægge et konsolideret regnskab for EU med udgangspunkt i de internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor, samt for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for dette regnskab. Dette ansvar omfatter udformning, gennemførelse og opretholdelse af intern kontrol, som sikrer, at der udarbejdes og aflægges et årsregnskab uden væsentlig fejlinformation, uanset om denne skyldes besvigelser eller fejl. Ledelsen er også ansvarlig for at sikre, at de aktiviteter, finansielle transaktioner og oplysninger, der fremgår af årsregnskabet, er i overensstemmelse med de myndighedsregler, der gælder for dem. Kommissionen bærer det endelige ansvar for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for EU's regnskaber (artikel 317 i TEUF).

| XXIII. | Ved udarbejdelsen af det konsoliderede regnskab er ledelsen ansvarlig for at vurdere EU's evne til at fortsætte driften samt oplyse om alle relevante forhold og anvende regnskabsprincippet om fortsat drift, medmindre den har til hensigt at likvidere enheden eller indstille driften, eller ikke har andet realistisk alternativ end at gøre dette. |
| --- | --- |

XXIII.

Ved udarbejdelsen af det konsoliderede regnskab er ledelsen ansvarlig for at vurdere EU's evne til at fortsætte driften samt oplyse om alle relevante forhold og anvende regnskabsprincippet om fortsat drift, medmindre den har til hensigt at likvidere enheden eller indstille driften, eller ikke har andet realistisk alternativ end at gøre dette.

| XXIV. | Kommissionen er ansvarlig for at overvåge EU's regnskabsaflæggelse. |
| --- | --- |

XXIV.

Kommissionen er ansvarlig for at overvåge EU's regnskabsaflæggelse.

| XXV. | I henhold til finansforordningen (afsnit IX) skal Kommissionens regnskabsfører fremsende EU's konsoliderede regnskab til revision, først som foreløbigt regnskab senest den 31. marts efter det afsluttede regnskabsår og derefter som endeligt regnskab senest den 31. juli. Allerede det foreløbige regnskab skal give et retvisende og pålideligt billede af den finansielle stilling. Det er derfor afgørende, at alle poster i det foreløbige regnskab præsenteres som endelige beregninger, så vi kan udføre vores opgave i overensstemmelse med finansforordningens afsnit X og inden for de fastsatte tidsfrister. Ændringer mellem det foreløbige og det endelige regnskab vil normalt kun blive foretaget på grundlag af vores bemærkninger. |
| --- | --- |

XXV.

I henhold til finansforordningen (afsnit IX) skal Kommissionens regnskabsfører fremsende EU's konsoliderede regnskab til revision, først som foreløbigt regnskab senest den 31. marts efter det afsluttede regnskabsår og derefter som endeligt regnskab senest den 31. juli. Allerede det foreløbige regnskab skal give et retvisende og pålideligt billede af den finansielle stilling. Det er derfor afgørende, at alle poster i det foreløbige regnskab præsenteres som endelige beregninger, så vi kan udføre vores opgave i overensstemmelse med finansforordningens afsnit X og inden for de fastsatte tidsfrister. Ændringer mellem det foreløbige og det endelige regnskab vil normalt kun blive foretaget på grundlag af vores bemærkninger.

Revisors ansvar i forbindelse med revisionen af det konsoliderede regnskab og de underliggende transaktioner

| XXVI. | Vores mål er at opnå høj grad af sikkerhed for, om EU's konsoliderede regnskab er uden væsentlig fejlinformation, og om de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige, samt på grundlag af vores revision at afgive en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Høj grad af sikkerhed er imidlertid ikke en garanti for, at en revision har opdaget samtlige væsentlige fejlinformationer og tilfælde af manglende regeloverholdelse. Disse kan skyldes besvigelser eller fejl og betragtes som væsentlige, hvis det med rimelighed kan forventes, at de enkeltvis eller sammenlagt påvirker brugeres økonomiske beslutninger, der træffes på grundlag af det konsoliderede regnskab. |
| --- | --- |

XXVI.

Vores mål er at opnå høj grad af sikkerhed for, om EU's konsoliderede regnskab er uden væsentlig fejlinformation, og om de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige, samt på grundlag af vores revision at afgive en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Høj grad af sikkerhed er imidlertid ikke en garanti for, at en revision har opdaget samtlige væsentlige fejlinformationer og tilfælde af manglende regeloverholdelse. Disse kan skyldes besvigelser eller fejl og betragtes som væsentlige, hvis det med rimelighed kan forventes, at de enkeltvis eller sammenlagt påvirker brugeres økonomiske beslutninger, der træffes på grundlag af det konsoliderede regnskab.

| XXVII. | For så vidt angår indtægter tager vores undersøgelse af egne indtægter baseret på moms og BNI udgangspunkt i de makroøkonomiske aggregater, der ligger til grund for beregningen af disse indtægter, og vi vurderer de systemer, Kommissionen bruger til behandling af disse aggregater, indtil medlemsstaternes bidrag er modtaget og opført i det konsoliderede regnskab. For så vidt angår traditionelle egne indtægter undersøger vi toldmyndighedernes regnskaber og analyserer strømmen af afgiftsbeløb, indtil beløbene er modtaget af Kommissionen og registreret i regnskabet. |
| --- | --- |

XXVII.

For så vidt angår indtægter tager vores undersøgelse af egne indtægter baseret på moms og BNI udgangspunkt i de makroøkonomiske aggregater, der ligger til grund for beregningen af disse indtægter, og vi vurderer de systemer, Kommissionen bruger til behandling af disse aggregater, indtil medlemsstaternes bidrag er modtaget og opført i det konsoliderede regnskab. For så vidt angår traditionelle egne indtægter undersøger vi toldmyndighedernes regnskaber og analyserer strømmen af afgiftsbeløb, indtil beløbene er modtaget af Kommissionen og registreret i regnskabet.

| XXVIII. | For så vidt angår udgifter undersøger vi betalingstransaktionerne, når udgifterne er afholdt, registreret og godkendt. Denne undersøgelse omfatter alle kategorier af betalinger (inklusive betalinger vedrørende køb af aktiver) i det år, hvor de foretages, undtagen forskud. Forskudsbetalinger undersøges, når modtageren har forelagt dokumentation for, at midlerne er blevet anvendt korrekt, og institutionen eller organet har godkendt denne dokumentation ved at afregne forskuddet, hvilket eventuelt først sker et senere år. |
| --- | --- |

XXVIII.

For så vidt angår udgifter undersøger vi betalingstransaktionerne, når udgifterne er afholdt, registreret og godkendt. Denne undersøgelse omfatter alle kategorier af betalinger (inklusive betalinger vedrørende køb af aktiver) i det år, hvor de foretages, undtagen forskud. Forskudsbetalinger undersøges, når modtageren har forelagt dokumentation for, at midlerne er blevet anvendt korrekt, og institutionen eller organet har godkendt denne dokumentation ved at afregne forskuddet, hvilket eventuelt først sker et senere år.

| XXIX. | Som led i en revision, der udføres i overensstemmelse med ISA'erne og ISSAI'erne, udøver vi professionel dømmekraft og udviser professionel skepsis under hele revisionen. Vi gør endvidere følgende:






  a) | Vi identificerer og vurderer risiciene for væsentlig fejlinformation i det konsoliderede regnskab og for, at de underliggende transaktioner i væsentligt omfang ikke opfylder kravene i EU-lovgivningen, uanset om dette skyldes besvigelser eller fejl. Vi udformer og gennemfører revisionshandlinger, der tager højde for disse risici, og indhenter revisionsbevis, der er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for vores erklæring. Forekomster af væsentlige fejlinformationer eller regelbrud som følge af besvigelser er mere vanskelige at opdage end dem, der skyldes fejl, da besvigelser kan involvere hemmelige aftaler, forfalskede dokumenter, forsætlige udeladelser, vildledende oplysninger eller tilsidesættelse af intern kontrol. Risikoen for, at sådanne forekomster ikke opdages, er derfor større. |
| --- | --- | --- |

XXIX.

Som led i en revision, der udføres i overensstemmelse med ISA'erne og ISSAI'erne, udøver vi professionel dømmekraft og udviser professionel skepsis under hele revisionen. Vi gør endvidere følgende:

a)

Vi identificerer og vurderer risiciene for væsentlig fejlinformation i det konsoliderede regnskab og for, at de underliggende transaktioner i væsentligt omfang ikke opfylder kravene i EU-lovgivningen, uanset om dette skyldes besvigelser eller fejl. Vi udformer og gennemfører revisionshandlinger, der tager højde for disse risici, og indhenter revisionsbevis, der er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for vores erklæring. Forekomster af væsentlige fejlinformationer eller regelbrud som følge af besvigelser er mere vanskelige at opdage end dem, der skyldes fejl, da besvigelser kan involvere hemmelige aftaler, forfalskede dokumenter, forsætlige udeladelser, vildledende oplysninger eller tilsidesættelse af intern kontrol. Risikoen for, at sådanne forekomster ikke opdages, er derfor større.

| b) | Vi opnår en forståelse af den interne kontrol, der er relevant for revisionen, med henblik på at udforme passende revisionshandlinger, men ikke med det formål at afgive en erklæring om den interne kontrols effektivitet |
| --- | --- |

b)

Vi opnår en forståelse af den interne kontrol, der er relevant for revisionen, med henblik på at udforme passende revisionshandlinger, men ikke med det formål at afgive en erklæring om den interne kontrols effektivitet

| c) | Vi vurderer, om de regnskabspraksis, som ledelsen har anvendt, er hensigtsmæssige, og om dens regnskabsmæssige skøn og oplysningerne i forbindelse hermed er rimelige |
| --- | --- |

c)

Vi vurderer, om de regnskabspraksis, som ledelsen har anvendt, er hensigtsmæssige, og om dens regnskabsmæssige skøn og oplysningerne i forbindelse hermed er rimelige

| d) | Vi konkluderer, om ledelsens anvendelse af regnskabsprincippet om fortsat drift er passende, og, på grundlag af det indhentede revisionsbevis, om der er væsentlig usikkerhed på grund af begivenheder eller forhold, der kan så væsentlig tvivl om enhedens evne til at fortsætte driften. Hvis vi konkluderer, at der eksisterer en sådan væsentlig usikkerhed, skal vi i vores beretning gøre opmærksom på de tilknyttede oplysninger i det konsoliderede regnskab eller, hvis disse oplysninger er utilstrækkelige, afgive en erklæring med forbehold. Vores konklusioner er baseret på det revisionsbevis, vi havde indhentet frem til datoen for vores beretning. Fremtidige begivenheder eller forhold kan imidlertid bevirke, at enheden må ophøre med at fortsætte driften |
| --- | --- |

d)

Vi konkluderer, om ledelsens anvendelse af regnskabsprincippet om fortsat drift er passende, og, på grundlag af det indhentede revisionsbevis, om der er væsentlig usikkerhed på grund af begivenheder eller forhold, der kan så væsentlig tvivl om enhedens evne til at fortsætte driften. Hvis vi konkluderer, at der eksisterer en sådan væsentlig usikkerhed, skal vi i vores beretning gøre opmærksom på de tilknyttede oplysninger i det konsoliderede regnskab eller, hvis disse oplysninger er utilstrækkelige, afgive en erklæring med forbehold. Vores konklusioner er baseret på det revisionsbevis, vi havde indhentet frem til datoen for vores beretning. Fremtidige begivenheder eller forhold kan imidlertid bevirke, at enheden må ophøre med at fortsætte driften

| e) | Vi vurderer det konsoliderede regnskabs samlede præsentation, struktur og indhold, herunder samtlige oplysninger, og vurderer, om det konsoliderede regnskab gengiver de underliggende transaktioner og begivenheder på en sådan måde, at der gives et retvisende billede heraf |
| --- | --- |

e)

Vi vurderer det konsoliderede regnskabs samlede præsentation, struktur og indhold, herunder samtlige oplysninger, og vurderer, om det konsoliderede regnskab gengiver de underliggende transaktioner og begivenheder på en sådan måde, at der gives et retvisende billede heraf

| f) | Vi indhenter tilstrækkeligt og egnet revisionsbevis vedrørende de finansielle oplysninger om de enheder, der er omfattet af EU's konsolideringsregler, med henblik på at afgive en erklæring om det konsoliderede regnskab og de underliggende transaktioner. Vi har ansvaret for at lede, overvåge og udføre revisionen, og vi er eneansvarlige for vores revisionserklæring. |
| --- | --- |

f)

Vi indhenter tilstrækkeligt og egnet revisionsbevis vedrørende de finansielle oplysninger om de enheder, der er omfattet af EU's konsolideringsregler, med henblik på at afgive en erklæring om det konsoliderede regnskab og de underliggende transaktioner. Vi har ansvaret for at lede, overvåge og udføre revisionen, og vi er eneansvarlige for vores revisionserklæring.

| XXX. | Vi kommunikerer med ledelsen, bl.a. om revisionens planlagte omfang og tidsmæssige placering og om væsentlige revisionsresultater, herunder resultater vedrørende betydelige mangler i intern kontrol. |
| --- | --- |

XXX.

Vi kommunikerer med ledelsen, bl.a. om revisionens planlagte omfang og tidsmæssige placering og om væsentlige revisionsresultater, herunder resultater vedrørende betydelige mangler i intern kontrol.

| XXXI. | Blandt de forhold, vi har drøftet med Kommissionen og andre reviderede enheder, fastlægger vi de forhold, der var mest betydelige ved revisionen af det konsoliderede regnskab for den aktuelle periode og derfor er de centrale forhold ved revisionen. Vi beskriver disse forhold i vores beretning, medmindre lov eller øvrig regulering forhindrer oplysning, eller vi i yderst sjældne tilfælde fastlægger, at et forhold ikke skal kommunikeres i vores beretning, fordi de negative konsekvenser heraf med rimelighed vil kunne forventes at veje tungere end den offentlige interesses fordele. |
| --- | --- |

XXXI.

Blandt de forhold, vi har drøftet med Kommissionen og andre reviderede enheder, fastlægger vi de forhold, der var mest betydelige ved revisionen af det konsoliderede regnskab for den aktuelle periode og derfor er de centrale forhold ved revisionen. Vi beskriver disse forhold i vores beretning, medmindre lov eller øvrig regulering forhindrer oplysning, eller vi i yderst sjældne tilfælde fastlægger, at et forhold ikke skal kommunikeres i vores beretning, fordi de negative konsekvenser heraf med rimelighed vil kunne forventes at veje tungere end den offentlige interesses fordele.

12. juli 2018

Klaus-Heiner LEHNE

Formand

Den Europæiske Revisionsret

12, rue Alcide de Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

Den Europæiske Revisionsrets rolle

| 1.1. | Vi er Den Europæiske Unions uafhængige revisor. Som fastlagt i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF):






  a) | afgiver vi en erklæring om EU's regnskaber |
| --- | --- | --- |

1.1.

Vi er Den Europæiske Unions uafhængige revisor. Som fastlagt i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF):

a)

afgiver vi en erklæring om EU's regnskaber

| b) | kontrollerer vi, om EU-budgettet bliver brugt i overensstemmelse med de gældende love og forordninger |
| --- | --- |

b)

kontrollerer vi, om EU-budgettet bliver brugt i overensstemmelse med de gældende love og forordninger

| c) | rapporterer vi om, hvorvidt EU-udgifterne afholdes på en sparsommelig, produktiv og effektiv måde (11) |
| --- | --- |

c)

rapporterer vi om, hvorvidt EU-udgifterne afholdes på en sparsommelig, produktiv og effektiv måde (11)

| d) | afgiver vi udtalelser om forslag til lovgivning med finansiel indvirkning. |
| --- | --- |

d)

afgiver vi udtalelser om forslag til lovgivning med finansiel indvirkning.

| 1.2. | Det arbejde, vi udfører som grundlag for revisionserklæringen (beskrevet i 
  bilag 1.1
  ), opfylder det første og det andet af disse mål. Det arbejde, vi udfører vedrørende centrale EU-udgiftsområder (12), omhandler også sparsommelighed, produktivitet og effektivitet i forbindelse med udgifterne. Vi rapporterer om forskellige aspekter af det system, som Kommissionen har indført for at sikre, at EU's midler anvendes fornuftigt (13). Vores samlede revisionsarbejde udgør også et væsentligt input i forbindelse med vores udtalelser om forslag til lovgivning. |
| --- | --- |

1.2.

Det arbejde, vi udfører som grundlag for revisionserklæringen (beskrevet i 
  bilag 1.1
  ), opfylder det første og det andet af disse mål. Det arbejde, vi udfører vedrørende centrale EU-udgiftsområder (12), omhandler også sparsommelighed, produktivitet og effektivitet i forbindelse med udgifterne. Vi rapporterer om forskellige aspekter af det system, som Kommissionen har indført for at sikre, at EU's midler anvendes fornuftigt (13). Vores samlede revisionsarbejde udgør også et væsentligt input i forbindelse med vores udtalelser om forslag til lovgivning.

| 1.3. | Dette kapitel i årsberetningen indeholder:






  a) | en beskrivelse af baggrunden for vores revisionserklæring og en oversigt over vores revisionsresultater og konklusioner vedrørende regnskabernes rigtighed og transaktionernes formelle rigtighed |
| --- | --- | --- |

1.3.

Dette kapitel i årsberetningen indeholder:

a)

en beskrivelse af baggrunden for vores revisionserklæring og en oversigt over vores revisionsresultater og konklusioner vedrørende regnskabernes rigtighed og transaktionernes formelle rigtighed

| b) | oplysninger om de sager med mistanke om svig, som vi rapporterer til OLAF |
| --- | --- |

b)

oplysninger om de sager med mistanke om svig, som vi rapporterer til OLAF

| c) | et resumé af vores revisionstilgang (jf.
  bilag 1.1
  ). |
| --- | --- |

c)

et resumé af vores revisionstilgang (jf.
  bilag 1.1
  ).

EU-udgifterne er et vigtigt instrument til opnåelse af politikmål

| 1.4. | EU-udgifterne er et vigtigt — men ikke det eneste — instrument til opnåelse af politikmål. Andre vigtige instrumenter er lovgivningen og den frie bevægelighed for varer, tjenesteydelser, kapital og personer inden for EU. I 2017 beløb EU-udgifterne sig til 137,4  milliarder euro (14), hvilket var 2,0  % af EU-medlemsstaternes samlede offentlige udgifter og 0,9  % af EU's bruttonationalindkomst (jf.
  tekstboks 1.1
  ). |
| --- | --- |

1.4.

EU-udgifterne er et vigtigt — men ikke det eneste — instrument til opnåelse af politikmål. Andre vigtige instrumenter er lovgivningen og den frie bevægelighed for varer, tjenesteydelser, kapital og personer inden for EU. I 2017 beløb EU-udgifterne sig til 137,4  milliarder euro (14), hvilket var 2,0  % af EU-medlemsstaternes samlede offentlige udgifter og 0,9  % af EU's bruttonationalindkomst (jf.
  tekstboks 1.1
  ).

Tekstboks 1.1 —   EU-udgifterne i 2017 som andel af bruttonationalindkomsten (BNI) og de samlede offentlige udgifter i de enkelte medlemsstater

Image

| Kilde: | Medlemsstaternes BNI: Europa-Kommissionens årsregnskab for 2017 — bilag A — Indtægter.
  Medlemsstaternes samlede offentlige udgifter: Eurostat — nationale årsregnskaber.
  EU-udgifterne: Europa-Kommissionen — Den Europæiske Unions konsoliderede årsregnskab for 2017. |
| --- | --- |

Kilde:

Medlemsstaternes BNI: Europa-Kommissionens årsregnskab for 2017 — bilag A — Indtægter.

Medlemsstaternes samlede offentlige udgifter: Eurostat — nationale årsregnskaber.

EU-udgifterne: Europa-Kommissionen — Den Europæiske Unions konsoliderede årsregnskab for 2017.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 1.5. | EU-midler udbetales til støttemodtagere enten som enkeltbetalinger/årlige trancher eller som en række betalinger inden for rammerne af flerårige udgiftsordninger. I 2017 udgjorde de samlede betalinger fra EU-budgettet 137,4  milliarder euro, hvoraf 29,7  milliarder euro var forfinansieringer og 107,7  milliarder euro var enkeltbetalinger, mellemliggende betalinger eller endelige betalinger. Som det fremgår af
  tekstboks 1.2
  , var »Naturressourcer« EU-budgettets største udgiftsområde (56,7  milliarder euro; 41 % af det samlede beløb) fulgt af »Samhørighed« (35,7  milliarder euro; 26 % af det samlede beløb) og »Konkurrenceevne« (21,4  milliarder euro; 15,6  % af det samlede beløb). |
| --- | --- |

1.5.

EU-midler udbetales til støttemodtagere enten som enkeltbetalinger/årlige trancher eller som en række betalinger inden for rammerne af flerårige udgiftsordninger. I 2017 udgjorde de samlede betalinger fra EU-budgettet 137,4  milliarder euro, hvoraf 29,7  milliarder euro var forfinansieringer og 107,7  milliarder euro var enkeltbetalinger, mellemliggende betalinger eller endelige betalinger. Som det fremgår af
  tekstboks 1.2
  , var »Naturressourcer« EU-budgettets største udgiftsområde (56,7  milliarder euro; 41 % af det samlede beløb) fulgt af »Samhørighed« (35,7  milliarder euro; 26 % af det samlede beløb) og »Konkurrenceevne« (21,4  milliarder euro; 15,6  % af det samlede beløb).

Tekstboks 1.2 —   2017-betalingerne fordelt på FFR-udgiftsområder

Image

FFR-udgiftsområde 1a — Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse (»Konkurrenceevne«)

FFR-udgiftsområde 1b — Økonomisk, social og territorial samhørighed (»Samhørighed«)

FFR-udgiftsområde 2 — Naturressourcer

FFR-udgiftsområde 3 — Sikkerhed og medborgerskab

FFR-udgiftsområde 4 — Et globalt Europa

FFR-udgiftsområde 5 — Administration

Kilde: Revisionsretten.

RETTENS BEMÆRKNINGER

REVISIONSRESULTATER VEDRØRENDE REGNSKABSÅRET 2017

Regnskabet er uden væsentlig fejlinformation

| 1.6. | Vores bemærkninger vedrører Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab (15) (»regnskabet«) for regnskabsåret 2017. Vi modtog det sammen med regnskabsførerens forvaltningserklæring den 27. juni 2018, før den sidste frist for fremsendelse i henhold til finansforordningen (16). Regnskabet er vedlagt en regnskabsredegørelse og -analyse (17). Denne analyse er ikke omfattet af vores revisionserklæring. I overensstemmelse med revisionsstandarderne har vi imidlertid vurderet, om den stemmer overens med oplysningerne i regnskabet. |
| --- | --- |

1.6.

Vores bemærkninger vedrører Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab (15) (»regnskabet«) for regnskabsåret 2017. Vi modtog det sammen med regnskabsførerens forvaltningserklæring den 27. juni 2018, før den sidste frist for fremsendelse i henhold til finansforordningen (16). Regnskabet er vedlagt en regnskabsredegørelse og -analyse (17). Denne analyse er ikke omfattet af vores revisionserklæring. I overensstemmelse med revisionsstandarderne har vi imidlertid vurderet, om den stemmer overens med oplysningerne i regnskabet.

| 1.7. | Det regnskab, Kommissionen har offentliggjort, viser, at de samlede passiver pr. 31. december 2017 beløb sig til 236,5  milliarder euro, mens de samlede aktiver beløb sig til 166,2  milliarder euro. Det økonomiske resultat for 2017 var på 8,1 milliard euro. |
| --- | --- |

1.7.

Det regnskab, Kommissionen har offentliggjort, viser, at de samlede passiver pr. 31. december 2017 beløb sig til 236,5  milliarder euro, mens de samlede aktiver beløb sig til 166,2  milliarder euro. Det økonomiske resultat for 2017 var på 8,1 milliard euro.

| 1.8. | Vores revision viste, at regnskabet er uden væsentlig fejlinformation. Vi fremsætter vores bemærkninger om den økonomiske og budgetmæssige forvaltning af EU-midlerne i kapitel 2. |
| --- | --- |

1.8.

Vores revision viste, at regnskabet er uden væsentlig fejlinformation. Vi fremsætter vores bemærkninger om den økonomiske og budgetmæssige forvaltning af EU-midlerne i kapitel 2.

Centrale forhold ved revisionen

| 1.9. | Centrale forhold ved revisionen er de forhold, der efter vores faglige vurdering havde mest betydning for vores revision af regnskabet for den aktuelle periode. Vi behandlede disse forhold som led i revisionen af regnskabet som helhed og ved udformningen af vores erklæring derom, men vi afgiver ikke en særskilt erklæring om disse forhold. I overensstemmelse med international standard om revision 701 (18) rapporterer vi om centrale forhold ved revisionen i vores revisionserklæring. |
| --- | --- |

1.9.

Centrale forhold ved revisionen er de forhold, der efter vores faglige vurdering havde mest betydning for vores revision af regnskabet for den aktuelle periode. Vi behandlede disse forhold som led i revisionen af regnskabet som helhed og ved udformningen af vores erklæring derom, men vi afgiver ikke en særskilt erklæring om disse forhold. I overensstemmelse med international standard om revision 701 (18) rapporterer vi om centrale forhold ved revisionen i vores revisionserklæring.

Transaktionernes formelle rigtighed

| 1.10. | Vi undersøger EU's indtægter og udgifter for at vurdere, om de er i overensstemmelse med de gældende love og forordninger. Vi præsenterer resultaterne af vores revision vedrørende indtægterne i kapitel 4 og vedrørende udgifterne i kapitel 5-10. |
| --- | --- |

1.10.

Vi undersøger EU's indtægter og udgifter for at vurdere, om de er i overensstemmelse med de gældende love og forordninger. Vi præsenterer resultaterne af vores revision vedrørende indtægterne i kapitel 4 og vedrørende udgifterne i kapitel 5-10.

Vores revision omfatter udgifter godkendt af Kommissionen i 2017

| 1.11. | Ved vores revision undersøgte vi de transaktioner, der ligger til grund for EU's regnskaber. Disse omfatter overførsler af midler fra EU-budgettet til endelige modtagere af EU-midler, bidrag fra medlemsstaterne til EU-budgettet og indtægter fra andre kilder. Vi undersøger udgifterne på det stade, hvor de endelige modtagere af EU-midler har iværksat aktiviteter eller afholdt omkostninger, og hvor Kommissionen har godkendt udgifterne (»godkendte udgifter«). I praksis betyder dette, at vores population af transaktioner omfatter mellemliggende og endelige betalinger. Vi undersøgte ikke forfinansieringer, medmindre de var blevet afregnet i 2017. |
| --- | --- |

1.11.

Ved vores revision undersøgte vi de transaktioner, der ligger til grund for EU's regnskaber. Disse omfatter overførsler af midler fra EU-budgettet til endelige modtagere af EU-midler, bidrag fra medlemsstaterne til EU-budgettet og indtægter fra andre kilder. Vi undersøger udgifterne på det stade, hvor de endelige modtagere af EU-midler har iværksat aktiviteter eller afholdt omkostninger, og hvor Kommissionen har godkendt udgifterne (»godkendte udgifter«). I praksis betyder dette, at vores population af transaktioner omfatter mellemliggende og endelige betalinger. Vi undersøgte ikke forfinansieringer, medmindre de var blevet afregnet i 2017.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 1.12. | Med henblik på perioden 2014-2020 ændrede Europa-Parlamentet og Rådet på adskillige punkter sektorlovgivningen for udgiftsområdet »Økonomisk, social og territorial samhørighed« (jf. punkt 6.5 til 6.10) i forhold til de regler, der gjaldt for perioden 2007-2013. Den væsentligste ændring er, at medlemsstaternes programmyndigheder nu skal indsende en årlig kontrolpakke, som indeholder regnskaberne og dækker de udgifter, der er attesteret over for Kommissionen i regnskabsåret. Kommissionen godkender regnskaberne, hvis de efter revisionsmyndighedernes opfattelse er fuldstændige, nøjagtige og korrekte. Den vurderer kontrolpakken for at sikre sig, at restfejlfrekvensen for hvert program ligger under væsentlighedstærsklen på 2 %, og anvender finansielle korrektioner, hvis det er påkrævet. |
| --- | --- |

1.12.

Med henblik på perioden 2014-2020 ændrede Europa-Parlamentet og Rådet på adskillige punkter sektorlovgivningen for udgiftsområdet »Økonomisk, social og territorial samhørighed« (jf. punkt 6.5 til 6.10) i forhold til de regler, der gjaldt for perioden 2007-2013. Den væsentligste ændring er, at medlemsstaternes programmyndigheder nu skal indsende en årlig kontrolpakke, som indeholder regnskaberne og dækker de udgifter, der er attesteret over for Kommissionen i regnskabsåret. Kommissionen godkender regnskaberne, hvis de efter revisionsmyndighedernes opfattelse er fuldstændige, nøjagtige og korrekte. Den vurderer kontrolpakken for at sikre sig, at restfejlfrekvensen for hvert program ligger under væsentlighedstærsklen på 2 %, og anvender finansielle korrektioner, hvis det er påkrævet.

| 1.13. | Ændringerne i sektorlovgivningen for »Økonomisk, social og territorial samhørighed« har indflydelse på, hvad Kommissionen betragter som »godkendte udgifter« på dette område. Vores revisionspopulation for dette FFR-udgiftsområde er derfor anderledes end de foregående år og består af endelige betalinger (herunder afregnede forfinansieringer) vedrørende perioden 2007-2013 og udgifter omfattet af regnskaber, som Kommissionen har godkendt, vedrørende perioden 2014-2020 (jf. punkt 2-6 i 
  bilag 1.1
  og punkt 6.16-6.19). Det betyder, at vi testede transaktioner, for hvilke alle relevante korrigerende foranstaltninger var gennemført på medlemsstatsniveau. |
| --- | --- |

1.13.

Ændringerne i sektorlovgivningen for »Økonomisk, social og territorial samhørighed« har indflydelse på, hvad Kommissionen betragter som »godkendte udgifter« på dette område. Vores revisionspopulation for dette FFR-udgiftsområde er derfor anderledes end de foregående år og består af endelige betalinger (herunder afregnede forfinansieringer) vedrørende perioden 2007-2013 og udgifter omfattet af regnskaber, som Kommissionen har godkendt, vedrørende perioden 2014-2020 (jf. punkt 2-6 i 
  bilag 1.1
  og punkt 6.16-6.19). Det betyder, at vi testede transaktioner, for hvilke alle relevante korrigerende foranstaltninger var gennemført på medlemsstatsniveau.

| 1.13. | Kommissionen bemærker, at de godkendte udgifter, hvis det er relevant, stadig kan være genstand for finansielle korrektioner i efterfølgende år, for eksempel efter Kommissionens efterfølgende revisioner og kontroller. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | På FFR-udgiftsområde 1b beløb de mellemliggende betalinger i 2017 vedrørende perioden 2014-2020 sig til ca. 21 milliarder euro. Vi vil medtage disse mellemliggende betalinger og forfinansieringer i vores population i et senere år, når regnskaberne er blevet godkendt af Kommissionen og afregnet i en årlig afgørelse. |
| --- | --- |

1.14.

På FFR-udgiftsområde 1b beløb de mellemliggende betalinger i 2017 vedrørende perioden 2014-2020 sig til ca. 21 milliarder euro. Vi vil medtage disse mellemliggende betalinger og forfinansieringer i vores population i et senere år, når regnskaberne er blevet godkendt af Kommissionen og afregnet i en årlig afgørelse.

Tekstboks 1.3 —   Sammenligning af vores revisionspopulation for 2017 og EU-budgettet for 2017 pr. FFR-udgiftsområde

Image

| (*) | På FFR-udgiftsområde 1b omfatter de 30,7  milliarder euro i forfinansiering mellemliggende betalinger vedrørende programperioderne 2007-2013 og 2014-2020 på 21,7  milliarder euro. I overensstemmelse med vores tilgang indgår disse betalinger ikke i revisionspopulationen i forbindelse med årsberetningen for 2017. |
| --- | --- |

(*)

På FFR-udgiftsområde 1b omfatter de 30,7  milliarder euro i forfinansiering mellemliggende betalinger vedrørende programperioderne 2007-2013 og 2014-2020 på 21,7  milliarder euro. I overensstemmelse med vores tilgang indgår disse betalinger ikke i revisionspopulationen i forbindelse med årsberetningen for 2017.

Kilde: Revisionsretten.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 1.15. | Tekstboks 1.3
  viser, hvordan vores revisionspopulation for 2017 fordeler sig på enkeltbetalinger, mellemliggende betalinger (godkendt af Kommissionen), endelige betalinger, afregninger af forfinansiering og årlige afgørelser om godkendelse af regnskaber. Vi reviderede transaktioner til en samlet værdi af 100,2  milliarder euro vedrørende 2017. Dette år udgør »Naturressourcer« den største del af den samlede population (57 %), mens FFR-udgiftsområde 1b »Samhørighed« i modsætning til tidligere år udgør en forholdsvis lille del (ca. 8 %) (
  tekstboks 1.4
  ). |
| --- | --- |

1.15.

Tekstboks 1.3
  viser, hvordan vores revisionspopulation for 2017 fordeler sig på enkeltbetalinger, mellemliggende betalinger (godkendt af Kommissionen), endelige betalinger, afregninger af forfinansiering og årlige afgørelser om godkendelse af regnskaber. Vi reviderede transaktioner til en samlet værdi af 100,2  milliarder euro vedrørende 2017. Dette år udgør »Naturressourcer« den største del af den samlede population (57 %), mens FFR-udgiftsområde 1b »Samhørighed« i modsætning til tidligere år udgør en forholdsvis lille del (ca. 8 %) (
  tekstboks 1.4
  ).

Tekstboks 1.4 —   Oversigt over vores revisionspopulation for 2017 fordelt på FFR-udgiftsområder

Image

Kilde: Revisionsretten.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Resultaterne af vores revision vedrørende 2017 viser, at fejlforekomsten er begrænset til specifikke områder af EU-budgettet

| 1.16. | Med hensyn til den formelle rigtighed af EU's indtægter og udgifter var vores vigtigste revisionsresultater følgende: |
| --- | --- |

1.16.

Med hensyn til den formelle rigtighed af EU's indtægter og udgifter var vores vigtigste revisionsresultater følgende:

1.16.

| a) | Indtægterne var uden væsentlig fejlforekomst. De indtægtsrelaterede systemer var generelt effektive, men de centrale interne kontroller vedrørende traditionelle egne indtægter, som vi vurderede i Kommissionen og i visse medlemsstater, var kun delvis effektive (punkt 4.21) |
| --- | --- |

a)

Indtægterne var uden væsentlig fejlforekomst. De indtægtsrelaterede systemer var generelt effektive, men de centrale interne kontroller vedrørende traditionelle egne indtægter, som vi vurderede i Kommissionen og i visse medlemsstater, var kun delvis effektive (punkt 4.21)

| b) | Det samlede revisionsbevis indikerer, at fejlforekomsten i udgifterne var væsentlig. Vi anslår den samlede fejlforekomst i udgifterne til 2,4  %, men de væsentlige fejl var hovedsagelig begrænset til de godtgørelsesbaserede udgifter, der udgør ca. 47 % af den reviderede population. Vores samlede skøn over fejlforekomsten er faldet i forhold til tidligere år (
  tekstboks 1.5
  ). |
| --- | --- |

b)

Det samlede revisionsbevis indikerer, at fejlforekomsten i udgifterne var væsentlig. Vi anslår den samlede fejlforekomst i udgifterne til 2,4  %, men de væsentlige fejl var hovedsagelig begrænset til de godtgørelsesbaserede udgifter, der udgør ca. 47 % af den reviderede population. Vores samlede skøn over fejlforekomsten er faldet i forhold til tidligere år (
  tekstboks 1.5
  ).

| b) | Kommissionen konstaterer med tilfredshed, at resultaterne i år endnu en gang er forbedret betydeligt. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen konstaterer med tilfredshed, at resultaterne i år endnu en gang er forbedret betydeligt.

Tekstboks 1.5 —   Den anslåede fejlforekomst (2015-2017)

Image

Kilde: Revisionsretten.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Den måde, EU-midler udbetales på, har betydning for risikoen for fejl

| 1.17. | Udviklingen i resultaterne af vores revision har medført, at vores skøn over den samlede fejlforekomst ikke længere er det eneste grundlag for vores revisionserklæring. Resultaterne af vores revision vedrørende 2017 bekræfter vores revisionsresultater fra 2015 og 2016, nemlig at den måde, udgifter afholdes på, har betydning for risikoen for fejl. Vi konstaterede generelt, at de rettighedsbaserede udgifter (19) var uden væsentlig fejlforekomst, men at de godtgørelsesbaserede udgifter fortsat var væsentlig fejlbehæftede (
  tekstboks 1.6
  ). |
| --- | --- |

1.17.

Udviklingen i resultaterne af vores revision har medført, at vores skøn over den samlede fejlforekomst ikke længere er det eneste grundlag for vores revisionserklæring. Resultaterne af vores revision vedrørende 2017 bekræfter vores revisionsresultater fra 2015 og 2016, nemlig at den måde, udgifter afholdes på, har betydning for risikoen for fejl. Vi konstaterede generelt, at de rettighedsbaserede udgifter (19) var uden væsentlig fejlforekomst, men at de godtgørelsesbaserede udgifter fortsat var væsentlig fejlbehæftede (
  tekstboks 1.6
  ).

| 1.17. | Resultaterne vedrørende lovlighed og formel rigtighed bliver bedre år for år. Kommissionen mener, at dette er en konsekvens af de foranstaltninger, som Kommissionen og medlemsstaterne har truffet for yderligere at forbedre forvaltningen af fonde (se Kommissionens svar på punkt 6.26, 7.10 og 7.11). |
| --- | --- |

1.17.

Tekstboks 1.6 —   De rettighedsbaserede udgifter i 2017 var uden væsentlig fejlforekomst

Image

Kilde: Revisionsretten.

RETTENS BEMÆRKNINGER

De rettighedsbaserede udgifter var uden væsentlig fejlforekomst

| 1.18. | Vi anslår, at fejlforekomsten i de rettighedsbaserede udgifter (eksklusive en række ordninger for udvikling af landdistrikter) ligger under vores væsentlighedstærskel på 2 % ligesom i 2016. I forbindelse med rettighedsbaserede udgifter modtager støttemodtagerne betaling, hvis de opfylder bestemte betingelser. Der er en lavere risiko for fejl i sådanne betalinger, hvis betingelserne ikke er for komplekse. Betalingerne (
  tekstboks 1.7
  ) kan bl.a. vedrøre studie- og forskningsstipendier (FFR-udgiftsområde 1a — kapitel 5), direkte støtte til landbrugere (FFR-udgiftsområde 2 — kapitel 7) og budgetstøtte til tredjelande (FFR-udgiftsområde 4 — kapitel 9). Administrationsudgifterne er hovedsagelig lønninger og pensioner til EU-tjenestemænd (FFR-udgiftsområde 5 — kapitel 10). Samlet set udgør de rettighedsbaserede udgifter ca. 53 % af vores revisionspopulation. |
| --- | --- |

1.18.

Vi anslår, at fejlforekomsten i de rettighedsbaserede udgifter (eksklusive en række ordninger for udvikling af landdistrikter) ligger under vores væsentlighedstærskel på 2 % ligesom i 2016. I forbindelse med rettighedsbaserede udgifter modtager støttemodtagerne betaling, hvis de opfylder bestemte betingelser. Der er en lavere risiko for fejl i sådanne betalinger, hvis betingelserne ikke er for komplekse. Betalingerne (
  tekstboks 1.7
  ) kan bl.a. vedrøre studie- og forskningsstipendier (FFR-udgiftsområde 1a — kapitel 5), direkte støtte til landbrugere (FFR-udgiftsområde 2 — kapitel 7) og budgetstøtte til tredjelande (FFR-udgiftsområde 4 — kapitel 9). Administrationsudgifterne er hovedsagelig lønninger og pensioner til EU-tjenestemænd (FFR-udgiftsområde 5 — kapitel 10). Samlet set udgør de rettighedsbaserede udgifter ca. 53 % af vores revisionspopulation.

Tekstboks 1.7 —   EU-budgettets godtgørelsesbaserede udgifter og rettighedsbaserede udgifter fordelt på FFR-udgiftsområder

Image

Kilde: Revisionsretten.

RETTENS BEMÆRKNINGER

De godtgørelsesbaserede udgifter er fortsat væsentlig fejlbehæftede

| 1.19. | Der, hvor der er komplekse betingelser, konstaterede vi en højere risiko for fejl. Det gælder de godtgørelsesbaserede udgifter og en lille del af de rettighedsbaserede udgifter, hvor der er fastsat komplekse betingelser (en række ordninger for udvikling af landdistrikter). Denne type udgifter med høj risiko udgør ca. 47 % af vores revisionspopulation. Vi anslår fejlforekomsten i denne type udgifter til 3,7  % (2016: 4,8  %), hvilket er langt over væsentlighedstærsklen på 2 % (
  tekstboks 1.6
  ). |
| --- | --- |

1.19.

Der, hvor der er komplekse betingelser, konstaterede vi en højere risiko for fejl. Det gælder de godtgørelsesbaserede udgifter og en lille del af de rettighedsbaserede udgifter, hvor der er fastsat komplekse betingelser (en række ordninger for udvikling af landdistrikter). Denne type udgifter med høj risiko udgør ca. 47 % af vores revisionspopulation. Vi anslår fejlforekomsten i denne type udgifter til 3,7  % (2016: 4,8  %), hvilket er langt over væsentlighedstærsklen på 2 % (
  tekstboks 1.6
  ).

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 1.20. | Godtgørelsesbaserede udgifter dækker støttemodtagernes anmeldelser af støtteberettigede omkostninger, som de har afholdt. Støttemodtagerne skal indsende dokumentation for, at de udfører en aktivitet, der er berettiget til støtte, og at de har afholdt omkostninger, som de har ret til at få godtgjort. De skal overholde komplicerede regler for, hvad der kan anmeldes (støtteberettigelse), og hvordan omkostninger afholdes korrekt. Denne kompleksitet fører til fejl, der indvirker på vores konklusion vedrørende FFR-udgiftsområde 1a »Konkurrenceevne« (punkt 5.31 og 5.32), 1b »Samhørighed« (punkt 6.73-6.76), og 2 »Naturressourcer« (punkt 7.40 og 7.41). |
| --- | --- |

1.20.

Godtgørelsesbaserede udgifter dækker støttemodtagernes anmeldelser af støtteberettigede omkostninger, som de har afholdt. Støttemodtagerne skal indsende dokumentation for, at de udfører en aktivitet, der er berettiget til støtte, og at de har afholdt omkostninger, som de har ret til at få godtgjort. De skal overholde komplicerede regler for, hvad der kan anmeldes (støtteberettigelse), og hvordan omkostninger afholdes korrekt. Denne kompleksitet fører til fejl, der indvirker på vores konklusion vedrørende FFR-udgiftsområde 1a »Konkurrenceevne« (punkt 5.31 og 5.32), 1b »Samhørighed« (punkt 6.73-6.76), og 2 »Naturressourcer« (punkt 7.40 og 7.41).

| 1.20. | Kommissionen bemærker, at godtgørelsesbaserede udgifter både omfatter udgifter, der er godtgjort på grundlag af faktiske udgifter og på grundlag af forenklede omkostningsmuligheder. Revisionsretten har i de foregående år bekræftet, at projekter, der gennemføres på grundlag af forenklede omkostningsmuligheder, er mindre fejlbehæftede. Forenklede omkostningsmuligheder udgør en betydelig procentdel af foranstaltningerne under ESF, EFRU og Samhørighedsfonden (se Kommissionens svar på punkt 6.77).

  Omnibusforslaget, sådan som det foreligger efter den politiske enighed mellem Rådet og Parlamentet, udvider i betydelig grad anvendelsesområdet for og anvendelsen af forenklede omkostningsmuligheder og betalinger på grundlag af opfyldelse af betingelser. Kommissionens lovgivningsforslag for perioden 2021-2027 giver endnu flere muligheder for at bruge forenklede omkostningsmuligheder og betalinger på grundlag af opfyldelse af betingelser med henblik på yderligere at begrænse kompleksiteten. |
| --- | --- |

1.20.

Omnibusforslaget, sådan som det foreligger efter den politiske enighed mellem Rådet og Parlamentet, udvider i betydelig grad anvendelsesområdet for og anvendelsen af forenklede omkostningsmuligheder og betalinger på grundlag af opfyldelse af betingelser. Kommissionens lovgivningsforslag for perioden 2021-2027 giver endnu flere muligheder for at bruge forenklede omkostningsmuligheder og betalinger på grundlag af opfyldelse af betingelser med henblik på yderligere at begrænse kompleksiteten.

| 1.21. | Hovedparten af de godtgørelsesbaserede EU-udgifter går til forskningsprojekter (Konkurrenceevne), uddannelsesordninger (Samhørighed), projekter vedrørende regionaludvikling og landdistriktsudvikling (Samhørighed og Udvikling af landdistrikter) og udviklingsprojekter (Et globalt Europa). Som det fremgår af
  tekstboks 1.8
  , bidrog udgiftsområderne »Den Europæiske Garantifond for Landbrugets (EGFL's) markedsforanstaltninger, udvikling af landdistrikter, miljø, klimaindsats og fiskeri« og »Konkurrenceevne« mest til den fejlforekomst, vi har anslået for de godtgørelsesbaserede udgifter i 2017, efterfulgt af »Samhørighed« og »Et globalt Europa«. Det er en anden fordeling end i de foregående år. Dette skyldes primært den begrænsede mængde godkendte udgifter under »Samhørighed«. |
| --- | --- |

1.21.

Hovedparten af de godtgørelsesbaserede EU-udgifter går til forskningsprojekter (Konkurrenceevne), uddannelsesordninger (Samhørighed), projekter vedrørende regionaludvikling og landdistriktsudvikling (Samhørighed og Udvikling af landdistrikter) og udviklingsprojekter (Et globalt Europa). Som det fremgår af
  tekstboks 1.8
  , bidrog udgiftsområderne »Den Europæiske Garantifond for Landbrugets (EGFL's) markedsforanstaltninger, udvikling af landdistrikter, miljø, klimaindsats og fiskeri« og »Konkurrenceevne« mest til den fejlforekomst, vi har anslået for de godtgørelsesbaserede udgifter i 2017, efterfulgt af »Samhørighed« og »Et globalt Europa«. Det er en anden fordeling end i de foregående år. Dette skyldes primært den begrænsede mængde godkendte udgifter under »Samhørighed«.

Figur 1.8 —   De forskellige FFR-udgiftsområders bidrag til den samlede anslåede fejlforekomst for 2017 i de godtgørelsesbaserede udgifter (%)

Image

Kilde: Revisionsretten.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Vi konstaterede en væsentlig fejlforekomst i udgifterne vedrørende »Konkurrenceevne«, »Samhørighed« og »Naturressourcer«

| 1.22. | I år giver vi en specifik vurdering af fire FFR-udgiftsområder: »Konkurrenceevne«, »Samhørighed«, »Naturressourcer« og »Administration«. Vi foretager ikke et skøn over fejlforekomsten på de andre udgiftsområder, herunder FFR-udgiftsområde 3 (kapitel 8) og 4 (kapitel 9). De udgifter på disse områder, der er omfattet af vores revisionserklæring, beløb sig til i alt 11,1  milliard euro (11,1  % af de udgifter, der er omfattet af vores revision). Vores arbejde på disse områder bidrager fortsat til vores samlede konklusioner om 2017. |
| --- | --- |

1.22.

I år giver vi en specifik vurdering af fire FFR-udgiftsområder: »Konkurrenceevne«, »Samhørighed«, »Naturressourcer« og »Administration«. Vi foretager ikke et skøn over fejlforekomsten på de andre udgiftsområder, herunder FFR-udgiftsområde 3 (kapitel 8) og 4 (kapitel 9). De udgifter på disse områder, der er omfattet af vores revisionserklæring, beløb sig til i alt 11,1  milliard euro (11,1  % af de udgifter, der er omfattet af vores revision). Vores arbejde på disse områder bidrager fortsat til vores samlede konklusioner om 2017.

| 1.23. | »Konkurrenceevne« (kapitel 5): Udgifterne er væsentlig fejlbehæftede. Ca. 90 % af udgifterne er godtgørelsesbaserede, og fejlene knytter sig i hovedtræk til forskellige kategorier af ikkestøtteberettigede omkostninger (især personaleomkostninger og andre omkostninger samt ikkestøtteberettigede projekter og støttemodtagere). |
| --- | --- |

1.23.

»Konkurrenceevne« (kapitel 5): Udgifterne er væsentlig fejlbehæftede. Ca. 90 % af udgifterne er godtgørelsesbaserede, og fejlene knytter sig i hovedtræk til forskellige kategorier af ikkestøtteberettigede omkostninger (især personaleomkostninger og andre omkostninger samt ikkestøtteberettigede projekter og støttemodtagere).

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 1.24. | »Samhørighed« (kapitel 6): Udgifterne på dette område er overvejende baseret på godtgørelse. Den vigtigste fejltype opdaget af revisionsmyndighederne var ikkestøtteberettigede udgifter. Generelt anvendte medlemsstaternes myndigheder korrektioner vedrørende disse fejl for at få restfejlfrekvensen for programmerne ned under væsentlighedstærsklen på 2 %. Vi fandt imidlertid også fejl, som revisionsmyndighederne ikke havde opdaget, f.eks. havde én revisionsmyndighed ikke opdaget, at ikkestøtteberettigede modtagere blev finansieret gennem finansielle instrumenter. Hverken medlemsstaternes myndigheder eller Kommissionen anvendte korrektioner vedrørende disse fejl. Vi anslår på grundlag af de fejl, som enten revisionsmyndighederne eller vi opdagede — og under hensyntagen til alle de relevante finansielle korrektioner — at fejlforekomsten er væsentlig. |
| --- | --- |

1.24.

»Samhørighed« (kapitel 6): Udgifterne på dette område er overvejende baseret på godtgørelse. Den vigtigste fejltype opdaget af revisionsmyndighederne var ikkestøtteberettigede udgifter. Generelt anvendte medlemsstaternes myndigheder korrektioner vedrørende disse fejl for at få restfejlfrekvensen for programmerne ned under væsentlighedstærsklen på 2 %. Vi fandt imidlertid også fejl, som revisionsmyndighederne ikke havde opdaget, f.eks. havde én revisionsmyndighed ikke opdaget, at ikkestøtteberettigede modtagere blev finansieret gennem finansielle instrumenter. Hverken medlemsstaternes myndigheder eller Kommissionen anvendte korrektioner vedrørende disse fejl. Vi anslår på grundlag af de fejl, som enten revisionsmyndighederne eller vi opdagede — og under hensyntagen til alle de relevante finansielle korrektioner — at fejlforekomsten er væsentlig.

| 1.24. | Kommissionen bemærker, at den af Revisionsretten anslåede fejlforekomst for samhørighedspolitikken i år udgør en betydelig forbedring, når der tages hensyn til alle de finansielle korrektioner, som programmyndighederne allerede har anvendt. De godkendte udgifter kan, hvis det er relevant, stadig være genstand for finansielle korrektioner i efterfølgende år, for eksempel efter Kommissionens efterfølgende revisioner og kontroller.

  Forenkling er den mest effektive metode til at mindske omkostningerne, den administrative byrde og risikoen for fejl. Politikområder, der er underlagt forsvarlige forvaltnings- og kontrolsystemer og mindre komplekse støtteberettigelsesregler, er også mindre fejlbehæftede (se Kommissionens svar på punkt 1.20). |
| --- | --- |

1.24.

Forenkling er den mest effektive metode til at mindske omkostningerne, den administrative byrde og risikoen for fejl. Politikområder, der er underlagt forsvarlige forvaltnings- og kontrolsystemer og mindre komplekse støtteberettigelsesregler, er også mindre fejlbehæftede (se Kommissionens svar på punkt 1.20).

| 1.25. | »Naturressourcer« (kapitel 7): Dette område er som helhed væsentlig fejlbehæftet. De direkte betalinger fra EGFL udgør imidlertid ca. tre fjerdedele af udgifterne på området, og de er uden væsentlig fejlforekomst. De direkte betalinger til landbrugere er rettighedsbaserede og omfattet af forenklede regler for arealers støtteberettigelse samt et effektivt system til forudgående kontrol (IFKS), der gør det muligt at foretage automatiseret krydskontrol mellem databaser. Vi konstaterer fortsat en vedvarende høj fejlforekomst i de øvrige udgifter (vedrørende udvikling af landdistrikter, EGFL's markedsforanstaltninger, miljø, klimaindsats og fiskeri). På disse områder er udgifterne hovedsagelig baseret på godtgørelse af omkostninger. Ikkestøtteberettigede modtagere, aktiviteter, projekter eller udgifter bidrager med ca. to tredjedele af den anslåede fejlforekomst for dette FFR-udgiftsområde. |
| --- | --- |

1.25.

»Naturressourcer« (kapitel 7): Dette område er som helhed væsentlig fejlbehæftet. De direkte betalinger fra EGFL udgør imidlertid ca. tre fjerdedele af udgifterne på området, og de er uden væsentlig fejlforekomst. De direkte betalinger til landbrugere er rettighedsbaserede og omfattet af forenklede regler for arealers støtteberettigelse samt et effektivt system til forudgående kontrol (IFKS), der gør det muligt at foretage automatiseret krydskontrol mellem databaser. Vi konstaterer fortsat en vedvarende høj fejlforekomst i de øvrige udgifter (vedrørende udvikling af landdistrikter, EGFL's markedsforanstaltninger, miljø, klimaindsats og fiskeri). På disse områder er udgifterne hovedsagelig baseret på godtgørelse af omkostninger. Ikkestøtteberettigede modtagere, aktiviteter, projekter eller udgifter bidrager med ca. to tredjedele af den anslåede fejlforekomst for dette FFR-udgiftsområde.

| 1.26. | »Administration« (kapitel 10): Dette område er uden væsentlig fejlforekomst. De fleste af udgifterne på dette område har form af lønninger, pensioner og tillæg betalt af EU's institutioner og organer. |
| --- | --- |

1.26.

»Administration« (kapitel 10): Dette område er uden væsentlig fejlforekomst. De fleste af udgifterne på dette område har form af lønninger, pensioner og tillæg betalt af EU's institutioner og organer.

Støtteberettigelsesfejlene bidrager fortsat mest til den anslåede fejlforekomst i de godtgørelsesbaserede udgifter

| 1.27. | I år fokuserede vi nærmere på fejltyperne i de godtgørelsesbaserede udgifter, da det er her, der bliver ved med at være en væsentlig fejlforekomst.
  Tekstboks 1.9
  viser en oversigt over den anslåede fejlforekomst på 3,7  % i de godtgørelsesbaserede udgifter i 2017 fordelt på fejltyper. Den viser også de tilsvarende tal for skønnet vedrørende 2016 (4,8  %) (20). |
| --- | --- |

1.27.

I år fokuserede vi nærmere på fejltyperne i de godtgørelsesbaserede udgifter, da det er her, der bliver ved med at være en væsentlig fejlforekomst.
  Tekstboks 1.9
  viser en oversigt over den anslåede fejlforekomst på 3,7  % i de godtgørelsesbaserede udgifter i 2017 fordelt på fejltyper. Den viser også de tilsvarende tal for skønnet vedrørende 2016 (4,8  %) (20).

Tekstboks 1.9 —   Den anslåede fejlforekomst i de godtgørelsesbaserede udgifter fordelt på fejltyper

Image

Kilde: Revisionsretten.

| 1.28. | Lige som i 2016 er det i 2017 støtteberettigelsesfejl (dvs. ikkestøtteberettigede omkostninger i omkostningsanmeldelser, manglende overholdelse af forpligtelser til at drive miljø- og klimavenligt landbrug (landdistriktsudvikling) og ikkestøtteberettigede projekter/aktiviteter eller modtagere), der bidrager mest til den anslåede fejlforekomst. Deres effekt er imidlertid steget betydeligt i forhold til 2016 (2017: 93 %, 2016: 73 %). Det skyldes, at vi i år konstaterede meget få fejl i forbindelse med offentlige indkøb. |
| --- | --- |

1.28.

Lige som i 2016 er det i 2017 støtteberettigelsesfejl (dvs. ikkestøtteberettigede omkostninger i omkostningsanmeldelser, manglende overholdelse af forpligtelser til at drive miljø- og klimavenligt landbrug (landdistriktsudvikling) og ikkestøtteberettigede projekter/aktiviteter eller modtagere), der bidrager mest til den anslåede fejlforekomst. Deres effekt er imidlertid steget betydeligt i forhold til 2016 (2017: 93 %, 2016: 73 %). Det skyldes, at vi i år konstaterede meget få fejl i forbindelse med offentlige indkøb.

| 1.28. | Kommissionen vil følge op på de af Revisionsretten fundne tilfælde og foreslå foranstaltninger, hvis den finder det nødvendigt.

  Kommissionen er af den opfattelse, at manglende overholdelse af forpligtelserne vedrørende miljø- og klimavenligt landbrug ikke nødvendigvis er et spørgsmål om støtteberettigelse. Der anvendes en forholdsmæssig sanktion, der kun undtagelsesvis og i et begrænset antal tilfælde kan nå 100 %. Se også punkt 7.19. |
| --- | --- |

1.28.

Kommissionen er af den opfattelse, at manglende overholdelse af forpligtelserne vedrørende miljø- og klimavenligt landbrug ikke nødvendigvis er et spørgsmål om støtteberettigelse. Der anvendes en forholdsmæssig sanktion, der kun undtagelsesvis og i et begrænset antal tilfælde kan nå 100 %. Se også punkt 7.19.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 1.29. | I modsætning til 2016 bidrog alvorlige fejl i forbindelse med offentlige indkøb med under 1 % (2016: 18 %) til den anslåede fejlforekomst. Dette kan forklares med de forholdsvis lave udgifter, der blev godkendt under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden (punkt 6.18). Resultaterne af vores tidligere revisioner viser, at der under disse fonde er større risiko for fejl i forbindelse med offentlige indkøb. |
| --- | --- |

1.29.

I modsætning til 2016 bidrog alvorlige fejl i forbindelse med offentlige indkøb med under 1 % (2016: 18 %) til den anslåede fejlforekomst. Dette kan forklares med de forholdsvis lave udgifter, der blev godkendt under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden (punkt 6.18). Resultaterne af vores tidligere revisioner viser, at der under disse fonde er større risiko for fejl i forbindelse med offentlige indkøb.

| 1.29. | Kommissionen understreger, at dens forskellige forebyggende og korrigerende foranstaltninger inden for rammerne af handlingsplanen for offentlige indkøb fra 2013 såvel som de særlige forhåndsbetingelser i forbindelse med offentlige indkøb, der er indført i den retlige ramme for perioden 2014-2020 for de europæiske struktur- og investeringsfonde, også har bidraget til at afhjælpe de svagheder, der er konstateret på dette område. |
| --- | --- |

1.29.

Kommissionens skøn over fejlforekomsten ligger i den lave ende af vores interval

| 1.30. | Artikel 317 i TEUF fastsætter, at Kommissionen har det endelige ansvar for gennemførelsen af EU-budgettet og forvalter EU's udgifter sammen med medlemsstaterne (21). Kommissionen redegør for sine handlinger i tre rapporter, som tilsammen udgør »den integrerede regnskabsaflæggelsespakke« (22):






  a) | EU's konsoliderede regnskab (det foreløbige i marts; det endelige i juni) |
| --- | --- | --- |

1.30.

Artikel 317 i TEUF fastsætter, at Kommissionen har det endelige ansvar for gennemførelsen af EU-budgettet og forvalter EU's udgifter sammen med medlemsstaterne (21). Kommissionen redegør for sine handlinger i tre rapporter, som tilsammen udgør »den integrerede regnskabsaflæggelsespakke« (22):

a)

EU's konsoliderede regnskab (det foreløbige i marts; det endelige i juni)

| b) | den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport (ingen foreløbig udgave; den endelige i juni) |
| --- | --- |

b)

den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport (ingen foreløbig udgave; den endelige i juni)

| c) | rapporten om opfølgning på decharge for det foregående regnskabsår (juli). |
| --- | --- |

c)

rapporten om opfølgning på decharge for det foregående regnskabsår (juli).

| 1.31. | Som fastsat i vores strategi for 2018-2020 agter vi at basere vores revisionserklæring på en attestationstilgang, hvilket betyder, at vi agter at give sikkerhed med hensyn til Kommissionens (forvaltnings)erklæring. Vi bygger i den henseende på vores erfaringer med siden 1994 at have anvendt denne tilgang i forbindelse med vores revision vedrørende regnskabernes rigtighed. Med hensyn til den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskaberne, samarbejder vi med Kommissionen om at fastlægge de nødvendige betingelser for at kunne gøre fremskridt vedrørende denne tilgang. Et vigtigt element er, at der foreligger rettidige oplysninger til regnskabsudarbejdelse og revision (23). |
| --- | --- |

1.31.

Som fastsat i vores strategi for 2018-2020 agter vi at basere vores revisionserklæring på en attestationstilgang, hvilket betyder, at vi agter at give sikkerhed med hensyn til Kommissionens (forvaltnings)erklæring. Vi bygger i den henseende på vores erfaringer med siden 1994 at have anvendt denne tilgang i forbindelse med vores revision vedrørende regnskabernes rigtighed. Med hensyn til den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskaberne, samarbejder vi med Kommissionen om at fastlægge de nødvendige betingelser for at kunne gøre fremskridt vedrørende denne tilgang. Et vigtigt element er, at der foreligger rettidige oplysninger til regnskabsudarbejdelse og revision (23).

| 1.31. | Kommissionen støtter idéen om en udvikling, der vil muliggøre øget brug af de oplysninger om lovlighed og formel rigtighed, som den reviderede enhed fremlægger, herunder om de trufne korrigerende foranstaltninger samt mere kvalitative elementer, samtidig med at der tages hensyn til de særlige kendetegn ved de forskellige politikområder, navnlig den flerårige karakter. På nuværende tidspunkt er der imidlertid behov for yderligere præciseringer med hensyn til den nøjagtige indvirkning eller de nøjagtige følger af en metode, hvor der fremlægges en attestation for Kommissionen, medlemsstaternes myndigheder og støttemodtagerne, navnlig hvad angår omkostninger, administrative byrder og tidsplan. |
| --- | --- |

1.31.

| 1.32. | I den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport oplyser Kommissionen de anslåede risikobeløb. Risikobeløbet ved betaling er Kommissionens skøn over omfanget af de betalinger, der på betalingstidspunktet ikke var i overensstemmelse med de gældende regler. Dette tal er det, der svarer bedst til vores skøn over fejlforekomsten. |
| --- | --- |

1.32.

I den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport oplyser Kommissionen de anslåede risikobeløb. Risikobeløbet ved betaling er Kommissionens skøn over omfanget af de betalinger, der på betalingstidspunktet ikke var i overensstemmelse med de gældende regler. Dette tal er det, der svarer bedst til vores skøn over fejlforekomsten.

| 1.32. | Kommissionen har gjort fremskridt med hensyn til at begrænse den samlede fejlforekomst ved betalinger.

  Desuden anslås det samlede risikobeløb ved afslutning for 2017 i den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport til at udgøre mindre end 2 % af de samlede relevante udgifter efter hensyntagen til de anslåede fremtidige korrektioner. |
| --- | --- |

1.32.

Desuden anslås det samlede risikobeløb ved afslutning for 2017 i den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport til at udgøre mindre end 2 % af de samlede relevante udgifter efter hensyntagen til de anslåede fremtidige korrektioner.

| 1.33. | Kommissionen bruger også andre indikatorer for formel rigtighed end risikobeløbet ved betaling.
  Tekstboks 1.10
  viser, hvordan risikobeløbet ved betaling hænger sammen med disse andre indikatorer. |
| --- | --- |

1.33.

Kommissionen bruger også andre indikatorer for formel rigtighed end risikobeløbet ved betaling.
  Tekstboks 1.10
  viser, hvordan risikobeløbet ved betaling hænger sammen med disse andre indikatorer.

Tekstboks 1.10 —   Forholdet mellem risikobeløbet ved betaling og risikobeløbet ved rapportering/det samlede risikobeløb ved afslutning

Image

Kilde: Kommissionen — den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport for 2016, s. 71.

| 1.34. | I
  tekstboks 1.11
  sammenlignes Kommissionens tal for risikobeløbet ved betaling med intervallet for vores skøn over fejlforekomsten. Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport udarbejdes ikke efter samme procedure som det konsoliderede EU-regnskab, som vi får en foreløbig udgave af sidst i marts. Vi undersøger derfor ikke som sådan oplysningerne i den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport. Det risikobeløb ved betaling, som Kommissionen har beregnet for 2017 og angivet i den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport, ligger i den lave ende af vores interval, nemlig på 1,7  % (sammenlignet med 2,1  %-2,6  % for 2016). Vi anslår fejlforekomsten til 2,4  % (2016: 3,1  %) i et interval mellem 1,4  % og 3,4  %. |
| --- | --- |

1.34.

I
  tekstboks 1.11
  sammenlignes Kommissionens tal for risikobeløbet ved betaling med intervallet for vores skøn over fejlforekomsten. Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport udarbejdes ikke efter samme procedure som det konsoliderede EU-regnskab, som vi får en foreløbig udgave af sidst i marts. Vi undersøger derfor ikke som sådan oplysningerne i den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport. Det risikobeløb ved betaling, som Kommissionen har beregnet for 2017 og angivet i den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport, ligger i den lave ende af vores interval, nemlig på 1,7  % (sammenlignet med 2,1  %-2,6  % for 2016). Vi anslår fejlforekomsten til 2,4  % (2016: 3,1  %) i et interval mellem 1,4  % og 3,4  %.

| 1.34. | Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport vedtages medio juni i overensstemmelse med bestemmelserne i finansforordningen og er — hvad angår risikobeløbet ved betaling, som Revisionsretten henviser til — baseret på de detaljerede oplysninger i de årlige aktivitetsrapporter fra generaldirektørerne. De årlige aktivitetsrapporter stilles i princippet til rådighed for Revisionsretten, så snart de er undertegnet. Der er behov for tilstrækkelig tid til udarbejdelse af de årlige aktivitetsrapporter og den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport for at gennemgå og vurdere de væsentligste af de af medlemsstaterne fremlagte data. |
| --- | --- |

1.34.

Tekstboks 1.11 —   Kommissionens skøn over risikobeløbet ved betaling sammenlignet med vores skøn over fejlforekomsten

Image

Kilde: Revisionsretten.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

De enkelte elementer i Kommissionens skøn stemmer ikke altid overens med vores revisionsresultater

| 1.35. | Kommissionen bruger de erklæringer, generaldirektørerne afgiver i deres årlige aktivitetsrapporter, som grundlag for sin samlede vurdering af lovligheden og den formelle rigtighed. Kapitel 4-10 indeholder et afsnit om udvalgte årlige aktivitetsrapporter, hvor vi vurderer, om de stemmer overens med vores egne revisionsresultater. |
| --- | --- |

1.35.

Kommissionen bruger de erklæringer, generaldirektørerne afgiver i deres årlige aktivitetsrapporter, som grundlag for sin samlede vurdering af lovligheden og den formelle rigtighed. Kapitel 4-10 indeholder et afsnit om udvalgte årlige aktivitetsrapporter, hvor vi vurderer, om de stemmer overens med vores egne revisionsresultater.

| 1.35. | De årlige aktivitetsrapporter er de vigtigste rapporter fra generaldirektørerne til kommissærkollegiet om varetagelsen af deres opgaver. De årlige aktivitetsrapporter indeholder en redegørelse for graden af opfyldelse af de overordnede og specifikke mål, der er fastsat i generaldirektoraternes strategiplaner og forvaltningsplaner. De omfatter også resultater inden for finansiel forvaltning, intern kontrol og organisationsledelse. |
| --- | --- |

1.35.

| 1.36. | Indikatorerne for formel rigtighed (de årlige aktivitetsrapporters tal for risikobeløb ved betaling): |
| --- | --- |

1.36.

Indikatorerne for formel rigtighed (de årlige aktivitetsrapporters tal for risikobeløb ved betaling):

1.36.

| a) | stemmer stort set overens med vores egne revisionsresultater vedrørende FFR-udgiftsområde 2 »Naturressourcer« og 5 »Administration« |
| --- | --- |

a)

stemmer stort set overens med vores egne revisionsresultater vedrørende FFR-udgiftsområde 2 »Naturressourcer« og 5 »Administration«

| b) | ligger under vores skøn over fejlforekomsten vedrørende FFR 1a »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« og 1b »Samhørighed«. |
| --- | --- |

b)

ligger under vores skøn over fejlforekomsten vedrørende FFR 1a »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« og 1b »Samhørighed«.

| b) | For så vidt angår udgiftsområde 1a (Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse) i FFR er Kommissionen af den opfattelse, at de i de årlige aktivitetsrapporter fremlagte oplysninger hvad angår de underliggende transaktioners formelle rigtighed, er blevet bedre (se punkt 5.23-5.25).

  Kommissionen bemærker, at dens samlede anslåede risikobeløb ved betalingen for »samhørighed« for 2017 under udgiftsområde 1b i FFR, der hidrører fra de årlige aktivitetsrapporter fra GD REGIO og GD EMPL, ligger inden for det af Revisionsretten beregnede interval. |
| --- | --- |

b)

For så vidt angår udgiftsområde 1a (Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse) i FFR er Kommissionen af den opfattelse, at de i de årlige aktivitetsrapporter fremlagte oplysninger hvad angår de underliggende transaktioners formelle rigtighed, er blevet bedre (se punkt 5.23-5.25).

Fremtidige korrektioner og inddrivelser påvirker i betydelig grad risikobeløbet ved afslutning

| 1.37. | Risikobeløbet ved afslutning, jf.
  tekstboks 1.10
  , påvirkes af de anslåede fremtidige korrektioner og inddrivelser, som forvalterne af EU-midler forventer at foretage. Disse udgør et vigtigt forvaltningsredskab, som kan reducere uregelmæssige udgifters indvirkning på EU-budgettet. |
| --- | --- |

1.37.

Risikobeløbet ved afslutning, jf.
  tekstboks 1.10
  , påvirkes af de anslåede fremtidige korrektioner og inddrivelser, som forvalterne af EU-midler forventer at foretage. Disse udgør et vigtigt forvaltningsredskab, som kan reducere uregelmæssige udgifters indvirkning på EU-budgettet.

| 1.37. | Begrebet »risikobeløb ved afslutning« supplerer det overordnede billede af de flerårige programmer, idet det giver yderligere oplysninger om det risikobeløb, der er tilbage, når alle korrigerende foranstaltninger er taget i betragtning, herunder den »korrigerende effekt«, dvs. et bedste skøn over de korrektioner, der vil blive foretaget i årene efter udgiften. |
| --- | --- |

1.37.

| 1.38. | Kommissionen anvender korrektioner og inddrivelser i tidligere år som grundlag for et skøn over fremtidige korrektioner og inddrivelser. Det risikobeløb ved afslutning, der oplyses i den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport, er risikobeløbet ved betaling (punkt 1.32) minus de anslåede fremtidige korrektioner og inddrivelser.
  Tekstboks 1.12
  viser forbindelserne mellem de faktiske tal og de anslåede fremtidige tal for korrektioner og inddrivelser ved udgangen af rapporteringsåret. |
| --- | --- |

1.38.

Kommissionen anvender korrektioner og inddrivelser i tidligere år som grundlag for et skøn over fremtidige korrektioner og inddrivelser. Det risikobeløb ved afslutning, der oplyses i den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport, er risikobeløbet ved betaling (punkt 1.32) minus de anslåede fremtidige korrektioner og inddrivelser.
  Tekstboks 1.12
  viser forbindelserne mellem de faktiske tal og de anslåede fremtidige tal for korrektioner og inddrivelser ved udgangen af rapporteringsåret.

| 1.38. | Skønnene fra Kommissionens tjenestegrenes er forsigtige for at undgå en eventuel overvurdering af den korrigerende effekt. Sådanne skøn bygger i et vist omfang på de gennemsnitlige faktiske korrektioner, der er foretaget i de foregående år. Dette historiske grundlag er imidlertid ikke altid fuldt ud relevant for skønnet over de fremtidige korrektioner, og det skal eventuelt justeres. Se også Kommissionens svar på punkt 1.39. |
| --- | --- |

1.38.

Tekstboks 1.12 —   Kommissionens anslåede fremtidige korrektioner og inddrivelser og risikobeløb

Image

Kilde: Revisionsretten.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Kommissionens skøn over korrektioner og inddrivelser er baseret på et justeret historisk gennemsnit

| 1.39. | Som grundlag for beregningen af sit skøn over fremtidige korrektioner og inddrivelser anvender Kommissionen et historisk gennemsnit baseret på transaktioner i de foregående år. Kommissionen anser dette for at være den bedste tilgængelige indikation af dens korrigerende effekt. For at sikre, at det historiske gennemsnit er relevant i forbindelse med de aktuelle programmer, kræver GD BUDG, at de andre GD'er justerer det eller bruger en anden beregningsmetode, hvis det er hensigtsmæssigt (24). |
| --- | --- |

1.39.

Som grundlag for beregningen af sit skøn over fremtidige korrektioner og inddrivelser anvender Kommissionen et historisk gennemsnit baseret på transaktioner i de foregående år. Kommissionen anser dette for at være den bedste tilgængelige indikation af dens korrigerende effekt. For at sikre, at det historiske gennemsnit er relevant i forbindelse med de aktuelle programmer, kræver GD BUDG, at de andre GD'er justerer det eller bruger en anden beregningsmetode, hvis det er hensigtsmæssigt (24).

| 1.39. | De historiske data kan være påvirket af enkeltstående begivenheder eller være knyttet til tidligere programmer med andre risikoprofiler end de nuværende (der kan være blevet forenklede, og som er blevet mindre fejlbehæftede). Derfor justeres eller udskiftes de historiske data i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

1.39.

| 1.40. | Vi konstaterede en forbedring med hensyn til regnskabsåret 2017, men de historiske data var fortsat behæftet med klassificerings- og inputfejl eller indeholdt elementer, der ikke var relevante for beregningen (25). |
| --- | --- |

1.40.

Vi konstaterede en forbedring med hensyn til regnskabsåret 2017, men de historiske data var fortsat behæftet med klassificerings- og inputfejl eller indeholdt elementer, der ikke var relevante for beregningen (25).

| 1.40. | Historiske data er relevante med henblik på at kunne anslå fremtidige korrektioner, men nogle gange skal de justeres behørigt. Det er netop en af grundene til, at Kommissionens tjenestegrene anmodes om at overveje behovet for en justering/udskiftning af det historiske grundlag.

  Kommissionen har i de senere år løbende forbedret indberetningen af finansielle korrektioner og inddrivelser samt kvaliteten af de underliggende data. |
| --- | --- |

1.40.

Kommissionen har i de senere år løbende forbedret indberetningen af finansielle korrektioner og inddrivelser samt kvaliteten af de underliggende data.

| 1.41. | De fleste af Kommissionens GD'er justerede deres skøn. Vi konstaterede, at skønnene var bedre i 2017 end i de foregående år. Nogle GD'er gav imidlertid stadig ikke tilstrækkelige oplysninger i deres årlige aktivitetsrapporter om de vigtigste antagelser, der lå til grund for skønnet over fremtidige korrektioner og inddrivelser. |
| --- | --- |

1.41.

De fleste af Kommissionens GD'er justerede deres skøn. Vi konstaterede, at skønnene var bedre i 2017 end i de foregående år. Nogle GD'er gav imidlertid stadig ikke tilstrækkelige oplysninger i deres årlige aktivitetsrapporter om de vigtigste antagelser, der lå til grund for skønnet over fremtidige korrektioner og inddrivelser.

| 1.41. | Instruktionerne, modellen og vejledningen vedrørende den årlige aktivitetsrapport for 2017 er blevet præciseret i overensstemmelse med Revisionsrettens anbefalinger fra 2016. I overensstemmelse med instruktionerne har generaldirektoraterne i deres årlige aktivitetsrapporter for 2017 forbedret præsentationen af de vigtigste antagelser om de foretagne justeringer/udskiftninger for at fremhæve det bedste konservative skøn over de fremtidige korrektioner og inddrivelser, som er relevante for de nuværende programmer. |
| --- | --- |

1.41.

Der bør skelnes yderligere mellem effekten af henholdsvis forebyggende og korrigerende foranstaltninger

| 1.42. | Kommissionen — og i forbindelse med programmer under delt forvaltning også medlemsstaternes myndigheder — kan beskytte EU-budgettet mod regelstridige udgifter enten ved at forhindre dem eller ved at modvirke deres effekt. Forebyggelse er det første led i indsatsen for at undgå fejl. Hvis de forebyggende mekanismer ikke forhindrer alle fejl i at opstå, skal Kommissionen træffe korrigerende foranstaltninger for at modvirke deres effekt. |
| --- | --- |

1.42.

Kommissionen — og i forbindelse med programmer under delt forvaltning også medlemsstaternes myndigheder — kan beskytte EU-budgettet mod regelstridige udgifter enten ved at forhindre dem eller ved at modvirke deres effekt. Forebyggelse er det første led i indsatsen for at undgå fejl. Hvis de forebyggende mekanismer ikke forhindrer alle fejl i at opstå, skal Kommissionen træffe korrigerende foranstaltninger for at modvirke deres effekt.

| 1.43. | Kommissionens vigtigste forebyggende mekanismer omfatter afbrydelse og suspension af betalinger samt forudgående kontrol, der fører til afvisning af ikkestøtteberettigede beløb, før Kommissionen accepterer udgifterne og foretager betalinger. Kommissionens vigtigste korrigerende mekanismer omfatter efterfølgende kontrol af beløb, som den har godkendt og betalt. I forbindelse med delt forvaltning fører denne kontrol til finansielle korrektioner, og i forbindelse med direkte og indirekte forvaltning fører den til inddrivelser fra endelige modtagere. |
| --- | --- |

1.43.

Kommissionens vigtigste forebyggende mekanismer omfatter afbrydelse og suspension af betalinger samt forudgående kontrol, der fører til afvisning af ikkestøtteberettigede beløb, før Kommissionen accepterer udgifterne og foretager betalinger. Kommissionens vigtigste korrigerende mekanismer omfatter efterfølgende kontrol af beløb, som den har godkendt og betalt. I forbindelse med delt forvaltning fører denne kontrol til finansielle korrektioner, og i forbindelse med direkte og indirekte forvaltning fører den til inddrivelser fra endelige modtagere.

| 1.44. | Vi konstaterede, at Kommissionen i regnskabsredegørelsen og -analysen i EU's årsregnskab rapporterer beløb hidrørende fra både forebyggende og korrigerende mekanismer under samme post, nemlig »finansielle korrektioner og inddrivelser«. Dette gør det svært for læseren at skelne mellem effekten af henholdsvis forebyggende og korrigerende foranstaltninger. |
| --- | --- |

1.44.

Vi konstaterede, at Kommissionen i regnskabsredegørelsen og -analysen i EU's årsregnskab rapporterer beløb hidrørende fra både forebyggende og korrigerende mekanismer under samme post, nemlig »finansielle korrektioner og inddrivelser«. Dette gør det svært for læseren at skelne mellem effekten af henholdsvis forebyggende og korrigerende foranstaltninger.

| 1.44. og 1.45. | Oplysningerne om finansielle korrektioner og inddrivelser i regnskabsredegørelsen og -analysen har til formål på en meget kortfattet måde at forklare, hvilke elementer og foranstaltninger, Kommissionen fortrinsvis anvender for at beskytte EU-budgettet, og hvilken finansiel indvirkning de har. Alle detaljerede oplysninger om finansielle korrektioner og inddrivelser er medtaget i den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport, som sondrer mellem beløb, der hidrører fra henholdsvis forebyggende og korrigerende foranstaltninger. Desuden er beløbet for korrigerende foranstaltninger angivet særskilt i regnskabsredegørelsen og -analysen for 2017, og der er et link til de relevante afsnit i den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport. |
| --- | --- |

1.44. og 1.45.

| 1.45. | Kommissionen har imidlertid de nødvendige oplysninger til at kunne sondre mellem de to kategorier. I vores årsberetninger for 2014, 2015 og 2016 brugte vi data, som Kommissionen gav os, til at sondre mellem beløb hidrørende fra henholdsvis forebyggende og korrigerende mekanismer. |
| --- | --- |

1.45.

Kommissionen har imidlertid de nødvendige oplysninger til at kunne sondre mellem de to kategorier. I vores årsberetninger for 2014, 2015 og 2016 brugte vi data, som Kommissionen gav os, til at sondre mellem beløb hidrørende fra henholdsvis forebyggende og korrigerende mekanismer.

| 1.46. | I regnskabsredegørelsen og -analysen for 2017 angives et samlet beløb for gennemførte finansielle korrektioner og inddrivelser på 2,8  milliarder euro. Ligesom i de foregående år omfatter dette tal — ud over de beløb, der hidrører fra korrigerende mekanismer — følgende beløb hidrørende fra forebyggende aktioner:






  a) | under delt forvaltning 78 millioner euro, som medlemsstaterne fjernede fra nye udgiftsanmeldelser til Kommissionen (korrektioner »ved kilden«) vedrørende samhørighed og interne politikker, og 275 millioner euro i betalingsnedsættelser vedrørende landbrug |
| --- | --- | --- |

1.46.

I regnskabsredegørelsen og -analysen for 2017 angives et samlet beløb for gennemførte finansielle korrektioner og inddrivelser på 2,8  milliarder euro. Ligesom i de foregående år omfatter dette tal — ud over de beløb, der hidrører fra korrigerende mekanismer — følgende beløb hidrørende fra forebyggende aktioner:

a)

under delt forvaltning 78 millioner euro, som medlemsstaterne fjernede fra nye udgiftsanmeldelser til Kommissionen (korrektioner »ved kilden«) vedrørende samhørighed og interne politikker, og 275 millioner euro i betalingsnedsættelser vedrørende landbrug

| b) | under direkte og indirekte forvaltning 539 millioner euro i ikkestøtteberettigede udgifter, som blev fjernet fra anmeldelser, før der blev foretaget betaling fra EU-budgettet. |
| --- | --- |

b)

under direkte og indirekte forvaltning 539 millioner euro i ikkestøtteberettigede udgifter, som blev fjernet fra anmeldelser, før der blev foretaget betaling fra EU-budgettet.

| 1.46. | Detaljerede oplysninger om finansielle korrektioner og inddrivelser kan findes i den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport, ligesom i 2016, og før denne i de respektive meddelelser fra Kommissionen om beskyttelse af EU's budget. Beløbene for korrektioner og inddrivelser foretaget ved kilden viser, at Kommissionen — inden den godkender udgifter — fokuserer på forebyggende foranstaltninger for at beskytte EU's budget. |
| --- | --- |

1.46.

RETTENS BEMÆRKNINGER

VI SENDER OLAF DE SAGER, HVOR DER ER MISTANKE OM SVIG

| 1.47. | Vi sender de sager, hvor der er mistanke om svig, til Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), uanset om vi identificerer dem i forbindelse med revision (herunder vores arbejde med forvaltningsrevision) eller på grundlag af oplysninger, som vi modtager direkte fra tredjeparter. Vi kan ikke kommentere individuelle sager eller OLAF's reaktion på disse. Følgende kan oplyses om 2017:






  a) | Vi vurderede den formelle rigtighed af 703 transaktioner med henblik på årsberetningen og udarbejdede 28 særberetninger |
| --- | --- | --- |

1.47.

Vi sender de sager, hvor der er mistanke om svig, til Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), uanset om vi identificerer dem i forbindelse med revision (herunder vores arbejde med forvaltningsrevision) eller på grundlag af oplysninger, som vi modtager direkte fra tredjeparter. Vi kan ikke kommentere individuelle sager eller OLAF's reaktion på disse. Følgende kan oplyses om 2017:

a)

Vi vurderede den formelle rigtighed af 703 transaktioner med henblik på årsberetningen og udarbejdede 28 særberetninger

| b) | Vi sendte OLAF 13 sager med mistanke om svig, som vi havde konstateret i forbindelse med vores revisioner (11 i 2016), og 6 sager, som byggede på oplysninger, vi havde modtaget fra tredjeparter (5 i 2016). |
| --- | --- |

b)

Vi sendte OLAF 13 sager med mistanke om svig, som vi havde konstateret i forbindelse med vores revisioner (11 i 2016), og 6 sager, som byggede på oplysninger, vi havde modtaget fra tredjeparter (5 i 2016).

| 1.48. | I 2017 vedrørte de sager med mistanke om svig, som vi identificerede i forbindelse med vores arbejde og sendte til OLAF, for det meste kunstigt skabte betingelser for at modtage EU-finansiering, anmeldelse af omkostninger, som ikke opfyldte støttekriterierne, og uregelmæssigheder vedrørende indkøb. |
| --- | --- |

1.48.

I 2017 vedrørte de sager med mistanke om svig, som vi identificerede i forbindelse med vores arbejde og sendte til OLAF, for det meste kunstigt skabte betingelser for at modtage EU-finansiering, anmeldelse af omkostninger, som ikke opfyldte støttekriterierne, og uregelmæssigheder vedrørende indkøb.

| 1.49. | Pr. 31. december 2017 havde 7 af de 13 sager, der i 2017 blev identificeret under vores revisionsarbejde og indberettet til OLAF, allerede ført til undersøgelser, og én var stadig under behandling. OLAF besluttede at afvise de fem resterende sager med den begrundelse, at de bedre kunne behandles af en anden myndighed eller EU-institution, -organ, -kontor eller -agentur, at der ikke var tilstrækkeligt bevis for svig, eller at der skulle tages proportionalitetshensyn. |
| --- | --- |

1.49.

Pr. 31. december 2017 havde 7 af de 13 sager, der i 2017 blev identificeret under vores revisionsarbejde og indberettet til OLAF, allerede ført til undersøgelser, og én var stadig under behandling. OLAF besluttede at afvise de fem resterende sager med den begrundelse, at de bedre kunne behandles af en anden myndighed eller EU-institution, -organ, -kontor eller -agentur, at der ikke var tilstrækkeligt bevis for svig, eller at der skulle tages proportionalitetshensyn.

| 1.50. | For så vidt angår de seks sager, som udsprang af oplysninger fra tredjeparter og blev videresendt af os, havde to resulteret i undersøgelser, mens de øvrige fire blev afvist med den begrundelse, at de bedre kunne behandles af en anden myndighed eller EU-institution, -organ, -kontor eller -agentur, eller at der ikke var tilstrækkeligt bevis for svig. |
| --- | --- |

1.50.

For så vidt angår de seks sager, som udsprang af oplysninger fra tredjeparter og blev videresendt af os, havde to resulteret i undersøgelser, mens de øvrige fire blev afvist med den begrundelse, at de bedre kunne behandles af en anden myndighed eller EU-institution, -organ, -kontor eller -agentur, eller at der ikke var tilstrækkeligt bevis for svig.

| 1.51. | Mellem 2010 og 2017 anbefalede OLAF inddrivelse af i alt 294,7  millioner euro i sager, som vi havde sendt. I de tilfælde, hvor OLAF lukkede sager uden at anbefale yderligere foranstaltninger, lød den mest almindelige konklusion, at der ikke var tegn på svig eller uregelmæssigheder med indvirkning på EU's finansielle eller andre interesser. |
| --- | --- |

1.51.

Mellem 2010 og 2017 anbefalede OLAF inddrivelse af i alt 294,7  millioner euro i sager, som vi havde sendt. I de tilfælde, hvor OLAF lukkede sager uden at anbefale yderligere foranstaltninger, lød den mest almindelige konklusion, at der ikke var tegn på svig eller uregelmæssigheder med indvirkning på EU's finansielle eller andre interesser.

KONKLUSIONER

| 1.52. | Hovedformålet med dette kapitel er at underbygge revisionserklæringen. |
| --- | --- |

1.52.

Hovedformålet med dette kapitel er at underbygge revisionserklæringen.

Resultaterne af revisionen

| 1.53. | Vi konkluderer, at regnskabet er uden væsentlig fejlinformation. |
| --- | --- |

1.53.

Vi konkluderer, at regnskabet er uden væsentlig fejlinformation.

| 1.54. | Med hensyn til transaktionernes formelle rigtighed konkluderer vi, at indtægterne var uden væsentlig fejlforekomst. Med hensyn til betalingerne viser resultaterne af vores revision, at der er sket løbende forbedringer i de seneste år. Ligesom sidste år konkluderer vi, at de rettighedsbaserede udgifter er uden væsentlig fejlforekomst. Den væsentlige fejlforekomst, vi har konstateret, er begrænset til de godtgørelsesbaserede udgifter, som i år udgjorde 47 % af vores revisionspopulation. På dette grundlag konkluderer vi, at fejlforekomsten ikke er gennemgribende. |
| --- | --- |

1.54.

Med hensyn til transaktionernes formelle rigtighed konkluderer vi, at indtægterne var uden væsentlig fejlforekomst. Med hensyn til betalingerne viser resultaterne af vores revision, at der er sket løbende forbedringer i de seneste år. Ligesom sidste år konkluderer vi, at de rettighedsbaserede udgifter er uden væsentlig fejlforekomst. Den væsentlige fejlforekomst, vi har konstateret, er begrænset til de godtgørelsesbaserede udgifter, som i år udgjorde 47 % af vores revisionspopulation. På dette grundlag konkluderer vi, at fejlforekomsten ikke er gennemgribende.

---

(1)  Det konsoliderede årsregnskab omfatter balancen, resultatopgørelsen, pengestrømsopgørelsen, opgørelsen over bevægelser i nettoaktiver og et resumé af væsentlige regnskabspraksis samt andre forklarende bemærkninger (inklusive segmentoplysninger).

(2)  Beretningerne om budgetgennemførelsen omfatter også forklarende bemærkninger.

(3)  46,7 milliarder euro. Vi giver nærmere oplysninger i punkt 1.19-1.21 i vores årsberetning for 2017.

(4)  53,5 milliarder euro. Vi giver nærmere oplysninger i punkt 1.18 i vores årsberetning for 2017.

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/1017 af 25. juni 2015 om Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning og Den Europæiske Portal for Investeringsprojekter og om ændring af forordning (EU) nr. 1291/2013 og (EU) nr. 1316/2013 — Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EUT L 169 af 1.7.2015, s. 1) (»EFSI-forordningen«).

(6)  Garantien blev forhøjet til 26 milliarder euro i overensstemmelse med den ændrede EFSI-forordning af december 2017 (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2396 af 13. december 2017 om ændring af forordning (EU) nr. 1316/2013 og (EU) 2015/1017, EUT L 345 af 27.12.2017, s. 34) og den ændrede EFSI-aftale af marts 2018.

(7)  Jf. punkt 1.12-1.16 i vores årsberetning for 2015.

(8)  EFSI-facilitetens ledelsesstruktur kunne tages som indikation på, at den er under fælles kontrol, og det samme kunne anvendelsen og tildelingen af EU-garantien. Ifølge Kommissionen kræves der imidlertid ikke enstemmighed i forbindelse med afgørelser om de fleste relevante aktiviteter vedrørende SMV-vinduets egenkapitalprodukt eller EFSI-initiativet som helhed, og derfor konkluderede Kommissionens regnskabsfører, at der ikke er tale om fælles kontrol.

(9)  Jf. International Public Sector Accounting Standard (IPSAS) 25 — »Employee benefits«. I forbindelse med EU-pensionsordningen repræsenterer ydelsesforpligtelsen værdien af de forventede fremtidige betalinger, EU skal afholde for at opfylde de pensionsforpligtelser, der er opstået som følge af ansættelsesforhold i den aktuelle periode og tidligere perioder.

(10)  Der er tale om 64 milliarder euro i skyldige omkostninger på balancens passivside og et fradrag på 37 milliarder euro i forfinansieringsbeløbet på balancens aktivside.

(11)  Jf. glossaret: Forsvarlig økonomisk forvaltning.

(12)  Jf. del 2 i kapitel 5, 6 og 7.

(13)  Jf. kapitel 3.

(14)  Jf. EU's konsoliderede årsregnskab for 2017 — Beretningerne om budgetgennemførelsen og forklarende bemærkninger, 4.3 FFR: Gennemførelse af betalingsbevillinger.

(15)  Det konsoliderede årsregnskab består af:

| a) | det konsoliderede årsregnskab, som omfatter balancen (der viser aktiverne og passiverne ved regnskabsårets udgang), resultatopgørelsen (der viser regnskabsårets indtægter og udgifter), pengestrømsopgørelsen (der viser, hvordan bevægelser i regnskabet indvirker på beholdningen af kontanter og andre likvide midler) og opgørelsen over bevægelser i nettoaktiver samt de tilhørende bemærkninger |
| --- | --- |

a)

det konsoliderede årsregnskab, som omfatter balancen (der viser aktiverne og passiverne ved regnskabsårets udgang), resultatopgørelsen (der viser regnskabsårets indtægter og udgifter), pengestrømsopgørelsen (der viser, hvordan bevægelser i regnskabet indvirker på beholdningen af kontanter og andre likvide midler) og opgørelsen over bevægelser i nettoaktiver samt de tilhørende bemærkninger

| b) | de beretninger om budgetgennemførelsen, som omfatter regnskabsårets indtægter og udgifter, samt de tilhørende bemærkninger. |
| --- | --- |

b)

de beretninger om budgetgennemførelsen, som omfatter regnskabsårets indtægter og udgifter, samt de tilhørende bemærkninger.

(16)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1), som ændret.

(17)  Jf. Recommended Practice Guideline 2 (RPG 2) »Financial Statements Discussion and Analysis« fra International Public Sector Accounting Standards Board (IPSASB).

(18)  Med indførelsen af international standard om revision 701 i 2015 blev revisor pålagt at rapportere om centrale forhold ved revisionen.

(19)  De rettighedsbaserede udgifter omfatter administrationsudgifterne.

(20)  Disse tal blev ikke offentliggjort i tekstboks 1.6 i årsberetningen for 2016.

(21)  Artikel 317 i TEUF:

»Inden for rammerne af de givne bevillinger og i overensstemmelse med bestemmelserne i den i medfør af artikel 322 udstedte forordning gennemfører Kommissionen på eget ansvar budgettet i samarbejde med medlemsstaterne i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning. Medlemsstaterne samarbejder med Kommissionen med henblik på at sikre, at bevillingerne anvendes i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning.«

(22)  http://ec.europa.eu/budget/biblio/media/2018package_en.cfm

(23)  Jf. særberetning nr. 27/2016 »Forvaltning i Kommissionen — bedste praksis?«, anbefaling 2 f).

(24)  »Guidance on the content of the AAR Section 2.1: Financial management and internal control«; »Guideline: Key concepts and definitions for determining error rates, amounts at risk and estimated future corrections«, »User's guide to the BO reports for the preparation of the 2017 AAR«.

(25)  Jf. f.eks. punkt 1.13-1.15 i årsberetningen for 2013, punkt 1.43 og 1.44 i årsberetningen for 2014 og fodnote 35 i årsberetningen for 2015. Vores undersøgelse af finansielle korrektioner og inddrivelser registreret i 2017 afslørede nogle klassificerings- og inputfejl.

BILAG 1.1

REVISIONSTILGANG OG -METODE

| 1. | Vores revisionstilgang er beskrevet i vores håndbog i finansiel revision og juridisk-kritisk revision, som ligger på vores websted (1). Vi bruger en sikkerhedsmodel, når vi planlægger vores arbejde. I vores planlægning overvejer vi risikoen for, at der opstår fejl (den iboende risiko), og risikoen for, at fejl ikke forhindres eller opdages og korrigeres (kontrolrisikoen). |
| --- | --- |

1.

DEL 1 — Vores strategi for 2018-2020 vedrørende revisionserklæringen

| 2. | Det er et hovedmål i vores strategi for 2018-2020 at øge vores revisionserklærings merværdi i kraft af flere kvalitative vurderinger af EU's økonomiske forvaltning, en styrket rapportering om performance og bedre oplysninger om EU's indsats i medlemsstaterne og regionerne. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vores nuværende tilgang til at vurdere, om de transaktioner, der ligger til grund for regnskaberne, er i overensstemmelse med EU-reglerne, består primært i at foretage direkte overholdelsestest af en stor, tilfældigt udvalgt stikprøve af transaktioner. Vores seneste årsberetninger viser forbedringer i forvaltnings- og kontrolsystemerne og med hensyn til at få adgang til oplysninger om lovlighed og formel rigtighed fra de reviderede enheder. |
| --- | --- |

3.

| 4. | I lyset af denne udvikling vil vi i forbindelse med vores revisionserklæringer i 2018-2020 stræbe efter at gøre bedre brug af de reviderede enheders oplysninger om lovlighed og formel rigtighed på områder, hvor dette er muligt. I sidste ende er det vores mål i de kommende år at bevæge os i retning af en attestationstilgang (2). I forbindelse med denne tilgang indsamler revisor tilstrækkeligt og egnet bevis til at afgive en konklusion om den sikkerhed, den ansvarlige enhed giver udtryk for. I praksis ville dette betyde, at vi på de områder, hvor vi kan opnå sikkerhed fra den reviderede enheds oplysninger om lovlighed og formel rigtighed, gennemgår og genudfører dennes arbejde. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Med henblik på 2017 har vi ændret vores revisionstilgang vedrørende FFR 1b »Økonomisk, social og territorial samhørighed« for at tage højde for ændringer i udformningen af kontrolsystemerne for programmeringsperioden 2014-2020. Vores mål er — ud over at bidrage til revisionserklæringen for 2017 — at drage en konklusion om pålideligheden af Kommissionens centrale indikator for lovlighed og formel rigtighed på dette område: restfejlfrekvensen (3). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vi har i vores population inkluderet alle betalinger med relation til de afslutningsafgørelser (afgørelser, hvorved Kommissionen godkender regnskaber), som Kommissionen traf i 2017 vedrørende de operationelle programmer for perioden 2014-2020. Kommissionen træffer disse afgørelser for at afregne udgifter afholdt mellem 1. juli 2015 og 30. juni 2016, som er opført i de attesterede regnskaber, medlemsstaterne forelagde senest 15. februar 2017. Vi vil i forbindelse med fremtidige revisioner teste de mellemliggende betalinger vedrørende programmerne for 2014-2020, som er registreret i regnskabet for 2017. |
| --- | --- |

6.

DEL 2 — Revisionstilgang og -metode vedrørende regnskabernes rigtighed

| 7. | Vi undersøger EU's konsoliderede regnskab for at fastslå, om det er rigtigt. Det består af:






  a) | det konsoliderede årsregnskab og |
| --- | --- | --- |

7.

a)

det konsoliderede årsregnskab og

| b) | beretningerne om budgetgennemførelsen. |
| --- | --- |

b)

beretningerne om budgetgennemførelsen.

| 8. | Det konsoliderede regnskab skal i alt væsentligt give et korrekt billede af:






  a) | Den Europæiske Unions finansielle stilling ved årets udgang |
| --- | --- | --- |

8.

a)

Den Europæiske Unions finansielle stilling ved årets udgang

| b) | resultaterne af dens transaktioner og pengestrømme og |
| --- | --- |

b)

resultaterne af dens transaktioner og pengestrømme og

| c) | ændringer i nettoaktiver i det afsluttede regnskabsår. |
| --- | --- |

c)

ændringer i nettoaktiver i det afsluttede regnskabsår.

| 9. | Vores revision omfatter:






  a) | evaluering af regnskabskontrollen |
| --- | --- | --- |

9.

a)

evaluering af regnskabskontrollen

| b) | kontrol af, hvordan de centrale regnskabsprocedurer og årsafslutningsprocessen fungerer |
| --- | --- |

b)

kontrol af, hvordan de centrale regnskabsprocedurer og årsafslutningsprocessen fungerer

| c) | analyse af de vigtigste regnskabsdata med fokus på sammenhæng og rimelighed |
| --- | --- |

c)

analyse af de vigtigste regnskabsdata med fokus på sammenhæng og rimelighed

| d) | analyse og afstemning af konti og/eller saldi |
| --- | --- |

d)

analyse og afstemning af konti og/eller saldi

| e) | substansrevision af forpligtelser, betalinger og specifikke poster på balancen baseret på repræsentative stikprøver |
| --- | --- |

e)

substansrevision af forpligtelser, betalinger og specifikke poster på balancen baseret på repræsentative stikprøver

| f) | så vidt muligt, og i overensstemmelse med de internationale revisionsstandarder, anvendelse af arbejde udført af andre revisorer, især i forbindelse med revision af de låntagnings- og långivningsaktiviteter, som Kommissionen forvalter, da der i disse tilfælde foreligger eksterne revisionsattester. |
| --- | --- |

f)

så vidt muligt, og i overensstemmelse med de internationale revisionsstandarder, anvendelse af arbejde udført af andre revisorer, især i forbindelse med revision af de låntagnings- og långivningsaktiviteter, som Kommissionen forvalter, da der i disse tilfælde foreligger eksterne revisionsattester.

DEL 3 — Revisionstilgang og -metode vedrørende transaktionernes formelle rigtighed

| 10. | Revisionen vedrørende den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskabet, omfatter test, der skal vise, om de er i overensstemmelse med de relevante regler og forordninger. |
| --- | --- |

10.

| 11. | I forbindelse med vores revisionsarbejde overvejer vi, om vi kan gøre effektiv brug af andres kontroller vedrørende formel rigtighed. Hvis vi vil anvende resultaterne af en sådan kontrol, undersøger vi i overensstemmelse med de internationale revisionsstandarder den udførende enheds uafhængighed og kompetence samt det udførte arbejdes omfang og tilstrækkelighed. |
| --- | --- |

11.

Hvordan vi tester transaktioner

| 12. | På hvert FFR-udgiftsområde, som vi giver en specifik vurdering af (kapitel 5, 6, 7 og 10) tester vi en repræsentativ stikprøve af transaktioner for at anslå, hvor stor en del af transaktionerne i den samlede population der ikke er formelt rigtige. |
| --- | --- |

12.

| 13. | For hver af de udvalgte transaktioner afgør vi, om betalingsanmodningen eller betalingen vedrører udgifter, der er godkendt i budgettet og specificeret i lovgivningen. Vi undersøger, hvordan beløbet i betalingsanmodningen eller betalingen er beregnet (ved større anmodninger på grundlag af et udvalg af poster, som er repræsentativt for samtlige poster i transaktionen). Vi sporer transaktionen fra bevillingsregnskabet til den endelige modtager (f.eks. en landbruger, en kursusarrangør eller en leder af et udviklingsprojekt) og undersøger på hvert niveau, om betingelserne er opfyldt. |
| --- | --- |

13.

| 14. | For så vidt angår test af indtægtstransaktioner tager vores undersøgelse af moms- og BNI-baserede egne indtægter udgangspunkt i de makroøkonomiske aggregater, der ligger til grund for beregningen af disse indtægter. Vi undersøger Kommissionens kontrol af disse bidrag fra medlemsstaterne indtil det punkt, hvor de er modtaget og opført i det konsoliderede regnskab. For så vidt angår traditionelle egne indtægter undersøger vi toldmyndighedernes regnskaber og strømmen af afgiftsbeløb — igen indtil det punkt, hvor de er modtaget og registreret af Kommissionen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | For så vidt angår udgifter undersøger vi betalingerne, når udgifterne er afholdt, registreret og godkendt. Dette gælder alle kategorier af betalinger (inklusive betalinger vedrørende køb af aktiver). Vi undersøger ikke forskud på det tidspunkt, hvor de betales, men først når:






  a) | den endelige modtager af EU-midlerne (f.eks. en landbruger, et forskningsinstitut eller en virksomhed, der leverer offentligt finansierede arbejder eller tjenesteydelser) har forelagt dokumentation for, at midlerne er blevet anvendt, og |
| --- | --- | --- |

15.

a)

den endelige modtager af EU-midlerne (f.eks. en landbruger, et forskningsinstitut eller en virksomhed, der leverer offentligt finansierede arbejder eller tjenesteydelser) har forelagt dokumentation for, at midlerne er blevet anvendt, og

| b) | Kommissionen (eller den institution eller det organ, der forvalter EU-midlerne) har godkendt den endelige anvendelse af midlerne ved at afregne forskuddet. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen (eller den institution eller det organ, der forvalter EU-midlerne) har godkendt den endelige anvendelse af midlerne ved at afregne forskuddet.

| 16. | Vores revisionsstikprøve er udformet med henblik på at give et overslag over fejlforekomsten i udgifterne som helhed, ikke i de enkelte transaktioner (f.eks. til et bestemt projekt). Vi bruger pengeenhedsstikprøvemetoden til at udvælge betalingsanmodninger eller betalinger og — på lavere niveau — enkelte poster i en transaktion (f.eks. fakturaer vedrørende et projekt eller parceller i en landbrugers betalingsanmodning). De rapporterede fejlforekomster for disse poster kan ikke udlægges som konklusioner om de respektive transaktioner, men indgår direkte i beregningen af fejlforekomsten for EU-udgifterne som helhed. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Vi undersøger ikke hvert år transaktioner i samtlige medlemsstater, modtagerstater og regioner. Omtalen af bestemte medlemsstater, modtagerstater og/eller regioner med navns nævnelse betyder ikke, at de anførte eksempler ikke forekommer andre steder. De illustrative eksempler i denne beretning kan ikke bruges som grundlag for konklusioner om de pågældende medlemsstater, modtagerstater og/eller regioner. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Vores tilgang er ikke udformet med henblik på at indsamle data om fejlfrekvensen i hele populationen. De tal, der oplyses om antallet af fejl konstateret på et bestemt FFR-udgiftsområde, i udgifter forvaltet af et bestemt GD eller i udgifterne i en bestemt medlemsstat, siger derfor ikke noget om fejlfrekvensen i de EU-finansierede transaktioner eller i de enkelte medlemsstater. Vores stikprøvemetode tillægger forskellige transaktioner forskellig vægt, afhængigt af udgifternes omfang og intensiteten af vores revisionsarbejde. Denne vægtning findes ikke i frekvensopgørelser, som derfor tillægger udgifter til udvikling af landdistrikter lige så meget vægt som udgifter til direkte støtte vedrørende naturressourcer og tillægger udgifter fra Den Europæiske Socialfond lige så meget vægt som udgifter fra EFRU og Samhørighedsfonden. |
| --- | --- |

18.

Hvordan vi vurderer og fremlægger resultaterne af testen af transaktioner

| 19. | En fejl i en transaktion kan berøre hele beløbet eller en del af det. Vi vurderer, om fejlene er kvantificerbare eller ikkekvantificerbare, dvs. om det kan måles, hvor stor en del af det undersøgte beløb der er berørt af fejlen. Fejl, der opdages og korrigeres før vores kontrol og uafhængigt af denne, udelukkes fra beregningen af fejlforekomsten og fejlfrekvensen, da opdagelsen og korrektionen viser, at kontrolsystemerne har fungeret effektivt. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Vores kriterier for kvantificering af fejl i forbindelse med offentlige indkøb er beskrevet i dokumentet »Non-compliance with the rules on public procurement — types of irregularities and basis for quantification« (4). |
| --- | --- |

20.

| 21. | Vores kvantificering kan være forskellig fra den kvantificering, som Kommissionen eller medlemsstaterne foretager, når de skal beslutte, hvordan de vil reagere på en forkert anvendelse af reglerne for offentlige indkøb. |
| --- | --- |

21.

Anslået fejlforekomst

| 22. | Vi anslår den »mest sandsynlige fejlforekomst« (MSF). Det gør vi for de fleste FFR-udgiftsområder og for de samlede budgetudgifter. MSF beregnes kun på grundlag af kvantificerbare fejl og angives i procent. Fejl kan f.eks. være kvantificerbare overtrædelser af gældende forordninger, regler, kontrakter og tilskudsbetingelser. Vi anslår også den nedre fejlgrænse (NF) og den øvre fejlgrænse (ØF). |
| --- | --- |

22.

| 23. | Vi bruger en væsentlighedstærskel på 2 % i forbindelse med vores erklæring. Vi tager endvidere hensyn til fejlenes art, omfang og kontekst. |
| --- | --- |

23.

Hvordan vi undersøger systemer og rapporterer resultaterne

| 24. | Kommissionen, de andre EU-institutioner og -organer, medlemsstaternes myndigheder og de modtagende lande og/eller regioner opretter systemer til at styre risiciene for budgettet og til at overvåge/sikre transaktionernes formelle rigtighed. Det er nyttigt at undersøge disse systemer for at identificere områder, hvor der bør ske forbedringer. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Der anvendes mange forskellige systemer på de enkelte FFR-udgiftsområder og i forbindelse med indtægterne. Hvert år udtager vi en stikprøve af systemer og fremlægger resultaterne af vores undersøgelser med anbefalinger til forbedringer. |
| --- | --- |

25.

Hvordan vi når frem til erklæringerne i vores revisionserklæring

| 26. | Vi planlægger vores arbejde med henblik på at opnå tilstrækkeligt, relevant og troværdigt revisionsbevis til at underbygge vores erklæring om den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for EU's konsoliderede regnskab. Vi rapporterer om dette arbejde i kapitel 4-10, og erklæringen findes i revisionserklæringen. Vores arbejde sætter os i stand til at afgive en kvalificeret erklæring om, hvorvidt fejlene i populationen ligger over eller under væsentlighedstærsklen. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Når vi konstaterer en væsentlig fejlforekomst og vurderer dens indvirkning på revisionserklæringen, skal vi afgøre, om fejlene — eller manglen på revisionsbevis — er »gennemgribende«. I den forbindelse følger vi vejledningen i ISSAI 1705 (og udvider den til at omfatte forhold vedrørende lovlighed og formel rigtighed i overensstemmelse med vores mandat). Hvis der er tale om væsentlige og gennemgribende fejl, afgiver vi en afkræftende erklæring. |
| --- | --- |

27.

| 28. | En fejl eller en mangel på revisionsbevis er gennemgribende, hvis den efter revisors vurdering ikke begrænser sig til specifikke elementer, konti eller poster i regnskabet (dvs. findes spredt i regnskabet eller de testede transaktioner), eller hvis den er begrænset til specifikke elementer, konti eller poster i regnskabet, repræsenterer eller kan repræsentere en væsentlig del af regnskabet, eller vedrører oplysninger, der er grundlæggende for brugernes forståelse af regnskabet. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Vores bedste skøn over fejlforekomsten i de samlede udgifter i 2017 er 2,4 %. Vi vurderer ikke, at fejlforekomsten er gennemgribende, da den begrænser sig til en specifik type udgifter på nogle bestemte udgiftsområder. Som beskrevet i kapitel 5-7 og 10 varierer den anslåede fejlforekomst for de forskellige FFR-udgiftsområder. |
| --- | --- |

29.

Mistanke om svig

| 30. | Hvis vi har en begrundet mistanke om svig, meddeler vi dette til OLAF, EU's kontor for bekæmpelse af svig. OLAF har ansvaret for at foretage eventuelle undersøgelser. Vi indberetter hvert år adskillige sager til OLAF. |
| --- | --- |

30.

DEL 4 — Sammenhængen mellem erklæringen om regnskabernes rigtighed og erklæringerne om transaktionernes formelle rigtighed

| 31. | Vi har afgivet:






  a) | en erklæring om Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab for det afsluttede regnskabsår og |
| --- | --- | --- |

31.

a)

en erklæring om Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab for det afsluttede regnskabsår og

| b) | erklæringer om den formelle rigtighed af de indtægter og betalinger, der ligger til grund for regnskabet. |
| --- | --- |

b)

erklæringer om den formelle rigtighed af de indtægter og betalinger, der ligger til grund for regnskabet.

| 32. | Vores arbejde er udført og vores erklæringer afgivet i overensstemmelse med IFAC's Internationale Standarder om Revision og etiske regler og INTOSAI's internationale standarder for overordnede revisionsorganer. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Disse standarder fastsætter, at når revisor afgiver erklæringer om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners formelle rigtighed, fører en erklæring med forbehold om transaktionernes formelle rigtighed ikke i sig selv til en erklæring med forbehold om regnskabernes rigtighed. I det årsregnskab, som vi afgiver erklæring om, anerkendes det, at der er et væsentligt forhold, som vedrører overtrædelser af reglerne for de udgifter, der afholdes over EU-budgettet. Vi har derfor besluttet, at en væsentlig fejlforekomst med indvirkning på den formelle rigtighed ikke i sig selv er en grund til, at vores særskilte erklæring om regnskabernes rigtighed afgives med forbehold. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  https://www.eca.europa.eu/da/Pages/AuditMethodology.aspx.

(2)  Jf. ISSAI 4000, punkt 40.

(3)  Jf. vores baggrundspapir: »The ECA's modified approach to the Statement of Assurance audits in Cohesion«, som kan findes på vores websted (https://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=44524).

(4)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/Guideline_procurement/_of_public_procurement_errors.pdf.

---

KAPITEL 2

Den budgetmæssige og økonomiske forvaltning

INDHOLD

| Indledning | 2.1-2.2 |
| --- | --- |

| Budgetforvaltningen i 2017 | 2.3-2.12 |
| --- | --- |

| I forhold til budgettet var forpligtelserne høje og betalingerne fortsat lave i det fjerde år i FFR | 2.3-2.5 |
| --- | --- |

| De uindfriede budgetforpligtelser oversteg sidste års rekordniveau | 2.6-2.8 |
| --- | --- |

| Den samlede margen for betalinger og de særlige instrumenter er vigtige for fleksibiliteten | 2.9-2.12 |
| --- | --- |

| Forhold i forbindelse med den økonomiske forvaltning relateret til 2017-budgettet | 2.13-2.45 |
| --- | --- |

| Det er stadig en udfordring for medlemsstaterne at få brugt de tilgængelige midler fra ESI-fondene | 2.13-2.19 |
| --- | --- |

| Medlemsstaterne indsendte deres endelige betalingsanmodninger vedrørende strukturfondene under FFR for 2007-2013 | 2.20-2.22 |
| --- | --- |

| I forbindelse med bistand til lande uden for EU gøres der i stigende grad brug af alternative finansieringsmodeller | 2.23-2.27 |
| --- | --- |

| EU-finansieringen til finansielle instrumenter er steget betydeligt | 2.28-2.41 |
| --- | --- |

| De finansielle instrumenter under delt forvaltning har udfordringer | 2.29-2.35 |
| --- | --- |

| Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) har fået momentum | 2.36-2.39 |
| --- | --- |

| Oprettelsen af Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling | 2.40-2.41 |
| --- | --- |

| EU-budgettets eksponering er stadig betydelig | 2.42-2.45 |
| --- | --- |

| Risici og udfordringer for det fremtidige EU-budget | 2.46-2.51 |
| --- | --- |

| Der er fortsat mulighed for et unormalt efterslæb af ubetalte betalingsanmodninger | 2.47 |
| --- | --- |

| Finansiering af uindfriede forpligtelser under FFR for 2014-2020 er et problem i forbindelse med den næste FFR | 2.48-2.49 |
| --- | --- |

| Det Forenede Kongerige forlader EU | 2.50 |
| --- | --- |

| Ansvarlighedsmanglerne kan muligvis blive endnu større | 2.51 |
| --- | --- |

| Konklusioner og anbefalinger | 2.52-2.62 |
| --- | --- |

| Konklusioner | 2.52-2.61 |
| --- | --- |

| Anbefalinger | 2.62 |
| --- | --- |

| Bilag 2.1 — | Hovedpunkter i ændringsbudgetter |
| --- | --- |

Bilag 2.1 —

| Bilag 2.2 — | Forhøjelse i de særlige instrumenter |
| --- | --- |

Bilag 2.2 —

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 2.1. | Dette kapitel præsenterer resultaterne af vores gennemgang af centrale forhold ved EU's budgetmæssige og økonomiske forvaltning. Det identificerer også nogle risici og udfordringer for fremtidige budgetter og bygger til dels på synspunkter fremsat i en række særberetninger og briefingpapirer. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

2.1.

Dette kapitel præsenterer resultaterne af vores gennemgang af centrale forhold ved EU's budgetmæssige og økonomiske forvaltning. Det identificerer også nogle risici og udfordringer for fremtidige budgetter og bygger til dels på synspunkter fremsat i en række særberetninger og briefingpapirer.

| 2.2. | Som led i de velkomne overvejelser om EU's fremtid fremlagde Kommissionen i juni 2017 »Oplæg om fremtiden for EU's finanser«, der fremhævede mulighederne for fremtidig finansiering (1). Vi bidrog til debatten ved at offentliggøre to briefingpapirer (2). Den 2. maj 2018 fremlagde Kommissionen et forslag til en ny flerårig finansiel ramme (FFR), som skal træde i kraft i 2021 (3). |
| --- | --- |

2.2.

Som led i de velkomne overvejelser om EU's fremtid fremlagde Kommissionen i juni 2017 »Oplæg om fremtiden for EU's finanser«, der fremhævede mulighederne for fremtidig finansiering (1). Vi bidrog til debatten ved at offentliggøre to briefingpapirer (2). Den 2. maj 2018 fremlagde Kommissionen et forslag til en ny flerårig finansiel ramme (FFR), som skal træde i kraft i 2021 (3).

BUDGETFORVALTNINGEN I 2017

I forhold til budgettet var forpligtelserne høje og betalingerne fortsat lave i det fjerde år i FFR

| 2.3. | I 2017 indgik EU forpligtelser for 158,7  milliarder euro (99,3  %) af de samlede forpligtelsesbevillinger på 159,8  milliarder euro i det vedtagne budget (4). Hvis de særlige instrumenter medregnes, oversteg forpligtelserne FFR-loftet med 3,1 milliard euro (jf.
  tekstboks 2.1
  ). |
| --- | --- |

2.3.

I 2017 indgik EU forpligtelser for 158,7  milliarder euro (99,3  %) af de samlede forpligtelsesbevillinger på 159,8  milliarder euro i det vedtagne budget (4). Hvis de særlige instrumenter medregnes, oversteg forpligtelserne FFR-loftet med 3,1 milliard euro (jf.
  tekstboks 2.1
  ).

Tekstboks 2.1 —   Budgetgennemførelsen i 2017

Image

| Note: | FFR-loftet er det maksimale årlige beløb, der kan anvendes under den nuværende FFR-forordning. Forpligtelsesbevillingerne og anvendelsen af dem må imidlertid gerne overstige loftet med værdien af de særlige instrumenter (jf. artikel 3, stk. 2, i FFR-forordningen). |
| --- | --- |

Note:

FFR-loftet er det maksimale årlige beløb, der kan anvendes under den nuværende FFR-forordning. Forpligtelsesbevillingerne og anvendelsen af dem må imidlertid gerne overstige loftet med værdien af de særlige instrumenter (jf. artikel 3, stk. 2, i FFR-forordningen).

| Kilde: | Det konsoliderede årsregnskab for Den Europæiske Union for regnskabsåret 2017, »Beretningerne om budgetgennemførelsen og forklarende bemærkninger«, bemærkning 4.1-4.3, og den tekniske justering for 2017. |
| --- | --- |

Kilde:

Det konsoliderede årsregnskab for Den Europæiske Union for regnskabsåret 2017, »Beretningerne om budgetgennemførelsen og forklarende bemærkninger«, bemærkning 4.1-4.3, og den tekniske justering for 2017.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 2.4. | Ligesom i 2016 var de samlede betalinger i 2017 meget lavere end forventet. De lå 18,2  milliarder euro under loftet i FFR (jf.
  tekstboks 2.1
  ). For at foregribe de lavere betalinger fastsatte budgetmyndigheden det oprindelige 2017-budget til 134,5  milliarder euro, 8,4  milliarder euro under FFR's loft for betalingsbevillinger på 142,9  milliarder euro (5). På grund af den langsomme budgetgennemførelse i årets første otte måneder foreslog Kommissionen ændringsbudget nr. 06/2017, som reducerede betalingsbevillingerne med 7,7  milliarder euro (jf.
  bilag 2.1
  ). Dette — og ajourføringen på indtægtssiden (hovedsagelig bøder) — reducerede medlemsstaternes bidrag med 9,8  milliarder euro for 2017, men kan føre til tilsvarende højere opkrævninger i årene 2018-2020. Betydeligt højere betalingsbehov hen imod udgangen af den nuværende FFR kan føre til pres på lofterne for betalingsbevillinger. |
| --- | --- |

2.4.

Ligesom i 2016 var de samlede betalinger i 2017 meget lavere end forventet. De lå 18,2  milliarder euro under loftet i FFR (jf.
  tekstboks 2.1
  ). For at foregribe de lavere betalinger fastsatte budgetmyndigheden det oprindelige 2017-budget til 134,5  milliarder euro, 8,4  milliarder euro under FFR's loft for betalingsbevillinger på 142,9  milliarder euro (5). På grund af den langsomme budgetgennemførelse i årets første otte måneder foreslog Kommissionen ændringsbudget nr. 06/2017, som reducerede betalingsbevillingerne med 7,7  milliarder euro (jf.
  bilag 2.1
  ). Dette — og ajourføringen på indtægtssiden (hovedsagelig bøder) — reducerede medlemsstaternes bidrag med 9,8  milliarder euro for 2017, men kan føre til tilsvarende højere opkrævninger i årene 2018-2020. Betydeligt højere betalingsbehov hen imod udgangen af den nuværende FFR kan føre til pres på lofterne for betalingsbevillinger.

| 2.4. | Kommissionen overvåger løbende gennemførelsen af EU-budgettet. Om nødvendigt fremsætter den forslag til budgetmyndigheden om justering af bevillingerne. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Det lave betalingsniveau skyldtes hovedsagelig, at medlemsstaterne indgav anmodninger om lavere beløb end forventet vedrørende de flerårige programmer under de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) i perioden 2014-2020. Jf. vores analyse af de årsager, Kommissionen og medlemsstaterne har oplyst, i punkt 2.15 og 2.16. |
| --- | --- |

2.5.

Det lave betalingsniveau skyldtes hovedsagelig, at medlemsstaterne indgav anmodninger om lavere beløb end forventet vedrørende de flerårige programmer under de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) i perioden 2014-2020. Jf. vores analyse af de årsager, Kommissionen og medlemsstaterne har oplyst, i punkt 2.15 og 2.16.

| 2.5. | Budgetgennemførelsen i 2017 af ESI-fondene for programmeringsperioden 2014-2020 undergik en forbedring sammenlignet med 2016. Betalingerne i 2017 var halvanden gang højere end 2016-niveauet. Efter en reduktion af betalingsbevillingerne med 5,9  mia. EUR i kraft af ændringsbudget nr. 6/2017 blev fuld gennemførelse af det vedtagne budget nået i 2017. Desuden blev der forbrugt formålsbestemte indtægter svarende til 5,4  mia. EUR. |
| --- | --- |

2.5.

RETTENS BEMÆRKNINGER

De uindfriede budgetforpligtelser oversteg sidste års rekordniveau

| 2.6. | Fordi forpligtelsesbeløbet næsten blev udnyttet fuldt ud, og betalingsniveauet var lavt (jf. punkt 2.4 og 2.5), steg de uindfriede budgetforpligtelser til et nyt rekordniveau på 267,3  milliarder euro (2016: 238,8  milliarder euro). Det er 72,9  milliarder euro mere end de uindfriede budgetforpligtelser i 2010 (194,4  milliarder euro), som var det fjerde år i den foregående FFR (jf.
  tekstboks 2.2
  ). I betragtning af at FFR for 2014-2020 størrelsesmæssigt svarer til FFR for 2007-2013, er der tale om en betydelig stigning. Kommissionen anså stigningerne i 2016 og 2017 for at være del af ESI-fondenes normale gennemførelsescyklus (6)
   (7). |
| --- | --- |

2.6.

Fordi forpligtelsesbeløbet næsten blev udnyttet fuldt ud, og betalingsniveauet var lavt (jf. punkt 2.4 og 2.5), steg de uindfriede budgetforpligtelser til et nyt rekordniveau på 267,3  milliarder euro (2016: 238,8  milliarder euro). Det er 72,9  milliarder euro mere end de uindfriede budgetforpligtelser i 2010 (194,4  milliarder euro), som var det fjerde år i den foregående FFR (jf.
  tekstboks 2.2
  ). I betragtning af at FFR for 2014-2020 størrelsesmæssigt svarer til FFR for 2007-2013, er der tale om en betydelig stigning. Kommissionen anså stigningerne i 2016 og 2017 for at være del af ESI-fondenes normale gennemførelsescyklus (6)
   (7).

| 2.7. | Vores prognoser (8) viser, at de uindfriede budgetforpligtelser vil være endnu højere ved udgangen af FFR i 2020 (jf.
  tekstboks 2.2
  ). |
| --- | --- |

2.7.

Vores prognoser (8) viser, at de uindfriede budgetforpligtelser vil være endnu højere ved udgangen af FFR i 2020 (jf.
  tekstboks 2.2
  ).

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 2.8. | I 2018-2020 vil risikoen for, at de disponible betalingsbevillinger ikke er tilstrækkelige til at dække alle betalingsanmodninger, stige betydeligt (jf. punkt 2.12 og 2.47). En mere præcis betalingsprognose for de kommende år ville gøre det lettere at styre denne risiko. |
| --- | --- |

2.8.

I 2018-2020 vil risikoen for, at de disponible betalingsbevillinger ikke er tilstrækkelige til at dække alle betalingsanmodninger, stige betydeligt (jf. punkt 2.12 og 2.47). En mere præcis betalingsprognose for de kommende år ville gøre det lettere at styre denne risiko.

| 2.8. | I henhold til den mellemfristede betalingsprognose, som blev fremlagt for Rådet og Europa-Parlament i oktober 2017, anser Kommissionen det justerede betalingsloft for at være holdbart frem til udgangen af FFR i 2020 under hensyntagen til overførslen af den samlede margen for betalinger (GMP) for 2017 til årene 2019 og 2020.

  Kommissionen understreger, at nøjagtigheden af midtvejsprognosen til dels afhænger af de prognoser, som medlemsstaterne har fremlagt for programmerne under delt forvaltning. Desuden afhænger omfanget af faktisk tildelte betalingsbevillinger i en årlig budgetprocedure af budgetmyndighedernes afgørelser. |
| --- | --- |

2.8.

Kommissionen understreger, at nøjagtigheden af midtvejsprognosen til dels afhænger af de prognoser, som medlemsstaterne har fremlagt for programmerne under delt forvaltning. Desuden afhænger omfanget af faktisk tildelte betalingsbevillinger i en årlig budgetprocedure af budgetmyndighedernes afgørelser.

Tekstboks 2.2 —   Uindfriede forpligtelser samt forpligtelser og betalinger med prognoser indtil udgangen af FFR i 2020

Image

| Kilde: | 2007-2017: Det konsoliderede årsregnskab for Den Europæiske Union. Den Europæiske Revisionsrets prognoser for 2018-2020: FFR-forordningen og den tekniske justering for 2017. |
| --- | --- |

Kilde:

2007-2017: Det konsoliderede årsregnskab for Den Europæiske Union. Den Europæiske Revisionsrets prognoser for 2018-2020: FFR-forordningen og den tekniske justering for 2017.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Den samlede margen for betalinger og de særlige instrumenter er vigtige for fleksibiliteten

| 2.9. | Efter midtvejsgennemgangen af FFR (9) ændrede budgetmyndigheden FFR-forordningen (10), navnlig for at øge den samlede margen for betalinger (GMP) (11) og foretage ændringer i fire særlige instrumenter
   (12). |
| --- | --- |

2.9.

Efter midtvejsgennemgangen af FFR (9) ændrede budgetmyndigheden FFR-forordningen (10), navnlig for at øge den samlede margen for betalinger (GMP) (11) og foretage ændringer i fire særlige instrumenter
   (12).

| 2.10. | Den samlede margen for betalinger til anvendelse i 2018-2020 vil være på maksimalt 36,5  milliarder euro, dvs. 5,9  milliarder euro højere end før (jf.
  tekstboks 2.3
  ). Dette er et betydeligt beløb, som kan bidrage til at reducere eventuelle fremtidige betalingsefterslæb (jf. punkt 2.47). Værdien af den samlede margen for betalinger er lig med differencen mellem de gennemførte betalinger og FFR-betalingslofterne (13). Ved udgangen af 2017 var de kumulerede beløb i den samlede margen for betalinger nået op på ca. 33,5  milliarder euro (14). |
| --- | --- |

2.10.

Den samlede margen for betalinger til anvendelse i 2018-2020 vil være på maksimalt 36,5  milliarder euro, dvs. 5,9  milliarder euro højere end før (jf.
  tekstboks 2.3
  ). Dette er et betydeligt beløb, som kan bidrage til at reducere eventuelle fremtidige betalingsefterslæb (jf. punkt 2.47). Værdien af den samlede margen for betalinger er lig med differencen mellem de gennemførte betalinger og FFR-betalingslofterne (13). Ved udgangen af 2017 var de kumulerede beløb i den samlede margen for betalinger nået op på ca. 33,5  milliarder euro (14).

Tekstboks 2.3 —   Den samlede margen for betalinger (GMP)

Image

| Kilde: | Den Europæiske Revisionsret på grundlag af FFR-forordningen. |
| --- | --- |

Kilde:

Den Europæiske Revisionsret på grundlag af FFR-forordningen.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 2.11. | De særlige instrumenter er blevet styrket på to måder. For det første er de beløb, der står til rådighed til nødhjælpsreserven og fleksibilitetsinstrumentet, blevet forhøjet (jf.
  bilag 2.2
  ). For det andet er det fra 2017 og fremefter blevet gjort muligt at overføre annullerede bevillinger fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen og Den Europæiske Unions Solidaritetsfond til fleksibilitetsinstrumentet. |
| --- | --- |

2.11.

De særlige instrumenter er blevet styrket på to måder. For det første er de beløb, der står til rådighed til nødhjælpsreserven og fleksibilitetsinstrumentet, blevet forhøjet (jf.
  bilag 2.2
  ). For det andet er det fra 2017 og fremefter blevet gjort muligt at overføre annullerede bevillinger fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen og Den Europæiske Unions Solidaritetsfond til fleksibilitetsinstrumentet.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 2.12. | Budgettets fleksibilitet med hensyn til at håndtere eventuelle udfordringer er blevet øget, men der er en risiko for, at det ikke er nok. Desuden skal det bemærkes — som vi også tidligere har rapporteret — at spørgsmålet om, hvorvidt de særlige instrumenter skal holdes inden for lofterne for betalingsbevillinger (15), endnu ikke er løst. Denne usikkerhed øger risikoen for et efterslæb af betalinger (jf. punkt 2.47). |
| --- | --- |

2.12.

Budgettets fleksibilitet med hensyn til at håndtere eventuelle udfordringer er blevet øget, men der er en risiko for, at det ikke er nok. Desuden skal det bemærkes — som vi også tidligere har rapporteret — at spørgsmålet om, hvorvidt de særlige instrumenter skal holdes inden for lofterne for betalingsbevillinger (15), endnu ikke er løst. Denne usikkerhed øger risikoen for et efterslæb af betalinger (jf. punkt 2.47).

| 2.12. | Kommissionen minder om Rådets afvisning af dens forslag til løsning af spørgsmålet om betaling af særlige instrumenter ved midtvejsrevisionen af FFR i 2016/2017.

  Kommissionen har i sit forslag til FFR-forordning for perioden 2021-27 foreslået at løse dette problem (jf. artikel 2, stk. 2, i FFR-forordningen for perioden 2021-2027 (COM(2018) 322 af 2.5.2018).


  Kommissionen fastholder endvidere, at risikoen for betalingsefterslæb i denne FFR er meget begrænset. Kommissionen henviser til sit svar på punkt 2.8. |
| --- | --- |

2.12.

Kommissionen har i sit forslag til FFR-forordning for perioden 2021-27 foreslået at løse dette problem (jf. artikel 2, stk. 2, i FFR-forordningen for perioden 2021-2027 (COM(2018) 322 af 2.5.2018).

Kommissionen fastholder endvidere, at risikoen for betalingsefterslæb i denne FFR er meget begrænset. Kommissionen henviser til sit svar på punkt 2.8.

FORHOLD I FORBINDELSE MED DEN ØKONOMISKE FORVALTNING RELATERET TIL 2017-BUDGETTET

Det er stadig en udfordring for medlemsstaterne at få brugt de tilgængelige midler fra ESI-fondene

| 2.13. | I nogle medlemsstater udgør de uindfriede forpligtelser vedrørende de europæiske struktur-og investeringsfonde (ESI-fondene) en betydelig del af de offentlige udgifter. Dette kan ses i 
  tekstboks 2.4
  sammen med de gennemførte betalinger til hver medlemsstat og deres uindfriede forpligtelser ved udgangen af 2017. |
| --- | --- |

2.13.

I nogle medlemsstater udgør de uindfriede forpligtelser vedrørende de europæiske struktur-og investeringsfonde (ESI-fondene) en betydelig del af de offentlige udgifter. Dette kan ses i 
  tekstboks 2.4
  sammen med de gennemførte betalinger til hver medlemsstat og deres uindfriede forpligtelser ved udgangen af 2017.

| 2.13. | De uindfriede forpligtelser vedrørende ESI-fondene i den pågældende fase er en del af den normale gennemførelsescyklus, der følges for disse fonde. Den jævne årsprofil for forpligtelsesbevillingerne i perioden 2014-2020, indførelsen af n+3-reglen og den langsomme gennemførelse medførte en væsentlig stigning i de uindfriede forpligtelser.

  Kommissionen henviser til sit svar på punkt 2.14 i Revisionsrettens årsberetning for 2016. |
| --- | --- |

2.13.

Kommissionen henviser til sit svar på punkt 2.14 i Revisionsrettens årsberetning for 2016.

| Tekstboks 2.4 — | Uindfriede forpligtelser ved udgangen af 2017 og betalinger gennemført i 2017 pr. medlemsstat i millioner euro |
| --- | --- |

Tekstboks 2.4 —

Uindfriede forpligtelser som procentdel af de offentlige udgifter i 2017

Image

| Kilde: | Den Europæiske Revisionsret på grundlag af oplysninger fra Kommissionen. Eurostats data om offentlige udgifter i 2017: april 2018. |
| --- | --- |

Kilde:

Den Europæiske Revisionsret på grundlag af oplysninger fra Kommissionen. Eurostats data om offentlige udgifter i 2017: april 2018.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 2.14. | Absorptionen (16) har været særlig langsom. I 2017, som var det fjerde år i FFR, absorberede medlemsstaterne i gennemsnit 16,4  % (2010: 22,1  %) af det beløb, de fik tildelt. I 
  tekstboks 2.5
  sammenlignes de enkelte medlemsstaters absorption i 2017 (17) med deres absorption i 2010 (18). |
| --- | --- |

2.14.

Absorptionen (16) har været særlig langsom. I 2017, som var det fjerde år i FFR, absorberede medlemsstaterne i gennemsnit 16,4  % (2010: 22,1  %) af det beløb, de fik tildelt. I 
  tekstboks 2.5
  sammenlignes de enkelte medlemsstaters absorption i 2017 (17) med deres absorption i 2010 (18).

| 2.14. | Kommissionen ser ikke en højere absorptionsrisiko for udgangen af programmeringsperioden 2014-2020 end for 2007-2013. Under hensyntagen til n+3-reglen og de aktuelle udvælgelsessatser samt attesterede betalinger er det Kommissionens opfattelse, at det er muligt at opnå de samme absorptionsgrader ved udgangen af perioden 2014-2020 som ved udgangen af perioden 2007-2013. |
| --- | --- |

2.14.

Tekstboks 2.5 —   Absorptionsgrad pr. medlemsstat ved udgangen af 2017 og ved udgangen af 2010

Image

| Kilde: | Den Europæiske Revisionsret på grundlag af oplysninger fra Kommissionen. |
| --- | --- |

Kilde:

Den Europæiske Revisionsret på grundlag af oplysninger fra Kommissionen.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 2.15. | Kommissionen har konstateret, at forsinkelserne hovedsagelig skyldtes den senere afslutning af den foregående FFR, den sene vedtagelse af retsakter og vanskelighederne med at tilpasse sig og gennemføre de væsentlige ændringer, der blev indført med den nuværende FFR (19). |
| --- | --- |

2.15.

Kommissionen har konstateret, at forsinkelserne hovedsagelig skyldtes den senere afslutning af den foregående FFR, den sene vedtagelse af retsakter og vanskelighederne med at tilpasse sig og gennemføre de væsentlige ændringer, der blev indført med den nuværende FFR (19).

| 2.15. | For så vidt angår ELFUL blev forsinkelser som følge af den sene vedtagelse af retsakterne hurtigt indhentet, og betalingerne for 2014-2020 er helt på rette spor. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Vi gennemførte en spørgeundersøgelse rettet til de seks medlemsstater (20), der havde de laveste absorptionsgrader ved udgangen af 2017. Deres svar bekræftede i vid udstrækning Kommissionens beskrivelse af de vigtigste årsager (jf.
  tekstboks 2.6
  ). |
| --- | --- |

2.16.

Vi gennemførte en spørgeundersøgelse rettet til de seks medlemsstater (20), der havde de laveste absorptionsgrader ved udgangen af 2017. Deres svar bekræftede i vid udstrækning Kommissionens beskrivelse af de vigtigste årsager (jf.
  tekstboks 2.6
  ).

Tekstboks 2.6 —   Resultaterne af vores spørgeundersøgelse

| Bidragende effekt | Årsager, som ifølge Kommissionen havde en »middel« eller »høj« effekt: |
| --- | --- |
| | — | Der var forsinkelse i vedtagelsen af en række retsakter og retningslinjer vedrørende de operationelle programmer for 2014-2020 og i vedtagelsen af selve de(t) operationelle program(mer). |

Bidragende effekt

Årsager, som ifølge Kommissionen havde en »middel« eller »høj« effekt:

Image

—

Der var forsinkelse i vedtagelsen af en række retsakter og retningslinjer vedrørende de operationelle programmer for 2014-2020 og i vedtagelsen af selve de(t) operationelle program(mer).

| — | Det tog længere tid end forventet at afslutte processen med at udpege de ansvarlige myndigheder. |
| --- | --- |

—

Det tog længere tid end forventet at afslutte processen med at udpege de ansvarlige myndigheder.

| — | Forsinkelser i absorptionen af EU-midler og procedurerne for afslutning af programmeringsperioden 2007-2013 havde en afsmittende virkning på udpegelsesprocessen. |
| --- | --- |

—

Forsinkelser i absorptionen af EU-midler og procedurerne for afslutning af programmeringsperioden 2007-2013 havde en afsmittende virkning på udpegelsesprocessen.

| — | Det tog længere tid end forventet at få udpegelsen af de ansvarlige myndigheder valideret af et uafhængigt revisionsorgan. |
| --- | --- |

—

Det tog længere tid end forventet at få udpegelsen af de ansvarlige myndigheder valideret af et uafhængigt revisionsorgan.

| — | I forbindelse med vedtagelsen af de(t) operationelle program(mer) tog det længere tid end forventet at sikre, at forhåndsbetingelserne var opfyldt. |
| --- | --- |

—

I forbindelse med vedtagelsen af de(t) operationelle program(mer) tog det længere tid end forventet at sikre, at forhåndsbetingelserne var opfyldt.

| — | Det hastede ikke med at indsende betalingsanmodninger til Kommissionen, fordi ansøgningsperioden blev forlænget med et år (N+3-frigørelsesreglen). |
| --- | --- |

—

Det hastede ikke med at indsende betalingsanmodninger til Kommissionen, fordi ansøgningsperioden blev forlænget med et år (N+3-frigørelsesreglen).

| Note: | I et spørgeskema sendt til de faste repræsentationer bad vi de seks medlemsstater angive, hvilken bidragende effekt de årsager, som Kommissionen havde beskrevet, havde på forsinkelserne i deres absorption: høj, middel, lav eller ingen. I forbindelse med vores analyse klassificerede vi en årsags effekt som »middel« eller »høj«, hvis et flertal af respondenterne angav den som »middel« eller »høj«. Ingen af årsagerne blev af et flertal af respondenterne angivet som havende »lav« eller »ingen« effekt. |
| --- | --- |

Note:

I et spørgeskema sendt til de faste repræsentationer bad vi de seks medlemsstater angive, hvilken bidragende effekt de årsager, som Kommissionen havde beskrevet, havde på forsinkelserne i deres absorption: høj, middel, lav eller ingen. I forbindelse med vores analyse klassificerede vi en årsags effekt som »middel« eller »høj«, hvis et flertal af respondenterne angav den som »middel« eller »høj«. Ingen af årsagerne blev af et flertal af respondenterne angivet som havende »lav« eller »ingen« effekt.

| Kilde: | Den Europæiske Revisionsrets spørgeundersøgelse. |
| --- | --- |

Kilde:

Den Europæiske Revisionsrets spørgeundersøgelse.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 2.17. | Vi påpegede allerede i vores årsberetning for 2016, at medlemsstaterne kan have udfordringer med hensyn til at identificere tilstrækkelig mange projekter af høj kvalitet. Vores revisionsarbejde har bekræftet, at medlemsstaterne skal afveje hensynet til at absorbere midlerne hurtigt og hensynet til at udarbejde projekter af høj kvalitet, hvilket tager tid (21). |
| --- | --- |

2.17.

Vi påpegede allerede i vores årsberetning for 2016, at medlemsstaterne kan have udfordringer med hensyn til at identificere tilstrækkelig mange projekter af høj kvalitet. Vores revisionsarbejde har bekræftet, at medlemsstaterne skal afveje hensynet til at absorbere midlerne hurtigt og hensynet til at udarbejde projekter af høj kvalitet, hvilket tager tid (21).

| 2.18. | Vi har offentliggjort to særberetninger, der er relevante her: den ene om ordningen for afslutning af FFR-programmerne for 2007-2013 og den anden om effektiviteten af Kommissionens støtte til medlemsstaternes absorption af midler (22). Vi konstaterede bl.a., at den sene vedtagelse af den retlige ramme havde ført til forsinkelser, som havde en afsmittende effekt under gennemførelsen, og at overlapningen mellem FFR-perioderne havde skabt yderligere forsinkelser. Med henblik på at undgå absorptionsproblemer i den næste FFR er det afgørende, at retsakter vedtages rettidigt, og at der sikres en høj grad af stabilitet i den retlige ramme for ESI-fondene. |
| --- | --- |

2.18.

Vi har offentliggjort to særberetninger, der er relevante her: den ene om ordningen for afslutning af FFR-programmerne for 2007-2013 og den anden om effektiviteten af Kommissionens støtte til medlemsstaternes absorption af midler (22). Vi konstaterede bl.a., at den sene vedtagelse af den retlige ramme havde ført til forsinkelser, som havde en afsmittende effekt under gennemførelsen, og at overlapningen mellem FFR-perioderne havde skabt yderligere forsinkelser. Med henblik på at undgå absorptionsproblemer i den næste FFR er det afgørende, at retsakter vedtages rettidigt, og at der sikres en høj grad af stabilitet i den retlige ramme for ESI-fondene.

| 2.18. | Kommissionen har ved flere lejligheder understreget betydningen af, at medlovgiverne vedtager retsakterne rettidigt. For så vidt angår programmeringsperioden 2021-2027 har Kommissionen fremlagt sine lovgivningsforslag i maj og juni 2018, altså 30 måneder før den planlagte start på programmeringsperiodens støtteberettigelsesperiode. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Den øgede overlapning mellem FFR-perioderne pålægger medlemsstaternes administrationer en ekstra byrde, hvilket fører til yderligere forsinkelser. |
| --- | --- |

2.19.

Den øgede overlapning mellem FFR-perioderne pålægger medlemsstaternes administrationer en ekstra byrde, hvilket fører til yderligere forsinkelser.

| 2.19. | Det er Kommissionens opfattelse, at overlapningen af støtteberettigelsesperioder kun er et af flere forhold, som bidrager til en vis forsinkelse i gennemførelsen af de efterfølgende perioder. Andre vigtige forhold spiller ind, f.eks. omfanget af forfinansiering, frigørelsesreglen og indførelsen af finansielle nettokorrektioner i tilfælde af fortsatte alvorlige uregelmæssigheder i regnskaber, som er indgivet til Kommissionen. For at reducere overlapningen har Kommissionen fremsat forskellige forslag til den næste programmeringsperiode for 2021-2027 (tilbagevenden til n+2-frigørelsesreglen, strømlining af omfanget af forskud og en fuldstændig videreførelse af forvaltnings- og kontrolsystemer for at sikre en smidig gennemførelse). |
| --- | --- |

2.19.

Medlemsstaterne indsendte deres endelige betalingsanmodninger vedrørende strukturfondene under FFR for 2007-2013

| 2.20. | Medlemsstaterne indsendte deres endelige betalingsanmodninger vedrørende strukturfondene under FFR (23) for 2007-2013 inden udgangen af marts 2017 (24). |
| --- | --- |

2.20.

Medlemsstaterne indsendte deres endelige betalingsanmodninger vedrørende strukturfondene under FFR (23) for 2007-2013 inden udgangen af marts 2017 (24).

| 2.21. | Ved udgangen af 2017 beløb de uindfriede forpligtelser vedrørende strukturfondene sig til 11,7  milliarder euro eller 3,4  % af det samlede beløb, der var tildelt FFR for 2007-2013 (jf.
  tekstboks 2.7
  ). |
| --- | --- |

2.21.

Ved udgangen af 2017 beløb de uindfriede forpligtelser vedrørende strukturfondene sig til 11,7  milliarder euro eller 3,4  % af det samlede beløb, der var tildelt FFR for 2007-2013 (jf.
  tekstboks 2.7
  ).

| 2.21. | Kommissionen vil i 2018 afslutte et stort antal programmer, som vil reducere omfanget af uindfriede forpligtelser drastisk.

  Ved udgangen af maj 2018 beløber de samlede uindfriede forpligtelser vedrørende EFRU og Samhørighedsfonden sig til 8,1  mia. EUR, og for ESF er beløbet 1,9  mia. EUR. Som anført i GD REGIO's og GD EMPL's årlige aktivitetsrapporter forventer Kommissionen at være i stand til at afslutte langt de fleste af de uindfriede forpligtelser i 2018 og 2019. |
| --- | --- |

2.21.

Ved udgangen af maj 2018 beløber de samlede uindfriede forpligtelser vedrørende EFRU og Samhørighedsfonden sig til 8,1  mia. EUR, og for ESF er beløbet 1,9  mia. EUR. Som anført i GD REGIO's og GD EMPL's årlige aktivitetsrapporter forventer Kommissionen at være i stand til at afslutte langt de fleste af de uindfriede forpligtelser i 2018 og 2019.

Tekstboks 2.7 —   Uindfriede forpligtelser vedrørende strukturfondene under FFR for 2007-2013 ved udgangen af 2017

Image

| Kilde: | Den Europæiske Revisionsret på grundlag af oplysninger fra Kommissionen. |
| --- | --- |

Kilde:

Den Europæiske Revisionsret på grundlag af oplysninger fra Kommissionen.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 2.22. | Frigørelserne vedrørende strukturfondene beløb sig til 4,4  milliarder euro eller (1,3  %) af det samlede beløb, der var tildelt FFR for 2007-2013 (jf.
  tekstboks 2.8
  ). De udgør en meget lille del af de samlede forpligtelser (25). |
| --- | --- |

2.22.

Frigørelserne vedrørende strukturfondene beløb sig til 4,4  milliarder euro eller (1,3  %) af det samlede beløb, der var tildelt FFR for 2007-2013 (jf.
  tekstboks 2.8
  ). De udgør en meget lille del af de samlede forpligtelser (25).

Tekstboks 2.8 —   Frigjorte beløb vedrørende strukturfondene mellem 2011 og 2017 pr. medlemsstat

Image

| Note: | Tallene viser henholdsvis totalen ved afslutningen og N+2/N+3. |
| --- | --- |

Note:

Tallene viser henholdsvis totalen ved afslutningen og N+2/N+3.

| Kilde: | Den Europæiske Revisionsret på grundlag af oplysninger fra Kommissionen. |
| --- | --- |

Kilde:

Den Europæiske Revisionsret på grundlag af oplysninger fra Kommissionen.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

I forbindelse med bistand til lande uden for EU gøres der i stigende grad brug af alternative finansieringsmodeller

| 2.23. | EU-trustfonde og faciliteten for flygtninge i Tyrkiet afviger fra Kommissionens standardmekanismer til bistandslevering. De anvender flere forskellige finansieringskilder og distributionskanaler, hvilket øger kompleksiteten. EU-trustfonde forvaltes uden for EU's budget, mens faciliteten for flygtninge i Tyrkiet forvaltes inden for det. Nedenfor vises en oversigt over disse mekanismer. Et andet nyt instrument for støtte til lande uden for EU er Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling (EFSD) (jf. punkt 2.40-2.41). |
| --- | --- |

2.23.

EU-trustfonde og faciliteten for flygtninge i Tyrkiet afviger fra Kommissionens standardmekanismer til bistandslevering. De anvender flere forskellige finansieringskilder og distributionskanaler, hvilket øger kompleksiteten. EU-trustfonde forvaltes uden for EU's budget, mens faciliteten for flygtninge i Tyrkiet forvaltes inden for det. Nedenfor vises en oversigt over disse mekanismer. Et andet nyt instrument for støtte til lande uden for EU er Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling (EFSD) (jf. punkt 2.40-2.41).

| 2.23. | Kommissionen finder, at EU-trustfondene ikke i sig selv øger kompleksiteten, eftersom de er oprettet for at samle EU- finansiering fra forskellige kilder og deltagende donorer i én fælles mekanisme og dermed reducere den kompleksitet, der hidrører fra flere interventioner.

  Faciliteten er en koordineringsmekanisme, som letter snarere end komplicerer. Der er ikke tale om et nyt instrument. Faciliteten giver mulighed for hurtig, effektiv og virkningsfuld mobilisering af EU-bistand til flygtninge i Tyrkiet og sikrer en optimal anvendelse af EU's og medlemsstaternes midler til humanitær bistand og udviklingsbistand på en samlet og koordineret måde. |
| --- | --- |

2.23.

Faciliteten er en koordineringsmekanisme, som letter snarere end komplicerer. Der er ikke tale om et nyt instrument. Faciliteten giver mulighed for hurtig, effektiv og virkningsfuld mobilisering af EU-bistand til flygtninge i Tyrkiet og sikrer en optimal anvendelse af EU's og medlemsstaternes midler til humanitær bistand og udviklingsbistand på en samlet og koordineret måde.

| 2.24. | EU-trustfonde er selvstændige juridiske ordninger med en særlig finansiel struktur, hvor flere donorer i fællesskab finansierer en aktion på grundlag af fælles mål. Kommissionen har indtil videre oprettet fire EU-trustfonde: Bêkou-fonden, Madad-fonden, Afrika-fonden og Colombia-fonden (26) (jf.
  tekstboks 2.9
  ). |
| --- | --- |

2.24.

EU-trustfonde er selvstændige juridiske ordninger med en særlig finansiel struktur, hvor flere donorer i fællesskab finansierer en aktion på grundlag af fælles mål. Kommissionen har indtil videre oprettet fire EU-trustfonde: Bêkou-fonden, Madad-fonden, Afrika-fonden og Colombia-fonden (26) (jf.
  tekstboks 2.9
  ).

Tekstboks 2.9 —   Nøgleoplysninger om trustfondene

Image

| Note: | Forskellene mellem summerne skyldes afrunding. |
| --- | --- |

Note:

Forskellene mellem summerne skyldes afrunding.

| Kilde: | Den Europæiske Revisionsret på grundlag af oplysninger fra Kommissionen, finansforordningens artikel 187 og trustfondenes oprettelsesaftaler. |
| --- | --- |

Kilde:

Den Europæiske Revisionsret på grundlag af oplysninger fra Kommissionen, finansforordningens artikel 187 og trustfondenes oprettelsesaftaler.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 2.25. | Vi undersøgte udformningen og forvaltningen af den første EU-trustfond, Kommissionen har forvaltet — Bêkou-fonden (27). Vi bemærkede bl.a., at fonden havde tiltrukket bistand, men kun få nye donorer. |
| --- | --- |

2.25.

Vi undersøgte udformningen og forvaltningen af den første EU-trustfond, Kommissionen har forvaltet — Bêkou-fonden (27). Vi bemærkede bl.a., at fonden havde tiltrukket bistand, men kun få nye donorer.

| 2.25. | Bêkou-trustfonden opererer i Den Centralafrikanske Republik, som tidligere havde vanskeligt ved at tiltrække donorer. Det lykkedes imidlertid Bêkou-trustfonden i væsentlig grad at øge hjælpen fra donorer som Italien, Nederlandene og Tyskland, som ikke tidligere havde været fremtrædende donorer til Den Centralafrikanske Republik. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.26. | Finansforordningen fastsætter strenge krav til, at oprettelsen af trustfonde skal være begrundet, f.eks. med henvisning til EU-merværdi, bedre forvaltning, bedre kontrol af risici, bedre kontrol af udbetalinger og additionalitet (jf.
  tekstboks 2.9
  ). I vores årsberetning for 2016 påpegede vi, at finansieringsordninger ikke bør være mere komplicerede end nødvendigt for at opfylde EU's politiske mål og garantere ansvarlighed, gennemsigtighed og mulighed for revision (28). |
| --- | --- |

2.26.

Finansforordningen fastsætter strenge krav til, at oprettelsen af trustfonde skal være begrundet, f.eks. med henvisning til EU-merværdi, bedre forvaltning, bedre kontrol af risici, bedre kontrol af udbetalinger og additionalitet (jf.
  tekstboks 2.9
  ). I vores årsberetning for 2016 påpegede vi, at finansieringsordninger ikke bør være mere komplicerede end nødvendigt for at opfylde EU's politiske mål og garantere ansvarlighed, gennemsigtighed og mulighed for revision (28).

| 2.26. | Hvidbogen om Europas fremtid i 2025 igangsatte en almen debat og en refleksionsproces forud for forberedelserne til den næste FFR. I den forbindelse vedtog Kommissionen et oplæg om fremtiden for EU's finanser i juni 2017, som lagde grunden til Kommissionens forslag til en ny finansiel struktur i EU med henblik på næste FFR. Kommissionen foreslår et mere sammenhængende, fokuseret og gennemsigtigt budget, som indebærer, at fragmenterede finansieringskilder samles i nye, integrerede programmer, og at anvendelsen af finansielle instrumenter strømlines. |
| --- | --- |

2.26.

| 2.27. | Faciliteten for flygtninge i Tyrkiet blev oprettet i januar 2016 til at hjælpe Tyrkiet med at håndtere den massive tilstrømning af flygtninge (jf.
  tekstboks 2.10
  ). |
| --- | --- |

2.27.

Faciliteten for flygtninge i Tyrkiet blev oprettet i januar 2016 til at hjælpe Tyrkiet med at håndtere den massive tilstrømning af flygtninge (jf.
  tekstboks 2.10
  ).

Tekstboks 2.10 —   Nøgleoplysninger om faciliteten for flygtninge i Tyrkiet

Image

Kilde:

| a) | Kommissionens afgørelse af 24. november 2015 om koordinering af Unionens og medlemsstaternes tiltag gennem en koordinationsmekanisme — flygtningefaciliteten for Tyrkiet. |
| --- | --- |

a)

Kommissionens afgørelse af 24. november 2015 om koordinering af Unionens og medlemsstaternes tiltag gennem en koordinationsmekanisme — flygtningefaciliteten for Tyrkiet.

| b) | Kommissionens afgørelse af 10. februar 2016 om flygtningefaciliteten for Tyrkiet og om ændring af Kommissionens afgørelse C(2015) 9500 af 24. november 2015. |
| --- | --- |

b)

Kommissionens afgørelse af 10. februar 2016 om flygtningefaciliteten for Tyrkiet og om ændring af Kommissionens afgørelse C(2015) 9500 af 24. november 2015.

| c) | Anden årlige rapport om faciliteten for flygtninge i Tyrkiet, 14. marts 2018, COM(2018) 91 final. |
| --- | --- |

c)

Anden årlige rapport om faciliteten for flygtninge i Tyrkiet, 14. marts 2018, COM(2018) 91 final.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| Tekstboks 2.10 | Kommissionen understreger, at medlemsstaterne har opfyldt alle deres forpligtelser. Medlemsstaternes bidrag — som eksterne formålsbestemte indtægter — skal betales indtil 2019 i henhold til aftalte betalingsplaner. Indtil nu har der været en tilfredsstillende balance mellem medlemsstaternes indbetalinger til faciliteten og de udbetalinger, som er blevet finansieret af disse bidrag fra faciliteten. |
| --- | --- |

Tekstboks 2.10

EU-finansieringen til finansielle instrumenter er steget betydeligt

| 2.28. | EU-budgettets støtte til forskellige finansielle instrumenter er steget betydeligt (jf.
  tekstboks 2.11
  ). |
| --- | --- |

2.28.

EU-budgettets støtte til forskellige finansielle instrumenter er steget betydeligt (jf.
  tekstboks 2.11
  ).

Tekstboks 2.11 —   Støtte fra EU-budgettet til finansielle instrumenter

| (i milliarder euro) |
| --- |
| | FFR 2007-2013 | FFR 2014-2020 |
| Under delt forvaltning | | |
| Finansielle instrumenter under delt forvaltning | 11,3 | 20,0 |
| Under direkte/indirekte forvaltning og budgetgarantier | | |
| Finansielle instrumenter under indirekte forvaltning | 3,0  (55) | 5,9  (56) |
| Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) — garanti | 0 | 26,0 |
| EFSD — garanti | 0 | 1,5 |
| I alt | 14,3 | 53,4 |
| Pr. udgangen af december 2017.







  Kilde: | Den Europæiske Revisionsret på grundlag af rapporter fra Kommissionen og de relevante forordninger. |

(i milliarder euro)

FFR 2007-2013

FFR 2014-2020

Under delt forvaltning

Finansielle instrumenter under delt forvaltning

11,3

20,0

Under direkte/indirekte forvaltning og budgetgarantier

Finansielle instrumenter under indirekte forvaltning

3,0  (55)

5,9  (56)

Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) — garanti

0

26,0

EFSD — garanti

0

1,5

I alt

14,3

53,4

Pr. udgangen af december 2017.

Kilde:

Den Europæiske Revisionsret på grundlag af rapporter fra Kommissionen og de relevante forordninger.

RETTENS BEMÆRKNINGER

De finansielle instrumenter under delt forvaltning har udfordringer

Ved afslutningen af perioden 2007-2013 blev der konstateret unøjagtigheder og dobbelttælling

| 2.29. | I 2017 var de finansielle instrumenter under delt forvaltning i FFR for 2007-2013 ved at blive afsluttet som led i afslutningen af de relevante operationelle programmer. |
| --- | --- |

2.29.

I 2017 var de finansielle instrumenter under delt forvaltning i FFR for 2007-2013 ved at blive afsluttet som led i afslutningen af de relevante operationelle programmer.

| 2.30. | Ifølge Kommissionen (29) blev 11,3  milliarder euro fra strukturfondene betalt til finansielle instrumenter under delt forvaltning. Yderligere 5,1 milliard euro kom i form af national medfinansiering (jf.
  tekstboks 2.12
  ). |
| --- | --- |

2.30.

Ifølge Kommissionen (29) blev 11,3  milliarder euro fra strukturfondene betalt til finansielle instrumenter under delt forvaltning. Yderligere 5,1 milliard euro kom i form af national medfinansiering (jf.
  tekstboks 2.12
  ).

Tekstboks 2.12 —   Beløb fra finansielle instrumenter under delt forvaltning betalt til og udnyttet af medlemsstaterne pr. 31. marts 2017

Image

| Kilde: | »Summary of data on the progress made in financing and implementing financial engineering instruments reported by the managing authorities in accordance with Article 67(2)(j) of Council Regulation (EC) No 1083/2006, Programming period 2007-2013, Situation as at 31 March 2017 (at closure)«. |
| --- | --- |

Kilde:

»Summary of data on the progress made in financing and implementing financial engineering instruments reported by the managing authorities in accordance with Article 67(2)(j) of Council Regulation (EC) No 1083/2006, Programming period 2007-2013, Situation as at 31 March 2017 (at closure)«.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 2.31. | Ifølge medlemsstaternes oplysninger til Kommissionen blev 93 % af det samlede beløb, der blev betalt til finansielle instrumenter under delt forvaltning (15,2  milliarder euro) udbetalt til endelige modtagere. Kommissionen anslår imidlertid, at den faktiske udbetalingssats til endelige modtagere kan være op til syv procentpoint lavere, fordi der kan være foretaget fejlagtig medregning af afdrag på lån, som blev brugt igen (30), og af renter fra likviditetsforvaltningen samt være bogført for store beløb. Disse beløb, der er rapporteret for meget, andrager i alt 0,9  milliarder euro. De er sammen med de 1,2  milliarder euro, der stadig står i specifikke fonde, omfattet af afslutningsprocedurerne for de operationelle programmer og skal måske returneres til EU-budgettet efter fradrag af forvaltningsomkostninger og gebyrer. Endvidere er der blandt de 981 specifikke fonde 45, som endnu ved afslutningen enten ikke havde foretaget nogen investeringer eller ikke havde rapporteret om dem. »Summary of data«-rapporten giver derfor ikke et fuldstændigt og nøjagtigt (31) billede. |
| --- | --- |

2.31.

Ifølge medlemsstaternes oplysninger til Kommissionen blev 93 % af det samlede beløb, der blev betalt til finansielle instrumenter under delt forvaltning (15,2  milliarder euro) udbetalt til endelige modtagere. Kommissionen anslår imidlertid, at den faktiske udbetalingssats til endelige modtagere kan være op til syv procentpoint lavere, fordi der kan være foretaget fejlagtig medregning af afdrag på lån, som blev brugt igen (30), og af renter fra likviditetsforvaltningen samt være bogført for store beløb. Disse beløb, der er rapporteret for meget, andrager i alt 0,9  milliarder euro. De er sammen med de 1,2  milliarder euro, der stadig står i specifikke fonde, omfattet af afslutningsprocedurerne for de operationelle programmer og skal måske returneres til EU-budgettet efter fradrag af forvaltningsomkostninger og gebyrer. Endvidere er der blandt de 981 specifikke fonde 45, som endnu ved afslutningen enten ikke havde foretaget nogen investeringer eller ikke havde rapporteret om dem. »Summary of data«-rapporten giver derfor ikke et fuldstændigt og nøjagtigt (31) billede.

| 2.31. | Kommissionen understreger, at dens »Summary of data« afspejler de oplysninger, der er modtaget fra medlemsstaterne, og at forvaltningsomkostninger og -gebyrer rapporteret af medlemsstaterne udgør 889 mio. EUR.

  Afslutningsprocedurer for operationelle programmer pågår, og Kommissionen træffer korrigerende foranstaltninger, når det er relevant. Afgørelser om midler, der skal returneres til EU-budgettet, træffes på niveauet for de operationelle programmer og ikke på niveauet for bestemte finansielle instrumenter, som kun er én form for støtte i et operationelt program. |
| --- | --- |

2.31.

Afslutningsprocedurer for operationelle programmer pågår, og Kommissionen træffer korrigerende foranstaltninger, når det er relevant. Afgørelser om midler, der skal returneres til EU-budgettet, træffes på niveauet for de operationelle programmer og ikke på niveauet for bestemte finansielle instrumenter, som kun er én form for støtte i et operationelt program.

| 2.32. | De midler, der efter brug er til rådighed i de finansielle instrumenter under delt forvaltning for 2007-2013 (32), tilhører medlemsstaterne (forvaltningsmyndighederne har anslået beløbet til 8,5  milliarder euro vedrørende strukturfondene). Medlemsstaterne bør bruge dem efter den oprindelige hensigt. |
| --- | --- |

2.32.

De midler, der efter brug er til rådighed i de finansielle instrumenter under delt forvaltning for 2007-2013 (32), tilhører medlemsstaterne (forvaltningsmyndighederne har anslået beløbet til 8,5  milliarder euro vedrørende strukturfondene). Medlemsstaterne bør bruge dem efter den oprindelige hensigt.

| 2.33. | Vi har offentliggjort en særberetning (33) om gennemførelsen af de finansielle instrumenter under delt forvaltning for 2007-2013. I beretningen konstaterede vi bl.a., at fondene i medlemsstaterne havde vanskeligt ved at udbetale deres tildelinger, at de kun havde tiltrukket begrænset privat kapital, og at deres rapportering havde været forsinket. Vi anbefalede Kommissionen at træffe passende foranstaltninger til at sikre, at medlemsstaterne opretholder fondenes revolverende karakter (dvs. sikrer, at de samme midler fortsat kan anvendes i flere omgange). |
| --- | --- |

2.33.

Vi har offentliggjort en særberetning (33) om gennemførelsen af de finansielle instrumenter under delt forvaltning for 2007-2013. I beretningen konstaterede vi bl.a., at fondene i medlemsstaterne havde vanskeligt ved at udbetale deres tildelinger, at de kun havde tiltrukket begrænset privat kapital, og at deres rapportering havde været forsinket. Vi anbefalede Kommissionen at træffe passende foranstaltninger til at sikre, at medlemsstaterne opretholder fondenes revolverende karakter (dvs. sikrer, at de samme midler fortsat kan anvendes i flere omgange).

| 2.33. | Kommissionen understreger, at omfanget af betalinger til endelige modtagere ved udgangen af marts 2017 androg 93 %, hvortil kommer udgifter til forvaltningsomkostninger og -gebyrer svarende til 6,7  %.

  Desuden påpegede Kommissionen i Revisionsrettens særberetning nr. 19/2016, at der ikke bør lægges for megen vægt på målet om at tiltrække privat kapital, navnlig for sektorer, der er udsat for betydelige markedssvigt, og at forvaltningsmyndighederne er forpligtet til at sikre korrekte foranstaltninger for at efterkomme retlige krav i relation til de resterende midler og fremlægge disse foranstaltninger for Kommissionen. |
| --- | --- |

2.33.

Desuden påpegede Kommissionen i Revisionsrettens særberetning nr. 19/2016, at der ikke bør lægges for megen vægt på målet om at tiltrække privat kapital, navnlig for sektorer, der er udsat for betydelige markedssvigt, og at forvaltningsmyndighederne er forpligtet til at sikre korrekte foranstaltninger for at efterkomme retlige krav i relation til de resterende midler og fremlægge disse foranstaltninger for Kommissionen.

Udbetalingerne til endelige modtagere fra de finansielle instrumenter under delt forvaltning under FFR for 2014-2020 var lave

| 2.34. | Af de samlede midler fra operationelle programmer under ESI-fondene, der blev bevilget under FFR for 2014-2020, blev 30 % indbetalt til finansielle instrumenter under delt forvaltning. Af dette beløb blev 38 % (1,2  milliarder euro) bevilget til endelige modtagere fra de finansielle instrumenter under delt forvaltning. I starten af 2017, efter tredje år i den nuværende FFR, havde under 10 % af de samlede midler fra ESI-fondene, der var til rådighed gennem finansielle instrumenter under delt forvaltning, nået modtagere med henblik på finansiering af produktive investeringer og aktiviteter (jf.
  tekstboks 2.13
  ). |
| --- | --- |

2.34.

Af de samlede midler fra operationelle programmer under ESI-fondene, der blev bevilget under FFR for 2014-2020, blev 30 % indbetalt til finansielle instrumenter under delt forvaltning. Af dette beløb blev 38 % (1,2  milliarder euro) bevilget til endelige modtagere fra de finansielle instrumenter under delt forvaltning. I starten af 2017, efter tredje år i den nuværende FFR, havde under 10 % af de samlede midler fra ESI-fondene, der var til rådighed gennem finansielle instrumenter under delt forvaltning, nået modtagere med henblik på finansiering af produktive investeringer og aktiviteter (jf.
  tekstboks 2.13
  ).

| 2.34. | Kommissionen er af den opfattelse, at betalingerne til finansielle instrumenter og betalingerne til endelige modtagere er en mere rimelig komparator.

  Den 31. december 2016 var 32 % af betalingerne til finansielle instrumenter faktisk udbetalt til endelige modtagere. |
| --- | --- |

2.34.

Den 31. december 2016 var 32 % af betalingerne til finansielle instrumenter faktisk udbetalt til endelige modtagere.

Tekstboks 2.13 —   Status for de finansielle instrumenter under delt forvaltning i FFR for 2014-2020 pr. december 2016

Image

| Kilde: | Europa-Kommissionen: »Financial Instruments under the European Structural and Investment Funds, situation as at 31 December 2016«, december 2017. |
| --- | --- |

Kilde:

Europa-Kommissionen: »Financial Instruments under the European Structural and Investment Funds, situation as at 31 December 2016«, december 2017.

| 2.35. | Den nuværende FFR kræver mere omfattende rapportering fra medlemsstaterne. Den seneste rapport om de finansielle instrumenter under delt forvaltning i FFR for 2014-2020 er imidlertid rapporten pr. udgangen af 2016, som blev offentliggjort i december 2017. Dette er i overensstemmelse med de eksisterende krav, men tidsrummet fra periodens udløb til rapporten om den er stadig langt. |
| --- | --- |

2.35.

Den nuværende FFR kræver mere omfattende rapportering fra medlemsstaterne. Den seneste rapport om de finansielle instrumenter under delt forvaltning i FFR for 2014-2020 er imidlertid rapporten pr. udgangen af 2016, som blev offentliggjort i december 2017. Dette er i overensstemmelse med de eksisterende krav, men tidsrummet fra periodens udløb til rapporten om den er stadig langt.

| 2.35. | Tidsrammen for rapporteringen mellem forvaltningsmyndighederne og Kommissionens rapportering afspejler sammenhængen med delt forvaltning. |
| --- | --- |

2.35.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) har fået momentum

| 2.36. | Budgetmyndigheden forhøjede EFSI-garantien fra 16 milliarder euro til 26 milliarder euro (34) og investeringsmålet fra 315 milliarder euro til 500 milliarder euro. EFSI-garantifonden voksede med 1,1 milliard euro (35) fra 8,0  milliarder euro til 9,1 milliard euro som følge af overførsler og tilbageførsler. Denne stigning førte til en betydelig reduktion af indbetalingssatsen fra 50 % til 35 %. |
| --- | --- |

2.36.

Budgetmyndigheden forhøjede EFSI-garantien fra 16 milliarder euro til 26 milliarder euro (34) og investeringsmålet fra 315 milliarder euro til 500 milliarder euro. EFSI-garantifonden voksede med 1,1 milliard euro (35) fra 8,0  milliarder euro til 9,1 milliard euro som følge af overførsler og tilbageførsler. Denne stigning førte til en betydelig reduktion af indbetalingssatsen fra 50 % til 35 %.

| 2.37. | Ved udgangen af 2017 beløb EFSI-garantifondens aktiver sig til 3,5  milliarder euro (2016: 1,0  milliarder euro). Derudover var 2,6  milliarder euro blevet bevilget fra EU-budgettet, men endnu ikke indbetalt (36). De resterende 3,0  milliarder euro vil blive indbetalt gradvis frem til 2022 (37). Ved udgangen af 2017 var der ikke foretaget nogen betalinger fra EFSI-garantifonden. |
| --- | --- |

2.37.

Ved udgangen af 2017 beløb EFSI-garantifondens aktiver sig til 3,5  milliarder euro (2016: 1,0  milliarder euro). Derudover var 2,6  milliarder euro blevet bevilget fra EU-budgettet, men endnu ikke indbetalt (36). De resterende 3,0  milliarder euro vil blive indbetalt gradvis frem til 2022 (37). Ved udgangen af 2017 var der ikke foretaget nogen betalinger fra EFSI-garantifonden.

| 2.38. | EIB-Gruppen havde ved udgangen af 2017 underskrevet kontrakter til en værdi af 36,7  milliarder euro (2016: 21,3  milliarder euro) (38).
  Tekstboks 2.14
  viser dette beløbs fordeling på medlemsstaterne. |
| --- | --- |

2.38.

EIB-Gruppen havde ved udgangen af 2017 underskrevet kontrakter til en værdi af 36,7  milliarder euro (2016: 21,3  milliarder euro) (38).
  Tekstboks 2.14
  viser dette beløbs fordeling på medlemsstaterne.

Tekstboks 2.14 —   Finansiering fra EFSI fordelt på medlemsstaterne (millioner euro)

Image

| Kilde: | EIB's rapport »European Fund for Strategic Investments — IIW and SMEW — Schedule II of the EFSI Agreement — Year-end Operational Report — Reporting date: 31 December 2017«. |
| --- | --- |

Kilde:

EIB's rapport »European Fund for Strategic Investments — IIW and SMEW — Schedule II of the EFSI Agreement — Year-end Operational Report — Reporting date: 31 December 2017«.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 2.39. | Vi bemærker, at 64 % af den samlede værdi af de EFSI-kontrakter, EIB-Gruppen havde underskrevet ved udgangen af 2017, var koncentreret i seks medlemsstater. Vi er i øjeblikket ved at undersøge, om EFSI er på rette spor med hensyn til at opfylde sit politiske mål om at støtte yderligere investeringer i Europa. |
| --- | --- |

2.39.

Vi bemærker, at 64 % af den samlede værdi af de EFSI-kontrakter, EIB-Gruppen havde underskrevet ved udgangen af 2017, var koncentreret i seks medlemsstater. Vi er i øjeblikket ved at undersøge, om EFSI er på rette spor med hensyn til at opfylde sit politiske mål om at støtte yderligere investeringer i Europa.

| 2.39. | EFSI er et efterspørgselsstyret instrument uden forhåndstildeling til lande. Projekterne udvælges ud fra klart fastsatte støtteberettigelses- og additionalitetskriterier, og alle medlemsstater tilskyndes til at forelægge projekter, der opfylder disse kriterier. Ved sammenligning af den rejste EFSI-investering med medlemsstaternes BNP er fordelingen desuden til de mindre medlemsstaters fordel, idet de tre største støttemodtagere er Estland, Bulgarien og Grækenland. |
| --- | --- |

2.39.

Oprettelsen af Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling

| 2.40. | Budgetmyndigheden oprettede EFSD i september 2017 (39). EFSD vil følge de samme principper som EFSI. |
| --- | --- |

2.40.

Budgetmyndigheden oprettede EFSD i september 2017 (39). EFSD vil følge de samme principper som EFSI.

| 2.41. | EFSD forordningen gør det muligt for Kommissionen også at indgå EFSD-garantiaftaler med støtteberettigede modparter, der ikke er EU-organer, f.eks. internationale organisationer og privatretlige organer i en medlemsstat eller et partnerland (40). De støtteberettigede modparter kan godkende finansierings- og investeringsforanstaltninger og trække på EFSD-garantien, som støttes af EU-budgettet. I modsætning til EFSI, hvor EIB i praksis er den eneste formidler, gør EFSD det muligt for andre internationale organisationer og privatretlige organer at videreformidle fordelene ved EU-garantien og i sidste ende trække på garantien. Hvad angår spektret af partnere er EFSD dermed det hidtil mest vidtrækkende eksempel på uddelegering af beføjelser til at påtage sig forpligtelser på vegne af EU-budgettet. |
| --- | --- |

2.41.

EFSD forordningen gør det muligt for Kommissionen også at indgå EFSD-garantiaftaler med støtteberettigede modparter, der ikke er EU-organer, f.eks. internationale organisationer og privatretlige organer i en medlemsstat eller et partnerland (40). De støtteberettigede modparter kan godkende finansierings- og investeringsforanstaltninger og trække på EFSD-garantien, som støttes af EU-budgettet. I modsætning til EFSI, hvor EIB i praksis er den eneste formidler, gør EFSD det muligt for andre internationale organisationer og privatretlige organer at videreformidle fordelene ved EU-garantien og i sidste ende trække på garantien. Hvad angår spektret af partnere er EFSD dermed det hidtil mest vidtrækkende eksempel på uddelegering af beføjelser til at påtage sig forpligtelser på vegne af EU-budgettet.

| 2.41. | EFSD fungerer som en »one-stop-shop«, der modtager finansieringsforslag fra de finansielle institutioner og offentlige eller private investorer og leverer forskellige former for finansiel bistand til støtteberettigede investeringer. EFSD's hovedmål er at tilvejebringe en samlet finansiel pakke til at finansiere investeringer i regioner i Afrika og naboskabsområdet for derved at skabe vækst og beskæftigelsesmuligheder, maksimere additionaliteten, levere innovative produkter og tiltrække midler fra den private sektor. |
| --- | --- |

2.41.

EU-budgettets eksponering er stadig betydelig

| 2.42. | EU-budgettet er eksponeret for en akkumulering af juridiske forpligtelser til under forskellige betingelser at foretage betalinger på et senere tidspunkt. Blandt disse forpligtelser kan nævnes eventualforpligtelser i form af garantier, der måske skal finansieres, hvis en fremtidig begivenhed indtræffer (41) (jf.
  tekstboks 2.15
  ). |
| --- | --- |

2.42.

EU-budgettet er eksponeret for en akkumulering af juridiske forpligtelser til under forskellige betingelser at foretage betalinger på et senere tidspunkt. Blandt disse forpligtelser kan nævnes eventualforpligtelser i form af garantier, der måske skal finansieres, hvis en fremtidig begivenhed indtræffer (41) (jf.
  tekstboks 2.15
  ).

Tekstboks 2.15 —   EU-budgettets eksponering for garantier (pr. udgangen af 2017)

Image

Noter:

| (1) | Jf. bemærkning 2.4.1 og 4.1.1 til EU's 2017-regnskab. |
| --- | --- |

(1)

Jf. bemærkning 2.4.1 og 4.1.1 til EU's 2017-regnskab.

| (2) | Jf. bemærkning 2.11.1 og 4.1.2 til EU's 2017-regnskab. |
| --- | --- |

(2)

Jf. bemærkning 2.11.1 og 4.1.2 til EU's 2017-regnskab.

| (3) | Jf. bemærkning 2.4.1 og 4.1.3 til EU's 2017-regnskab. |
| --- | --- |

(3)

Jf. bemærkning 2.4.1 og 4.1.3 til EU's 2017-regnskab.

| (4) | Pr. 31.12.2017 var der ikke indgået retlige forpligtelser vedrørende EFSD-garantien eller den supplerende EFSI garanti. |
| --- | --- |

(4)

Pr. 31.12.2017 var der ikke indgået retlige forpligtelser vedrørende EFSD-garantien eller den supplerende EFSI garanti.

| Kilde: | EU's 2017-regnskab. |
| --- | --- |

Kilde:

EU's 2017-regnskab.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 2.43. | Når Kommissionen fremsætter forslag, der skaber eller tilføjer en stor eventualforpligtelse, udarbejder den en analyse af den pågældende eventualforpligtelse. Denne analyse ledsages ikke af en oversigt over alle de eventualforpligtelser, der støttes af EU-budgettet, og en analyse af stresstestscenarier, så beslutningstagerne kunne vurdere den samlede effekt. |
| --- | --- |

2.43.

Når Kommissionen fremsætter forslag, der skaber eller tilføjer en stor eventualforpligtelse, udarbejder den en analyse af den pågældende eventualforpligtelse. Denne analyse ledsages ikke af en oversigt over alle de eventualforpligtelser, der støttes af EU-budgettet, og en analyse af stresstestscenarier, så beslutningstagerne kunne vurdere den samlede effekt.

| 2.43. | Kommissionen forbedrer løbende sin rapportering om eventualforpligtelser. I den forbindelse skal der i henhold til den nye finansforordning hvert år udarbejdes et arbejdsdokument, der vedlægges budgetforslaget, med en »vurdering af bæredygtigheden af eventualforpligtelser som følge af finansielle transaktioner, og som dækkes over Unionens almindelige budget«. |
| --- | --- |

2.43.

| 2.44. | I sit forslag til ny finansforordning
   (42) har Kommissionen foreslået at samle alle tilførsler i en fælles hensættelsesfond. Beløbet i denne fond vil afhænge af den effektive tilførselssats, som vil være en procentdel af hver af de individuelle satser, der hidtil er blevet anvendt. Dette bør give mere fleksibilitet i likviditetsstyringen. Dog vil de hensatte midler måske ikke være tilstrækkelige, hvis flere finansielle risici bliver en realitet samtidig. |
| --- | --- |

2.44.

I sit forslag til ny finansforordning
   (42) har Kommissionen foreslået at samle alle tilførsler i en fælles hensættelsesfond. Beløbet i denne fond vil afhænge af den effektive tilførselssats, som vil være en procentdel af hver af de individuelle satser, der hidtil er blevet anvendt. Dette bør give mere fleksibilitet i likviditetsstyringen. Dog vil de hensatte midler måske ikke være tilstrækkelige, hvis flere finansielle risici bliver en realitet samtidig.

| 2.44. | I henhold til den nye finansforordnings artikel 213, stk. 1, skal den effektive tilførselssats tilvejebringe et niveau af beskyttelse mod Unionens finansielle forpligtelser svarende til det niveau, som ville blive opnået uden pooling af de tilførte aktiver. Poolingen og den effektive tilførselssats øger ikke øger den finansielle risiko. |
| --- | --- |

2.44.

| 2.45. | Endvidere er EU's pensionsforpligtelser steget fra 67,2  milliarder euro i 2016 til 73,1  milliarder euro i 2017 (43). Det er den største langsigtede post på EU's balance (44). Forpligtelsen eksisterer, fordi EU ikke afsætter et beløb hvert år til at finansiere de fremtidige pensionsbetalinger. Medlemsstaterne garanterer i fællesskab pensionsforpligtelserne (45). De forpligter sig til at betale det beløb, der skal udbetales i pension hvert år. Dette beløb er opført i EU-budgettet. |
| --- | --- |

2.45.

Endvidere er EU's pensionsforpligtelser steget fra 67,2  milliarder euro i 2016 til 73,1  milliarder euro i 2017 (43). Det er den største langsigtede post på EU's balance (44). Forpligtelsen eksisterer, fordi EU ikke afsætter et beløb hvert år til at finansiere de fremtidige pensionsbetalinger. Medlemsstaterne garanterer i fællesskab pensionsforpligtelserne (45). De forpligter sig til at betale det beløb, der skal udbetales i pension hvert år. Dette beløb er opført i EU-budgettet.

RISICI OG UDFORDRINGER FOR DET FREMTIDIGE EU-BUDGET

| 2.46. | På grundlag af vores analyse identificerede vi adskillige risici og udfordringer med betydning for fremtidige EU-budgetter. Der er fortsat en risiko for et unormalt betalingsefterslæb indtil 2020. Problemet med uindfriede forpligtelser under den nuværende FFR bør løses med tilstrækkelige betalingsbevillinger i den næste FFR. Det skaber nye udfordringer for EU-budgettet, at Det Forenede Kongerige har bebudet sin udtrædelse af EU i 2019, og at der bør sikres bedre ansvarlighed i lyset af de aktuelle overvejelser om EU-budgettets fremtidige udformning. |
| --- | --- |

2.46.

På grundlag af vores analyse identificerede vi adskillige risici og udfordringer med betydning for fremtidige EU-budgetter. Der er fortsat en risiko for et unormalt betalingsefterslæb indtil 2020. Problemet med uindfriede forpligtelser under den nuværende FFR bør løses med tilstrækkelige betalingsbevillinger i den næste FFR. Det skaber nye udfordringer for EU-budgettet, at Det Forenede Kongerige har bebudet sin udtrædelse af EU i 2019, og at der bør sikres bedre ansvarlighed i lyset af de aktuelle overvejelser om EU-budgettets fremtidige udformning.

| 2.46. | For så vidt angår betalingsefterslæbet og tilstrækkeligheden af betalingsbevillinger anser Kommissionen det justerede betalingsloft for at være holdbart frem til udgangen af FFR i 2020 under hensyntagen til overførslen af den samlede margen for betalinger (GMP) for 2017 til årene 2019 og 2020.

  Kommissionen henviser til sine svar på punkt 2.8 og 2.12. |
| --- | --- |

2.46.

Kommissionen henviser til sine svar på punkt 2.8 og 2.12.

Der er fortsat mulighed for et unormalt efterslæb af ubetalte betalingsanmodninger

| 2.47. | Betalinger bør stige gradvis mellem 2018 og 2020, idet omfanget af indsendte betalingsanmodninger forventes at stige betydeligt. Efter vores mening er der fortsat en risiko for, at der opstår et unormalt betalingsefterslæb, sådan som det skete i 2013-2015. En afbødende faktor er den fleksibilitet, som den samlede margen for betalinger giver (jf. punkt 2.6-2.10). Risikoen vil imidlertid stige, hvis de særlige instrumenter skal holdes inden for loftet for betalingsbevillinger (jf. punkt 2.12). |
| --- | --- |

2.47.

Betalinger bør stige gradvis mellem 2018 og 2020, idet omfanget af indsendte betalingsanmodninger forventes at stige betydeligt. Efter vores mening er der fortsat en risiko for, at der opstår et unormalt betalingsefterslæb, sådan som det skete i 2013-2015. En afbødende faktor er den fleksibilitet, som den samlede margen for betalinger giver (jf. punkt 2.6-2.10). Risikoen vil imidlertid stige, hvis de særlige instrumenter skal holdes inden for loftet for betalingsbevillinger (jf. punkt 2.12).

| 2.47. | Risikoen for unormalt efterslæb er forholdsvis begrænset indtil 2020 takket være anvendelsen af den samlede margen for betalinger, som øger lofterne til det maksimale niveau i 2019 og 2020. Risikoen kunne udmønte sig, hvis budgetmyndigheden ikke fastsætter det årlige budget på det niveau, der er påkrævet. |
| --- | --- |

2.47.

Finansiering af uindfriede forpligtelser under FFR for 2014-2020 er et problem i forbindelse med den næste FFR

| 2.48. | Betalingsbevillingerne i den næste FFR skal både dække de uindfriede forpligtelser fra FFR for 2014-2020 og de nye programmer under den næste FFR. En anden mulighed er at reducere forpligtelsesbevillingerne til programmer under den næste FFR (46). Rådets afgørelse om egne indtægter fastsætter, at Kommissionen og budgetmyndigheden skal fastholde en bestemt balance mellem forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger (47). |
| --- | --- |

2.48.

Betalingsbevillingerne i den næste FFR skal både dække de uindfriede forpligtelser fra FFR for 2014-2020 og de nye programmer under den næste FFR. En anden mulighed er at reducere forpligtelsesbevillingerne til programmer under den næste FFR (46). Rådets afgørelse om egne indtægter fastsætter, at Kommissionen og budgetmyndigheden skal fastholde en bestemt balance mellem forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger (47).

| 2.48. | I Kommissionens forslag til næste FFR (COM(2018) 321) opereres der med betalinger på 1 246  mia. EUR svarende til et betalingsloft på 1,08  % af EU-27's bruttonationalindkomst for perioden 2021-2027. Kommissionen anser dette for at være tilstrækkeligt til at dække de uindfriede forpligtelser (UF) forud for 2021 og betalingerne vedrørende de nye forpligtelser for 2021-2027.

  Kommissionen foreslår tillige at øge lofterne for egne indtægter i afgørelsen om egne indtægter til 1,29  % af EU-27's BNI. Dette er nødvendigt for at tage højde for integreringen af Den Europæiske Udviklingsfond samt betalingsbehov vedrørende nye prioriteter. Det vil også give en tilstrækkelig margen mellem betalingerne og loftet for egne indtægter til at sikre, at Unionen er i stand til uanset omstændighederne at opfylde sine finansielle forpligtelser. |
| --- | --- |

2.48.

Kommissionen foreslår tillige at øge lofterne for egne indtægter i afgørelsen om egne indtægter til 1,29  % af EU-27's BNI. Dette er nødvendigt for at tage højde for integreringen af Den Europæiske Udviklingsfond samt betalingsbehov vedrørende nye prioriteter. Det vil også give en tilstrækkelig margen mellem betalingerne og loftet for egne indtægter til at sikre, at Unionen er i stand til uanset omstændighederne at opfylde sine finansielle forpligtelser.

| 2.49. | Ved udgangen af 2017 havde Kommissionen endnu ikke udarbejdet en omfattende, langsigtet prognose, som helt opfylder kravene i den interinstitutionelle aftale (48). Kommissionen fremlagde en prognose den 16. oktober 2017, men den var begrænset til at omfatte de eksisterende forpligtelser som anslået frem til udgangen af 2020. En mere omfattende og mere langsigtet prognose ville gøre det muligt at træffe afgørelser om den næste FFR på et bedre grundlag (49). |
| --- | --- |

2.49.

Ved udgangen af 2017 havde Kommissionen endnu ikke udarbejdet en omfattende, langsigtet prognose, som helt opfylder kravene i den interinstitutionelle aftale (48). Kommissionen fremlagde en prognose den 16. oktober 2017, men den var begrænset til at omfatte de eksisterende forpligtelser som anslået frem til udgangen af 2020. En mere omfattende og mere langsigtet prognose ville gøre det muligt at træffe afgørelser om den næste FFR på et bedre grundlag (49).

| 2.49. | Kommissionen har i oktober 2017 fremlagt en opdatering af den mellemfristede betalingsprognose med et skøn over udviklingen i UF ved udgangen af FFR-perioden 2014-2020 og en vurdering af holdbarheden af betalingslofterne under hensyntagen til de nye fleksibilitetsbestemmelser, som blev vedtaget ved midtvejsrevisionen.

  Kommissionen fremlagde endvidere en prognose for betalingsbevillinger efter 2020 i overensstemmelse med punkt 9 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013.


  Disse rapporteringer var nødvendigvis begrænset til forpligtelser indtil 2020, da det ikke var muligt for Kommissionen at forudsige fremtidige forpligtelser før fremlæggelsen i maj 2018 af sit forslag til næste flerårige finansielle ramme.


  I de kommende år skal Kommissionen i henhold til den nye finansforordnings artikel 247, stk. 1, sende Europa-Parlamentet og Rådet et integreret sæt af rapporter om regnskab og ansvarlighed, herunder en langsigtet prognose for fremtidige ind- og udgående pengestrømme for de næste fem år. Denne rapport vil indeholde en analyse af virkningerne af forpligtelserne for en given flerårig finansiel ramme. |
| --- | --- |

2.49.

Kommissionen fremlagde endvidere en prognose for betalingsbevillinger efter 2020 i overensstemmelse med punkt 9 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013.

Disse rapporteringer var nødvendigvis begrænset til forpligtelser indtil 2020, da det ikke var muligt for Kommissionen at forudsige fremtidige forpligtelser før fremlæggelsen i maj 2018 af sit forslag til næste flerårige finansielle ramme.

I de kommende år skal Kommissionen i henhold til den nye finansforordnings artikel 247, stk. 1, sende Europa-Parlamentet og Rådet et integreret sæt af rapporter om regnskab og ansvarlighed, herunder en langsigtet prognose for fremtidige ind- og udgående pengestrømme for de næste fem år. Denne rapport vil indeholde en analyse af virkningerne af forpligtelserne for en given flerårig finansiel ramme.

Det Forenede Kongerige forlader EU

| 2.50. | Bestemmelserne om den finansielle opgørelse er fastsat i et udkast til aftale om Det Forenede Kongeriges udtrædelse (50). I henhold til dette udkast skal Det Forenede Kongerige opfylde sine forpligtelser frem til 2020, som om det var en medlemsstat. Efter 2020 skal det opfylde de forpligtelser, det påtager sig indtil udgangen af 2020. Hvad angår eventualforpligtelser vedrørende finansielle transaktioner vil Det Forenede Kongeriges ansvar omfatte de transaktioner, der er truffet afgørelse om eller godkendt indtil udtrædelsesdatoen. |
| --- | --- |

2.50.

Bestemmelserne om den finansielle opgørelse er fastsat i et udkast til aftale om Det Forenede Kongeriges udtrædelse (50). I henhold til dette udkast skal Det Forenede Kongerige opfylde sine forpligtelser frem til 2020, som om det var en medlemsstat. Efter 2020 skal det opfylde de forpligtelser, det påtager sig indtil udgangen af 2020. Hvad angår eventualforpligtelser vedrørende finansielle transaktioner vil Det Forenede Kongeriges ansvar omfatte de transaktioner, der er truffet afgørelse om eller godkendt indtil udtrædelsesdatoen.

Ansvarlighedsmanglerne kan muligvis blive endnu større

| 2.51. | Vi har tidligere konstateret ansvarlighedsmangler i forvaltningen af og rapporteringen om EU-budgettet (51). Kommissionen foreslår i sit oplæg om fremtiden for EU's finanser ansvarlighed som et af de fire principper for reform (52) med henblik på at sikre bedre forståelse af budgettet samt mere demokratisk kontrol, gennemsigtighed og forsvarlig forvaltning. I vores briefingpapir fremsætter vi to forslag (53): at udvikle principper for ansvarlighed og gennemsigtighed samt at fastlægge revisionsmandater vedrørende alle eksisterende og fremtidige EU-relaterede organer (54). |
| --- | --- |

2.51.

Vi har tidligere konstateret ansvarlighedsmangler i forvaltningen af og rapporteringen om EU-budgettet (51). Kommissionen foreslår i sit oplæg om fremtiden for EU's finanser ansvarlighed som et af de fire principper for reform (52) med henblik på at sikre bedre forståelse af budgettet samt mere demokratisk kontrol, gennemsigtighed og forsvarlig forvaltning. I vores briefingpapir fremsætter vi to forslag (53): at udvikle principper for ansvarlighed og gennemsigtighed samt at fastlægge revisionsmandater vedrørende alle eksisterende og fremtidige EU-relaterede organer (54).

| 2.51. | Med hensyn til Revisionsrettens forslag om at udvikle principper for ansvarlighed og gennemsigtighed understreger Kommissionen, at den for FFR 2021-2027 foreslår en mere sammenhængende, fokuseret og gennemsigtigt ramme for EU-budgettet. Det nye budgets struktur vil være klarere og i overensstemmelse med de politiske prioriteter, og antallet af programmer vil i vid udstrækning blive reduceret.

  Som et eksempel vil den nye og fuldt integrerede »InvestEU«-fond samle centralt forvaltede finansielle instrumenter, som støtter strategiske investeringer i hele EU, i ét program.


  For så vidt angår Revisionsrettens andet forslag om at fastlægge revisionsmandater vedrørende alle eksisterende og fremtidige EU-relaterede organer ønsker Kommissionen ikke at udtale sig om spørgsmål vedrørende andre institutioner, som ligger uden for dens ansvarsområde. Kommissionen ser positivt på Revisionsrettens bidrag til drøftelserne om EU's ordninger for ansvarlighed og offentlig revision. |
| --- | --- |

2.51.

Som et eksempel vil den nye og fuldt integrerede »InvestEU«-fond samle centralt forvaltede finansielle instrumenter, som støtter strategiske investeringer i hele EU, i ét program.

For så vidt angår Revisionsrettens andet forslag om at fastlægge revisionsmandater vedrørende alle eksisterende og fremtidige EU-relaterede organer ønsker Kommissionen ikke at udtale sig om spørgsmål vedrørende andre institutioner, som ligger uden for dens ansvarsområde. Kommissionen ser positivt på Revisionsrettens bidrag til drøftelserne om EU's ordninger for ansvarlighed og offentlig revision.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

Konklusioner

| 2.52. | Forpligtelserne lå lidt over den grænse, der er fastsat i FFR (hvis de særlige instrumenter medregnes). For andet år i træk lå betalingerne imidlertid langt under det forventede niveau, hvilket reducerede de bidrag, der blev afkrævet medlemsstaterne. Det lave betalingsniveau skyldtes hovedsagelig forsinkelser i gennemførelsen af ESI-fondene (jf. punkt 2.3-2.5). |
| --- | --- |

2.52.

Forpligtelserne lå lidt over den grænse, der er fastsat i FFR (hvis de særlige instrumenter medregnes). For andet år i træk lå betalingerne imidlertid langt under det forventede niveau, hvilket reducerede de bidrag, der blev afkrævet medlemsstaterne. Det lave betalingsniveau skyldtes hovedsagelig forsinkelser i gennemførelsen af ESI-fondene (jf. punkt 2.3-2.5).

| 2.53. | Som følge af dette oversteg de uindfriede budgetforpligtelser sidste års rekordniveau, og de forventes at være endnu højere ved udgangen af den nuværende FFR. Dette øger i betydelig grad risikoen for, at der ikke vil være tilstrækkelige betalingsbevillinger til rådighed de sidste år i denne FFR (jf. punkt 2.6-2.8). |
| --- | --- |

2.53.

Som følge af dette oversteg de uindfriede budgetforpligtelser sidste års rekordniveau, og de forventes at være endnu højere ved udgangen af den nuværende FFR. Dette øger i betydelig grad risikoen for, at der ikke vil være tilstrækkelige betalingsbevillinger til rådighed de sidste år i denne FFR (jf. punkt 2.6-2.8).

| 2.53. | Kommissionen anser det justerede betalingsloft for at være tilstrækkeligt; se Kommissionens svar på punkt 2.8. |
| --- | --- |

2.53.

| 2.54. | EU-budgettet blev gjort mere fleksibelt ved at øge den samlede margen for betalinger og de beløb, der står til rådighed for to særlige instrumenter, og ved at forbedre mulighederne for overførsler mellem særlige instrumenter. Spørgsmålet om, hvorvidt de særlige instrumenter skal holdes inden for loftet for betalingsbevillinger, er endnu ikke løst (jf. punkt 2.9-2.12). |
| --- | --- |

2.54.

EU-budgettet blev gjort mere fleksibelt ved at øge den samlede margen for betalinger og de beløb, der står til rådighed for to særlige instrumenter, og ved at forbedre mulighederne for overførsler mellem særlige instrumenter. Spørgsmålet om, hvorvidt de særlige instrumenter skal holdes inden for loftet for betalingsbevillinger, er endnu ikke løst (jf. punkt 2.9-2.12).

| 2.54. | Kommissionen har udarbejdet et forslag til løsning af spørgsmålet om særlige instrumenter i FFR 2021-2027; se Kommissionens svar på punkt 2.12. |
| --- | --- |

2.54.

| 2.55. | Ved udgangen af 2017 var den samlede gennemsnitlige absorptionsgrad under FFR for 2014-2020 lavere end i det tilsvarende år i den foregående FFR (2010: 22 %). Dette skyldtes hovedsagelig den senere afslutning af den foregående FFR, den sene vedtagelse af retsakter, vanskelighederne med at gennemføre de nye krav vedrørende den nuværende FFR, ændringen af frigørelsesreglerne fra N+2 til N+3 og den administrative byrde, der er forbundet med overlapninger mellem FFR-perioderne. Vi har fremhævet den mulige indvirkning på projektkvaliteten og betydningen af en tilstrækkelig stabil retlig ramme (jf. punkt 2.13-2.19). |
| --- | --- |

2.55.

Ved udgangen af 2017 var den samlede gennemsnitlige absorptionsgrad under FFR for 2014-2020 lavere end i det tilsvarende år i den foregående FFR (2010: 22 %). Dette skyldtes hovedsagelig den senere afslutning af den foregående FFR, den sene vedtagelse af retsakter, vanskelighederne med at gennemføre de nye krav vedrørende den nuværende FFR, ændringen af frigørelsesreglerne fra N+2 til N+3 og den administrative byrde, der er forbundet med overlapninger mellem FFR-perioderne. Vi har fremhævet den mulige indvirkning på projektkvaliteten og betydningen af en tilstrækkelig stabil retlig ramme (jf. punkt 2.13-2.19).

| 2.55. | Det kan ikke undgås, at der er et overlap mellem to perioder, når det tager flere år at gennemføre mange projekter og der altid vil være en opstartsfase og en afslutningsfase i løbet af en programmeringsperiode. Afslutningen vil derfor altid overlappe med den følgende periode.

  Samtidig har Kommissionen ved flere lejligheder understreget betydningen af, at også medlovgiverne vedtager retsakterne rettidigt.


  Kommissionen henviser til sine svar på punkt 2.14 og 2.18. |
| --- | --- |

2.55.

Samtidig har Kommissionen ved flere lejligheder understreget betydningen af, at også medlovgiverne vedtager retsakterne rettidigt.

Kommissionen henviser til sine svar på punkt 2.14 og 2.18.

| 2.56. | I 2017 var strukturfondsinstrumenterne i FFR for 2007-2013 ved at blive afsluttet. De fleste medlemsstater har absorberet hovedparten af de midler, de fik tildelt (jf. punkt 2.20-2.22). |
| --- | --- |

2.56.

I 2017 var strukturfondsinstrumenterne i FFR for 2007-2013 ved at blive afsluttet. De fleste medlemsstater har absorberet hovedparten af de midler, de fik tildelt (jf. punkt 2.20-2.22).

| 2.57. | I forbindelse med bistand til lande uden for EU gøres der i stigende grad brug af alternative finansieringsmodeller, som øger kompleksiteten af de eksisterende finansielle strukturer (jf. punkt 2.23-2.27). |
| --- | --- |

2.57.

I forbindelse med bistand til lande uden for EU gøres der i stigende grad brug af alternative finansieringsmodeller, som øger kompleksiteten af de eksisterende finansielle strukturer (jf. punkt 2.23-2.27).

| 2.57. | Kommissionen finder, at de nye finansieringsmodeller bidrager til at øge effektiviteten af bistand til lande uden for EU. |
| --- | --- |

2.57.

| 2.58. | EU-finansieringen til finansielle instrumenter er steget betydeligt. Afslutningen af de finansielle instrumenter under delt forvaltning i FFR for 2007-2013 afslørede problemer i medlemsstaternes rapportering. Rapporteringen er blevet mere omfattende under FFR for 2014-2020, men tidsrummet fra periodens udløb til rapporten om den er stadig langt (jf. punkt 2.28-2.39). |
| --- | --- |

2.58.

EU-finansieringen til finansielle instrumenter er steget betydeligt. Afslutningen af de finansielle instrumenter under delt forvaltning i FFR for 2007-2013 afslørede problemer i medlemsstaternes rapportering. Rapporteringen er blevet mere omfattende under FFR for 2014-2020, men tidsrummet fra periodens udløb til rapporten om den er stadig langt (jf. punkt 2.28-2.39).

| 2.58. | Rapporteringskrav vedrørende finansielle instrumenter i programmerne for 2007-2013 blev indført midtvejs i programgennemførelsen for perioden 2007-2013. Medlemsstaterne og Kommissionen har gjort en betydelig indsats i de senere år for at forbedre rapporteringsproceduren og kvaliteten af de leverede data, hvilket Revisionsretten har anerkendt i sin årsberetning for 2016.

  Tidsrammen for rapporteringen mellem forvaltningsmyndighederne og Kommissionens rapportering afspejler sammenhængen med delt forvaltning. |
| --- | --- |

2.58.

Tidsrammen for rapporteringen mellem forvaltningsmyndighederne og Kommissionens rapportering afspejler sammenhængen med delt forvaltning.

| 2.59. | Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling (EFSD) blev oprettet. Dens forvaltningsmodel gør det muligt for en bredere vifte af partnere at påtage sig forpligtelser på vegne af EU-budgettet (jf. punkt 2.40-2.41). |
| --- | --- |

2.59.

Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling (EFSD) blev oprettet. Dens forvaltningsmodel gør det muligt for en bredere vifte af partnere at påtage sig forpligtelser på vegne af EU-budgettet (jf. punkt 2.40-2.41).

| 2.59. | EFSD's hovedmål er at tilvejebringe en samlet finansiel pakke til at finansiere investeringer i regioner i Afrika og naboskabsområdet for derved at skabe vækst og beskæftigelsesmuligheder, maksimere additionaliteten, levere innovative produkter og tiltrække midler fra den private sektor.

  Se Kommissionens svar på punkt 2.41. |
| --- | --- |

2.59.

Se Kommissionens svar på punkt 2.41.

| 2.60. | EU-budgettets finansielle eksponering er stadig betydelig, hovedsagelig i forbindelse med uindfriede forpligtelser, EU's pensionsforpligtelser og andre retlige forpligtelser samt eventualforpligtelser i form af garantier (jf. punkt 2.42-2.45). |
| --- | --- |

2.60.

EU-budgettets finansielle eksponering er stadig betydelig, hovedsagelig i forbindelse med uindfriede forpligtelser, EU's pensionsforpligtelser og andre retlige forpligtelser samt eventualforpligtelser i form af garantier (jf. punkt 2.42-2.45).

| 2.61. | Det er fortsat uklart, om der vil være tilstrækkelige betalingsbevillinger til rådighed til at dække alle de betalingsanmodninger, der indsendes. Kommissionen har endnu ikke udarbejdet en omfattende, langsigtet prognose, som kan gøre det lettere at træffe afgørelser om den næste FFR (jf. punkt 2.47-2.49). |
| --- | --- |

2.61.

Det er fortsat uklart, om der vil være tilstrækkelige betalingsbevillinger til rådighed til at dække alle de betalingsanmodninger, der indsendes. Kommissionen har endnu ikke udarbejdet en omfattende, langsigtet prognose, som kan gøre det lettere at træffe afgørelser om den næste FFR (jf. punkt 2.47-2.49).

| 2.61. | Kommissionen har i oktober 2017 fremlagt en opdatering af den mellemfristede betalingsprognose med et skøn over udviklingen i UF ved udgangen af FFR-perioden og en vurdering af holdbarheden af betalingslofterne under hensyntagen til de nye fleksibilitetsbestemmelser, som blev vedtaget ved midtvejsrevisionen. En prognose for betalingsbevillinger efter 2020 blev fremlagt i overensstemmelse med punkt 9 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013. |
| --- | --- |

2.61.

Anbefalinger

| 2.62. | Vi anbefaler, at Kommissionen: |
| --- | --- |

2.62.

Vi anbefaler, at Kommissionen:

| — | Anbefaling 1: fremlægger nøjagtige og fuldstændige oplysninger om afslutningen af de finansielle instrumenter i FFR for 2007-2013, herunder om de endelige beløb, der tilbagebetales til EU-budgettet, og de beløb, der tilhører medlemsstaterne.
  Måldato for gennemførelsen: medio 2019. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: fremlægger nøjagtige og fuldstændige oplysninger om afslutningen af de finansielle instrumenter i FFR for 2007-2013, herunder om de endelige beløb, der tilbagebetales til EU-budgettet, og de beløb, der tilhører medlemsstaterne.

Måldato for gennemførelsen: medio 2019.

Kommissionen accepterer delvist anbefalingen.

Kommissionen vil rapportere om afslutningen i overensstemmelse med gældende lovgivning. I henhold til gældende lovgivning skal medlemsstaterne ikke give oplysninger om beløb, som tilhører dem. I overensstemmelse med den accepterede anbefaling 2 i særberetning nr. 4/2017 om beskyttelse af EU-budgettet vil Kommissionen rapportere om det endelige resultat af afslutningen for programperioden i forbindelse med de respektive generaldirektoraters årlige aktivitetsrapport.

Denne rapport vil for det enkelte operationelle program omfatte det støtteberettigede beløb ved afslutning, herunder for finansielle instrumenter, hvis det er tilgængeligt. Den vil endvidere indeholde eventuelle oplysninger om inddrivelser for det enkelte operationelle program.

| — | Anbefaling 2: når den fremsætter lovgivningsforslag, der skaber eller tilføjer en stor eventualforpligtelse, lader disse ledsage af en oversigt over den samlede værdi af de eventualforpligtelser, der støttes af budgettet, og en analyse af stresstestscenarier og deres mulige indvirkning på budgettet.
  Måldato for gennemførelsen: medio 2019. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: når den fremsætter lovgivningsforslag, der skaber eller tilføjer en stor eventualforpligtelse, lader disse ledsage af en oversigt over den samlede værdi af de eventualforpligtelser, der støttes af budgettet, og en analyse af stresstestscenarier og deres mulige indvirkning på budgettet.

Måldato for gennemførelsen: medio 2019.

Kommissionen accepterer delvist denne anbefaling.

Kommissionen vil i overensstemmelse med den nye finansforordning, som medlovgiverne har vedtaget, hvert år vurdere bæredygtigheden af eventualforpligtelser som følge af finansielle transaktioner, og som dækkes over Unionens almindelige budget. Disse oplysninger vedlægges budgetforslaget fra 2021.

| — | Anbefaling 3: i lyset af det store omfang af uindfriede forpligtelser under den nuværende og den foregående FFR opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet til i forbindelse med drøftelserne om FFR efter 2020 at indføre mekanismer til bedre håndtering af risikoen for betalingsefterslæb.
  Måldato for gennemførelsen: begyndelsen af perioden efter 2020. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 3: i lyset af det store omfang af uindfriede forpligtelser under den nuværende og den foregående FFR opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet til i forbindelse med drøftelserne om FFR efter 2020 at indføre mekanismer til bedre håndtering af risikoen for betalingsefterslæb.

Måldato for gennemførelsen: begyndelsen af perioden efter 2020.

Kommissionen accepterer anbefalingen.

Kommissionen har fremlagt forslagene til den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 for Europa-Parlamentet og Rådet. Et vigtigt element i disse forslag er betalingsloftets stabilitet og forudsigelighed. Kommissionen anser det foreslåede betalingsloft for at være tilstrækkeligt til at dække de uindfriede forpligtelser (UF) forud for 2021 og betalingerne vedrørende de nye forpligtelser for 2021-2027 inden for de grænser, der er givet ved loftet for egne indtægter i henhold til gældende afgørelse om egne indtægter.

Desuden indeholder Kommissionens forslag til en forordning om fælles bestemmelser for 2021-2027 to hovedmekanismer, som fremmer en mere rettidig gennemførelse: en »n+2«-frigørelsesregel kombineret med en forfinansiering, som er reduceret til årlige trancher på 0,5  % baseret på den samlede støtte fra fondene på programniveau. Kommissionen foreslår endvidere medlovgiverne at reducere den årlige forfinansiering i forbindelse med programmerne for 2014-2020.

---

(1)  Dette oplæg byggede på »EU's fremtidige finansiering«, den endelige rapport og henstillingerne fra Gruppen på Højt Plan vedrørende Egne Indtægter, januar 2017.

(2)  »Future of EU finances: reforming how the EU budget operates«, briefingpapir, februar 2018 (herefter: »briefingpapir om EU's fremtidige finanser«) og »The Commission's proposal for the 2021-2027 Multiannual Financial Framework«, briefingpapir, juli 2018.

(3)  Dette forslag skulle være fremlagt ved udgangen af 2017 — jf. artikel 25 i FFR-forordningen (Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020) (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 884).

(4)  Vi medregner ikke fremførsler og formålsbestemte indtægter, fordi de ikke indgår i det vedtagne budget og følger andre regler, som fordrejer resultatet. For yderligere oplysninger henvises der til del A4-A5 i »Report on the budgetary and financial management of the European Commission — Financial year 2017«.

(5)  Eksklusive fremførsler og formålsbestemte indtægter. Jf. fodnote 4.

(6)  Jf. Kommissionens svar til punkt 2.14 i vores årsberetning for 2016.

(7)  Jf. note 2.2 til beretningen om budgetgennemførelsen i EU's konsoliderede årsregnskab for regnskabsåret 2017 (»EU's 2017-regnskab«).

(8)  På grundlag af eksisterende resultater ved udgangen af 2017 og den flerårige finansielle ramme, herunder den tekniske justering for 2017, har vi foretaget den konservative antagelse, at 98 % af forpligtelsesbevillingerne vil blive konverteret til forpligtelser. Vi har brugt Kommissionens seneste overslag over frigørelser og antaget, at 99 % af betalingsbevillingerne vil blive til betalinger, men ikke medregnet betalinger, som ifølge Kommissionens antagelse vedrører særlige instrumenter. Vi har ikke indregnet anvendelsen af den samlede margen for betalinger (GMP). Den samlede margen for betalinger kan imidlertid bidrage til at reducere de uindfriede forpligtelser indtil 2020 (jf. punkt 2.9 og 2.10). De formålsbestemte indtægter og fremførslerne er holdt uden for prognoserne for 2018-2020, da de kun har en beskeden indvirkning på prognoserne og er vanskelige at beregne.

(9)  COM(2016) 603 final — Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet »Midtvejsgennemgang/midtvejsrevision af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 — Et EU-budget med fokus på resultater«. Vi reagerede på Kommissionens meddelelse ved at offentliggøre briefingpapiret »EU-budgettet: Er tiden inde til reformer?« i november 2016.

(10)  Rådets forordning (EU, Euratom) 2017/1123 af 20. juni 2017 om ændring af Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (EUT L 163 af 24.6.2017, s. 1).

(11)  Den samlede margen for betalinger gør det muligt at fremføre uudnyttede betalingsbevillinger til senere år.

(12)  Nødhjælpsreserven, Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, fleksibilitetsinstrumentet og Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) — jf. artikel 9-12 i FFR-forordningen. Jf. også punkt 2.8-2.10 i vores årsberetning for 2016.

(13)  Jf. FFR-forordningens artikel 5.

(14)  Baseret på tekniske justeringer af den finansielle ramme og Revisionsrettens skøn vedrørende 2017.

(15)  Punkt 2.8 i vores årsberetning for 2014 og punkt 2.8 b) i vores årsberetning for 2016.

(16)  Absorption er Kommissionens udbetaling af beløb til en medlemsstat med henblik på medfinansiering af projekter i operationelle programmer under ESI-fondene. Absorptionsgraden angiver de betalte beløb i forhold til de planlagte EU-udgifter.

(17)  Fjerde år i den nuværende FFR.

(18)  Det tilsvarende år i den foregående FFR.

(19)  Kommission har forklaret, hvad den betragter som årsagerne, i forskellige dokumenter: i sin gennemgang af de europæiske struktur- og investeringsfondes budgetgennemførelse i 2016; i sin midtvejsgennemgang/midtvejsrevision af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 og det ledsagende arbejdsdokument COM(2016) 603 final og SWD(2016) 299 final; samt i sine svar på de skriftlige spørgsmål til kommissærerne Oettinger, Creţu og Thyssen om dechargen for 2016.

(20)  Kroatien, Italien, Malta, Slovakiet, Slovenien og Spanien.

(21)  Jf. særberetning nr. 1/2018 »Fælles assistance til projekter i de europæiske regioner (Jaspersinitiativet) — tid til bedre målretning«.

(22)  Særberetning nr. 36/2016 »En vurdering af ordningen for afslutning af samhørighedsprogrammerne og programmerne for udvikling af landdistrikter 2007-2013« og særberetning nr. 17/2018: »Kommissionens og medlemsstaternes aktioner i programperioden 2007-2013 modvirkede lav absorption, men manglede fokus på resultater«.

(23)  Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden.

(24)  Undtagen Kroatien, som havde en forlænget frist til 31. marts 2018.

(25)  Jf. punkt 2.13 i vores årsberetning for 2016.

(26)  Disse trustfondes fulde navne er: EU's trustfond for Den Centralafrikanske Republik, EU's regionale trustfond som reaktion på den syriske krise; EU's Nødtrustfond for Stabilitet og Håndtering af de Grundlæggende Årsager til Irregulær Migration og til Fordrivelse af Personer i Afrika og EU-trustfonden for Colombia.

(27)  Særberetning nr. 11/2017 »EU's Bêkou-trustfond for Den Centralafrikanske Republik: en lovende begyndelse trods visse mangler«.

(28)  Jf. anbefaling 4 i kapitel 2 i vores årsberetning for 2016.

(29)  »Summary of data on the progress made in financing and implementing financial engineering instruments reported by the managing authorities in accordance with Article 67(2)(j) of Council Regulation (EC) No 1083/2006, Programming period 2007-2013, Situation as at 31 March 2017 (at closure)«.

(30)  Disse beløb kan stadig bruges af medlemsstaterne. Jf. artikel 78, stk. 7, i Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006.

(31)  Jf. punkt 6.25 i vores årsberetning for 2016.

(32)  Udbetalte lån, der er tilbagebetalt, midler fra foretagne investeringer eller midler, som resterer, når alle garantier er betalt.

(33)  Særberetning nr. 19/2016 »Gennemførelse af EU's budget gennem finansielle instrumenter — hvad man kan lære af programperioden 2007-2013«.

(34)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2396 af 13. december 2017 om ændring af forordning (EU) nr. 1316/2013 og (EU) 2015/1017 for så vidt angår forlængelse af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer og indførelse af tekniske forbedringer i fonden og i Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning (EUT L 345 af 27.12.2017, s. 34).

(35)  I betragtning 21 i forordning (EU) 2017/2396 hedder det, at finansieringen vil komme fra EU-budgettet med en overførsel fra Connecting Europe-faciliteten samt fra indtægter og tilbagebetalinger fra CEF-låneinstrumentet og Margueritefonden.

(36)  Jf. bemærkning 4.1 til EU's 2017-regnskab.

(37)  Herunder tilbageførsler, enten fra EFSI selv (525 millioner euro) eller fra andre finansielle instrumenter (150 millioner euro fra CEF-låneinstrumentet og Margueritefonden).

(38)  Jf. »European Fund for Strategic Investments — IIW and SMEW — Schedule II of the EFSI Agreement — Year-end Operational Report — Reporting date: 31 December 2017«.

(39)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1601 af 26. september 2017 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling (EFSD), en EFSD-garanti og en EFSD-garantifond (EUT L 249 af 27.9.2017, s. 1).

(40)  Artikel 11, litra e), i forordning (EU) 2017/1601 af 26. september 2017 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling (EFSD), en EFSD-garanti og en EFSD-garantifond.

(41)  Eventualforpligtelser er mulige forpligtelser, der afhænger af fremtidige begivenheder. De vigtigste eventualforpligtelser vedrørende EU-budgettet er: EIB's garantier for det eksterne lånemandat; EFSI-garantier; finansiel bistand: makrofinansiel bistand, den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme (EFSM), betalingsbalancemekanismen, Euratom; garantier for EU's finansielle instrumenter (hovedsagelig Horisont 2020, risikodelingsfaciliteten og Connecting Europe-faciliteten); EFSD-garantien.

(42)  COM(2016) 605: »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002, (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1305/2013, (EU) nr. 1306/2013, (EU) nr. 1307/2013, (EU) nr. 1308/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og (EU) nr. 652/2014 og Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 541/2014/EU«.

(43)  Den aktuarmæssige værdi af pensionsforpligtelserne er nutidsværdien af de forventede fremtidige betalinger. Den beregnes ved at anvende den relevante diskonteringssats i overensstemmelse med den metode, der er beskrevet i IPSAS 25. For nærmere oplysninger om beregningen, jf. bemærkning 2.9 til EU's 2017-regnskab.

(44)  Jf. balancen i EU's 2017-regnskab.

(45)  Jf. fodnoten til balancen i EU's 2017-regnskab.

(46)  Jf. punkt 2.36-2.38 i vores årsberetning for 2016.

(47)  Artikel 3, stk. 2, andet afsnit, i Rådets afgørelse 2014/335/EU, Euratom af 26. maj 2014 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (EUT L 168 af 7.6.2014, s. 105).

(48)  Artikel 9 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning.

(49)  Jf. anbefaling 2 i punkt 2.47 i vores årsberetning for 2015 og vores briefingpapir om fremtiden for EU's finanser.

(50)  Udkast til aftale om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtrædelse af Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab, 19. marts 2018.

(51)  Jf. vores horisontale analyse fra 2014: »Mangler, overlapninger og udfordringer: en horisontal analyse af EU's ordninger for ansvarlighed og offentlig revision«, punkt 2.4 i vores årsberetning for 2015 og punkt 2.29-2.31, 2.43 og 2.46 samt tekstboks 2.8 i vores årsberetning for 2016.

(52)  Boks 4 i Kommissionens oplæg om fremtiden for EU's finanser.

(53)  Jf. punkt 28, 29 og 39-44 i vores briefingpapir om fremtiden for EU's finanser.

(54)  Såsom Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA), den foreslåede europæiske monetære fond (EMF), den europæiske stabilitetsmekanisme (ESM) og de EIB-operationer, der ikke er relateret til EU-budgettet.

(55)  Dette tal er eksklusive 1,2 milliarder euro for blandingsinstrumenter.

(56)  Baseret på den nuværende finansieringsramme — COM(2018) 600.

BILAG 2.1

HOVEDPUNKTER I ÆNDRINGSBUDGETTER

| Ændringsbudget | Forklaring | Værdi i milliarder euro | Virkning på 2017-budgettet |
| --- | --- | --- | --- |
| 01/2017 | Med anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond blev der ydet bistand til tre medlemsstater efter store eller regionale katastrofer: a) Det Forenede Kongerige: 60,3 millioner euro, b) Cypern: 7,3 millioner euro og c) Portugal: 3,9 millioner euro. | 0,07 | Forhøjede forpligtelser |
| 02/2017 | Overskuddet fra 2016 blev returneret til medlemsstaterne ved reduktion af deres årlige bidrag. | 6,40 | Reducerede indtægter |
| 03/2017 | Ungdomsbeskæftigelsesinitiativet (UBI), etableret i 2013 som reaktion på den høje ungdomsarbejdsløshed i EU, blev styrket. | 0,50 | Forhøjede forpligtelser |
| 04/2017 | Med anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond blev der ydet bistand til Italien efter en række jordskælv mellem august 2016 og januar 2017. | 1,20 | Forhøjede forpligtelser |
| 05/2017 | Garantifonden for Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling (EFSD) blev oprettet. | 0,30 | Forhøjede forpligtelser |
| 06/2017 | Betalingsbevillingerne på det oprindelige budget blev reduceret. Dette reducerede samtidig medlemsstaternes bidrag med det samme beløb. | 0,06 | Reducerede forpligtelser |
| 7,70 | Reducerede betalinger |
| Kilde: Note A 2.1 til Kommissionens beretning om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i 2017. |

Ændringsbudget

Forklaring

Værdi i milliarder euro

Virkning på 2017-budgettet

01/2017

Med anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond blev der ydet bistand til tre medlemsstater efter store eller regionale katastrofer: a) Det Forenede Kongerige: 60,3 millioner euro, b) Cypern: 7,3 millioner euro og c) Portugal: 3,9 millioner euro.

0,07

Forhøjede forpligtelser

02/2017

Overskuddet fra 2016 blev returneret til medlemsstaterne ved reduktion af deres årlige bidrag.

6,40

Reducerede indtægter

03/2017

Ungdomsbeskæftigelsesinitiativet (UBI), etableret i 2013 som reaktion på den høje ungdomsarbejdsløshed i EU, blev styrket.

0,50

Forhøjede forpligtelser

04/2017

Med anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond blev der ydet bistand til Italien efter en række jordskælv mellem august 2016 og januar 2017.

1,20

Forhøjede forpligtelser

05/2017

Garantifonden for Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling (EFSD) blev oprettet.

0,30

Forhøjede forpligtelser

06/2017

Betalingsbevillingerne på det oprindelige budget blev reduceret. Dette reducerede samtidig medlemsstaternes bidrag med det samme beløb.

0,06

Reducerede forpligtelser

7,70

Reducerede betalinger

Kilde: Note A 2.1 til Kommissionens beretning om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i 2017.

BILAG 2.2

FORHØJELSE I DE SÆRLIGE INSTRUMENTER

Beløb til rådighed for de særlige instrumenter før og efter forhøjelsen

| (millioner euro) |
| --- |
| Før forhøjelsen | | | | | | | |
| År | | Fleks. | EAR | EGF | EUSF | | I alt |
| 2017 | | 530 | 315 | 169 | 563 | | 1 577 |
| 2018 | | 541 | 322 | 172 | 574 | | 1 609 |
| 2019 | | 552 | 328 | 176 | 586 | | 1 642 |
| 2020 | | 563 | 335 | 179 | 598 | | 1 675 |
| I alt | | 2 186 | 1 300 | 696 | 2 321 | | 6 503 |
| Efter forhøjelsen | | | | | | | |
| År | | Fleks. | EAR | EGF | EUSF | | I alt |
| 2017 | | 676 | 338 | 169 | 563 | | 1 746 |
| 2018 | | 689 | 344 | 172 | 574 | | 1 779 |
| 2019 | | 703 | 351 | 176 | 586 | | 1 816 |
| 2020 | | 717 | 359 | 179 | 598 | | 1 853 |
| I alt | | 2 785 | 1 392 | 696 | 2 321 | | 7 194 |
| | | | | | | | |
| Difference | | 599 | 92 | — | — | | 691 |
| Samlet beløb til rådighed i 2018-2020 (*1) | | 5 997 |
| Note: Fleks. — Fleksibilitetsinstrumentet, EAR — Nødhjælpsreserven; EGF — Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, EUSF — Den Europæiske Unions Solidaritetsfond.

  Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af oplysninger fra Kommissionen. |

(millioner euro)

Før forhøjelsen

År

Fleks.

EAR

EGF

EUSF

I alt

2017

530

315

169

563

1 577

2018

541

322

172

574

1 609

2019

552

328

176

586

1 642

2020

563

335

179

598

1 675

I alt

2 186

1 300

696

2 321

6 503

Efter forhøjelsen

År

Fleks.

EAR

EGF

EUSF

I alt

2017

676

338

169

563

1 746

2018

689

344

172

574

1 779

2019

703

351

176

586

1 816

2020

717

359

179

598

1 853

I alt

2 785

1 392

696

2 321

7 194

Difference

599

92

—

—

691

Samlet beløb til rådighed i 2018-2020 (*1)

5 997

Note: Fleks. — Fleksibilitetsinstrumentet, EAR — Nødhjælpsreserven; EGF — Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, EUSF — Den Europæiske Unions Solidaritetsfond.

Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af oplysninger fra Kommissionen.

---

(*1)  Differencen mellem de 7 194 millioner euro og de 5 997 millioner euro er de beløb, der blev brugt i 2017.

---

KAPITEL 3

Opnåelse af resultater ved hjælp af EU-budgettet

INDHOLD

| Indledning | 3.1 |
| --- | --- |

| Del 1 — Gør Kommissionen tilstrækkelig brug af resultatoplysninger i beslutningstagningen? | 3.2-3.36 |
| --- | --- |

| Afsnit A — Der er visse grænser for, hvor meget Kommissionen kan gøre brug af resultatoplysninger | 3.6-3.13 |
| --- | --- |

| Afsnit B — Kommissionens resultatmålingssystem stiller enorme mængder data til rådighed, men ikke altid rettidigt | 3.14-3.18 |
| --- | --- |

| Afsnit C — Kommissionen bruger resultatoplysninger til at forvalte programmer og politikker, men træffer ikke altid passende foranstaltninger, når målene ikke nås | 3.19-3.26 |
| --- | --- |

| Afsnit D — Kommissionen forklarer generelt ikke anvendelsen af resultatoplysninger i sine resultatrapporter | 3.27-3.31 |
| --- | --- |

| Afsnit E — Der ventes at blive gjort yderligere fremskridt ved fortsat udvikling af en resultatorienteret kultur | 3.32-3.36 |
| --- | --- |

| Del 2 — Resultaterne af Revisionsrettens forvaltningsrevisioner: De konklusioner og anbefalinger, der havde størst effekt | 3.37-3.67 |
| --- | --- |

| Indledning | 3.37 |
| --- | --- |

| Udgiftsområde 1a »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« og 1b »Økonomisk, social og territorial samhørighed« | 3.38-3.44 |
| --- | --- |

| Udgiftsområde 2 »Bæredygtig vækst og naturressourcer« | 3.45-3.48 |
| --- | --- |

| Udgiftsområde 3 »Sikkerhed og medborgerskab« og 4 »Et globalt Europa« | 3.49-3.58 |
| --- | --- |

| Udgiftsområde 5 »Administration« og beretningerne om emnet »Et velfungerende indre marked og en bæredygtig monetær union« | 3.59-3.67 |
| --- | --- |

| Del 3 — Opfølgning af anbefalinger | 3.68-3.78 |
| --- | --- |

| Konklusioner og anbefalinger | 3.79-3.85 |
| --- | --- |

| Konklusioner | 3.79-3.83 |
| --- | --- |

| Anbefalinger | 3.84-3.85 |
| --- | --- |

| Bilag 3.1 — | Detaljeret status for anbefalingerne i de respektive beretninger |
| --- | --- |

Bilag 3.1 —

| Bilag 3.2 — | Vigtigste forbedringer og uløste mangler pr. beretning |
| --- | --- |

Bilag 3.2 —

| Bilag 3.3 — | Anbefalinger til medlemsstaterne |
| --- | --- |

Bilag 3.3 —

| Bilag 3.4 — | Opfølgning af tidligere anbefalinger vedrørende performancespørgsmål |
| --- | --- |

Bilag 3.4 —

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 3.1. | I dette kapitel analyserer vi hvert år en række aspekter vedrørende performance: De resultater, der er opnået med EU's budget, som gennemføres af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne (1). I år har vi nærmere bestemt set på:






  i) | Kommissionens brug af resultatoplysninger i beslutningstagningen |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

3.1.

I dette kapitel analyserer vi hvert år en række aspekter vedrørende performance: De resultater, der er opnået med EU's budget, som gennemføres af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne (1). I år har vi nærmere bestemt set på:

i)

Kommissionens brug af resultatoplysninger i beslutningstagningen

| ii) | udvalgte resultater fra vores særberetninger om performance i 2017 |
| --- | --- |

ii)

udvalgte resultater fra vores særberetninger om performance i 2017

| iii) | Kommissionens gennemførelse af anbefalingerne i de særberetninger, vi offentliggjorde i 2014. |
| --- | --- |

iii)

Kommissionens gennemførelse af anbefalingerne i de særberetninger, vi offentliggjorde i 2014.

| 3.1. | Kommissionen bemærker, at de fleste vigtige beslutninger i relation til EU's budget træffes af budget- og lovgivningsmyndigheden, dvs. Europa-Parlamentet og Rådet, på grundlag af forslag fra Kommissionen. Dette gælder såvel afgørelser om den årlige budgetprocedure og i forbindelse med udformning og revision af den flerårige finansielle ramme og sektorspecifikke finansielle programmer. |
| --- | --- |

3.1.

DEL 1 — GØR KOMMISSIONEN TILSTRÆKKELIG BRUG AF RESULTATOPLYSNINGER I BESLUTNINGSTAGNINGEN?

| 3.2. | Sidste år undersøgte vi, om Kommissionens tilgang til resultatrapportering svarede til god praksis. Da det er vigtigt for en organisation at have gode procedurer for resultatrapportering og forbedre dem løbende, er det vigtigt at bruge de oplysninger, der genereres ved resultatrapportering, til at styre aktiviteter, optimere resultater og foretage justeringer af forvaltningssystemer og strategiske planlægningsprocesser mv. Den måde, hvorpå disse oplysninger bruges, påvirker organisationens langsigtede succes med gennemførelse af resultatstyring. |
| --- | --- |

3.2.

Sidste år undersøgte vi, om Kommissionens tilgang til resultatrapportering svarede til god praksis. Da det er vigtigt for en organisation at have gode procedurer for resultatrapportering og forbedre dem løbende, er det vigtigt at bruge de oplysninger, der genereres ved resultatrapportering, til at styre aktiviteter, optimere resultater og foretage justeringer af forvaltningssystemer og strategiske planlægningsprocesser mv. Den måde, hvorpå disse oplysninger bruges, påvirker organisationens langsigtede succes med gennemførelse af resultatstyring.

| 3.3. | Ifølge Kommissionen er resultatstyring en løbende systematisk tilgang til at forbedre effektiviteten, produktiviteten og driftsresultaterne gennem bedre planlægning, regelmæssig overvågning og evidensbaseret beslutningstagning (2). Kommissionens initiativ »Et EU-budget med fokus på resultater«, der blev lanceret i 2015, omfatter forskellige arbejdsstrømme og mål, hvoraf det ene er at støtte beslutningstagningen med meningsfulde resultatoplysninger (3). Retningslinjerne for bedre regulering (4), som blev lanceret i 2015 og opdateret i juli 2017, fastsætter, at al tilgængelig dokumentation skal bruges som grundlag for udformning af EU-politikker og -love, som når deres mål på en åben, gennemsigtig og omkostningseffektiv måde. |
| --- | --- |

3.3.

Ifølge Kommissionen er resultatstyring en løbende systematisk tilgang til at forbedre effektiviteten, produktiviteten og driftsresultaterne gennem bedre planlægning, regelmæssig overvågning og evidensbaseret beslutningstagning (2). Kommissionens initiativ »Et EU-budget med fokus på resultater«, der blev lanceret i 2015, omfatter forskellige arbejdsstrømme og mål, hvoraf det ene er at støtte beslutningstagningen med meningsfulde resultatoplysninger (3). Retningslinjerne for bedre regulering (4), som blev lanceret i 2015 og opdateret i juli 2017, fastsætter, at al tilgængelig dokumentation skal bruges som grundlag for udformning af EU-politikker og -love, som når deres mål på en åben, gennemsigtig og omkostningseffektiv måde.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 3.4. | For at vurdere, om Kommissionen i tilstrækkelig grad bruger resultatoplysninger til beslutningstagning, gjorde vi følgende:






  i) | Vi gennemgik dokumenterne om brug af resultatoplysninger til beslutningstagning, herunder beretninger fra overordnede revisionsorganer (5), OECD, regeringer og akademikere både i og uden for EU |
| --- | --- | --- |

3.4.

For at vurdere, om Kommissionen i tilstrækkelig grad bruger resultatoplysninger til beslutningstagning, gjorde vi følgende:

i)

Vi gennemgik dokumenterne om brug af resultatoplysninger til beslutningstagning, herunder beretninger fra overordnede revisionsorganer (5), OECD, regeringer og akademikere både i og uden for EU

| ii) | Vi gennemgik de seneste resultatrapporter fra seks generaldirektorater (GD'er) (6), herunder 10 af de nyligt offentliggjorte konsekvensanalyser og evalueringer. Vi valgte de pågældende GD'er, fordi de var rimeligt repræsentative for Kommissionen som helhed. Dette skyldtes deres forskellige karakteristika (i form af forvaltningsmetode, samarbejde med agenturer, aktivitetstype mv.) |
| --- | --- |

ii)

Vi gennemgik de seneste resultatrapporter fra seks generaldirektorater (GD'er) (6), herunder 10 af de nyligt offentliggjorte konsekvensanalyser og evalueringer. Vi valgte de pågældende GD'er, fordi de var rimeligt repræsentative for Kommissionen som helhed. Dette skyldtes deres forskellige karakteristika (i form af forvaltningsmetode, samarbejde med agenturer, aktivitetstype mv.)

| iii) | Vi interviewede 30 kontorchefer og direktører i disse seks GD'er for at få yderligere oplysninger om brugen af resultatoplysninger i beslutningstagningen i de enkelte GD'er |
| --- | --- |

iii)

Vi interviewede 30 kontorchefer og direktører i disse seks GD'er for at få yderligere oplysninger om brugen af resultatoplysninger i beslutningstagningen i de enkelte GD'er

| iv) | Vi gennemførte en spørgeundersøgelse om brugen af resultatoplysninger i beslutningstagningen i disse seks GD'er. Undersøgelsen var rettet mod ledere i disse GD'er, der var involveret i forvaltningen af politikker, programmer eller projekter: kontorchefer, direktører, stedfortrædende generaldirektører og generaldirektører. Den endelige svarprocent var 57 % ud af en målgruppe på 240. |
| --- | --- |

iv)

Vi gennemførte en spørgeundersøgelse om brugen af resultatoplysninger i beslutningstagningen i disse seks GD'er. Undersøgelsen var rettet mod ledere i disse GD'er, der var involveret i forvaltningen af politikker, programmer eller projekter: kontorchefer, direktører, stedfortrædende generaldirektører og generaldirektører. Den endelige svarprocent var 57 % ud af en målgruppe på 240.

Omfang

| 3.5. | Vores gennemgang omfattede Kommissionens brug af resultatoplysninger i forbindelse med udgiftsprogrammer og udvikling, gennemførelse og evaluering af politikker. Følgende aspekter var ikke omfattet af vores revision: |
| --- | --- |

3.5.

Vores gennemgang omfattede Kommissionens brug af resultatoplysninger i forbindelse med udgiftsprogrammer og udvikling, gennemførelse og evaluering af politikker. Følgende aspekter var ikke omfattet af vores revision:

| i) | Kommissionens brug af resultatoplysninger i forbindelse med administrativ forvaltning af personale og andre ressourcer, idet vi ønskede at fokusere på politikkernes og programmernes levering af resultater |
| --- | --- |

i)

Kommissionens brug af resultatoplysninger i forbindelse med administrativ forvaltning af personale og andre ressourcer, idet vi ønskede at fokusere på politikkernes og programmernes levering af resultater

| ii) | budgetmyndighedens
   (7) brug af resultatoplysninger, idet OECD (8) og andre forskere (9) allerede havde udført arbejde på dette område. |
| --- | --- |

ii)

budgetmyndighedens
   (7) brug af resultatoplysninger, idet OECD (8) og andre forskere (9) allerede havde udført arbejde på dette område.

Afsnit A — Der er visse grænser for, hvor meget Kommissionen kan gøre brug af resultatoplysninger

EU's flerårige finansielle ramme mangler fleksibilitet til at bruge resultatoplysninger

| 3.6. | I nationale budgetter er det normalt at omfordele ressourcer hvert år eller endnu hyppigere. I EU-sammenhæng er situationen dog anderledes. I sin midtvejsgennemgang af den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2014-2020 (10) bemærkede Kommissionen, at det var vigtigt at finde en balance mellem forudsigelighed på mellemlang sigt og fleksibilitet til at reagere på uforudsete omstændigheder. I den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 er ca. 80 % af EU-budgettet tildelt på forhånd, hvilket ifølge Kommissionen »begrænser den budgetmæssige reaktionsevne over for skiftende behov«. |
| --- | --- |

3.6.

I nationale budgetter er det normalt at omfordele ressourcer hvert år eller endnu hyppigere. I EU-sammenhæng er situationen dog anderledes. I sin midtvejsgennemgang af den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2014-2020 (10) bemærkede Kommissionen, at det var vigtigt at finde en balance mellem forudsigelighed på mellemlang sigt og fleksibilitet til at reagere på uforudsete omstændigheder. I den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 er ca. 80 % af EU-budgettet tildelt på forhånd, hvilket ifølge Kommissionen »begrænser den budgetmæssige reaktionsevne over for skiftende behov«.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 3.7. | EU's budget er hovedsagelig et investeringsbudget. Der fastsættes årlige lofter for de forskellige udgiftsområder i den syvårige finansielle ramme, og beløbene tildeles medlemsstaterne på forhånd. Der er allerede fastsat nogle resultatrelaterede fleksibilitetsmekanismer i den relevante sektorlovgivning, såsom resultatreserve og forhåndsbetingelser, men disse har begrænsninger (11). Aktiviteter, der ikke leverer gode resultater, kan erstattes med bedre aktiviteter på det samme område og i den samme medlemsstat, men der er kun begrænset plads til at flytte midler mellem udgiftsområderne. Den vigtigste mulighed for tildeling af midler under hensyntagen til resultatoplysninger gives i forbindelse med udarbejdelsen af og forhandlingerne om en ny forordning om en flerårig finansiel ramme og de ledsagende sektorprogrammer. |
| --- | --- |

3.7.

EU's budget er hovedsagelig et investeringsbudget. Der fastsættes årlige lofter for de forskellige udgiftsområder i den syvårige finansielle ramme, og beløbene tildeles medlemsstaterne på forhånd. Der er allerede fastsat nogle resultatrelaterede fleksibilitetsmekanismer i den relevante sektorlovgivning, såsom resultatreserve og forhåndsbetingelser, men disse har begrænsninger (11). Aktiviteter, der ikke leverer gode resultater, kan erstattes med bedre aktiviteter på det samme område og i den samme medlemsstat, men der er kun begrænset plads til at flytte midler mellem udgiftsområderne. Den vigtigste mulighed for tildeling af midler under hensyntagen til resultatoplysninger gives i forbindelse med udarbejdelsen af og forhandlingerne om en ny forordning om en flerårig finansiel ramme og de ledsagende sektorprogrammer.

| 3.8. | En midtvejsgennemgang af den flerårige finansielle ramme giver endnu en mulighed for at tage højde for resultatoplysninger. Den sidste sådanne gennemgang (12) resulterede i en omfordeling af 12 798  millioner euro, svarende til 1,18  % af de samlede forpligtelsesbevillinger under den flerårige finansielle ramme for perioden 2014-2020: en relativt begrænset andel. Denne omfordeling af midler blev ikke foretaget af performancehensyn, men hovedsagelig fordi der var behov for at adressere flygtningekrisen og andre trusler mod sikkerheden, og fordi der var opstået investeringshuller som følge af den finansielle og økonomiske krise. |
| --- | --- |

3.8.

En midtvejsgennemgang af den flerårige finansielle ramme giver endnu en mulighed for at tage højde for resultatoplysninger. Den sidste sådanne gennemgang (12) resulterede i en omfordeling af 12 798  millioner euro, svarende til 1,18  % af de samlede forpligtelsesbevillinger under den flerårige finansielle ramme for perioden 2014-2020: en relativt begrænset andel. Denne omfordeling af midler blev ikke foretaget af performancehensyn, men hovedsagelig fordi der var behov for at adressere flygtningekrisen og andre trusler mod sikkerheden, og fordi der var opstået investeringshuller som følge af den finansielle og økonomiske krise.

| 3.8. | En række faktorer tages i betragtning, når der træffes afgørelse om budgetbevillinger. For eksempel var omfordelingen af midler som reaktion på flygtningekrisen og sikkerhedstrusler en konsekvens af en større uforudset geopolitisk og samfundsmæssig udvikling. Der kan kun tages resultathensyn, for så vidt som der er pålidelige og rettidige oplysninger til rådighed, hvilket ikke altid vil være tilfældet, navnlig i en krisesituation. |
| --- | --- |

3.8.

Der er parallelle strategiske rammer

| 3.9. | Det er komplekst at måle EU-budgettets og Kommissionens bidrag til at opfylde målene på højt plan, fordi flere politiske og strategiske rammer gælder parallelt (13) (jf.
  tekstboks 3.1
  ): |
| --- | --- |

3.9.

Det er komplekst at måle EU-budgettets og Kommissionens bidrag til at opfylde målene på højt plan, fordi flere politiske og strategiske rammer gælder parallelt (13) (jf.
  tekstboks 3.1
  ):

| 3.9. | Kommissionen mener, at de politiske prioriteter for Juncker-Kommissionen er fuldt ud forenelige og i overensstemmelse med såvel den strategiske dagsorden for Det Europæiske Råd og Europa 2020-strategien.

  Den flerårige finansielle ramme er et af redskaberne til gennemførelse af EU's prioriteter. Den nuværende flerårige finansielle ramme blev udformet med henblik på at bidrage til Europa 2020-strategien og er en god støtte for andre nye prioriteter (14). |
| --- | --- |

3.9.

Den flerårige finansielle ramme er et af redskaberne til gennemførelse af EU's prioriteter. Den nuværende flerårige finansielle ramme blev udformet med henblik på at bidrage til Europa 2020-strategien og er en god støtte for andre nye prioriteter (14).

Tekstboks 3.1 —   Fire strategiske rammer for den Europæiske Union (som gælder parallelt)

Image

Kilde: Revisionsretten.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 3.10. | Derudover er der i forskellige sektorpolitiske dokumenter defineret andre mål i overensstemmelse med EU's beføjelser, der udspringer af traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde. EU er også forpligtet til at gennemføre målene for bæredygtig udvikling, som er defineret af FN. EU sigter mod hvert år at rapportere om de fremskridt, der er gjort med hensyn til at nå disse mål. |
| --- | --- |

3.10.

Derudover er der i forskellige sektorpolitiske dokumenter defineret andre mål i overensstemmelse med EU's beføjelser, der udspringer af traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde. EU er også forpligtet til at gennemføre målene for bæredygtig udvikling, som er defineret af FN. EU sigter mod hvert år at rapportere om de fremskridt, der er gjort med hensyn til at nå disse mål.

| 3.11. | Vi undersøgte, hvordan GD'erne håndterede sameksistensen af forskellige strategier. To tilgange var fremherskende:






  i) | Nogle GD'er havde opfyldt deres forskellige strategiske rapporteringsforpligtelser ved at udvikle IT-værktøjer, der kunne gemme, overvåge, konsolidere og rapportere data i forskellige konfigurationer (jf. også punkt 3.16) |
| --- | --- | --- |

3.11.

Vi undersøgte, hvordan GD'erne håndterede sameksistensen af forskellige strategier. To tilgange var fremherskende:

i)

Nogle GD'er havde opfyldt deres forskellige strategiske rapporteringsforpligtelser ved at udvikle IT-værktøjer, der kunne gemme, overvåge, konsolidere og rapportere data i forskellige konfigurationer (jf. også punkt 3.16)

| ii) | Nogle GD'er havde justeret deres resultatramme, så den passede til de forskellige strategiske behov. GD EAC fastsætter f.eks. sin resultatramme på tre niveauer:






  a) | På EU-niveau overvåger GD EAC i samarbejde med medlemsstaterne de relevante mål og indikatorer for Europa 2020-strategien og strategirammen for uddannelse og erhvervsuddannelse 2020 (ET2020) på grundlag af data fra Eurostat, OECD og andre kilder. Det foretager en årlig gennemgang for at sikre, at der gøres fremskridt i den rigtige retning (15) |
| --- | --- | --- |

ii)

Nogle GD'er havde justeret deres resultatramme, så den passede til de forskellige strategiske behov. GD EAC fastsætter f.eks. sin resultatramme på tre niveauer:

a)

På EU-niveau overvåger GD EAC i samarbejde med medlemsstaterne de relevante mål og indikatorer for Europa 2020-strategien og strategirammen for uddannelse og erhvervsuddannelse 2020 (ET2020) på grundlag af data fra Eurostat, OECD og andre kilder. Det foretager en årlig gennemgang for at sikre, at der gøres fremskridt i den rigtige retning (15)

| b) | I Kommissionen bidrager GD EAC mere direkte gennem sit program og sit politiske arbejde til at opfylde to af de ti mål i investeringsplanen for Europa. Fremskridtene overvåges i den årlige aktivitetsrapport og programredegørelserne |
| --- | --- |

b)

I Kommissionen bidrager GD EAC mere direkte gennem sit program og sit politiske arbejde til at opfylde to af de ti mål i investeringsplanen for Europa. Fremskridtene overvåges i den årlige aktivitetsrapport og programredegørelserne

| c) | I GD EAC selv er rapportering og beslutningstagning centreret omkring syv politiske domæner, som hver har sine egne specifikke mål. Lovgivningsarbejdet inden for de forskellige domæner overvåges i Kommissionens arbejdsprogram. |
| --- | --- |

c)

I GD EAC selv er rapportering og beslutningstagning centreret omkring syv politiske domæner, som hver har sine egne specifikke mål. Lovgivningsarbejdet inden for de forskellige domæner overvåges i Kommissionens arbejdsprogram.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 3.12. | De mange forskellige strategier medfører, at interessenterne betragter dem som forskellige tilgange, hvilket f.eks. ses i Kommissionens evaluering af EU's ungdomsstrategi (16). |
| --- | --- |

3.12.

De mange forskellige strategier medfører, at interessenterne betragter dem som forskellige tilgange, hvilket f.eks. ses i Kommissionens evaluering af EU's ungdomsstrategi (16).

| 3.12. | I evalueringen af EU's ungdomsstrategi blev det (i punkt 3.2.1) konkluderet, at EU's ungdomsstrategi tilføjede en mainstreamingdimension med henblik på at sammenkoble EU's ungdomspolitik med de europæiske strategier for uddannelse, beskæftigelse og social inddragelse, og (i punkt 3.2.2), at flere af EU's ungdomsstrategis prioriterede områder passer godt ind i Europa 2020-strategiens mål. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Vores spørgeundersøgelse omfattede spørgsmål om »klare mål«. Med disse spørgsmål søgte vi at finde ud af, hvor godt Kommissionens ledere forstod den mission og de mål, der er fastsat for deres GD'er og for Kommissionen generelt (jf.
  tekstboks 3.2
  ). Samlet set var besvarelserne positive og viste et højt niveau af forståelse. Men de ledere, vi interviewede i to af de seks GD'er, henviste til kompleksiteten i samspillet mellem de forskellige strategiske EU-rammer og mellem målene for disse rammer og dem, der er fastsat for GD'erne. |
| --- | --- |

3.13.

Vores spørgeundersøgelse omfattede spørgsmål om »klare mål«. Med disse spørgsmål søgte vi at finde ud af, hvor godt Kommissionens ledere forstod den mission og de mål, der er fastsat for deres GD'er og for Kommissionen generelt (jf.
  tekstboks 3.2
  ). Samlet set var besvarelserne positive og viste et højt niveau af forståelse. Men de ledere, vi interviewede i to af de seks GD'er, henviste til kompleksiteten i samspillet mellem de forskellige strategiske EU-rammer og mellem målene for disse rammer og dem, der er fastsat for GD'erne.

Tekstboks 3.2 —   Spørgeundersøgelsesresultater — Klare mål

Image

Kilde: Revisionsrettens spørgeundersøgelse.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Afsnit B — Kommissionens resultatmålingssystem stiller enorme mængder data til rådighed, men ikke altid rettidigt

Lederne har adgang til store mængder resultatoplysninger

| 3.14. | Kommissionens GD'er indsamler resultatoplysninger i forskellige formater og fra forskellige kilder og skaber dermed et væld af resultatrelevante oplysninger. Kommissionen bruger resultatoplysninger til rapportering, men også til at holde styr på sine igangværende aktiviteter, navnlig for at vurdere, om udgiftsprogrammernes mål er nået, og som input i arbejdet med »bedre regulering«, som understøtter udarbejdelsen af lovgivningsforslag. |
| --- | --- |

3.14.

Kommissionens GD'er indsamler resultatoplysninger i forskellige formater og fra forskellige kilder og skaber dermed et væld af resultatrelevante oplysninger. Kommissionen bruger resultatoplysninger til rapportering, men også til at holde styr på sine igangværende aktiviteter, navnlig for at vurdere, om udgiftsprogrammernes mål er nået, og som input i arbejdet med »bedre regulering«, som understøtter udarbejdelsen af lovgivningsforslag.

| 3.15. | Hvilke oplysninger, der skal bruges, afhænger af hvilken type beslutning, der skal træffes.
  Tekstboks 3.3
  giver et overblik over de vigtigste beslutningsprocesser, der involverer brug af resultatoplysninger. |
| --- | --- |

3.15.

Hvilke oplysninger, der skal bruges, afhænger af hvilken type beslutning, der skal træffes.
  Tekstboks 3.3
  giver et overblik over de vigtigste beslutningsprocesser, der involverer brug af resultatoplysninger.

Tekstboks 3.3 —   Kommissionens vigtigste beslutningsprocesser

| | Beslutningstype | Resultatoplysninger anvendt i Kommissionens beslutningsproces |
| --- | --- | --- |
| Udgiftsprogrammer | Forslag til FFR-budget for en 7-årig periode | — | Overvågningsoplysninger for programmet (herunder output-, resultat- og virkningsindikatorer) |

Beslutningstype

Resultatoplysninger anvendt i Kommissionens beslutningsproces

Udgiftsprogrammer

Forslag til FFR-budget for en 7-årig periode

—

Overvågningsoplysninger for programmet (herunder output-, resultat- og virkningsindikatorer)

| — | Evalueringer og konsekvensanalyser |
| --- | --- |

—

Evalueringer og konsekvensanalyser

| — | Udgiftsgennemgang |
| --- | --- |

—

Udgiftsgennemgang

Forslag til retsgrundlag for udgiftsprogrammer i FFR-perioden

| — | Overvågningsoplysninger for programmet (herunder output-, resultat- og virkningsindikatorer) |
| --- | --- |

—

Overvågningsoplysninger for programmet (herunder output-, resultat- og virkningsindikatorer)

| — | Evalueringer og konsekvensanalyser |
| --- | --- |

—

Evalueringer og konsekvensanalyser

| — | Offentlige høringer |
| --- | --- |

—

Offentlige høringer

Forslag til det årlige budget

| — | Overvågningsoplysninger for programmet (herunder output-, resultat- og virkningsindikatorer) |
| --- | --- |

—

Overvågningsoplysninger for programmet (herunder output-, resultat- og virkningsindikatorer)

| — | Evalueringer og konsekvensanalyser |
| --- | --- |

—

Evalueringer og konsekvensanalyser

Gennemførelse af programbudget

| — | Projektdata om de enkelte projekter og konsoliderede oplysninger om output-, resultat og virkningsindikatorer |
| --- | --- |

—

Projektdata om de enkelte projekter og konsoliderede oplysninger om output-, resultat og virkningsindikatorer

| — | Årlige overvågningsrapporter |
| --- | --- |

—

Årlige overvågningsrapporter

| — | Undersøgelser, evalueringer |
| --- | --- |

—

Undersøgelser, evalueringer

| — | Medlemsstaternes rapportering (fælles) |
| --- | --- |

—

Medlemsstaternes rapportering (fælles)

| — | Rapportering fra partnere (indirekte) |
| --- | --- |

—

Rapportering fra partnere (indirekte)

Politisk arbejde, som ikke vedrører udgifter

Forslag til EU-lovgivning

(almindelig lovgivningsprocedure)

| — | Kontekstuelle oplysninger (Eurostat og andre statistikker, ekspertnetværk, dialog mellem interessenter, landerapporter mv.) |
| --- | --- |

—

Kontekstuelle oplysninger (Eurostat og andre statistikker, ekspertnetværk, dialog mellem interessenter, landerapporter mv.)

| — | Undersøgelser, evalueringer, konsekvensanalyser |
| --- | --- |

—

Undersøgelser, evalueringer, konsekvensanalyser

| — | Offentlig høring |
| --- | --- |

—

Offentlig høring

Gennemførelse og overvågning af politik

| — | Feedback fra politiske eksperter, den akademiske verden og andre interessenter |
| --- | --- |

—

Feedback fra politiske eksperter, den akademiske verden og andre interessenter

| — | Undersøgelser, evalueringer, Eurobarometerundersøgelser |
| --- | --- |

—

Undersøgelser, evalueringer, Eurobarometerundersøgelser

Kilde: Revisionsretten.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 3.16. | Flere af Kommissionens GD'er har for nylig indført nye instrumenter og metoder til anvendelse af resultatdata. Ofte har de indført nye IT-programmer, der genererer skræddersyede og ajourførte rapporter, for at lette beslutningstagningen. Udviklingen af disse nye værktøjer vidner om Kommissionens vilje til at forbedre sin forvaltning af resultatdata (17). Følgende eksempler illustrerer forskellige nye tiltag. |
| --- | --- |

3.16.

Flere af Kommissionens GD'er har for nylig indført nye instrumenter og metoder til anvendelse af resultatdata. Ofte har de indført nye IT-programmer, der genererer skræddersyede og ajourførte rapporter, for at lette beslutningstagningen. Udviklingen af disse nye værktøjer vidner om Kommissionens vilje til at forbedre sin forvaltning af resultatdata (17). Følgende eksempler illustrerer forskellige nye tiltag.

3.16.

| i) | GD AGRI's nye Rural Development Information System 2 er et IT-system, som hjælper med at forvalte programmernes workflow, herunder evalueringen af dem. Der kan genereres rapporter, som gør det muligt at sammenligne gennemførelsen af EU-programmer i medlemsstaterne med EU-gennemsnittet. |
| --- | --- |

i)

GD AGRI's nye Rural Development Information System 2 er et IT-system, som hjælper med at forvalte programmernes workflow, herunder evalueringen af dem. Der kan genereres rapporter, som gør det muligt at sammenligne gennemførelsen af EU-programmer i medlemsstaterne med EU-gennemsnittet.

| ii) | GD DEVCO er ved at udvikle et nyt IT-værktøj, der skal omfatte moduler til at overvåge og rapportere resultater og til at støtte evaluerings- og finansieringsbeslutningsprocesser. Systemet bør sammenkæde projekterne med den strategisk planlægning. |
| --- | --- |

ii)

GD DEVCO er ved at udvikle et nyt IT-værktøj, der skal omfatte moduler til at overvåge og rapportere resultater og til at støtte evaluerings- og finansieringsbeslutningsprocesser. Systemet bør sammenkæde projekterne med den strategisk planlægning.

| iii) | GD EAC's Erasmus+ Dashboard er et IT-system, der anvendes af alle de nationale Erasmus+-agenturer i Europa. Det giver resultatoplysninger i realtid fra alle 57 agenturer, herunder feedback på resultaterne af Erasmus+ via et spørgeundersøgelsesværktøj, som måler deltagertilfredsheden. Disse funktioner gør det muligt for GD EAC at få hurtig feedback på programudviklingen og reagere hurtigt. |
| --- | --- |

iii)

GD EAC's Erasmus+ Dashboard er et IT-system, der anvendes af alle de nationale Erasmus+-agenturer i Europa. Det giver resultatoplysninger i realtid fra alle 57 agenturer, herunder feedback på resultaterne af Erasmus+ via et spørgeundersøgelsesværktøj, som måler deltagertilfredsheden. Disse funktioner gør det muligt for GD EAC at få hurtig feedback på programudviklingen og reagere hurtigt.

| iii) | Dashboardet indeholder også data i realtid om indirekte forvaltede tilskudsprocedurer i overensstemmelse med en resultatstyringsramme for tilskud, som blev defineret i 2017 på tværs af alle EAC-programmer. |
| --- | --- |

iii)

Dashboardet indeholder også data i realtid om indirekte forvaltede tilskudsprocedurer i overensstemmelse med en resultatstyringsramme for tilskud, som blev defineret i 2017 på tværs af alle EAC-programmer.

Der er mulighed for yderligere udvikling af resultatmålingssystemerne

| 3.17. | I sidste års årsberetning (18) identificerede vi områder med god praksis for offentlig resultatrapportering fra regeringer og internationale organisationer rundt om i verden. Vi foreslog, at Kommissionen overvejede selv at indføre disse gode praksis. Vi anbefalede Kommissionen at forbedre sin resultatrapportering ved at gøre den mere strømlinet, afbalanceret, brugervenlig og tilgængelig. Vi anbefalede også Kommissionen at vurdere kvaliteten af de fremlagte oplysninger. Kommissionen reagerede på disse anbefalinger ved at afspejle dem i instrukserne vedrørende den årlige aktivitetsrapport for 2017. |
| --- | --- |

3.17.

I sidste års årsberetning (18) identificerede vi områder med god praksis for offentlig resultatrapportering fra regeringer og internationale organisationer rundt om i verden. Vi foreslog, at Kommissionen overvejede selv at indføre disse gode praksis. Vi anbefalede Kommissionen at forbedre sin resultatrapportering ved at gøre den mere strømlinet, afbalanceret, brugervenlig og tilgængelig. Vi anbefalede også Kommissionen at vurdere kvaliteten af de fremlagte oplysninger. Kommissionen reagerede på disse anbefalinger ved at afspejle dem i instrukserne vedrørende den årlige aktivitetsrapport for 2017.

| 3.18. | Vores spørgeundersøgelse i år fokuserede på de resultatoplysninger, som lederne har til rådighed (jf.
  tekstboks 3.4
  ). Spørgeundersøgelsens resultater viste, at resultatmålingssystemerne bør videreudvikles. Især bekræftedes det, at der er problemer med resultatoplysningernes rettidighed (19). Kommissionens centrale tjenestegrene har med henblik på udarbejdelse af resultatrapporter leveret omfattende instrukser og skabeloner samt organiseret kurser og udvekslinger af erfaringer (f.eks. blev der i november 2017 udsendt instrukser vedrørende de årlige aktivitetsrapporter for 2017). Spørgeundersøgelsens resultater viste imidlertid også, at GD'erne gerne ville havde yderligere vejledning om udarbejdelse af rapporter. Vi bemærkede også, at de respondenter, som svarede mere negativt på disse spørgsmål, typisk anvendte resultatoplysninger mindre hyppigt. |
| --- | --- |

3.18.

Vores spørgeundersøgelse i år fokuserede på de resultatoplysninger, som lederne har til rådighed (jf.
  tekstboks 3.4
  ). Spørgeundersøgelsens resultater viste, at resultatmålingssystemerne bør videreudvikles. Især bekræftedes det, at der er problemer med resultatoplysningernes rettidighed (19). Kommissionens centrale tjenestegrene har med henblik på udarbejdelse af resultatrapporter leveret omfattende instrukser og skabeloner samt organiseret kurser og udvekslinger af erfaringer (f.eks. blev der i november 2017 udsendt instrukser vedrørende de årlige aktivitetsrapporter for 2017). Spørgeundersøgelsens resultater viste imidlertid også, at GD'erne gerne ville havde yderligere vejledning om udarbejdelse af rapporter. Vi bemærkede også, at de respondenter, som svarede mere negativt på disse spørgsmål, typisk anvendte resultatoplysninger mindre hyppigt.

| 3.18. | Kommissionen erkender, at pålidelige og udtømmende oplysninger om resultaterne og effekten af de finansielle programmer og andre politiske aktiviteter først bliver tilgængelige med betydelige forsinkelser.

  I det omfang det er muligt, tager Kommissionen højde for dette i sin planlægning. For eksempel planlægger alle Kommissionens generaldirektorater deres evalueringsaktiviteter med et (mindst) femårigt rullende program, således at de kan levere rettidige resultatoplysninger i forbindelse med deres rapportering. Planen skal ajourføres årligt.


  Med hensyn til vejledning om udarbejdelsen af rapporter giver de centrale tjenester i Kommissionen omfattende vejledning om hele udarbejdelsen af alle større resultatrapporter udarbejdet af GD'erne under hensyntagen til de fremskridt, der er gjort i årenes løb. Dette omfatter de årlige aktivitetsrapporter for Kommissionens tjenestegrene og de programerklæringer, der ledsager budgetforslaget. Endvidere er der udsendt vejledning for evalueringer i retningslinjerne for bedre regulering og værktøjskassen. Andre typer revisioner er også beskrevet. Der vejledes endvidere centralt i at udforme passende resultatrapporteringssystemer med henblik på at indsamle data til overvågning af programmets gennemførelse og resultater effektivt og rettidigt. De formelle retningslinjer ledsages af supplerende uddannelsestiltag og udveksling af bedste praksis mellem tjenesterne. |
| --- | --- |

3.18.

I det omfang det er muligt, tager Kommissionen højde for dette i sin planlægning. For eksempel planlægger alle Kommissionens generaldirektorater deres evalueringsaktiviteter med et (mindst) femårigt rullende program, således at de kan levere rettidige resultatoplysninger i forbindelse med deres rapportering. Planen skal ajourføres årligt.

Med hensyn til vejledning om udarbejdelsen af rapporter giver de centrale tjenester i Kommissionen omfattende vejledning om hele udarbejdelsen af alle større resultatrapporter udarbejdet af GD'erne under hensyntagen til de fremskridt, der er gjort i årenes løb. Dette omfatter de årlige aktivitetsrapporter for Kommissionens tjenestegrene og de programerklæringer, der ledsager budgetforslaget. Endvidere er der udsendt vejledning for evalueringer i retningslinjerne for bedre regulering og værktøjskassen. Andre typer revisioner er også beskrevet. Der vejledes endvidere centralt i at udforme passende resultatrapporteringssystemer med henblik på at indsamle data til overvågning af programmets gennemførelse og resultater effektivt og rettidigt. De formelle retningslinjer ledsages af supplerende uddannelsestiltag og udveksling af bedste praksis mellem tjenesterne.

Tekstboks 3.4 —   Spørgeundersøgelsesresultater — Ramme for resultatoplysninger

Image

Kilde: Revisionsrettens spørgeundersøgelse.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Afsnit C — Kommissionen bruger resultatoplysninger til at forvalte programmer og politikker, men træffer ikke altid passende foranstaltninger, når målene ikke nås

Kommissionen bruger de resultatoplysninger, den har til rådighed, til at forvalte sine aktiviteter

| 3.19. | 56 % af respondenterne i vores spørgeundersøgelse sagde, at de brugte resultatoplysninger i beslutningstagningen enten ofte eller meget ofte. De fire hyppigste anvendelser af resultatoplysninger var til at udvikle strategier, forbedre beslutninger, vurdere, om målene var opfyldt, og om nødvendigt træffe korrigerende foranstaltninger (20). |
| --- | --- |

3.19.

56 % af respondenterne i vores spørgeundersøgelse sagde, at de brugte resultatoplysninger i beslutningstagningen enten ofte eller meget ofte. De fire hyppigste anvendelser af resultatoplysninger var til at udvikle strategier, forbedre beslutninger, vurdere, om målene var opfyldt, og om nødvendigt træffe korrigerende foranstaltninger (20).

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 3.20. | Det er vanskeligt for ledere at bruge resultatoplysninger til at vurdere, hvordan programmer og politikker bidrager til at nå mål på højt niveau. Ligeledes har lederne ikke eneansvaret for resultaterne. Dette skyldes, at medlovgiverne og andre interessenter, navnlig medlemsstaterne, spiller en stor rolle med hensyn til at opnå resultater og skabe effekt. I de foregående år har vi observeret (21), at mange program- og politikmål er taget direkte fra politik- eller lovgivningsdokumenter og således formuleret på et så højt niveau, at de ikke kan bruges som forvaltningsinstrumenter. Vi har også fremsat anbefalinger (22) om, at Kommissionen bør tackle dette. Kommissionen har anerkendt, at det var svært at skabe forbindelser mellem de mange tilgængelige oplysninger om projekter på det operationelle plan og politikkerne og beslutningstagningen på det høje politiske plan. |
| --- | --- |

3.20.

Det er vanskeligt for ledere at bruge resultatoplysninger til at vurdere, hvordan programmer og politikker bidrager til at nå mål på højt niveau. Ligeledes har lederne ikke eneansvaret for resultaterne. Dette skyldes, at medlovgiverne og andre interessenter, navnlig medlemsstaterne, spiller en stor rolle med hensyn til at opnå resultater og skabe effekt. I de foregående år har vi observeret (21), at mange program- og politikmål er taget direkte fra politik- eller lovgivningsdokumenter og således formuleret på et så højt niveau, at de ikke kan bruges som forvaltningsinstrumenter. Vi har også fremsat anbefalinger (22) om, at Kommissionen bør tackle dette. Kommissionen har anerkendt, at det var svært at skabe forbindelser mellem de mange tilgængelige oplysninger om projekter på det operationelle plan og politikkerne og beslutningstagningen på det høje politiske plan.

| 3.20. | Kommissionen finder det vigtigt at skelne klart mellem den interne resultatramme for Kommissionens tjenestegrene og resultatrammerne i finansielle programmer.

  Mål og indikatorer i de finansielle programmer er resultatet af lovgivningsprocessen. De vedrører programmernes performance, ikke Kommissionens tjenestegrenes. Kommissionen har fremsat forslag om at styrke resultatrammerne i finansielle programmer som en del af forslagene til den fremtidige flerårige finansielle ramme.


  Vedrørende Horisont 2020 henvises til Kommissionens svar på anbefaling 1 i Revisionsrettens årsberetning 2015.


  Vedrørende Kommissionens mulighed for at overvåge og rapportere i forhold til Europa 2020 henvises til Kommissionens svar til punkt 3.97 i Revisionsrettens årsberetning 2014.


  Forbindelsen mellem målene og de dertil knyttede indikatorer i et bredere politisk perspektiv fremgår af programerklæringerne. |
| --- | --- |

3.20.

Mål og indikatorer i de finansielle programmer er resultatet af lovgivningsprocessen. De vedrører programmernes performance, ikke Kommissionens tjenestegrenes. Kommissionen har fremsat forslag om at styrke resultatrammerne i finansielle programmer som en del af forslagene til den fremtidige flerårige finansielle ramme.

Vedrørende Horisont 2020 henvises til Kommissionens svar på anbefaling 1 i Revisionsrettens årsberetning 2015.

Vedrørende Kommissionens mulighed for at overvåge og rapportere i forhold til Europa 2020 henvises til Kommissionens svar til punkt 3.97 i Revisionsrettens årsberetning 2014.

Forbindelsen mellem målene og de dertil knyttede indikatorer i et bredere politisk perspektiv fremgår af programerklæringerne.

| 3.21. | Hvert år bruger Kommissionen tre centrale rapporteringsværktøjer — de årlige aktivitetsrapporter, programerklæringerne og den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport — til at redegøre for sine operationelle resultater og resultaterne af EU's programmer og politikker. Som illustreret i 
  tekstboks 3.5
  er det en række forskellige planlægningsdokumenter, der danner grundlag for rapporteringen i disse tre centrale rapporter (23). |
| --- | --- |

3.21.

Hvert år bruger Kommissionen tre centrale rapporteringsværktøjer — de årlige aktivitetsrapporter, programerklæringerne og den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport — til at redegøre for sine operationelle resultater og resultaterne af EU's programmer og politikker. Som illustreret i 
  tekstboks 3.5
  er det en række forskellige planlægningsdokumenter, der danner grundlag for rapporteringen i disse tre centrale rapporter (23).

| 3.21. | Kommissionen bemærker, at de tre rapporter, der nævnes her, og som er udarbejdet i overensstemmelse med de relevante juridiske forpligtelser, kun udgør en del af Kommissionens omfattende rapportering om gennemførelsen af EU's politikker og politiske prioriteter. Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport og programerklæringerne relaterer sig primært til gennemførelsen og forvaltningen af EU-budgettet. |
| --- | --- |

3.21.

Tekstboks 3.5 —   Centrale resultatrapporter fra Kommissionen og dens GD'er
   (24)

Image

Kilde: Revisionsretten.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 3.22. | De tre resultatrapporter dækker hele EU's budget og alle de politiske aktiviteter.
  Tekstboks 3.6
  giver en oversigt over resultatrapporternes målgrupper og anvendelse. |
| --- | --- |

3.22.

De tre resultatrapporter dækker hele EU's budget og alle de politiske aktiviteter.
  Tekstboks 3.6
  giver en oversigt over resultatrapporternes målgrupper og anvendelse.

| 3.22. | Se Kommissionens svar på punkt 3.23. |
| --- | --- |

3.22.

Tekstboks 3.6 —   De centrale resultatrapporters målgrupper og anvendelse

| | Hvem er målgruppen? | Hvordan skal rapporten bruges? |
| --- | --- | --- |
| Programerklæringer | Sendes til budgetmyndigheden (Europa-Parlamentet og Rådet) sammen med forslaget til det almindelige budget | Formålet med programerklæringerne er at begrunde ansøgningerne om budgetbevillinger til udgiftsprogrammerne ved at redegøre for programmernes resultater, EU-merværdien og gennemførelsesgraden (den aktuelle og den fremtidige). |
| Årlige aktivitetsrapporter | Kommissærkollegiet | De årlige aktivitetsrapporter er forvaltningsrapporter fra generaldirektørerne til kommissærkollegiet De er det vigtigste instrument til sikring af forvaltningsansvarlighed i Kommissionen (jf. instrukserne vedrørende den årlige aktivitetsrapport for 2017). |
| Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport | Forelægges Europa-Parlamentet og Rådet i overensstemmelse med artikel 318 i TEUF og artikel 66, stk. 9, i finansforordningen | Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport (61) er et ansvarlighedsværktøj i forbindelse med dechargeproceduren hos dechargemyndigheden: Ved at vedtage den påtager kommissærkollegiet sig det overordnede politiske ansvar for forvaltningen af EU-budgettet. |
| Kilde: Revisionsretten. |

Hvem er målgruppen?

Hvordan skal rapporten bruges?

Programerklæringer

Sendes til budgetmyndigheden (Europa-Parlamentet og Rådet) sammen med forslaget til det almindelige budget

Formålet med programerklæringerne er at begrunde ansøgningerne om budgetbevillinger til udgiftsprogrammerne ved at redegøre for programmernes resultater, EU-merværdien og gennemførelsesgraden (den aktuelle og den fremtidige).

Årlige aktivitetsrapporter

Kommissærkollegiet

De årlige aktivitetsrapporter er forvaltningsrapporter fra generaldirektørerne til kommissærkollegiet De er det vigtigste instrument til sikring af forvaltningsansvarlighed i Kommissionen (jf. instrukserne vedrørende den årlige aktivitetsrapport for 2017).

Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport

Forelægges Europa-Parlamentet og Rådet i overensstemmelse med artikel 318 i TEUF og artikel 66, stk. 9, i finansforordningen

Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport (61) er et ansvarlighedsværktøj i forbindelse med dechargeproceduren hos dechargemyndigheden: Ved at vedtage den påtager kommissærkollegiet sig det overordnede politiske ansvar for forvaltningen af EU-budgettet.

Kilde: Revisionsretten.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 3.23. | De centrale resultatrapporter skal fungere mere som rapporteringsværktøjer end som instrumenter for Kommissionens GD'er til at styre deres egne resultater eller Kommissionens resultater som helhed. Dette skyldes, at rapporterne ikke er detaljerede eller omfattende nok, de udarbejdes kun én gang om året, og de er hovedsagelig beregnet for læsere uden for GD'erne. |
| --- | --- |

3.23.

De centrale resultatrapporter skal fungere mere som rapporteringsværktøjer end som instrumenter for Kommissionens GD'er til at styre deres egne resultater eller Kommissionens resultater som helhed. Dette skyldes, at rapporterne ikke er detaljerede eller omfattende nok, de udarbejdes kun én gang om året, og de er hovedsagelig beregnet for læsere uden for GD'erne.

| 3.23. | Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport vedrørende EU's budget er en del af Kommissionens bidrag til den årlige dechargeprocedure. Den tager hensyn til alle relevante oplysninger og ikke blot årlige resultater, f.eks. midtvejsevalueringerne.

  Den årlige aktivitetsrapport er en forvaltningsrapport udarbejdet af generaldirektører og tjenestegrenschefer for kommissærkollegiet. Den er det vigtigste instrument til sikring af forvaltningsansvarlighed i Kommissionen og er detaljeret og omfattende. Den omfatter rapportering om alle de valgte indikatorer fra Kommissionens tjenestegrene i deres strategiske planer for perioden 2016-2020, som er afgørende med hensyn til at måle effektiviteten i Kommissionens tjenestegrene og deres bidrag til Juncker-Kommissionens politiske prioriteter.


  Den årlige aktivitetsrapport er derfor både rettet til et eksternt publikum og fungerer samtidig som en kilde til oplysninger for ledere i Kommissionen. Kommissionen bemærker også, at mange vigtige indikatorer opdateres og oplyses mere regelmæssigt, f.eks. vedrørende de overordnede Europa 2020-mål. Kommissionens tjenestegrene opfordres til regelmæssigt at overvåge fremskridt hen imod deres mål, bl.a. i forbindelse med den halvårlige gennemgang af deres forvaltningsplaner. |
| --- | --- |

3.23.

Den årlige aktivitetsrapport er en forvaltningsrapport udarbejdet af generaldirektører og tjenestegrenschefer for kommissærkollegiet. Den er det vigtigste instrument til sikring af forvaltningsansvarlighed i Kommissionen og er detaljeret og omfattende. Den omfatter rapportering om alle de valgte indikatorer fra Kommissionens tjenestegrene i deres strategiske planer for perioden 2016-2020, som er afgørende med hensyn til at måle effektiviteten i Kommissionens tjenestegrene og deres bidrag til Juncker-Kommissionens politiske prioriteter.

Den årlige aktivitetsrapport er derfor både rettet til et eksternt publikum og fungerer samtidig som en kilde til oplysninger for ledere i Kommissionen. Kommissionen bemærker også, at mange vigtige indikatorer opdateres og oplyses mere regelmæssigt, f.eks. vedrørende de overordnede Europa 2020-mål. Kommissionens tjenestegrene opfordres til regelmæssigt at overvåge fremskridt hen imod deres mål, bl.a. i forbindelse med den halvårlige gennemgang af deres forvaltningsplaner.

| 3.24. | Der er dog tilfælde, hvor de centrale resultatrapporter (og navnlig de årlige aktivitetsrapporter) kan bruges til resultatstyring.






  i) | GD DEVCO udnytter den offentlige karakter af den årlige aktivitetsrapport til at skabe organisatoriske ændringer. Det rapporterer sammenlignende oplysninger om resultaterne fra delegationerne i partnerlandene (25) for at motivere disse delegationer til at opnå bedre resultater |
| --- | --- | --- |

3.24.

Der er dog tilfælde, hvor de centrale resultatrapporter (og navnlig de årlige aktivitetsrapporter) kan bruges til resultatstyring.

i)

GD DEVCO udnytter den offentlige karakter af den årlige aktivitetsrapport til at skabe organisatoriske ændringer. Det rapporterer sammenlignende oplysninger om resultaterne fra delegationerne i partnerlandene (25) for at motivere disse delegationer til at opnå bedre resultater

| ii) | Selv om det erklærede formål med de årlige aktivitetsrapporter er at sikre ansvarlighed, har GD CNECT og GD EMPL også brugt dem til at give den øverste ledelse mulighed for at overvåge gennemførelsen af arbejdsprogrammet (26). GD EMPL anser udarbejdelsen af den årlige aktivitetsrapport som en mulighed for at kontrollere, om alt er gået efter planen, og i afkræftende fald identificere årsager og drøfte afhjælpningsmuligheder. |
| --- | --- |

ii)

Selv om det erklærede formål med de årlige aktivitetsrapporter er at sikre ansvarlighed, har GD CNECT og GD EMPL også brugt dem til at give den øverste ledelse mulighed for at overvåge gennemførelsen af arbejdsprogrammet (26). GD EMPL anser udarbejdelsen af den årlige aktivitetsrapport som en mulighed for at kontrollere, om alt er gået efter planen, og i afkræftende fald identificere årsager og drøfte afhjælpningsmuligheder.

| 3.24. | Se Kommissionens svar på punkt 3.23. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | De årlige aktivitetsrapporter er offentligt tilgængelige dokumenter, men Kommissionen har ikke vurderet, hvor godt de er målrettet borgerne. Antallet af personer, der besøger Europa-webstedet (27), tyder dog på, at borgernes interesse er lav. |
| --- | --- |

3.25.

De årlige aktivitetsrapporter er offentligt tilgængelige dokumenter, men Kommissionen har ikke vurderet, hvor godt de er målrettet borgerne. Antallet af personer, der besøger Europa-webstedet (27), tyder dog på, at borgernes interesse er lav.

| 3.25. | Se Kommissionens svar på punkt 3.23. |
| --- | --- |

3.25.

Der træffes ikke altid korrigerende foranstaltninger, når målene ikke nås

| 3.26. | Et af de primære formål med at bruge resultatoplysninger er at måle fremskridt med hensyn til opfyldelsen af målene, så der kan træffes korrigerende foranstaltninger og i sidste ende opnås resultater. Viden om, at dårlige resultater vil få konsekvenser, bør motivere ledere til at bruge resultatoplysninger. Vores spørgeundersøgelse blandt ledere omfattede et spørgsmål om, hvad der efter respondenternes erfaring sker, hvis resultatmålene i forbindelse med udgiftsprogrammer eller politikker henholdsvis nås (jf.
  tekstboks 3.7
  ) og ikke nås (jf.
  tekstboks 3.8
  ). Spørgeundersøgelsens resultater viser, at dårlige resultater ikke fører til korrigerende foranstaltninger i alle tilfælde: En femtedel af respondenterne oplyste, at der ikke skete ændringer, når målene ikke blev nået. Det hyppigste tiltag er udarbejdelse af handlingsplaner. Det næsthyppigste er yderligere analyse, enten i form af bedre overvågning eller en ekstra evaluering. Men sådanne foranstaltninger afhjælper ikke i sig selv de konstaterede problemer. Vi observerede, at manglende opnåelse af et mål oftere fik konsekvenser i de GD'er, der hyppigt brugte resultatoplysninger. |
| --- | --- |

3.26.

Et af de primære formål med at bruge resultatoplysninger er at måle fremskridt med hensyn til opfyldelsen af målene, så der kan træffes korrigerende foranstaltninger og i sidste ende opnås resultater. Viden om, at dårlige resultater vil få konsekvenser, bør motivere ledere til at bruge resultatoplysninger. Vores spørgeundersøgelse blandt ledere omfattede et spørgsmål om, hvad der efter respondenternes erfaring sker, hvis resultatmålene i forbindelse med udgiftsprogrammer eller politikker henholdsvis nås (jf.
  tekstboks 3.7
  ) og ikke nås (jf.
  tekstboks 3.8
  ). Spørgeundersøgelsens resultater viser, at dårlige resultater ikke fører til korrigerende foranstaltninger i alle tilfælde: En femtedel af respondenterne oplyste, at der ikke skete ændringer, når målene ikke blev nået. Det hyppigste tiltag er udarbejdelse af handlingsplaner. Det næsthyppigste er yderligere analyse, enten i form af bedre overvågning eller en ekstra evaluering. Men sådanne foranstaltninger afhjælper ikke i sig selv de konstaterede problemer. Vi observerede, at manglende opnåelse af et mål oftere fik konsekvenser i de GD'er, der hyppigt brugte resultatoplysninger.

| 3.26. | Formålet med at anvende resultatoplysninger er at overvåge resultater og måle afstanden mellem det tilsigtede mål og de faktiske forhold og foretage de nødvendige justeringer. Dette vil typisk være baseret på en bredere vurdering af de underliggende årsager til, hvorfor opfyldelsen har afveget fra målet.

  Som Revisionsretten påpeger, anførte over 70 % af respondenterne, at hvis målene ikke opfyldes, udarbejdes der handlingsplaner, ligesom der gennemføres mere intens overvågning, og over 60 % af respondenterne svarede, at der foretages evalueringer, hvis målene ikke er opfyldt.


  Kommissionen bemærker også, at den i forbindelse med forvaltningen af EU-budgettet står over for en række begrænsninger, der følger af den flerårige finansielle ramme og de afgørelser, som budgetmyndigheden har truffet om det årlige budget. |
| --- | --- |

3.26.

Som Revisionsretten påpeger, anførte over 70 % af respondenterne, at hvis målene ikke opfyldes, udarbejdes der handlingsplaner, ligesom der gennemføres mere intens overvågning, og over 60 % af respondenterne svarede, at der foretages evalueringer, hvis målene ikke er opfyldt.

Kommissionen bemærker også, at den i forbindelse med forvaltningen af EU-budgettet står over for en række begrænsninger, der følger af den flerårige finansielle ramme og de afgørelser, som budgetmyndigheden har truffet om det årlige budget.

Tekstboks 3.7 —   Hvad sker der, hvis målene nås eller overskrides?

Image

Kilde: Revisionsrettens spørgeundersøgelse.

Tekstboks 3.8 —   Hvad sker der, hvis målene ikke nås?

Image

Kilde: Revisionsrettens spørgeundersøgelse.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Afsnit D — Kommissionen forklarer generelt ikke anvendelsen af resultatoplysninger i sine resultatrapporter

| 3.27. | For at sikre gennemsigtighed og ansvarlighed skal det være muligt for interessenterne at se i de centrale resultatrapporter, hvordan Kommissionen bruger de resultatoplysninger, den har til rådighed (28). I sine resultatrapporter sigter Kommissionen mod at fremlægge en sammenhængende »resultathistorie« (29) om status med hensyn til at opnå resultater. Disse historier er mere troværdige, hvis de er baseret på fyldestgørende bevis. De skal kunne forklare ikke kun, hvilke beslutninger der blev truffet, men også hvordan disse beslutninger afspejlede de tilgængelige resultatoplysninger. |
| --- | --- |

3.27.

For at sikre gennemsigtighed og ansvarlighed skal det være muligt for interessenterne at se i de centrale resultatrapporter, hvordan Kommissionen bruger de resultatoplysninger, den har til rådighed (28). I sine resultatrapporter sigter Kommissionen mod at fremlægge en sammenhængende »resultathistorie« (29) om status med hensyn til at opnå resultater. Disse historier er mere troværdige, hvis de er baseret på fyldestgørende bevis. De skal kunne forklare ikke kun, hvilke beslutninger der blev truffet, men også hvordan disse beslutninger afspejlede de tilgængelige resultatoplysninger.

| 3.27. | Kommissionen er enig i, at resultatrapporteringen skal bygge på konkrete beviser og omfatter dette bevismateriale i sine resultatrapporter. |
| --- | --- |

3.27.

| 3.28. | Kommissionens centrale tjenester giver instrukser til GD'erne om udarbejdelsen af strategiske planer, forvaltningsplaner og årlige aktivitetsrapporter. Instrukserne kræver, at GD'erne fremlægger resultatoplysninger, når de rapporterer om deres aktiviteter, men GD'erne ikke forpligtet til at forklare, hvordan oplysningerne blev brugt til at forbedre disse aktiviteter. |
| --- | --- |

3.28.

Kommissionens centrale tjenester giver instrukser til GD'erne om udarbejdelsen af strategiske planer, forvaltningsplaner og årlige aktivitetsrapporter. Instrukserne kræver, at GD'erne fremlægger resultatoplysninger, når de rapporterer om deres aktiviteter, men GD'erne ikke forpligtet til at forklare, hvordan oplysningerne blev brugt til at forbedre disse aktiviteter.

| 3.28. | Ved at bidrage til flerårige målsætninger med de flerårige mål, som fremgår af de strategiske planer, udgør oplysningerne i de årlige aktivitetsrapporter en etape af overvågningen, som derefter bruges som grundlag for at fremlægge output for det kommende år i forvaltningsplanerne, bidrag fra dette tidspunkt og frem til opfyldelsen af de specifikke mål. |
| --- | --- |

3.28.

| 3.29. | GD'erne nævner, at de bruger resultatoplysninger i deres rapporter, men uden at give yderligere forklaringer. |
| --- | --- |

3.29.

GD'erne nævner, at de bruger resultatoplysninger i deres rapporter, men uden at give yderligere forklaringer.

3.29.

| i) | GD AGRI's resultatrapporter (30) beskriver i generelle principper, hvordan resultatoplysninger bruges til støtte for beslutningstagningen (31). Ikke desto mindre giver rapporterne kun få konkrete eksempler på, hvordan dette fungerer i praksis |
| --- | --- |

i)

GD AGRI's resultatrapporter (30) beskriver i generelle principper, hvordan resultatoplysninger bruges til støtte for beslutningstagningen (31). Ikke desto mindre giver rapporterne kun få konkrete eksempler på, hvordan dette fungerer i praksis

| i) | Den årlige aktivitetsrapport for 2016 fra GD AGRI indeholder flere konkrete tilfælde, der illustrerer, hvordan resultatoplysningerne anvendes til støtte for beslutningstagningen.

  I sin årlige aktivitetsrapport for 2016 anfører GD AGRI, at den første centrale resultatindikator i den fælles landbrugspolitik er landbrugets faktorindkomst (se side 15). Endvidere beskrives pristrykket i mejerisektoren og de to bistandspakker, som er vedtaget (se s. 21-22).
  I samme årlige aktivitetsrapport vises på side 25-26 bredbåndsdækningen i landdistrikterne og reaktionen i form af oprettelsen af kompetencekontorer vedrørende bredbånd.
  I forbindelse med gennemførelsen af grønne foranstaltninger har GD AGRI foretaget en revision af, hvordan systemet er blevet anvendt i det første år. Denne revision identificerede svagheder, der forhindrede systemet i at nå sit fulde potentiale. GD AGRI foreslog forbedringer af den relevante forordning (se s. 32-33 i den årlige aktivitetsrapport for 2016). |
| --- | --- |

i)

Den årlige aktivitetsrapport for 2016 fra GD AGRI indeholder flere konkrete tilfælde, der illustrerer, hvordan resultatoplysningerne anvendes til støtte for beslutningstagningen.

| ii) | I sin årlige aktivitetsrapport for 2016 anførte GD CNECT, at man ved udarbejdelsen af handlingsplanen for e-forvaltning 2016-2020 »i høj grad havde anvendt evalueringsresultaterne fra den tidligere handlingsplan 2011-15« (32). Der gives ingen entydig forklaring på, hvordan disse resultater påvirkede den nye handlingsplan. |
| --- | --- |

ii)

I sin årlige aktivitetsrapport for 2016 anførte GD CNECT, at man ved udarbejdelsen af handlingsplanen for e-forvaltning 2016-2020 »i høj grad havde anvendt evalueringsresultaterne fra den tidligere handlingsplan 2011-15« (32). Der gives ingen entydig forklaring på, hvordan disse resultater påvirkede den nye handlingsplan.

| ii) | Den årlige aktivitetsrapport indeholder et sammendrag af årets aktiviteter. Det vil ikke være hensigtsmæssigt at beskrive udførligt, hvordan individuelle politiske beslutninger er blevet uddybet i denne rapport. Tjenestegrenene tilskyndes til at give links til, hvor der kan findes mere detaljerede oplysninger — i dette tilfælde i den relevante vurdering. |
| --- | --- |

ii)

Den årlige aktivitetsrapport indeholder et sammendrag af årets aktiviteter. Det vil ikke være hensigtsmæssigt at beskrive udførligt, hvordan individuelle politiske beslutninger er blevet uddybet i denne rapport. Tjenestegrenene tilskyndes til at give links til, hvor der kan findes mere detaljerede oplysninger — i dette tilfælde i den relevante vurdering.

| 3.30. | Kommissionens årlige rapport om udgiftsprogrammerne (33) indeholder et afsnit kaldet »Programme update«, som har et underafsnit om kommende gennemførelse (34). De planer, der indgår i dette afsnit, angiver somme tider generelle udsagn om resultater som begrundelse. Men der er ingen forklaring på, hvordan konkret feedback på den nuværende situation blev brugt ved udarbejdelsen af planerne. Planlægningen af den fremtidige gennemførelse af Horisont 2020 kaldes f.eks. en evidensbaseret proces
   (35), fordi den inkluderede omfattende høring af interessenter. Der gives dog ingen detaljer om eventuelle ændringer som følge af høringen. |
| --- | --- |

3.30.

Kommissionens årlige rapport om udgiftsprogrammerne (33) indeholder et afsnit kaldet »Programme update«, som har et underafsnit om kommende gennemførelse (34). De planer, der indgår i dette afsnit, angiver somme tider generelle udsagn om resultater som begrundelse. Men der er ingen forklaring på, hvordan konkret feedback på den nuværende situation blev brugt ved udarbejdelsen af planerne. Planlægningen af den fremtidige gennemførelse af Horisont 2020 kaldes f.eks. en evidensbaseret proces
   (35), fordi den inkluderede omfattende høring af interessenter. Der gives dog ingen detaljer om eventuelle ændringer som følge af høringen.

| 3.30. | Afsnittet om kommende gennemførelse har til formål at give et billede af fremtidige aktiviteter, der skal gennemføres, og de forventede output/resultater.

  Det skal give et billede af den forventede relevante udvikling og er ikke et planlægningsinstrument i sig selv. |
| --- | --- |

3.30.

Det skal give et billede af den forventede relevante udvikling og er ikke et planlægningsinstrument i sig selv.

| 3.31. | Vi bemærkede dog nogle gode praksis ved vores gennemgang af resultatrapporterne. GD EAC har f.eks. gjort det til en udtrykkelig del af sin strategi at bruge resultatoplysninger til politikudformning og til formulering af investeringsstrategier (36). I sin strategiske plan for 2016-2020 fremhæver GD EAC forbindelsen mellem indikatorer og evalueringsresultater som grundlag for sin politiske strategi og den mængde EU-midler, som det planlægger at anvende indtil 2020 (37). I sin beskrivelse af de evalueringer, det planlægger at gennemføre, skitserer GD EAC også, hvordan fire af de otte planlagte evalueringer i den strategiske plan for 2016-2020 vil blive brugt. |
| --- | --- |

3.31.

Vi bemærkede dog nogle gode praksis ved vores gennemgang af resultatrapporterne. GD EAC har f.eks. gjort det til en udtrykkelig del af sin strategi at bruge resultatoplysninger til politikudformning og til formulering af investeringsstrategier (36). I sin strategiske plan for 2016-2020 fremhæver GD EAC forbindelsen mellem indikatorer og evalueringsresultater som grundlag for sin politiske strategi og den mængde EU-midler, som det planlægger at anvende indtil 2020 (37). I sin beskrivelse af de evalueringer, det planlægger at gennemføre, skitserer GD EAC også, hvordan fire af de otte planlagte evalueringer i den strategiske plan for 2016-2020 vil blive brugt.

Afsnit E — Der ventes at blive gjort yderligere fremskridt ved fortsat udvikling af en resultatorienteret kultur

| 3.32. | Kommissionen forfølger forskellige muligheder for at blive mere resultatorienteret: |
| --- | --- |

3.32.

Kommissionen forfølger forskellige muligheder for at blive mere resultatorienteret:

3.32.

| i) | Den har stillet forslag til en revideret finansforordning, som skal gøre det muligt at foretage yderligere forenkling og lade betalinger afhænge mere direkte af resultater (38) |
| --- | --- |

i)

Den har stillet forslag til en revideret finansforordning, som skal gøre det muligt at foretage yderligere forenkling og lade betalinger afhænge mere direkte af resultater (38)

| ii) | Den har for første gang foretaget en omfattende udgiftsrevision med fokus på EU-merværdi (39) |
| --- | --- |

ii)

Den har for første gang foretaget en omfattende udgiftsrevision med fokus på EU-merværdi (39)

| iii) | Den har anerkendt, at der er for mange indikatorer (40), og at nogle af dem ikke giver mening. Den er derfor begyndt at gennemgå sine indikatorer. Navnlig resultatindikatorerne gennemgås for at sikre, at de måler resultater, der er inden for GD'ernes kontrol |
| --- | --- |

iii)

Den har anerkendt, at der er for mange indikatorer (40), og at nogle af dem ikke giver mening. Den er derfor begyndt at gennemgå sine indikatorer. Navnlig resultatindikatorerne gennemgås for at sikre, at de måler resultater, der er inden for GD'ernes kontrol

| iii) | Se Kommissionens svar på punkt 3.20. Kommissionen gennemførte en omfattende revision af de mål og indikatorer, der anvendes af Kommissionens tjenestegrene som led i reformen af strategi- og forvaltningsplanerne. |
| --- | --- |

iii)

Se Kommissionens svar på punkt 3.20. Kommissionen gennemførte en omfattende revision af de mål og indikatorer, der anvendes af Kommissionens tjenestegrene som led i reformen af strategi- og forvaltningsplanerne.

| iv) | Nogle GD'er, f.eks. DEVCO, forsøger at skifte fra resultatrapportering om afsluttede projekter til resultatrapportering om igangværende projekter. |
| --- | --- |

iv)

Nogle GD'er, f.eks. DEVCO, forsøger at skifte fra resultatrapportering om afsluttede projekter til resultatrapportering om igangværende projekter.

| v) | Kommissionen og budgetmyndigheden vil potentielt drage fordel af initiativet »Et EU-budget med fokus på resultater«. |
| --- | --- |

v)

Kommissionen og budgetmyndigheden vil potentielt drage fordel af initiativet »Et EU-budget med fokus på resultater«.

| 3.33. | På vores møder med GD'erne fremhævede vores interviewpersoner forskellige udfordringer (
  tekstboks 3.9
  ). En række af disse udfordringer blev også nævnt i OECD's og Kommissionens rapporter (41)
   (42). |
| --- | --- |

3.33.

På vores møder med GD'erne fremhævede vores interviewpersoner forskellige udfordringer (
  tekstboks 3.9
  ). En række af disse udfordringer blev også nævnt i OECD's og Kommissionens rapporter (41)
   (42).

Tekstboks 3.9 —   Udfordringer ved brug af resultatoplysninger ifølge de seks interviewede GD'er

Image

Kilde: Revisionsretten.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 3.34. | Vores spørgeundersøgelse omfattede spørgsmål om holdninger til performance (jf.
  tekstboks 3.10
  ). Selv om de samlede resultater var positive, varierede respondenternes udtalelser meget. De respondenter, som gav negative svar, brugte generelt resultatoplysninger mindre hyppigt. Vi bemærkede også, at toplederne ikke anvendte resultatoplysninger hyppigere end kontorcheferne. |
| --- | --- |

3.34.

Vores spørgeundersøgelse omfattede spørgsmål om holdninger til performance (jf.
  tekstboks 3.10
  ). Selv om de samlede resultater var positive, varierede respondenternes udtalelser meget. De respondenter, som gav negative svar, brugte generelt resultatoplysninger mindre hyppigt. Vi bemærkede også, at toplederne ikke anvendte resultatoplysninger hyppigere end kontorcheferne.

| 3.35. | Endvidere viste resultaterne af vores spørgeundersøgelse et stærkt behov for mere uddannelse i brug af resultatoplysninger og bedre deling af viden om god praksis. De GD-ledere, vi interviewede, fortalte os om en række gode praksis. Efter vores mening kunne disse gode praksis deles med andre GD'er. Vi bemærkede også visse forskelle i opfattelse. Vi spurgte de personer, vi interviewede, om de var enige i, at lederne og medarbejderne spillede en væsentlig rolle med hensyn til at udvikle resultatmål. Af de topledere, vi interviewede, var 80 % enige i, at lederne spillede en sådan rolle, og 84 % var enige i, at medarbejderne gjorde. Da vi stillede kontorcheferne det samme spørgsmål, var kun 52 % enige i, at ledere spillede en vigtig rolle, og 53 % var enige i, at medarbejderne gjorde. Dette tyder på, at Kommissionens topledere har en mere positiv opfattelse af holdningerne til performance i Kommissionen, end dens mellemledere har. |
| --- | --- |

3.35.

Endvidere viste resultaterne af vores spørgeundersøgelse et stærkt behov for mere uddannelse i brug af resultatoplysninger og bedre deling af viden om god praksis. De GD-ledere, vi interviewede, fortalte os om en række gode praksis. Efter vores mening kunne disse gode praksis deles med andre GD'er. Vi bemærkede også visse forskelle i opfattelse. Vi spurgte de personer, vi interviewede, om de var enige i, at lederne og medarbejderne spillede en væsentlig rolle med hensyn til at udvikle resultatmål. Af de topledere, vi interviewede, var 80 % enige i, at lederne spillede en sådan rolle, og 84 % var enige i, at medarbejderne gjorde. Da vi stillede kontorcheferne det samme spørgsmål, var kun 52 % enige i, at ledere spillede en vigtig rolle, og 53 % var enige i, at medarbejderne gjorde. Dette tyder på, at Kommissionens topledere har en mere positiv opfattelse af holdningerne til performance i Kommissionen, end dens mellemledere har.

Tekstboks 3.10 —   Spørgeundersøgelsesresultater — En resultatorienteret kultur

Image

Kilde: Revisionsrettens spørgeundersøgelse.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 3.36. | I besvarelserne på vores spørgeundersøgelse nævnes en række muligheder for fremskridt med hensyn til at bruge resultatoplysninger (jf.
  tekstboks 3.11
  ). Respondenterne understregede hyppigst, at Kommissionen bør ændre sin kultur, så den bliver mere resultatorienteret. De anførte, at Kommissionen bør fokusere mindre på at overvåge absorptionen af midlerne og vurdere udgifternes formelle rigtighed (da den samlede fejlforekomst, der påvirker EU's budget, falder hvert år). I stedet bør den anvende resultatstyringsteknikker mere bredt med fokus på at opnå de planlagte resultater og virkninger (43). |
| --- | --- |

3.36.

I besvarelserne på vores spørgeundersøgelse nævnes en række muligheder for fremskridt med hensyn til at bruge resultatoplysninger (jf.
  tekstboks 3.11
  ). Respondenterne understregede hyppigst, at Kommissionen bør ændre sin kultur, så den bliver mere resultatorienteret. De anførte, at Kommissionen bør fokusere mindre på at overvåge absorptionen af midlerne og vurdere udgifternes formelle rigtighed (da den samlede fejlforekomst, der påvirker EU's budget, falder hvert år). I stedet bør den anvende resultatstyringsteknikker mere bredt med fokus på at opnå de planlagte resultater og virkninger (43).

| 3.36. | Med hensyn til spørgsmålet om kulturel forandring mener Kommissionen, at den allerede har en godt integreret resultatorienteret kultur i sine tjenestegrene: I 2017 konstaterede OECD, at EU's ordning med budgettering for præstationer og resultater er avanceret og meget specifik og får flere point end samtlige OECD-lande i standardindekset over rammer for resultatbudgettering, og at EU's budgetmæssige praksis omfatter mange effektive og innovative aspekter, som kan være en lære for de nationale regeringer i deres overvejelser om deres egen dagsorden for resultatorienteret budgetreform. OECD fastslog endvidere, at Kommissionen mere generelt har foretaget en omfattende effektivisering af sin rapportering i de senere år, hvilket har resulteret i klarere oplysninger om præstationer og resultater, herunder via den nye årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport (44).

  Kommissionen bemærker desuden de eksempler, der blev fremhævet i punkt 3.32 ovenfor, på de skridt, som Kommissionen har taget for at styrke den resultatorienterede kultur. |
| --- | --- |

3.36.

Kommissionen bemærker desuden de eksempler, der blev fremhævet i punkt 3.32 ovenfor, på de skridt, som Kommissionen har taget for at styrke den resultatorienterede kultur.

Tekstboks 3.11 —   Sidste undersøgelsesspørgsmål: »Hvad ville du ændre for at sikre, at resultatoplysninger bruges bedre i dit GD?«

Image

Kilde: Revisionsrettens spørgeundersøgelse.

RETTENS BEMÆRKNINGER

DEL 2 — RESULTATERNE AF REVISIONSRETTENS FORVALTNINGSREVISIONER: DE KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER, DER HAVDE STØRST EFFEKT

Indledning

| 3.37. | Vi offentliggør hvert år en række særberetninger, hvor vi undersøger, i hvor høj grad principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning er overholdt ved gennemførelsen af EU-budgettet. I 2017 vedtog vi 27 særberetninger (45) (jf.
  tekstboks 3.12
  ). De dækkede alle udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme (46) og indeholdt i alt 238 anbefalinger om en bred vifte af emner (
  tekstboks 3.13
  ). Vi offentliggjorde også fire særberetninger om emnet »Et velfungerende indre marked og en bæredygtig monetær union«. De offentliggjorte svar på vores beretninger viser, at over to tredjedele af vores anbefalinger blev accepteret fuldt ud af den reviderede enhed, der i de fleste tilfælde var Kommissionen (
  tekstboks 3.14
  ).
  Bilag 3.3
  er et sammendrag af anbefalingerne til medlemsstaterne i vores 2017-særberetninger. |
| --- | --- |

3.37.

Vi offentliggør hvert år en række særberetninger, hvor vi undersøger, i hvor høj grad principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning er overholdt ved gennemførelsen af EU-budgettet. I 2017 vedtog vi 27 særberetninger (45) (jf.
  tekstboks 3.12
  ). De dækkede alle udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme (46) og indeholdt i alt 238 anbefalinger om en bred vifte af emner (
  tekstboks 3.13
  ). Vi offentliggjorde også fire særberetninger om emnet »Et velfungerende indre marked og en bæredygtig monetær union«. De offentliggjorte svar på vores beretninger viser, at over to tredjedele af vores anbefalinger blev accepteret fuldt ud af den reviderede enhed, der i de fleste tilfælde var Kommissionen (
  tekstboks 3.14
  ).
  Bilag 3.3
  er et sammendrag af anbefalingerne til medlemsstaterne i vores 2017-særberetninger.

Tekstboks 3.12 —   Et stort antal særberetninger vurderede overholdelsen af principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning

Image

Kilde: Revisionsretten.

Tekstboks 3.13 —   Vores anbefalinger dækker en bred vifte af emner

Image

Kilde: Revisionsretten.

Tekstboks 3.14 —   Vores reviderede enheder accepterer langt de fleste af vores anbefalinger

Image

Kilde: Revisionsretten.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Udgiftsområde 1a »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« og 1b »Økonomisk, social og territorial samhørighed«

| 3.38. | I 2017 vedtog vi syv særberetninger vedrørende disse udgiftsområder i den flerårige finansielle ramme (47). Vi vil gerne gøre opmærksom på nogle centrale konklusioner og anbefalinger i tre af disse beretninger: |
| --- | --- |

3.38.

I 2017 vedtog vi syv særberetninger vedrørende disse udgiftsområder i den flerårige finansielle ramme (47). Vi vil gerne gøre opmærksom på nogle centrale konklusioner og anbefalinger i tre af disse beretninger:

Særberetning nr. 2/2017 — Kommissionens forhandling af partnerskabsaftaler og programmer på samhørighedsområdet for perioden 2014-2020

| 3.39. | Vi konstaterede, at partnerskabsaftalerne havde været effektive med hensyn til at fokusere finansieringen på EU 2020-strategien, og at de operationelle programmer havde en solid »interventionslogik«. Der var imidlertid blevet fastsat programspecifikke og fælles indikatorer for både output og resultater. Dette havde givet et alt for stort antal indikatorer, som risikerede at skabe en ekstra administrativ byrde og føre til problemer med aggregering på nationalt niveau og EU-niveau. |
| --- | --- |

3.39.

Vi konstaterede, at partnerskabsaftalerne havde været effektive med hensyn til at fokusere finansieringen på EU 2020-strategien, og at de operationelle programmer havde en solid »interventionslogik«. Der var imidlertid blevet fastsat programspecifikke og fælles indikatorer for både output og resultater. Dette havde givet et alt for stort antal indikatorer, som risikerede at skabe en ekstra administrativ byrde og føre til problemer med aggregering på nationalt niveau og EU-niveau.

| 3.39. | Kommissionen bemærker, at det ikke er meningen, at der skal aggregeres programspecifikke resultatindikatorer på EU-plan. Disse specifikke indikatorer er velegnede til fastsættelse af mål og til rapportering om resultater vedrørende målene, mens fælles indikatorer giver mulighed for at rapportere om resultater i henhold til foruddefinerede kategorier, der afspejler hyppigt anvendte investeringer rundt om i EU. Programspecifikke outputindikatorer henviser til de fysiske produkter, der gør det muligt at se de konkrete ændringer, der opnås gennem EU-finansierede interventioner i programmer. Disse interventioner er skræddersyede til at afhjælpe lokale flaskehalse i udviklingen. De skal pr. definition være specifikke for regionen og den planlagte foranstaltning. |
| --- | --- |

3.39.

| 3.40. | Vi anbefalede: |
| --- | --- |

3.40.

Vi anbefalede:

3.40.

| — | at medlemsstaterne ophører med at anvende unødvendige programspecifikke indikatorer |
| --- | --- |

—

at medlemsstaterne ophører med at anvende unødvendige programspecifikke indikatorer

| — | at Kommissionen definerer en fælles terminologi vedrørende »output« og »resultater« og foreslår, at den indføres i finansforordningen, identificerer de mest relevante output- og resultatindikatorer i forbindelse med resultatmåling og indfører resultatbudgettering. |
| --- | --- |

—

at Kommissionen definerer en fælles terminologi vedrørende »output« og »resultater« og foreslår, at den indføres i finansforordningen, identificerer de mest relevante output- og resultatindikatorer i forbindelse med resultatmåling og indfører resultatbudgettering.

| — | Der indgår en konsekvent resultatterminologi i den reviderede finansforordning. Definitionen af output- og resultatindikatorer er nu afspejlet i Kommissionens forslag til forordning om fælles bestemmelser for programmeringsperioden efter 2020 (COM(2018) 375 final). Kommissionens forslag til forordning om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden for programmeringsperioden efter 2020 (COM(2018) 372 final) indeholder en liste over fælles output- og resultatindikatorer. Denne liste over fælles indikatorer er mere omfattende end listen for perioden 2014-2020, hvilket forventes at bidrage til at mindske antallet af programspecifikke indikatorer.


  Hvad angår begrebet »resultatbudget«, bemærker Kommissionen, at EU's budget allerede er et resultatbudget, der gør det muligt for budgetmyndigheden at tage hensyn til resultatoplysninger i budgetprocessen ved at fremlægge oplysninger om målene for programmerne og fremskridtene med henblik på at nå dem i de programerklæringer, der er knyttet til budgetforslaget. |
| --- | --- |

—

Der indgår en konsekvent resultatterminologi i den reviderede finansforordning. Definitionen af output- og resultatindikatorer er nu afspejlet i Kommissionens forslag til forordning om fælles bestemmelser for programmeringsperioden efter 2020 (COM(2018) 375 final). Kommissionens forslag til forordning om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden for programmeringsperioden efter 2020 (COM(2018) 372 final) indeholder en liste over fælles output- og resultatindikatorer. Denne liste over fælles indikatorer er mere omfattende end listen for perioden 2014-2020, hvilket forventes at bidrage til at mindske antallet af programspecifikke indikatorer.

Hvad angår begrebet »resultatbudget«, bemærker Kommissionen, at EU's budget allerede er et resultatbudget, der gør det muligt for budgetmyndigheden at tage hensyn til resultatoplysninger i budgetprocessen ved at fremlægge oplysninger om målene for programmerne og fremskridtene med henblik på at nå dem i de programerklæringer, der er knyttet til budgetforslaget.

Særberetning nr. 5/2017 — Ungdomsarbejdsløshed

| 3.41. | Vi konstaterede, at der var gjort fremskridt med hensyn til gennemførelsen af ungdomsgarantien, og at der var nået en række resultater, men at situationen ikke levede op til de oprindelige forventninger ved lanceringen af ungdomsgarantien, som sigtede mod at give alle unge, der hverken er i beskæftigelse eller under uddannelse, et kvalitetstilbud om beskæftigelse, videreuddannelse, en lærlingeuddannelse eller et praktikophold, senest fire måneder efter at de har forladt skolen eller er blevet arbejdsløse. Vi konstaterede, at ungdomsbeskæftigelsesinitiativets bidrag til at opfylde ungdomsgarantiens mål var meget begrænset på revisionstidspunktet. |
| --- | --- |

3.41.

Vi konstaterede, at der var gjort fremskridt med hensyn til gennemførelsen af ungdomsgarantien, og at der var nået en række resultater, men at situationen ikke levede op til de oprindelige forventninger ved lanceringen af ungdomsgarantien, som sigtede mod at give alle unge, der hverken er i beskæftigelse eller under uddannelse, et kvalitetstilbud om beskæftigelse, videreuddannelse, en lærlingeuddannelse eller et praktikophold, senest fire måneder efter at de har forladt skolen eller er blevet arbejdsløse. Vi konstaterede, at ungdomsbeskæftigelsesinitiativets bidrag til at opfylde ungdomsgarantiens mål var meget begrænset på revisionstidspunktet.

| 3.41. | Siden 2014, da gennemførelsen begyndte i praksis, har der hvert år været over 5 mio. registreringer i ungdomsgarantien, og hvert år siden 2014 har der været over 3,5  mio. udgange til beskæftigelse, uddannelse, praktikophold eller lærlingeuddannelse (kilde: GD EMPL's database for ungdomsgarantien). Der er nu 2,2  mio. færre unge arbejdsløse og 1,4  mio. færre unge, som ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse (kilde: Eurostat). Aktioner finansieret af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet vil fortsætte med at løbe indtil mindst 2023 og støtte flere unge NEET'er.

  For at sikre at unge, der bor i medlemsstater, der kæmper med ungdomsarbejdsløshed, fortsat kan modtage støtte, kræver Kommissionen i sit forslag vedrørende Den Europæiske Socialfond (ESF+) for 2021-2027, at medlemsstater med en høj andel af unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET), tildeler mindst 10 % af ESF+-midlerne til ungdomsbeskæftigelsesforanstaltninger. Forslaget trækker på erfaringerne fra 2014-2020 og forenkler også visse krav med henblik på at lette indførelsen af foranstaltninger, som er afgørende for gennemførelsen af ungdomsgarantien. |
| --- | --- |

3.41.

For at sikre at unge, der bor i medlemsstater, der kæmper med ungdomsarbejdsløshed, fortsat kan modtage støtte, kræver Kommissionen i sit forslag vedrørende Den Europæiske Socialfond (ESF+) for 2021-2027, at medlemsstater med en høj andel af unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET), tildeler mindst 10 % af ESF+-midlerne til ungdomsbeskæftigelsesforanstaltninger. Forslaget trækker på erfaringerne fra 2014-2020 og forenkler også visse krav med henblik på at lette indførelsen af foranstaltninger, som er afgørende for gennemførelsen af ungdomsgarantien.

| 3.42. | Vi anbefalede navnlig, at medlemsstaterne: |
| --- | --- |

3.42.

Vi anbefalede navnlig, at medlemsstaterne:

3.42.

| — | skaffer sig et fuldstændigt overblik over, hvad det vil koste at gennemføre ungdomsgarantien for alle de unge, der hverken er i beskæftigelse eller under uddannelse, og prioriterer de foranstaltninger, der skal gennemføres, alt efter den tilgængelige finansiering |
| --- | --- |

—

skaffer sig et fuldstændigt overblik over, hvad det vil koste at gennemføre ungdomsgarantien for alle de unge, der hverken er i beskæftigelse eller under uddannelse, og prioriterer de foranstaltninger, der skal gennemføres, alt efter den tilgængelige finansiering

| — | Kommissionen bemærker, at denne anbefaling primært er rettet til medlemsstaterne.


  Kommissionen ser gerne, at medlemsstaterne får et bedre overblik over de anslåede omkostninger ved alle planlagte foranstaltninger til gennemførelse af ungdomsgarantien og vil i videst muligt omfang og på anmodning fra medlemsstaterne støtte dem i denne proces. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bemærker, at denne anbefaling primært er rettet til medlemsstaterne.

Kommissionen ser gerne, at medlemsstaterne får et bedre overblik over de anslåede omkostninger ved alle planlagte foranstaltninger til gennemførelse af ungdomsgarantien og vil i videst muligt omfang og på anmodning fra medlemsstaterne støtte dem i denne proces.

| — | sikrer, at tilbud kun anses for at være af god kvalitet, hvis de passer til deltagerens profil og efterspørgslen på arbejdsmarkedet og fører til varig integration på arbejdsmarkedet. |
| --- | --- |

—

sikrer, at tilbud kun anses for at være af god kvalitet, hvis de passer til deltagerens profil og efterspørgslen på arbejdsmarkedet og fører til varig integration på arbejdsmarkedet.

| — | Kommissionen bemærker, at denne anbefaling er rettet til medlemsstaterne.


  Kommissionen vil undersøge muligheden for at drøfte standarder for kvalitetskriterier i forbindelse med arbejdet med overvågning af ungdomsgarantien i EMCO. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bemærker, at denne anbefaling er rettet til medlemsstaterne.

Kommissionen vil undersøge muligheden for at drøfte standarder for kvalitetskriterier i forbindelse med arbejdet med overvågning af ungdomsgarantien i EMCO.

Særberetning nr. 15/2017 — Forhåndsbetingelser og resultatreserve på samhørighedsområdet

| 3.43. | I denne særberetning konstaterede vi, at forhåndsbetingelserne udgjorde en sammenhængende ramme for vurderingen af medlemsstaternes villighed til at implementere EU-midler i begyndelsen af programperioden 2014-2020. Det var dog uvist, i hvilken udstrækning dette reelt havde ført til ændringer i praksis. Vi konkluderede, at det ikke er sandsynligt, at resultatrammen og -reserven udløser en væsentlig omfordeling af samhørighedsudgifter i perioden 2014-2020 til programmer med bedre resultater. |
| --- | --- |

3.43.

I denne særberetning konstaterede vi, at forhåndsbetingelserne udgjorde en sammenhængende ramme for vurderingen af medlemsstaternes villighed til at implementere EU-midler i begyndelsen af programperioden 2014-2020. Det var dog uvist, i hvilken udstrækning dette reelt havde ført til ændringer i praksis. Vi konkluderede, at det ikke er sandsynligt, at resultatrammen og -reserven udløser en væsentlig omfordeling af samhørighedsudgifter i perioden 2014-2020 til programmer med bedre resultater.

| 3.43. | Hvad angår ændringerne i praksis som følge af forhåndsbetingelserne, mener Kommissionen, at den kendsgerning, at der indføres minimumsbetingelser, som ikke fandtes i nogen af de tidligere rammer for samhørighedspolitikken, bør øge effektiviteten af udgifterne.

  Kommissionen vil kunne vurdere den endelige effekt af forhåndsbetingelserne, efter at projekterne/programmerne er gennemført.


  Endvidere er resultatrammen blot et af flere elementer i resultatorienteringen. Resultatrammen og resultatreserven blev oprettet for at øge fokus på resultater og opnåelse af målene i Unionens strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. De blev ikke udformet med henblik på en betydelig omfordeling af samhørighedsudgifterne. Ikke desto mindre kan resultatreserven, såfremt programmerne ikke når de milepæle, som er fastsat i resultatrammen, omfordeles til andre programmer med bedre resultater. |
| --- | --- |

3.43.

Kommissionen vil kunne vurdere den endelige effekt af forhåndsbetingelserne, efter at projekterne/programmerne er gennemført.

Endvidere er resultatrammen blot et af flere elementer i resultatorienteringen. Resultatrammen og resultatreserven blev oprettet for at øge fokus på resultater og opnåelse af målene i Unionens strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. De blev ikke udformet med henblik på en betydelig omfordeling af samhørighedsudgifterne. Ikke desto mindre kan resultatreserven, såfremt programmerne ikke når de milepæle, som er fastsat i resultatrammen, omfordeles til andre programmer med bedre resultater.

| 3.44. | Vi anbefalede, at Kommissionen: |
| --- | --- |

3.44.

Vi anbefalede, at Kommissionen:

3.44.

| — | yderligere udvikler forhåndsbetingelser som et instrument til at vurdere, om medlemsstaterne er villige til at implementere EU-midler |
| --- | --- |

—

yderligere udvikler forhåndsbetingelser som et instrument til at vurdere, om medlemsstaterne er villige til at implementere EU-midler

| — | Kommissionen accepterede anbefalingen på betingelse af, at forhåndsbetingelserne opretholdes for perioden efter 2020. |
| --- | --- |

—

Kommissionen accepterede anbefalingen på betingelse af, at forhåndsbetingelserne opretholdes for perioden efter 2020.

| — | omdanner resultatreserven for perioden efter 2020 til et mere resultatorienteret instrument, som tildeler midler til de programmer, som opnåede gode resultater. |
| --- | --- |

—

omdanner resultatreserven for perioden efter 2020 til et mere resultatorienteret instrument, som tildeler midler til de programmer, som opnåede gode resultater.

| — | Kommissionen accepterede anbefalingen på betingelse af, at resultatrammen og resultatreserven opretholdes for perioden efter 2020.


  Kommissionens forslag til forordning om fælles bestemmelser for programmeringsperioden efter 2020 (COM(2018) 375 final) indeholder bestemmelser om den resultatramme, der består af både output- og resultatindikatorer, for hvilke der skal fastsættes milepæle og målsætninger. Performancegennemgangen er erstattet af en midtvejsgennemgang, der bl.a. skal være baseret på fremskridt i opnåelsen — inden udgangen af 2024 — af milepælene for resultatrammen. |
| --- | --- |

—

Kommissionen accepterede anbefalingen på betingelse af, at resultatrammen og resultatreserven opretholdes for perioden efter 2020.

Kommissionens forslag til forordning om fælles bestemmelser for programmeringsperioden efter 2020 (COM(2018) 375 final) indeholder bestemmelser om den resultatramme, der består af både output- og resultatindikatorer, for hvilke der skal fastsættes milepæle og målsætninger. Performancegennemgangen er erstattet af en midtvejsgennemgang, der bl.a. skal være baseret på fremskridt i opnåelsen — inden udgangen af 2024 — af milepælene for resultatrammen.

Udgiftsområde 2 »Bæredygtig vækst og naturressourcer«

| 3.45. | I 2017 vedtog vi syv særberetninger med forbindelse til udgiftsområde 2 i den flerårige finansielle ramme (48). I tre af disse beretninger undersøgte vi aspekter ved den fælles landbrugspolitiks resultater. Konklusionerne er særlig relevante i forbindelse med den igangværende reform af den fælles landbrugspolitik og den nye resultatbaserede gennemførelsesmodel, som blev bebudet i Kommissionens meddelelse »Fremtiden for fødevarer og landbrug«. |
| --- | --- |

3.45.

I 2017 vedtog vi syv særberetninger med forbindelse til udgiftsområde 2 i den flerårige finansielle ramme (48). I tre af disse beretninger undersøgte vi aspekter ved den fælles landbrugspolitiks resultater. Konklusionerne er særlig relevante i forbindelse med den igangværende reform af den fælles landbrugspolitik og den nye resultatbaserede gennemførelsesmodel, som blev bebudet i Kommissionens meddelelse »Fremtiden for fødevarer og landbrug«.

Særberetning nr. 16/2017 — Udvikling af landdistrikterne

| 3.46. | I denne særberetning bemærkede vi, at udgifterne til udvikling af landdistrikterne i den nuværende periode skulle være mere fokuseret på resultater, men at dette mål ikke var blevet nået, fordi der manglede relevante resultatoplysninger. Vi anbefalede at udvikle et fælles sæt resultatorienterede indikatorer, som egner sig til at vurdere resultaterne af landdistriktsforanstaltningerne og deres virkninger. |
| --- | --- |

3.46.

I denne særberetning bemærkede vi, at udgifterne til udvikling af landdistrikterne i den nuværende periode skulle være mere fokuseret på resultater, men at dette mål ikke var blevet nået, fordi der manglede relevante resultatoplysninger. Vi anbefalede at udvikle et fælles sæt resultatorienterede indikatorer, som egner sig til at vurdere resultaterne af landdistriktsforanstaltningerne og deres virkninger.

| 3.46. | I sit svar til anbefaling 4 i SB 16/2017 forpligtede Kommissionen sig til at analysere mulige metoder til at forbedre resultatmålingen for den fælles landbrugspolitik som helhed.

  Den 1. juni 2018 vedtog Kommissionen et forslag til forordning COM(2018) 392 final (strategiske planer under den fælles landbrugspolitik): Inden for rammerne af den nye gennemførelsesmodel er der udviklet fælles resultatorienterede indikatorer: I forordningens afsnit VII fastsættes overvågnings- og evalueringsrammen med regler om, hvordan og hvornår medlemsstaterne skal rapportere om fremskridt for deres strategiske planer under den fælles landbrugspolitik og regler om, hvordan disse fremskridt vil blive overvåget og evalueret. |
| --- | --- |

3.46.

Den 1. juni 2018 vedtog Kommissionen et forslag til forordning COM(2018) 392 final (strategiske planer under den fælles landbrugspolitik): Inden for rammerne af den nye gennemførelsesmodel er der udviklet fælles resultatorienterede indikatorer: I forordningens afsnit VII fastsættes overvågnings- og evalueringsrammen med regler om, hvordan og hvornår medlemsstaterne skal rapportere om fremskridt for deres strategiske planer under den fælles landbrugspolitik og regler om, hvordan disse fremskridt vil blive overvåget og evalueret.

Særberetning nr. 10/2017 — Generationsskifte

| 3.47. | Vi konkluderede, at målene for og de forventede resultater af EU's støtte til unge landbrugere ikke var veldefinerede. Vi anbefalede en forbedring af interventionslogikken. Til det formål anbefalede vi, at Kommissionen styrker behovsvurderingen, vælger de former for støtte, som er bedst egnet til at imødekomme de identificerede behov, og definerer specifikke og kvantificerede resultatmål. |
| --- | --- |

3.47.

Vi konkluderede, at målene for og de forventede resultater af EU's støtte til unge landbrugere ikke var veldefinerede. Vi anbefalede en forbedring af interventionslogikken. Til det formål anbefalede vi, at Kommissionen styrker behovsvurderingen, vælger de former for støtte, som er bedst egnet til at imødekomme de identificerede behov, og definerer specifikke og kvantificerede resultatmål.

| 3.47. | I sit svar på anbefaling 1 i SB 10/2017 forpligtede Kommissionen sig til at foretage analyser og overveje, hvilke relevante politiske virkemidler der skal bruges til at støtte unge landbrugere og interventionslogikken i forbindelse med udarbejdelsen af fremtidige lovforslag.

  Den 1. juni 2018 vedtog Kommissionen et forslag til forordning COM(2018) 392 final (strategiske planer under den fælles landbrugspolitik): I den nye model af forslaget vil medlemsstaterne udforme strategiske planer under den fælles landbrugspolitik, herunder en forudgående vurdering af behovene. Herudfra vil der i planerne blive beskrevet skræddersyede interventioner, som retter sig mod konstaterede behov, med det formål at gennemføre politiske mål. Bl.a. er følgende specifikke mål fastlagt i forordningens artikel 6, litra g): at tiltrække unge landbrugere og fremme virksomhedsudviklingen i landdistrikterne. I forhold til dette mål vil der blive anvendt en specifik resultatindikator til at kvantificere både den forudgående målværdi og den faktisk opnåede værdi.


  Med hensyn til procedure vil Kommissionen vurdere og godkende disse strategiske planer under den fælles landbrugspolitik. |
| --- | --- |

3.47.

Den 1. juni 2018 vedtog Kommissionen et forslag til forordning COM(2018) 392 final (strategiske planer under den fælles landbrugspolitik): I den nye model af forslaget vil medlemsstaterne udforme strategiske planer under den fælles landbrugspolitik, herunder en forudgående vurdering af behovene. Herudfra vil der i planerne blive beskrevet skræddersyede interventioner, som retter sig mod konstaterede behov, med det formål at gennemføre politiske mål. Bl.a. er følgende specifikke mål fastlagt i forordningens artikel 6, litra g): at tiltrække unge landbrugere og fremme virksomhedsudviklingen i landdistrikterne. I forhold til dette mål vil der blive anvendt en specifik resultatindikator til at kvantificere både den forudgående målværdi og den faktisk opnåede værdi.

Med hensyn til procedure vil Kommissionen vurdere og godkende disse strategiske planer under den fælles landbrugspolitik.

Særberetning nr. 21/2017 — Forgrønnelsesforanstaltninger

| 3.48. | Vi konkluderede, at Kommissionen ikke havde angivet, hvilke resultater forgrønnelsesforanstaltningerne forventedes at opnå. Vi konkluderede også, at der var en betydelig mængde dødvægt, og at kravene var lave. Vi konkluderede derfor, at forgrønnelsesordningen sandsynligvis ikke vil føre til væsentlige forbedringer af miljøet og klimaet. Vi anbefalede Kommissionen at udarbejde en fuldstændig interventionslogik for EU's landbrugsforanstaltninger med sigte på miljø- og klimabeskyttelse. Vi anbefalede, at interventionslogikken baseres på en opdateret videnskabelig forståelse og omfatter specifikke mål. Yderligere anbefalede vi, at alle de eksisterende miljøkrav kombineres i nye miljømæssige mindstekrav, der gælder for alle støttemodtagere under den fælles landbrugspolitik, og at programmerede foranstaltninger går længere end de miljømæssige mindstekrav og fokuserer på opfyldelse af resultatmål. |
| --- | --- |

3.48.

Vi konkluderede, at Kommissionen ikke havde angivet, hvilke resultater forgrønnelsesforanstaltningerne forventedes at opnå. Vi konkluderede også, at der var en betydelig mængde dødvægt, og at kravene var lave. Vi konkluderede derfor, at forgrønnelsesordningen sandsynligvis ikke vil føre til væsentlige forbedringer af miljøet og klimaet. Vi anbefalede Kommissionen at udarbejde en fuldstændig interventionslogik for EU's landbrugsforanstaltninger med sigte på miljø- og klimabeskyttelse. Vi anbefalede, at interventionslogikken baseres på en opdateret videnskabelig forståelse og omfatter specifikke mål. Yderligere anbefalede vi, at alle de eksisterende miljøkrav kombineres i nye miljømæssige mindstekrav, der gælder for alle støttemodtagere under den fælles landbrugspolitik, og at programmerede foranstaltninger går længere end de miljømæssige mindstekrav og fokuserer på opfyldelse af resultatmål.

| 3.48. | Kommissionen accepterede anbefalingerne i SB 21/2017 indholdsmæssigt.

  Den 1. juni 2018 vedtog Kommissionen et forslag til forordning COM(2018) 392 final (strategiske planer under den fælles landbrugspolitik), som udvikler logikken i et nyt sæt miljømæssige og klimarelaterede instrumenter under den fælles landbrugspolitik. Denne nye grønne arkitektur omfatter en større konditionalitet, der knytter fuld modtagelse af støtte under den fælles landbrugspolitik til støttemodtagernes overholdelse af grundlæggende standarder vedrørende miljø, klimaændringer, folkesundhed, dyresundhed, plantesundhed og dyrevelfærd, herunder spørgsmål, som allerede er blevet behandlet i forbindelse med forgrønnelse. Konditionaliteten gælder for alle støttemodtagere under den fælles landbrugspolitik og udgør kernen i den miljø- og klimamæssige basislinje, og herudover vil medlemsstaterne definere frivillige ordninger såsom en ny øko-ordning under søjle I og forpligtelser vedrørende miljø- og klimavenligt landbrug under søjle II som en del af en bredere intervention, der tilbyder støtte til forskellige former for ledelsesengagement. Alle disse foranstaltninger vil være en del af en programbaseret tilgang med fokus på opfyldelsen af resultatmål. |
| --- | --- |

3.48.

Den 1. juni 2018 vedtog Kommissionen et forslag til forordning COM(2018) 392 final (strategiske planer under den fælles landbrugspolitik), som udvikler logikken i et nyt sæt miljømæssige og klimarelaterede instrumenter under den fælles landbrugspolitik. Denne nye grønne arkitektur omfatter en større konditionalitet, der knytter fuld modtagelse af støtte under den fælles landbrugspolitik til støttemodtagernes overholdelse af grundlæggende standarder vedrørende miljø, klimaændringer, folkesundhed, dyresundhed, plantesundhed og dyrevelfærd, herunder spørgsmål, som allerede er blevet behandlet i forbindelse med forgrønnelse. Konditionaliteten gælder for alle støttemodtagere under den fælles landbrugspolitik og udgør kernen i den miljø- og klimamæssige basislinje, og herudover vil medlemsstaterne definere frivillige ordninger såsom en ny øko-ordning under søjle I og forpligtelser vedrørende miljø- og klimavenligt landbrug under søjle II som en del af en bredere intervention, der tilbyder støtte til forskellige former for ledelsesengagement. Alle disse foranstaltninger vil være en del af en programbaseret tilgang med fokus på opfyldelsen af resultatmål.

Udgiftsområde 3 »Sikkerhed og medborgerskab« og 4 »Et globalt Europa«

| 3.49. | Vi vedtog fem særberetninger (49) vedrørende disse udgiftsområder i den flerårige finansielle ramme. Vi vil gerne gøre opmærksom på nogle centrale konklusioner og anbefalinger i fire af disse beretninger. |
| --- | --- |

3.49.

Vi vedtog fem særberetninger (49) vedrørende disse udgiftsområder i den flerårige finansielle ramme. Vi vil gerne gøre opmærksom på nogle centrale konklusioner og anbefalinger i fire af disse beretninger.

Særberetning nr. 3/2017 — Tunesien

| 3.50. | Vi konstaterede, at EU's bistand til Tunesien generelt var blevet anvendt hensigtsmæssigt. Den havde bidraget væsentligt til landets overgang til demokrati og dets økonomiske stabilitet efter revolutionen i 2010-2011. Vi konstaterede imidlertid, at Kommissionen havde været for ambitiøs. Den havde forsøgt at tilgodese for mange prioritetsområder inden for en relativt kort periode. Dette havde medført en række svagheder i dens forvaltning af bistanden. |
| --- | --- |

3.50.

Vi konstaterede, at EU's bistand til Tunesien generelt var blevet anvendt hensigtsmæssigt. Den havde bidraget væsentligt til landets overgang til demokrati og dets økonomiske stabilitet efter revolutionen i 2010-2011. Vi konstaterede imidlertid, at Kommissionen havde været for ambitiøs. Den havde forsøgt at tilgodese for mange prioritetsområder inden for en relativt kort periode. Dette havde medført en række svagheder i dens forvaltning af bistanden.

| 3.50. | I beretningen anerkendes det, at EU's støtte til Tunesien generelt er blevet anvendt hensigtsmæssigt. EU's bistand har rent faktisk bidraget væsentligt til landets økonomiske og politiske stabilitet efter revolutionen, navnlig ved at ledsage de væsentligste socioøkonomiske og politiske reformer.

  Om Kommissionens ambitionsniveau bemærker Kommissionen, at der var adskillige områder, som skulle imødegås på grund af de socioøkonomiske udfordringer, som Tunesien stod over for efter revolutionen. De hidtil opnåede resultater er gode, da EU's bistand har bidraget væsentligt til at forbedre den socioøkonomiske og politiske stabilitet i landet efter revolutionen. Kommissionen understreger, at den har fulgt sin egen politik om at koncentrere sin bistand. Trods den omstændighed, at en række aktiviteter er blevet gennemført i den undersøgte periode, var de i overensstemmelse med de tre vigtigste sektorer, der er identificeret i den fælles støtteramme for 2014-16.


  Effektiviteten og bæredygtigheden af Kommissionens bistand har altid været nogle af de centrale elementer, der overvejes, sammen med relevans, effektivitet og virkning. Kommissionen har også støttet oprettelsen af interne og eksterne kontrolmekanismer og øget ansvarlighed hos offentlige myndigheder. |
| --- | --- |

3.50.

Om Kommissionens ambitionsniveau bemærker Kommissionen, at der var adskillige områder, som skulle imødegås på grund af de socioøkonomiske udfordringer, som Tunesien stod over for efter revolutionen. De hidtil opnåede resultater er gode, da EU's bistand har bidraget væsentligt til at forbedre den socioøkonomiske og politiske stabilitet i landet efter revolutionen. Kommissionen understreger, at den har fulgt sin egen politik om at koncentrere sin bistand. Trods den omstændighed, at en række aktiviteter er blevet gennemført i den undersøgte periode, var de i overensstemmelse med de tre vigtigste sektorer, der er identificeret i den fælles støtteramme for 2014-16.

Effektiviteten og bæredygtigheden af Kommissionens bistand har altid været nogle af de centrale elementer, der overvejes, sammen med relevans, effektivitet og virkning. Kommissionen har også støttet oprettelsen af interne og eksterne kontrolmekanismer og øget ansvarlighed hos offentlige myndigheder.

| 3.51. | Vi anbefalede, at Kommissionen og i relevante tilfælde EU-Udenrigstjenesten: |
| --- | --- |

3.51.

Vi anbefalede, at Kommissionen og i relevante tilfælde EU-Udenrigstjenesten:

3.51.

| — | forbedrer programmeringen og fokuseringen af EU-støtten |
| --- | --- |

—

forbedrer programmeringen og fokuseringen af EU-støtten

| — | Kommissionen accepterer anbefalingen og er allerede ved at gennemføre den (med vedtagelse i august 2017 af den nye fælles støtteramme for 2017-2020, der fokuserer på tre indsatsområder; sammenhængende politik og politisk dialog, samordning med regionale programmer og fælles programmering (igangværende proces). |
| --- | --- |

—

Kommissionen accepterer anbefalingen og er allerede ved at gennemføre den (med vedtagelse i august 2017 af den nye fælles støtteramme for 2017-2020, der fokuserer på tre indsatsområder; sammenhængende politik og politisk dialog, samordning med regionale programmer og fælles programmering (igangværende proces).

| — | forbedrer gennemførelsen af EU's budgetstøtteprogrammer |
| --- | --- |

—

forbedrer gennemførelsen af EU's budgetstøtteprogrammer

| — | Kommissionen accepterede anbefalingen.


  Med den i dag mere stabile politiske situation i Tunesien og den tætte koordinering med andre donorer er Kommissionen enig i, at resultatindikatorerne nu i højere grad kan fokuseres på fremtidige foranstaltninger. Der vil dog fortsat gælde en dynamisk tilgang for støtteberettigelseskriterier i overensstemmelse med retningslinjer for budgetstøttebestemmelser. |
| --- | --- |

—

Kommissionen accepterede anbefalingen.

Med den i dag mere stabile politiske situation i Tunesien og den tætte koordinering med andre donorer er Kommissionen enig i, at resultatindikatorerne nu i højere grad kan fokuseres på fremtidige foranstaltninger. Der vil dog fortsat gælde en dynamisk tilgang for støtteberettigelseskriterier i overensstemmelse med retningslinjer for budgetstøttebestemmelser.

| — | fremsætter forslag med henblik på at fremskynde proceduren for godkendelse af makrofinansiel bistand |
| --- | --- |

—

fremsætter forslag med henblik på at fremskynde proceduren for godkendelse af makrofinansiel bistand

| — | Kommissionen accepterede anbefalingen.


  Kommissionen bemærker, at selv om der er gjort betydelige fremskridt med hastigheden af Parlamentets og Rådets vedtagelse af afgørelser om makrofinansiel bistand, er der stadig plads til forbedringer. Der kan f.eks. opnås hurtigere vedtagelser, hvis antallet af møder i Udvalget om International Handel i Europa-Parlamentet (INTA) før en INTA-afstemning kunne reduceres, hvis Parlamentets godkendelse systematisk fandt sted på plenarmødet (herunder mini-plenarmøder) umiddelbart efter afstemningen i INTA, hvis mini-plenarmøder kunne anvendes til at indhente underskrifter fra formændene for Parlamentet og Rådet, og hvis Rådet også ville gøre brug af den skriftlige procedure for vedtagelser, hvis det er nødvendigt.


  Kommissionen noterer sig også, at den efter tidligere anbefalinger fra Den Europæiske Revisionsret og en resolution om makrofinansiel bistand fra Parlamentet i 2003 havde foreslået, i 2011, en rammeforordning for den makrofinansielle bistand, som bl.a. har til formål at fremskynde beslutningstagning ved at erstatte de lovgivningsmæssige afgørelser med gennemførelsesretsakter. Men eftersom Rådet og Europa-Parlamentet besluttede at beholde retsakter og den almindelige lovgivningsprocedure, blev forslaget trukket tilbage af Kommissionen i 2013. |
| --- | --- |

—

Kommissionen accepterede anbefalingen.

Kommissionen bemærker, at selv om der er gjort betydelige fremskridt med hastigheden af Parlamentets og Rådets vedtagelse af afgørelser om makrofinansiel bistand, er der stadig plads til forbedringer. Der kan f.eks. opnås hurtigere vedtagelser, hvis antallet af møder i Udvalget om International Handel i Europa-Parlamentet (INTA) før en INTA-afstemning kunne reduceres, hvis Parlamentets godkendelse systematisk fandt sted på plenarmødet (herunder mini-plenarmøder) umiddelbart efter afstemningen i INTA, hvis mini-plenarmøder kunne anvendes til at indhente underskrifter fra formændene for Parlamentet og Rådet, og hvis Rådet også ville gøre brug af den skriftlige procedure for vedtagelser, hvis det er nødvendigt.

Kommissionen noterer sig også, at den efter tidligere anbefalinger fra Den Europæiske Revisionsret og en resolution om makrofinansiel bistand fra Parlamentet i 2003 havde foreslået, i 2011, en rammeforordning for den makrofinansielle bistand, som bl.a. har til formål at fremskynde beslutningstagning ved at erstatte de lovgivningsmæssige afgørelser med gennemførelsesretsakter. Men eftersom Rådet og Europa-Parlamentet besluttede at beholde retsakter og den almindelige lovgivningsprocedure, blev forslaget trukket tilbage af Kommissionen i 2013.

| — | forbedrer projekternes planlægning. |
| --- | --- |

—

forbedrer projekternes planlægning.

| — | Kommissionen accepterede anbefalingen. |
| --- | --- |

—

Kommissionen accepterede anbefalingen.

Særberetning nr. 6/2017 — »Hotspottilgangen«

| 3.52. | Vi konstaterede, at hotspottilgangen samlet set havde bidraget til at forbedre migrationsstyringen i de to medlemsstater i frontlinjen, Grækenland og Italien, ved at øge deres modtagelseskapacitet, forbedre registreringsprocedurerne og forbedre koordineringen af støtten. |
| --- | --- |

3.52.

Vi konstaterede, at hotspottilgangen samlet set havde bidraget til at forbedre migrationsstyringen i de to medlemsstater i frontlinjen, Grækenland og Italien, ved at øge deres modtagelseskapacitet, forbedre registreringsprocedurerne og forbedre koordineringen af støtten.

| 3.53. | Vi anbefalede, at Kommissionen og de relevante agenturer: |
| --- | --- |

3.53.

Vi anbefalede, at Kommissionen og de relevante agenturer:

3.53.

| — | bistår medlemsstaterne med at forbedre hotspottilgangen, især med hensyn til hotspottenes kapacitet, behandlingen af uledsagede mindreårige, udsendelsen af eksperter samt roller og ansvarsområder |
| --- | --- |

—

bistår medlemsstaterne med at forbedre hotspottilgangen, især med hensyn til hotspottenes kapacitet, behandlingen af uledsagede mindreårige, udsendelsen af eksperter samt roller og ansvarsområder

| — | Kommissionen er enig. |
| --- | --- |

—

Kommissionen er enig.

| — | evaluerer og videreudvikle hotspottilgangen med henblik på at optimere EU's bistand til migrationsstyring. |
| --- | --- |

—

evaluerer og videreudvikle hotspottilgangen med henblik på at optimere EU's bistand til migrationsstyring.

| — | Kommissionen er enig. |
| --- | --- |

—

Kommissionen er enig.

Særberetning nr. 11/2017 — Bêkou-trustfonden

| 3.54. | I denne særberetning konkluderede vi, at både oprettelsen og udformningen afBêkou-trustfonden trods visse mangler var passende i betragtning af omstændighederne. Vi konstaterede, at forvaltningen af fonden endnu ikke havde opfyldt sit fulde potentiale på tre områder: koordinering mellem interessenterne, gennemsigtighed, hurtighed og omkostningseffektivitet i procedurerne samt mekanismer til overvågning og evaluering. |
| --- | --- |

3.54.

I denne særberetning konkluderede vi, at både oprettelsen og udformningen afBêkou-trustfonden trods visse mangler var passende i betragtning af omstændighederne. Vi konstaterede, at forvaltningen af fonden endnu ikke havde opfyldt sit fulde potentiale på tre områder: koordinering mellem interessenterne, gennemsigtighed, hurtighed og omkostningseffektivitet i procedurerne samt mekanismer til overvågning og evaluering.

| 3.54. | Bêkou-trustfonden har banet en ny vej for koordinering af indsatser, der gennemføres af EU og dets medlemsstater, som endnu ikke er fuldt udnyttet på nuværende tidspunkt.

  Efter Kommissionens opfattelse og under hensyn til projektforløbets fulde længde er Bêkous hastighed samlet set højere end andre EU-instrumenter i krisesituationer. Kommissionen er imidlertid enig i, at den skal undersøge mulighederne for at øge udvælgelsesprocedurernes hastighed ud over, hvad de interne regler for øjeblikket tillader, og samtidig finde den rette balance mellem hastighed og gennemsigtighed.


  Overvågnings- og evalueringsmekanismerne udvikles på projektniveau og vil gradvist blive opgraderet til fondsniveau. |
| --- | --- |

3.54.

Efter Kommissionens opfattelse og under hensyn til projektforløbets fulde længde er Bêkous hastighed samlet set højere end andre EU-instrumenter i krisesituationer. Kommissionen er imidlertid enig i, at den skal undersøge mulighederne for at øge udvælgelsesprocedurernes hastighed ud over, hvad de interne regler for øjeblikket tillader, og samtidig finde den rette balance mellem hastighed og gennemsigtighed.

Overvågnings- og evalueringsmekanismerne udvikles på projektniveau og vil gradvist blive opgraderet til fondsniveau.

| 3.55. | Samlet set havde Bêkou-trustfonden leveret et positivt bidrag på tidspunktet for revisionen. Den havde tiltrukket bistand, men kun få nye donorer, og de fleste af dens projekter havde leveret de forventede output. Fonden havde givet EU større synlighed. |
| --- | --- |

3.55.

Samlet set havde Bêkou-trustfonden leveret et positivt bidrag på tidspunktet for revisionen. Den havde tiltrukket bistand, men kun få nye donorer, og de fleste af dens projekter havde leveret de forventede output. Fonden havde givet EU større synlighed.

| 3.56. | Vi anbefalede, at Kommissionen: |
| --- | --- |

3.56.

Vi anbefalede, at Kommissionen:

3.56.

| — | udarbejder yderligere vejledning om valg af bistandsinstrumenter og om metoder til at fastlægge trustfondes interventionsomfang på grundlag af behovsanalyser |
| --- | --- |

—

udarbejder yderligere vejledning om valg af bistandsinstrumenter og om metoder til at fastlægge trustfondes interventionsomfang på grundlag af behovsanalyser

| — | Kommissionen accepterer anbefalingen, som vil blive gennemført som følger:


  Kommissionen har udviklet retningslinjer for trustfonde, der indeholder et afsnit om betingelserne for oprettelse af en trustfond.


  Kommissionen er villig til at revidere retningslinjernes anvendelsesområde til at omfatte en mere detaljeret beskrivelse af de kriterier, der er fastlagt i finansforordningen med henblik på at vurdere betingelserne for oprettelse af EU-trustfonde.


  I den forbindelse mener Kommissionen, at spørgsmålet om komparative fordele ved andre bistandsinstrumenter vil blive behandlet i forbindelse med vurderingen af betingelserne for oprettelse af en EUTF.


  Kommissionen vurderer, at retningslinjerne ikke må være for snævre, især hvad angår nødtrustfonde. |
| --- | --- |

—

Kommissionen accepterer anbefalingen, som vil blive gennemført som følger:

Kommissionen har udviklet retningslinjer for trustfonde, der indeholder et afsnit om betingelserne for oprettelse af en trustfond.

Kommissionen er villig til at revidere retningslinjernes anvendelsesområde til at omfatte en mere detaljeret beskrivelse af de kriterier, der er fastlagt i finansforordningen med henblik på at vurdere betingelserne for oprettelse af EU-trustfonde.

I den forbindelse mener Kommissionen, at spørgsmålet om komparative fordele ved andre bistandsinstrumenter vil blive behandlet i forbindelse med vurderingen af betingelserne for oprettelse af en EUTF.

Kommissionen vurderer, at retningslinjerne ikke må være for snævre, især hvad angår nødtrustfonde.

| — | forbedrer donorkoordineringen, udvælgelsesprocedurerne og resultatmålingen samt optimerer administrationsomkostningerne. |
| --- | --- |

—

forbedrer donorkoordineringen, udvælgelsesprocedurerne og resultatmålingen samt optimerer administrationsomkostningerne.

| — | Kommissionen accepterede denne anbefaling, men fremhævede, at andre aktører har en rolle i opfølgningen.


  Bêkou-trustfonden koordinerer allerede sine aktiviteter med andre relevante donorer og aktører. Kommissionen er dog enig i, at koordineringen kan formaliseres bedre, og at alle deltagere i BTF bør udnytte mulighederne for koordinering.


  Kommissionen anvender sine standardregler og -procedurer samt de interne regler, der giver EUTF-ledere mulighed for at fravige disse standardregler under visse betingelser (de interne kriseretningslinjer og EUTF-retningslinjerne). Kriseretningslinjerne anerkender for eksempel begrænsninger for kontraktindgåelse og gennemførelse af projekter i en krisesituation, der tillader brugen af »fleksible procedurer«, når der er erklæret krisesituation i landet. |
| --- | --- |

—

Kommissionen accepterede denne anbefaling, men fremhævede, at andre aktører har en rolle i opfølgningen.

Bêkou-trustfonden koordinerer allerede sine aktiviteter med andre relevante donorer og aktører. Kommissionen er dog enig i, at koordineringen kan formaliseres bedre, og at alle deltagere i BTF bør udnytte mulighederne for koordinering.

Kommissionen anvender sine standardregler og -procedurer samt de interne regler, der giver EUTF-ledere mulighed for at fravige disse standardregler under visse betingelser (de interne kriseretningslinjer og EUTF-retningslinjerne). Kriseretningslinjerne anerkender for eksempel begrænsninger for kontraktindgåelse og gennemførelse af projekter i en krisesituation, der tillader brugen af »fleksible procedurer«, når der er erklæret krisesituation i landet.

Særberetning nr. 22/2017 — Valgobservationsmissioner

| 3.57. | I denne særberetning konstaterede vi, at EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen havde gjort en rimelig indsats for at støtte implementeringen af anbefalinger fra EU's valgobservationsmissioner og havde anvendt de værktøjer, de havde til deres rådighed, til dette formål. Vi konkluderede, at fremlæggelsen af anbefalinger fra EU's valgobservationsmissioner var blevet bedre i de seneste år, men at der var behov for mere samarbejde på stedet. EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen havde engageret sig i politisk dialog og ydet valgbistand til støtte for implementeringen af anbefalingerne, men der var ikke udsendt opfølgningsmissioner så ofte, som det kunne være sket. Endelig var der ingen central oversigt over anbefalingerne eller en systematisk vurdering af status for implementeringen af dem. |
| --- | --- |

3.57.

I denne særberetning konstaterede vi, at EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen havde gjort en rimelig indsats for at støtte implementeringen af anbefalinger fra EU's valgobservationsmissioner og havde anvendt de værktøjer, de havde til deres rådighed, til dette formål. Vi konkluderede, at fremlæggelsen af anbefalinger fra EU's valgobservationsmissioner var blevet bedre i de seneste år, men at der var behov for mere samarbejde på stedet. EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen havde engageret sig i politisk dialog og ydet valgbistand til støtte for implementeringen af anbefalingerne, men der var ikke udsendt opfølgningsmissioner så ofte, som det kunne være sket. Endelig var der ingen central oversigt over anbefalingerne eller en systematisk vurdering af status for implementeringen af dem.

| 3.58. | Vi anbefalede, at EU-Udenrigstjenesten: |
| --- | --- |

3.58.

Vi anbefalede, at EU-Udenrigstjenesten:

3.58.

| — | systematisk hører interessenterne om anbefalingerne fra EU-valgobservationsmissionerne, før de vedtages |
| --- | --- |

—

systematisk hører interessenterne om anbefalingerne fra EU-valgobservationsmissionerne, før de vedtages

| — | Interessenter vil systematisk blive hørt om det generelle indhold af anbefalingerne (ikke den specifikke formulering af anbefalingerne for ikke at ødelægge rapportens uafhængighed). |
| --- | --- |

—

Interessenter vil systematisk blive hørt om det generelle indhold af anbefalingerne (ikke den specifikke formulering af anbefalingerne for ikke at ødelægge rapportens uafhængighed).

| — | oftere gennemfører opfølgningsmissioner |
| --- | --- |

—

oftere gennemfører opfølgningsmissioner

| — | EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen er fast besluttet på at styrke opfølgningen af EU-valgobservationsmissionernes anbefalinger gennem en kombination af redskaber, der spænder fra EFM'er til valgbistand, politisk dialog mv. |
| --- | --- |

—

EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen er fast besluttet på at styrke opfølgningen af EU-valgobservationsmissionernes anbefalinger gennem en kombination af redskaber, der spænder fra EFM'er til valgbistand, politisk dialog mv.

| — | danne sig et centralt overblik over anbefalingerne fra EU-valgobservationsmissionerne og systematisk vurderer status for implementeringen af dem. |
| --- | --- |

—

danne sig et centralt overblik over anbefalingerne fra EU-valgobservationsmissionerne og systematisk vurderer status for implementeringen af dem.

| — | Kommissionen vil søge at tilvejebringe de finansielle midler til at oprette et centralt depot til opbevaring af anbefalingerne fra EU's valgobservationsmissioner. |
| --- | --- |

—

Kommissionen vil søge at tilvejebringe de finansielle midler til at oprette et centralt depot til opbevaring af anbefalingerne fra EU's valgobservationsmissioner.

Udgiftsområde 5 »Administration« og beretningerne om emnet »Et velfungerende indre marked og en bæredygtig monetær union«

| 3.59. | Vedrørende det prioriterede område »Et velfungerende indre marked og en bæredygtig monetær union« udarbejdede vi fire særberetninger i 2017 (50). |
| --- | --- |

3.59.

Vedrørende det prioriterede område »Et velfungerende indre marked og en bæredygtig monetær union« udarbejdede vi fire særberetninger i 2017 (50).

| 3.60. | Vi vil gerne gøre opmærksom på nogle centrale konklusioner og anbefalinger i to af disse beretninger. |
| --- | --- |

3.60.

Vi vil gerne gøre opmærksom på nogle centrale konklusioner og anbefalinger i to af disse beretninger.

Særberetning nr. 17/2017 — Kommissionens intervention i den græske finanskrise

| 3.61. | I denne særberetning konkluderede vi, at de økonomiske tilpasningsprogrammer for Grækenland i kølvandet på finanskrisen sikrede kortsigtet finansiel stabilitet og muliggjorde visse reformfremskridt. Men programmerne havde kun i begrænset omfang fået Grækenland på fode igen. Medio 2017 havde de ikke genoprettet landets evne til at finansiere sine behov på markedet. |
| --- | --- |

3.61.

I denne særberetning konkluderede vi, at de økonomiske tilpasningsprogrammer for Grækenland i kølvandet på finanskrisen sikrede kortsigtet finansiel stabilitet og muliggjorde visse reformfremskridt. Men programmerne havde kun i begrænset omfang fået Grækenland på fode igen. Medio 2017 havde de ikke genoprettet landets evne til at finansiere sine behov på markedet.

| 3.62. | Vi kunne ikke rapportere om Den Europæiske Centralbanks rolle, da den satte spørgsmålstegn ved vores mandat og undlod at give os tilstrækkeligt revisionsbevis. |
| --- | --- |

3.62.

Vi kunne ikke rapportere om Den Europæiske Centralbanks rolle, da den satte spørgsmålstegn ved vores mandat og undlod at give os tilstrækkeligt revisionsbevis.

| 3.63. | Vi anbefalede, at Kommissionen: |
| --- | --- |

3.63.

Vi anbefalede, at Kommissionen:

3.63.

| — | foretager en bedre prioritering af betingelserne og angiver, hvilke foranstaltninger der straks bør gennemføres for at adressere ubalancerne |
| --- | --- |

—

foretager en bedre prioritering af betingelserne og angiver, hvilke foranstaltninger der straks bør gennemføres for at adressere ubalancerne

| — | Kommissionen accepterede anbefalingen.


  Politiske foranstaltninger blev prioriteret på behørig vis, navnlig gennem det fælles program med IMF. Kommissionen brugte bl.a. IMF's velkendte system med »indledende foranstaltninger« og »strukturelle benchmarks«, som er afgørende reformer, der er nødvendige for at afslutte en revision og frigive en udbetaling. Disse blev gradvist finpudset med en række yderligere indledende foranstaltninger på området for strukturreformer og ved brug af milepæle. I det ESM-stabilitetsstøtteprogram, som gennemføres i øjeblikket, er idéen om »nøgleresultater« desuden blevet indført. |
| --- | --- |

—

Kommissionen accepterede anbefalingen.

Politiske foranstaltninger blev prioriteret på behørig vis, navnlig gennem det fælles program med IMF. Kommissionen brugte bl.a. IMF's velkendte system med »indledende foranstaltninger« og »strukturelle benchmarks«, som er afgørende reformer, der er nødvendige for at afslutte en revision og frigive en udbetaling. Disse blev gradvist finpudset med en række yderligere indledende foranstaltninger på området for strukturreformer og ved brug af milepæle. I det ESM-stabilitetsstøtteprogram, som gennemføres i øjeblikket, er idéen om »nøgleresultater« desuden blevet indført.

| — | sikrer, at programmerne er forankret i en samlet vækststrategi for landet |
| --- | --- |

—

sikrer, at programmerne er forankret i en samlet vækststrategi for landet

| — | Kommissionen accepterede anbefalingen.


  Kommissionen bemærker, at der i den nuværende ESM-traktat er fastsat bestemmelser om mere fokuserede programmer, som f.eks. målrettes mod ubalancer i bestemte sektorer, og derfor er en omfattende vækststrategi muligvis ikke berettiget. |
| --- | --- |

—

Kommissionen accepterede anbefalingen.

Kommissionen bemærker, at der i den nuværende ESM-traktat er fastsat bestemmelser om mere fokuserede programmer, som f.eks. målrettes mod ubalancer i bestemte sektorer, og derfor er en omfattende vækststrategi muligvis ikke berettiget.

| — | forsøger at indgå en aftale med programpartnerne |
| --- | --- |

—

forsøger at indgå en aftale med programpartnerne

| — | Kommissionen accepterer anbefalingen, idet den minder om, at den ikke kan forpligte andre institutioner til at acceptere arbejdsformer, som der pr. definition skal opnås enighed om — både i princippet og for så vidt angår materien. |
| --- | --- |

—

Kommissionen accepterer anbefalingen, idet den minder om, at den ikke kan forpligte andre institutioner til at acceptere arbejdsformer, som der pr. definition skal opnås enighed om — både i princippet og for så vidt angår materien.

| — | er mere systematisk med hensyn til at vurdere medlemsstatens administrative kapacitet til at gennemføre reformerne |
| --- | --- |

—

er mere systematisk med hensyn til at vurdere medlemsstatens administrative kapacitet til at gennemføre reformerne

| — | Kommissionen accepterede anbefalingen.


  Under ESM-stabilitetsstøtteprogrammet rettes opmærksomheden navnlig på gennemførelsen af reformer, som skal øge kvaliteten og effektiviteten af den offentlige sektor som leverandør af vigtige offentlige varer og tjenester (4. søjle). Den tekniske bistand er blevet afstemt nøje med bestemmelserne i ESM-stabilitetsprogrammet, hvorved støtten til en række reformer i medfør af programmet er blevet medtaget udtrykkeligt i aftalememorandummet. Inden for tre måneder efter, at ESM-programmet blev oprettet, enedes Kommissionen med de græske myndigheder om en plan for teknisk samarbejde til støtte for strukturreformer, som også blev offentliggjort på Kommissionens websted. Strukturreformtjenesten yder og koordinerer støtte til de græske myndigheder på næsten alle reformområder under ESM-programmet. |
| --- | --- |

—

Kommissionen accepterede anbefalingen.

Under ESM-stabilitetsstøtteprogrammet rettes opmærksomheden navnlig på gennemførelsen af reformer, som skal øge kvaliteten og effektiviteten af den offentlige sektor som leverandør af vigtige offentlige varer og tjenester (4. søjle). Den tekniske bistand er blevet afstemt nøje med bestemmelserne i ESM-stabilitetsprogrammet, hvorved støtten til en række reformer i medfør af programmet er blevet medtaget udtrykkeligt i aftalememorandummet. Inden for tre måneder efter, at ESM-programmet blev oprettet, enedes Kommissionen med de græske myndigheder om en plan for teknisk samarbejde til støtte for strukturreformer, som også blev offentliggjort på Kommissionens websted. Strukturreformtjenesten yder og koordinerer støtte til de græske myndigheder på næsten alle reformområder under ESM-programmet.

| — | foretager mellemliggende evalueringer i forbindelse med successive programmer og bruger resultaterne til at vurdere deres udformning og overvågningsordninger. |
| --- | --- |

—

foretager mellemliggende evalueringer i forbindelse med successive programmer og bruger resultaterne til at vurdere deres udformning og overvågningsordninger.

| — | Kommissionen accepterede anbefalingen. Den har allerede foretaget efterfølgende evalueringer for andre lande i euroområdet, som har haft stabilitetsstøtteprogrammer. |
| --- | --- |

—

Kommissionen accepterede anbefalingen. Den har allerede foretaget efterfølgende evalueringer for andre lande i euroområdet, som har haft stabilitetsstøtteprogrammer.

Særberetning nr. 23/2017 — Den Fælles Afviklingsinstans

| 3.64. | Vores overordnede konklusion i denne særberetning var, at der på det relativt tidlige stadium, hvor vi gennemførte revisionen, var mangler i den måde, Den Fælles Afviklingsinstans forberedte sig til sine opgaver på. Vi anerkendte, at disse mangler skulle ses i sammenhæng: Den Fælles Afviklingsinstans var blevet oprettet fra bunden på meget kort tid. |
| --- | --- |

3.64.

Vores overordnede konklusion i denne særberetning var, at der på det relativt tidlige stadium, hvor vi gennemførte revisionen, var mangler i den måde, Den Fælles Afviklingsinstans forberedte sig til sine opgaver på. Vi anerkendte, at disse mangler skulle ses i sammenhæng: Den Fælles Afviklingsinstans var blevet oprettet fra bunden på meget kort tid.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 3.65. | Manglerne omfattede: |
| --- | --- |

3.65.

Manglerne omfattede:

| — | forsinkelser i ansættelse af personale |
| --- | --- |

—

forsinkelser i ansættelse af personale

| — | en ufuldstændig afviklingsplanlægning for bankerne under Den Fælles Afviklingsinstans' ansvarsområde og et ufærdigt regelsæt for afviklingsplanlægning |
| --- | --- |

—

en ufuldstændig afviklingsplanlægning for bankerne under Den Fælles Afviklingsinstans' ansvarsområde og et ufærdigt regelsæt for afviklingsplanlægning

| — | manglende vurderinger af den valgte afviklingsstrategis gennemførlighed og troværdighed i afviklingsplanerne |
| --- | --- |

—

manglende vurderinger af den valgte afviklingsstrategis gennemførlighed og troværdighed i afviklingsplanerne

| — | en uklar fordeling af operationelle opgaver mellem de nationale afviklingsmyndigheder og Den Fælles Afviklingsinstans |
| --- | --- |

—

en uklar fordeling af operationelle opgaver mellem de nationale afviklingsmyndigheder og Den Fælles Afviklingsinstans

| — | en inkongruens mellem mandaterne for henholdsvis Den Fælles Afviklingsinstans og Den Europæiske Centralbank. |
| --- | --- |

—

en inkongruens mellem mandaterne for henholdsvis Den Fælles Afviklingsinstans og Den Europæiske Centralbank.

| 3.66. | Vi konkluderede, at der var behov for en række tiltag for at forbedre systemet. Vi anbefalede, at Den Fælles Afviklingsinstans: |
| --- | --- |

3.66.

Vi konkluderede, at der var behov for en række tiltag for at forbedre systemet. Vi anbefalede, at Den Fælles Afviklingsinstans:

| — | fuldfører afviklingsplanlægningen for bankerne og færdiggør sit regelsæt for denne planlægning |
| --- | --- |

—

fuldfører afviklingsplanlægningen for bankerne og færdiggør sit regelsæt for denne planlægning

| — | fremskynder sin ansættelsesindsats og sørger for tilstrækkeligt personale i sin afdeling for menneskelige ressourcer |
| --- | --- |

—

fremskynder sin ansættelsesindsats og sørger for tilstrækkeligt personale i sin afdeling for menneskelige ressourcer

| — | præciserer den operationelle fordeling af opgaver og ansvar med de nationale afviklingsmyndigheder |
| --- | --- |

—

præciserer den operationelle fordeling af opgaver og ansvar med de nationale afviklingsmyndigheder

| — | samarbejder med den Europæiske Centralbank for at sikre, at den modtager alle de nødvendige oplysninger, og opfordrer lovgiveren til at træffe de nødvendige foranstaltninger med henblik på at omsætte den nuværende ramme i praksis. |
| --- | --- |

—

samarbejder med den Europæiske Centralbank for at sikre, at den modtager alle de nødvendige oplysninger, og opfordrer lovgiveren til at træffe de nødvendige foranstaltninger med henblik på at omsætte den nuværende ramme i praksis.

| 3.67. | Vi offentliggjorde også særberetning nr. 14/2017, »Performancevurdering af sagsbehandlingen i Den Europæiske Unions Domstol«. Denne særberetning indeholdt overvejelser vedrørende yderligere forbedring af sagsbehandlingen i Domstolen. |
| --- | --- |

3.67.

Vi offentliggjorde også særberetning nr. 14/2017, »Performancevurdering af sagsbehandlingen i Den Europæiske Unions Domstol«. Denne særberetning indeholdt overvejelser vedrørende yderligere forbedring af sagsbehandlingen i Domstolen.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

DEL 3 — OPFØLGNING AF ANBEFALINGER

| 3.68. | Denne del af kapitlet indeholder resultaterne af vores årlige gennemgang af, i hvilken udstrækning Kommissionen har truffet korrigerende foranstaltninger med relation til vores anbefalinger. Opfølgningen af anbefalingerne i vores særberetninger er et vigtigt trin i cyklussen i en forvaltningsrevision. Ud over at give os og vores interessenter feedback om effekten af vores arbejde bidrager opfølgningen til at fremme Kommissionens og medlemsstaternes gennemførelse af vores anbefalinger. |
| --- | --- |

3.68.

Denne del af kapitlet indeholder resultaterne af vores årlige gennemgang af, i hvilken udstrækning Kommissionen har truffet korrigerende foranstaltninger med relation til vores anbefalinger. Opfølgningen af anbefalingerne i vores særberetninger er et vigtigt trin i cyklussen i en forvaltningsrevision. Ud over at give os og vores interessenter feedback om effekten af vores arbejde bidrager opfølgningen til at fremme Kommissionens og medlemsstaternes gennemførelse af vores anbefalinger.

A.   Omfang og metode — en ny metode

| 3.69. | I de foregående år analyserede vi kun et udvalg af særberetningerne. I overensstemmelse med vores strategi for 2018-2020 udvider vi nu dette arbejde. Vi vil følge op på alle de forvaltningsrevisionsbaserede anbefalinger, som vi rettede til Kommissionen tre år tidligere. |
| --- | --- |

3.69.

I de foregående år analyserede vi kun et udvalg af særberetningerne. I overensstemmelse med vores strategi for 2018-2020 udvider vi nu dette arbejde. Vi vil følge op på alle de forvaltningsrevisionsbaserede anbefalinger, som vi rettede til Kommissionen tre år tidligere.

| 3.70. | I år analyserede vi 17 af de 24 særberetninger, som vi offentliggjorde i 2014, og som ikke er analyseret andetsteds (51). Tilsammen indeholdt disse rapporter 135 anbefalinger. |
| --- | --- |

3.70.

I år analyserede vi 17 af de 24 særberetninger, som vi offentliggjorde i 2014, og som ikke er analyseret andetsteds (51). Tilsammen indeholdt disse rapporter 135 anbefalinger.

| 3.71. | Vi foretog vores opfølgning på grundlag af dokumentgennemgange og samtaler med ansatte i Kommissionen. For at sikre en fair og afbalanceret opfølgning sendte vi derefter vores resultater til Kommissionen og tog hensyn til dens svar i vores endelige analyse. Vi drog konklusioner om gennemførelsen af 100 anbefalinger. Vi kunne ikke drage konklusioner om de resterende 35 (som udgør 26 % af det samlede antal, mere end det dobbelte af gennemsnittet for de sidste 6 år (12 %), fordi de var rettet til medlemsstaterne eller andre EU-institutioner (52). |
| --- | --- |

3.71.

Vi foretog vores opfølgning på grundlag af dokumentgennemgange og samtaler med ansatte i Kommissionen. For at sikre en fair og afbalanceret opfølgning sendte vi derefter vores resultater til Kommissionen og tog hensyn til dens svar i vores endelige analyse. Vi drog konklusioner om gennemførelsen af 100 anbefalinger. Vi kunne ikke drage konklusioner om de resterende 35 (som udgør 26 % af det samlede antal, mere end det dobbelte af gennemsnittet for de sidste 6 år (12 %), fordi de var rettet til medlemsstaterne eller andre EU-institutioner (52).

B.   Hvordan har Kommissionen behandlet vores anbefalinger?

| 3.72. | Med hensyn til de 100 anbefalinger konkluderede vi, at Kommissionen havde gennemført 58 (58 %) fuldt ud. Den havde gennemført 17 af de øvrige anbefalinger (17 %) i de fleste henseender og 19 (19 %) i nogle henseender, mens 6 (6 %) ikke var gennemført (jf.
  tekstboks 3.15
  ). Status for gennemførelsen af anbefalingerne er vist i detaljer i 
  bilag 3.1
  . |
| --- | --- |

3.72.

Med hensyn til de 100 anbefalinger konkluderede vi, at Kommissionen havde gennemført 58 (58 %) fuldt ud. Den havde gennemført 17 af de øvrige anbefalinger (17 %) i de fleste henseender og 19 (19 %) i nogle henseender, mens 6 (6 %) ikke var gennemført (jf.
  tekstboks 3.15
  ). Status for gennemførelsen af anbefalingerne er vist i detaljer i 
  bilag 3.1
  .

| 3.72. | Kommissionen bemærker, at tre fjerdedele af de vurderede anbefalinger blev undersøgt af Revisionsretten som gennemført fuldt ud eller i de fleste henseender.

  De seks anbefalinger, der slet ikke blev gennemført, blev ikke accepteret af Kommissionen. |
| --- | --- |

3.72.

De seks anbefalinger, der slet ikke blev gennemført, blev ikke accepteret af Kommissionen.

Tekstboks 3.15 —   Gennemførelsen af vores forvaltningsrevisionsbaserede anbefalinger fra 2014

Image

Kilde: Revisionsretten.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 3.73. | Resultatet for fuldt gennemførte anbefalinger er stort set på linje med tallene fra tidligere år. Men andelen af anbefalinger, der var gennemført i de fleste henseender, var 7 % lavere end det gennemsnit på 25 %, der er registreret i de seneste seks år. Andelen af anbefalinger, der kun var gennemført i nogle henseender, var 7 % højere end det seksårige gennemsnit på 12 %. Dette skyldes sandsynligvis vores ændrede analysemetode (jf. punkt 3.69). |
| --- | --- |

3.73.

Resultatet for fuldt gennemførte anbefalinger er stort set på linje med tallene fra tidligere år. Men andelen af anbefalinger, der var gennemført i de fleste henseender, var 7 % lavere end det gennemsnit på 25 %, der er registreret i de seneste seks år. Andelen af anbefalinger, der kun var gennemført i nogle henseender, var 7 % højere end det seksårige gennemsnit på 12 %. Dette skyldes sandsynligvis vores ændrede analysemetode (jf. punkt 3.69).

| 3.74. | Vi konstaterede, at vores anbefalinger ofte havde udløst specifikke korrigerende foranstaltninger. Et stort flertal af de 58 fuldt gennemførte anbefalinger var blevet gennemført inden for to år (45 % i 2014 og 43 % i 2015). |
| --- | --- |

3.74.

Vi konstaterede, at vores anbefalinger ofte havde udløst specifikke korrigerende foranstaltninger. Et stort flertal af de 58 fuldt gennemførte anbefalinger var blevet gennemført inden for to år (45 % i 2014 og 43 % i 2015).

| 3.75. | Vi kunne ikke kontrollere gennemførelsen af de fleste af de anbefalinger, der udelukkende var rettet til medlemsstaterne (jf. punkt 3.71). Vi var dog i stand til at analysere gennemførelsen af seks anbefalinger, der var rettet til medlemsstaterne eller til både Kommissionen og andre reviderede enheder i forbindelse med delt forvaltning. Alle disse var fuldt eller delvis gennemført (53). |
| --- | --- |

3.75.

Vi kunne ikke kontrollere gennemførelsen af de fleste af de anbefalinger, der udelukkende var rettet til medlemsstaterne (jf. punkt 3.71). Vi var dog i stand til at analysere gennemførelsen af seks anbefalinger, der var rettet til medlemsstaterne eller til både Kommissionen og andre reviderede enheder i forbindelse med delt forvaltning. Alle disse var fuldt eller delvis gennemført (53).

| 3.76. | Vi bemærkede områder, hvor Kommissionen havde været særlig effektiv med hensyn til at gennemføre vores anbefalinger. Det gjaldt for én særberetning vedrørende eksterne aktioner under GD DEVCO og GD NEAR (særberetning nr. 16/2014), at alle ni anbefalinger var blevet gennemført fuldt ud. Alle de korrigerende foranstaltninger (undtagen én) var blevet truffet inden for ét år. Emnet for denne revision var den praksis at blande tilskud, der ydes under regionale investeringsfaciliteter, og lån fra finansielle institutioner til at støtte EU's eksterne politikker. GD MARE havde også gennemført alle vores anbefalinger efter akvakulturrevisionen (særberetning nr. 10/2014). |
| --- | --- |

3.76.

Vi bemærkede områder, hvor Kommissionen havde været særlig effektiv med hensyn til at gennemføre vores anbefalinger. Det gjaldt for én særberetning vedrørende eksterne aktioner under GD DEVCO og GD NEAR (særberetning nr. 16/2014), at alle ni anbefalinger var blevet gennemført fuldt ud. Alle de korrigerende foranstaltninger (undtagen én) var blevet truffet inden for ét år. Emnet for denne revision var den praksis at blande tilskud, der ydes under regionale investeringsfaciliteter, og lån fra finansielle institutioner til at støtte EU's eksterne politikker. GD MARE havde også gennemført alle vores anbefalinger efter akvakulturrevisionen (særberetning nr. 10/2014).

| 3.77. | Kommissionen havde i første omgang afvist ni anbefalinger. Disse anbefalinger vedrørte GD AGRI, GD REGIO og GD DEVCO. Tre af henstillingerne var efterfølgende blevet gennemført i nogle henseender (54). De seks anbefalinger, der ikke var blevet gennemført på tidspunktet for vores opfølgningsgennemgang, stammede fra særberetningerne om vinsektoren og væksthuse. Alle disse var blevet afvist på tidspunktet for vores revision i 2014. I de fleste tilfælde var det, fordi Kommissionen mente, at vores anbefalinger burde have været rettet til medlemsstaterne. I nogle tilfælde var Kommissionen i princippet enig i vores revisionsresultater, men ikke i stand til at acceptere vores anbefaling i praksis (55). Antallet af afviste eller delvis accepterede anbefalinger svarede til antallet i de foregående år. |
| --- | --- |

3.77.

Kommissionen havde i første omgang afvist ni anbefalinger. Disse anbefalinger vedrørte GD AGRI, GD REGIO og GD DEVCO. Tre af henstillingerne var efterfølgende blevet gennemført i nogle henseender (54). De seks anbefalinger, der ikke var blevet gennemført på tidspunktet for vores opfølgningsgennemgang, stammede fra særberetningerne om vinsektoren og væksthuse. Alle disse var blevet afvist på tidspunktet for vores revision i 2014. I de fleste tilfælde var det, fordi Kommissionen mente, at vores anbefalinger burde have været rettet til medlemsstaterne. I nogle tilfælde var Kommissionen i princippet enig i vores revisionsresultater, men ikke i stand til at acceptere vores anbefaling i praksis (55). Antallet af afviste eller delvis accepterede anbefalinger svarede til antallet i de foregående år.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 3.78. | Vores konklusion var, at vores forvaltningsrevisioner havde ført til flere vigtige forbedringer, selv om nogle af de påviste svagheder endnu ikke var blevet udbedret. Disse svagheder er beskrevet i 
  bilag 3.2
  . |
| --- | --- |

3.78.

Vores konklusion var, at vores forvaltningsrevisioner havde ført til flere vigtige forbedringer, selv om nogle af de påviste svagheder endnu ikke var blevet udbedret. Disse svagheder er beskrevet i 
  bilag 3.2
  .

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

Konklusioner

| 3.79. | Formålet med resultatoplysninger er at give en indikation af, om politikker og programmer — og mere generelt GD'erne, Kommissionen som organisation og EU-budgettet — når deres mål effektivt og produktivt. Hvis der er behov for forbedringer, bør resultatoplysninger anvendes til at præge processen med at udforme nødvendige korrigerende foranstaltninger og til at overvåge deres gennemførelse. |
| --- | --- |

3.79.

Formålet med resultatoplysninger er at give en indikation af, om politikker og programmer — og mere generelt GD'erne, Kommissionen som organisation og EU-budgettet — når deres mål effektivt og produktivt. Hvis der er behov for forbedringer, bør resultatoplysninger anvendes til at præge processen med at udforme nødvendige korrigerende foranstaltninger og til at overvåge deres gennemførelse.

| 3.80. | Den måde, hvorpå en organisation bruger de genererede og indsamlede resultatoplysninger i sin beslutningstagning, påvirker dens langsigtede succes med resultatstyring og opnåelse af bedre resultater. |
| --- | --- |

3.80.

Den måde, hvorpå en organisation bruger de genererede og indsamlede resultatoplysninger i sin beslutningstagning, påvirker dens langsigtede succes med resultatstyring og opnåelse af bedre resultater.

| 3.81. | Vi konkluderer følgende: |
| --- | --- |

3.81.

Vi konkluderer følgende:

3.81.

| 1. | Der er visse grænser for, hvor meget Kommissionen kan gøre brug af resultatoplysninger (punkt 3.6-3-13) |
| --- | --- |

1.

Der er visse grænser for, hvor meget Kommissionen kan gøre brug af resultatoplysninger (punkt 3.6-3-13)

| — | EU's flerårige finansielle ramme har begrænset fleksibilitet til omfordeling af midler. |
| --- | --- |

—

EU's flerårige finansielle ramme har begrænset fleksibilitet til omfordeling af midler.

| — | Kommissionen har fremsat forslag om at øge den budgetmæssige fleksibilitet i den kommende flerårige finansielle ramme. |
| --- | --- |

—

Kommissionen har fremsat forslag om at øge den budgetmæssige fleksibilitet i den kommende flerårige finansielle ramme.

| — | Som følge af midtvejsgennemgangen af den seneste flerårige finansielle ramme blev der ganske vist foretaget omfordelinger — primært drevet af det påtrængende behov for at reagere på flygtningekrisen og sikkerhedstrusler — men dette skyldtes ikke performancehensyn. |
| --- | --- |

—

Som følge af midtvejsgennemgangen af den seneste flerårige finansielle ramme blev der ganske vist foretaget omfordelinger — primært drevet af det påtrængende behov for at reagere på flygtningekrisen og sikkerhedstrusler — men dette skyldtes ikke performancehensyn.

| — | Beslutningerne om at omfordele midlerne er resultatet af en række faktorer. Kommissionen bemærker, at der ofte er betydelige forsinkelser, inden detaljerede oplysninger bliver tilgængelige. |
| --- | --- |

—

Beslutningerne om at omfordele midlerne er resultatet af en række faktorer. Kommissionen bemærker, at der ofte er betydelige forsinkelser, inden detaljerede oplysninger bliver tilgængelige.

| — | Det er komplekst at måle EU-budgettets bidrag til at opfylde målene på højt plan, fordi flere strategiske rammer gælder parallelt. |
| --- | --- |

—

Det er komplekst at måle EU-budgettets bidrag til at opfylde målene på højt plan, fordi flere strategiske rammer gælder parallelt.

| — | Det er også vanskeligt at måle bidragene til at opfylde målene på højt plan, fordi det er vanskeligt at fastlægge en klar årsagssammenhæng i den direkte forbindelse mellem en aktivitet i Kommissionens tjenestegrene eller et program, der finansieres af EU's budget, og fremskridt i retning af højtstående politiske mål. Mange andre eksterne faktorer påvirker opfyldelsen af disse mål, og mange aktører er involveret på subnationalt, nationalt, europæisk og internationalt plan. Denne kompleksitet er en uadskillelig del af det miljø, som Kommissionen og EU's budget opererer i. Det er ikke en svaghed i selve resultatrammen. |
| --- | --- |

—

Det er også vanskeligt at måle bidragene til at opfylde målene på højt plan, fordi det er vanskeligt at fastlægge en klar årsagssammenhæng i den direkte forbindelse mellem en aktivitet i Kommissionens tjenestegrene eller et program, der finansieres af EU's budget, og fremskridt i retning af højtstående politiske mål. Mange andre eksterne faktorer påvirker opfyldelsen af disse mål, og mange aktører er involveret på subnationalt, nationalt, europæisk og internationalt plan. Denne kompleksitet er en uadskillelig del af det miljø, som Kommissionen og EU's budget opererer i. Det er ikke en svaghed i selve resultatrammen.

| 2. | Kommissionens resultatmålingssystem stiller enorme mængder data til rådighed, men ikke altid rettidigt (punkt 3.14-3.18) |
| --- | --- |

2.

Kommissionens resultatmålingssystem stiller enorme mængder data til rådighed, men ikke altid rettidigt (punkt 3.14-3.18)

| — | Kommissionens GD'er indsamler resultatoplysninger i forskellige formater og fra forskellige kilder og skaber dermed et væld af resultatrelevante oplysninger. Flere GD'er har for nylig indført nye instrumenter og metoder til udnyttelse af resultatdata for at forbedre deres ramme for resultatoplysninger. |
| --- | --- |

—

Kommissionens GD'er indsamler resultatoplysninger i forskellige formater og fra forskellige kilder og skaber dermed et væld af resultatrelevante oplysninger. Flere GD'er har for nylig indført nye instrumenter og metoder til udnyttelse af resultatdata for at forbedre deres ramme for resultatoplysninger.

| — | Vi har tidligere identificeret god resultatrapporteringspraksis, som Kommissionen burde gennemføre. Spørgeundersøgelsens respondenter bekræftede, at der var behov for yderligere udvikling, f.eks. med hensyn til resultatoplysningernes rettidighed, og for vejledning vedrørende udarbejdelse af resultatrapporter. |
| --- | --- |

—

Vi har tidligere identificeret god resultatrapporteringspraksis, som Kommissionen burde gennemføre. Spørgeundersøgelsens respondenter bekræftede, at der var behov for yderligere udvikling, f.eks. med hensyn til resultatoplysningernes rettidighed, og for vejledning vedrørende udarbejdelse af resultatrapporter.

| 3. | Kommissionen bruger resultatoplysninger til at forvalte programmer og politikker, men træffer ikke altid korrigerende foranstaltninger, når målene ikke nås (punkt 3.19-3.26) |
| --- | --- |

3.

Kommissionen bruger resultatoplysninger til at forvalte programmer og politikker, men træffer ikke altid korrigerende foranstaltninger, når målene ikke nås (punkt 3.19-3.26)

| — | Resultatoplysninger bruges primært på GD-niveau til at forvalte programmer og politikker. Da de resultatoplysninger, der opfylder de daglige forvaltningsbehov, ikke er afstemt med GD'ernes og Kommissionens eksterne rapporteringsforpligtelser, anvender GD'erne generelt ikke Kommissionens centrale resultatrapporter til resultatstyring i forbindelse med EU-budgettet. |
| --- | --- |

—

Resultatoplysninger bruges primært på GD-niveau til at forvalte programmer og politikker. Da de resultatoplysninger, der opfylder de daglige forvaltningsbehov, ikke er afstemt med GD'ernes og Kommissionens eksterne rapporteringsforpligtelser, anvender GD'erne generelt ikke Kommissionens centrale resultatrapporter til resultatstyring i forbindelse med EU-budgettet.

| — | Kommissionen rapporterer om resultaterne af EU's budget, bl.a. gennem de årlige centrale resultatrapporter (herunder den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport vedrørende EU-budgettet og programerklæringer) i overensstemmelse med de relevante retlige forpligtelser. |
| --- | --- |

—

Kommissionen rapporterer om resultaterne af EU's budget, bl.a. gennem de årlige centrale resultatrapporter (herunder den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport vedrørende EU-budgettet og programerklæringer) i overensstemmelse med de relevante retlige forpligtelser.

| — | Spørgeundersøgelsen viste også, at dårlige resultater ikke fører til korrigerende foranstaltninger i alle tilfælde. Undersøgelsen viste, at manglende opnåelse af et mål oftere fik konsekvenser i de GD'er, der hyppigt brugte resultatoplysninger. |
| --- | --- |

—

Spørgeundersøgelsen viste også, at dårlige resultater ikke fører til korrigerende foranstaltninger i alle tilfælde. Undersøgelsen viste, at manglende opnåelse af et mål oftere fik konsekvenser i de GD'er, der hyppigt brugte resultatoplysninger.

| — | Som Revisionsretten påpeger, anførte over 70 % af respondenterne, at hvis målene ikke opfyldes, udarbejdes der handlingsplaner, ligesom der gennemføres mere intens overvågning, og over 60 % af respondenterne svarede, at der foretages evalueringer, hvis målene ikke er opfyldt.


  Resultaterne afspejler holdningerne hos de adspurgte. Der skal foretages en individuel vurdering for at fastslå, om de nødvendige opfølgende foranstaltninger blev truffet, under behørig hensyntagen til begrænsningerne i budgetrammerne. |
| --- | --- |

—

Som Revisionsretten påpeger, anførte over 70 % af respondenterne, at hvis målene ikke opfyldes, udarbejdes der handlingsplaner, ligesom der gennemføres mere intens overvågning, og over 60 % af respondenterne svarede, at der foretages evalueringer, hvis målene ikke er opfyldt.

Resultaterne afspejler holdningerne hos de adspurgte. Der skal foretages en individuel vurdering for at fastslå, om de nødvendige opfølgende foranstaltninger blev truffet, under behørig hensyntagen til begrænsningerne i budgetrammerne.

| 4. | Kommissionen forklarer generelt ikke anvendelsen af resultatoplysninger i sine resultatrapporter (punkt 3.27-3.31) |
| --- | --- |

4.

Kommissionen forklarer generelt ikke anvendelsen af resultatoplysninger i sine resultatrapporter (punkt 3.27-3.31)

Der er ingen krav om, at GD'erne eller Kommissionen i deres resultatrapporter skal forklare, hvordan resultatoplysninger blev anvendt i beslutningstagningen. GD'ernes resultatrapporter og programerklæringer indeholder ikke desto mindre ofte nogle begrænsede oplysninger om dette.

| 5. | Der ventes at blive gjort yderligere fremskridt ved fortsat udvikling af en resultatorienteret kultur (punkt 3.32-3.36) |
| --- | --- |

5.

Der ventes at blive gjort yderligere fremskridt ved fortsat udvikling af en resultatorienteret kultur (punkt 3.32-3.36)

De GD-ledere, vi interviewede, identificerede en række udfordringer, der efter deres opfattelse forhindrer dem i at bruge resultatoplysninger yderligere til at opnå bedre resultater. Resultaterne af vores spørgeundersøgelse bekræftede, at der var et stærkt behov for mere uddannelse i brug af resultatoplysninger og mere effektiv deling af viden og god praksis. Flere af de foranstaltninger, Kommissionen forfølger for at blive mere resultatorienteret, kan ses som indledende skridt i en bredere indsats for at skabe en omfattende kulturændring. Over tid bør denne kulturændring føre til, at Kommissionen og EU-budgettet bliver stadig mere fokuseret på at opnå resultater og have en effekt.

Kommissionen mener, at den allerede har en veludviklet resultatorienteret kultur og har truffet en række foranstaltninger i de senere år for at styrke denne kultur yderligere (56). Se også Revisionsrettens eksempler i punkt 3.32 vedrørende de skridt, som Kommissionen har taget for at styrke den resultatorienterede kultur, og Kommissionens svar på punkt 3.36.

| 3.82. | I punkt 3.37-3.67 præsenterer vi de vigtigste konklusioner og anbefalinger fra et udvalg af de særberetninger, vi offentliggjorde i 2017. |
| --- | --- |

3.82.

I punkt 3.37-3.67 præsenterer vi de vigtigste konklusioner og anbefalinger fra et udvalg af de særberetninger, vi offentliggjorde i 2017.

| 3.83. | Dette års opfølgning af tidligere anbefalinger (jf. punkt 3.68-3.78) bekræfter, at tre fjerdedele af de anbefalinger, vi vurderede, var blevet gennemført fuldt ud eller i de fleste henseender. Det betyder, at der i de fleste tilfælde er gennemført korrigerende foranstaltninger. I 19 % af tilfældene var anbefalingerne kun blevet gennemført i nogle henseender, og de resterende væsentlige svagheder er beskrevet i 
  bilag 3.2
  . Dette var 7 % højere end gennemsnittet over de seneste seks år, hvilket sandsynligvis skyldes vores ændrede analysemetode. |
| --- | --- |

3.83.

Dette års opfølgning af tidligere anbefalinger (jf. punkt 3.68-3.78) bekræfter, at tre fjerdedele af de anbefalinger, vi vurderede, var blevet gennemført fuldt ud eller i de fleste henseender. Det betyder, at der i de fleste tilfælde er gennemført korrigerende foranstaltninger. I 19 % af tilfældene var anbefalingerne kun blevet gennemført i nogle henseender, og de resterende væsentlige svagheder er beskrevet i 
  bilag 3.2
  . Dette var 7 % højere end gennemsnittet over de seneste seks år, hvilket sandsynligvis skyldes vores ændrede analysemetode.

Anbefalinger

| 3.84. | Bilag 3.4
  viser resultaterne af vores opfølgningsgennemgang vedrørende de tre anbefalinger, vi fremsatte i vores årsberetning for 2014. Én var ikke blevet gennemført, og der var ikke tilstrækkeligt bevis til at analysere status for de to andre. |
| --- | --- |

3.84.

Bilag 3.4
  viser resultaterne af vores opfølgningsgennemgang vedrørende de tre anbefalinger, vi fremsatte i vores årsberetning for 2014. Én var ikke blevet gennemført, og der var ikke tilstrækkeligt bevis til at analysere status for de to andre.

| 3.85. | På grundlag af vores konklusioner vedrørende 2017 anbefaler vi, at Kommissionen træffer følgende foranstaltninger: |
| --- | --- |

3.85.

På grundlag af vores konklusioner vedrørende 2017 anbefaler vi, at Kommissionen træffer følgende foranstaltninger:

| — | Anbefaling 1: Med henblik på den kommende FFR-periode bør Kommissionen foreslå foranstaltninger til at strømline og forenkle de strategiske rammer for gennemførelsen af EU-budgettet og derved styrke ansvarligheden med hensyn til resultater og skabe øget klarhed og gennemsigtighed for alle interessenter. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: Med henblik på den kommende FFR-periode bør Kommissionen foreslå foranstaltninger til at strømline og forenkle de strategiske rammer for gennemførelsen af EU-budgettet og derved styrke ansvarligheden med hensyn til resultater og skabe øget klarhed og gennemsigtighed for alle interessenter.

Kommissionen accepterer anbefalingen.

Kommissionen er enig i, at tilgangen til gennemførelsen af EU's budget bør være så sammenhængende og strømlinet som muligt, og at klarhed og gennemsigtighed, for så vidt angår opnåelse af resultater, er af afgørende betydning.

Kommissionen mener, at dens forslag til den fremtidige flerårige finansielle ramme og de ledsagende sektorprogrammer udgør en sammenhængende ramme for det fremtidige budget. Disse forslag skal bidrage til de politiske prioriteter, som er vedtaget af europæiske ledere i Bratislava og Rom. De bygger på input fra en lang række interessenter fra hele Europa. Den endelige afgørelse om denne ramme vil blive truffet af Rådet med enstemmighed og med Europa-Parlamentets godkendelse.

Revisionsretten henviser til andre »strategiske rammer«, som kan få indvirkning på gennemførelsen af budgettet i perioden efter 2020. Disse omfatter de politiske prioriteter for den næste Kommission og den strategiske dagsorden for Det Europæiske Råd. Disse rammer er udarbejdet i overensstemmelse med institutionernes institutionelle beføjelser som defineret i traktaten. Kommissionen vil spille sin rolle — sammen med andre institutioner — for at sikre en sammenhængende tilgang til gennemførelsen af den fremtidige flerårige finansielle ramme.

Kommissionen mener endvidere, at rammerne for det fremtidige budget bør være tilstrækkeligt fleksible til at kunne reagere effektivt på uforudsete behov, efterhånden som de opstår. Dette er en naturlig og uundgåelig følge af det komplekse miljø, hvor EU-budgettet gennemføres.

| | Med dette for øje bør den samarbejde med interessenterne om at fastlægge et sæt sammenhængende og målbare mål på højt niveau, som er egnede til at lede de skridt, der tages (57) i retning af at opnå de resultater, der er fastsat for hele den flerårige finansielle rammes budget i hele gennemførelsesperioden (58).

  Gennemførelsesdato: Ved vedtagelsen af den flerårige finansielle ramme for 2021-2027. |
| --- | --- |

Med dette for øje bør den samarbejde med interessenterne om at fastlægge et sæt sammenhængende og målbare mål på højt niveau, som er egnede til at lede de skridt, der tages (57) i retning af at opnå de resultater, der er fastsat for hele den flerårige finansielle rammes budget i hele gennemførelsesperioden (58).

Gennemførelsesdato: Ved vedtagelsen af den flerårige finansielle ramme for 2021-2027.

Forslagene til de fremtidige finansielle programmer under den flerårige finansielle ramme indeholder detaljerede og målbare mål og indikatorer, der vil blive anvendt til at overvåge og styre gennemførelsen af disse programmer i løbet af perioden. Den endelige afgørelse om udformningen af disse programmer vil blive truffet af Europa-Parlamentet og Rådet efter den almindelige lovgivningsprocedure. Kommissionen vil aflægge rapport om fremskridtene i de relevante resultatrapporter. Derudover vil Kommissionen sammen med de andre institutioner og interessenter undersøge muligheden for at supplere disse målsætninger og indikatorer på programniveau med højtstående målbare mål, der knytter sig til de politiske prioriteter.

| — | Anbefaling 2: Kommissionen bør i sin resultatrapportering, herunder i den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport, inkludere ajourførte resultatoplysninger om de fremskridt, der er gjort med hensyn til at nå målene, og altid træffe eller foreslå passende foranstaltninger, når målene ikke nås.

  Gennemførelsesdato: Udgangen af 2019. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: Kommissionen bør i sin resultatrapportering, herunder i den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport, inkludere ajourførte resultatoplysninger om de fremskridt, der er gjort med hensyn til at nå målene, og altid træffe eller foreslå passende foranstaltninger, når målene ikke nås.

Gennemførelsesdato: Udgangen af 2019.

Kommissionen accepterer anbefalingen.

Kommissionen vil fortsætte med at aflægge rapport om fremskridt og fremsætte forslag, hvor det er relevant. De årlige aktivitetsrapporter og programerklæringerne indeholder hvert år de senest tilgængelige resultatoplysninger for alle resultatindikatorer for EU-budgettet. Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport vedrørende EU's budget er en sammenfattende rapport med henvisninger til andre, mere detaljerede resultatrapporter. Det er ikke hensigten at rapportere i detaljer om alle resultatindikatorer.

Kommissionen bemærker, at de resultatrapporter, som Kommissionen har udarbejdet, til dels bygger på kvaliteten, tilgængeligheden og rettidigheden af oplysningerne fra medlemsstaterne og andre aktører.

Som påpeget af Revisionsretten i punkt 3.81, nr. 1), er der begrænsninger for de opfølgende foranstaltninger, der kan træffes, i tilfælde af at målene ikke nås. Ansvaret for budgetmæssige resultater og opfølgning er delt mellem alle involverede aktører i forbindelse med gennemførelsen af EU's budget og er derfor ikke under Kommissionens direkte eller eksklusive kontrol.

| — | Anbefaling 3: Kommissionen bør strømline indikatorerne for EU-budgettets resultater og sikre bedre overensstemmelse mellem de generelle mål på højt niveau og de specifikke program- og politikmål. Med dette for øje bør den tage følgende skridt: |
| --- | --- |

—

Anbefaling 3: Kommissionen bør strømline indikatorerne for EU-budgettets resultater og sikre bedre overensstemmelse mellem de generelle mål på højt niveau og de specifikke program- og politikmål. Med dette for øje bør den tage følgende skridt:

Kommissionen accepterer anbefalingen.

| | a) | Den bør etablere en direkte forbindelse mellem de specifikke mål i retsgrundlaget for hvert udgiftsprogram og de generelle mål. |
| --- | --- | --- |

a)

Den bør etablere en direkte forbindelse mellem de specifikke mål i retsgrundlaget for hvert udgiftsprogram og de generelle mål.

| a) | Kommissionen accepterer anbefalingen. Den gennemføres gennem Kommissionens forslag til finansielle programmer under den kommende flerårige finansielle ramme. I disse forslag fastlægges en klar resultatramme baseret på mål og indikatorer. Den endelige udformning af resultatrammerne afhænger af resultatet af lovgivningsprocessen. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen accepterer anbefalingen. Den gennemføres gennem Kommissionens forslag til finansielle programmer under den kommende flerårige finansielle ramme. I disse forslag fastlægges en klar resultatramme baseret på mål og indikatorer. Den endelige udformning af resultatrammerne afhænger af resultatet af lovgivningsprocessen.

| | b) | Den bør gennemgå de resultatindikatorer for EU-budgettet, der anvendes på alle niveauer, og for hver indikator registrere oplysninger såsom den tilsigtede bruger og det tilsigtede formål. Hvis disse oplysninger ikke kan fremskaffes, bør den overveje at fjerne indikatoren. |
| --- | --- | --- |

b)

Den bør gennemgå de resultatindikatorer for EU-budgettet, der anvendes på alle niveauer, og for hver indikator registrere oplysninger såsom den tilsigtede bruger og det tilsigtede formål. Hvis disse oplysninger ikke kan fremskaffes, bør den overveje at fjerne indikatoren.

| b) | Kommissionen accepterer anbefalingen. Den gennemføres gennem forslag til den fremtidige flerårige finansielle ramme.

  Alle de indikatorer, der er opstillet for finansielle programmer, er blevet nøje gennemgået som led i den udgiftsoversigt, der fører frem til Kommissionens forslag til den fremtidige flerårige finansielle ramme. Dette har resulteret i forslag til et mindre antal større kvalitetsindikatorer for programresultaterne.
  Forskellige indikatorniveauer anvendes til forskellige formål, herunder resultatstyring, men også meddelelser om de resultater, der er opnået med EU-budgettet. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen accepterer anbefalingen. Den gennemføres gennem forslag til den fremtidige flerårige finansielle ramme.

| | c) | Den bør sikre, at de oplysninger, der bruges i GD'ernes daglige forvaltning af programmer og politikker, afstemmes med de samlede resultatoplysninger i de centrale resultatrapporter. |
| --- | --- | --- |

c)

Den bør sikre, at de oplysninger, der bruges i GD'ernes daglige forvaltning af programmer og politikker, afstemmes med de samlede resultatoplysninger i de centrale resultatrapporter.

Gennemførelsesdato: Ved vedtagelsen af den flerårige finansielle ramme for 2021-2027.

| c) | Kommissionen accepterer denne anbefaling, men bemærker samtidig, at forskellige typer og niveauer af oplysninger er relevante for rapporteringen om budgetgennemførelsens effektivitet på et aggregeret niveau og for den daglige forvaltning af EU-budgettet i Kommissionen, nationale myndigheder, finansielle institutioner og andre interessenter. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen accepterer denne anbefaling, men bemærker samtidig, at forskellige typer og niveauer af oplysninger er relevante for rapporteringen om budgetgennemførelsens effektivitet på et aggregeret niveau og for den daglige forvaltning af EU-budgettet i Kommissionen, nationale myndigheder, finansielle institutioner og andre interessenter.

Denne anbefaling vil blive implementeret gennem instrukser til tjenestegrenene vedrørende udarbejdelsen af de relevante resultatrapporter.

| — | Anbefaling 4: Kommissionen bør i de centrale resultatrapporter give oplysninger om, hvordan den bruger resultatoplysninger. Den bør så systematisk som muligt — og under hensyntagen til, hvor lang tid det tager at indhente sådanne oplysninger — vise, hvordan resultatoplysninger vedrørende EU-budgettet er blevet brugt i dens beslutningstagning.

  Gennemførelsesdato: Udgangen af 2019. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 4: Kommissionen bør i de centrale resultatrapporter give oplysninger om, hvordan den bruger resultatoplysninger. Den bør så systematisk som muligt — og under hensyntagen til, hvor lang tid det tager at indhente sådanne oplysninger — vise, hvordan resultatoplysninger vedrørende EU-budgettet er blevet brugt i dens beslutningstagning.

Gennemførelsesdato: Udgangen af 2019.

Kommissionen accepterer denne anbefaling.

Kommissionen bemærker, at som følge af de forsinkelser, der er forbundet med indsamlingen af detaljerede resultatoplysninger om finansielle programmer, ligger den største mulighed for at lære om resultatoplysninger i udformningen af de lovgivningsmæssige rammer for fremtidige finansielle programmer.

Den udgiftsoversigt, som ledsager Kommissionens forslag til den fremtidige flerårige finansielle ramme og de konsekvensanalyser, som offentliggøres sammen med forslagene til de fremtidige finansielle programmer, indeholdt henvisninger til evalueringsresultater, konklusioner og andre kilder til resultatoplysninger og forklarer, hvordan disse erfaringer afspejles i udformningen af fremtidige programmer.

| — | Anbefaling 5: Kommissionen bør indføre eller forbedre foranstaltninger og incitamenter til at øge fokus på resultater i sin interne kultur, idet den bygger på de fremskridt, der allerede er gjort. Med dette for øje bør den: |
| --- | --- |

—

Anbefaling 5: Kommissionen bør indføre eller forbedre foranstaltninger og incitamenter til at øge fokus på resultater i sin interne kultur, idet den bygger på de fremskridt, der allerede er gjort. Med dette for øje bør den:

Kommissionen accepterer anbefalingen.

Kommissionen har en veludviklet resultatorienteret kultur i sine tjenestegrene. Som anført ovenfor i dette kapitel er der i de senere år gjort en betydelig indsats (f.eks. reformen af den strategiske planlægnings- og programmeringscyklus, midtvejsevalueringerne af udgiftsprogrammerne for 2014-2020, forberedelse af udgiftsprogrammerne for 2021-2027) for at styrke fokus på resultater på både politisk niveau og i tjenestegrenene. Kommissionen er fast besluttet på fortsat at fremme en resultatorienteret kultur under behørig hensyntagen til Kommissionens sideløbende ansvar for en forsvarlig økonomisk forvaltning af EU-budgettet.

| | a) | give sine ledere mere viden og vejledning om resultatstyring og om brugen af resultatoplysninger i beslutningstagningen |
| --- | --- | --- |

a)

give sine ledere mere viden og vejledning om resultatstyring og om brugen af resultatoplysninger i beslutningstagningen

| a) | Kommissionen accepterer denne anbefaling.

  Kommissionen vil vurdere, hvordan man bedst kan sikre, at den omfattende vejledning, der allerede findes inden for Kommissionen, om resultatstyring er til rådighed for alle ledere, bl.a. gennem bevidstgørelse og uddannelse i det omfang, det er nødvendigt. Kommissionen vil også vurdere, om der er mangler i det nuværende tilbud. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen accepterer denne anbefaling.

| | b) | udveksle god praksis om anvendelse af resultatoplysninger både internt og med vigtige interessenter såsom medlemsstaterne |
| --- | --- | --- |

b)

udveksle god praksis om anvendelse af resultatoplysninger både internt og med vigtige interessenter såsom medlemsstaterne

| b) | Kommissionen accepterer denne anbefaling.

  Kommissionen vil fortsætte med at føre regelmæssige drøftelser om resultatrelaterede spørgsmål, både inden for de relevante interne netværk og i samarbejde med andre institutioner og interessenter.
  For eksempel har den tværtjenstlige arbejdsgruppe om budgettet med fokus på resultater spillet en central rolle med hensyn til løbende at samle topledere, øge opmærksomheden og opbygge en fælles opfattelse af resultater. Desuden er der sammen med udarbejdelsen af resultatrammen for den næste generation af programmer blevet samlet en undergruppe på teknisk niveau om resultatindikatorer, som skal samle viden om erfaringer og bedste praksis og fremme en koordineret tilgang.
  I 2017 afholdt Kommissionen to ekspertmøder med deltagere fra Europa-Parlamentet, medlemsstaterne og andre interessenter for at drøfte anvendelsen af resultatoplysninger. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen accepterer denne anbefaling.

| | c) | yderligere forbedre sin interne kultur for at opnå større fokus på resultater under hensyntagen til de udfordringer, som GD'erne har beskrevet (59), såvel som de muligheder for fremskridt, som vores spørgeundersøgelses respondenter har identificeret (60), og de muligheder, som knytter sig til den reviderede finansforordning, initiativet »Et EU-budget med fokus på resultater«, resultatrapporteringen om igangværende projekter og andre tiltag. |
| --- | --- | --- |

c)

yderligere forbedre sin interne kultur for at opnå større fokus på resultater under hensyntagen til de udfordringer, som GD'erne har beskrevet (59), såvel som de muligheder for fremskridt, som vores spørgeundersøgelses respondenter har identificeret (60), og de muligheder, som knytter sig til den reviderede finansforordning, initiativet »Et EU-budget med fokus på resultater«, resultatrapporteringen om igangværende projekter og andre tiltag.

Gennemførelsesdato: Udgangen af 2020.

| c) | Kommissionen accepterer anbefalingen.

  Kommissionen mener, at den allerede har en godt integreret resultatorienteret kultur i sine tjenestegrene og vil fortsat undersøge, hvordan denne kan styrkes yderligere. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen accepterer anbefalingen.

---

(1)  Artikel 317 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

(2)  »Instructions for the Strategic Plan 2016-2020 and Management Plan 2016«, 20. november 2015, Ares (2015)5332669: Jf. afsnit 1, punkt 1.1.

(3)  http://ec.europa.eu/budget/budget4results/index_en.cfm.

(4)  https://ec.europa.eu/info/files/better-regulation-guidelines_en.

(5)  F.eks. de overordnede revisionsorganer i Canada, New Zealand, USA og Det Forenede Kongerige.

(6)  GD AGRI, GD CONNECT, GD DEVCO, GD EAC, GD EMPL og Generalsekretariatet.

(7)  Europa-Parlamentet og Rådet.

(8)  Jf. »Budgeting and Performance in the European Union — A review in the context of EU Budget Focused on Results« fra OECD Public Governance Directorate, punkt 3.2.4: http://www.oecd-ilibrary.org/governance/budgeting-and-performance-in-the-european-union_budget-17-5jfnx7fj38r2?crawler=true.

(9)  Jf. f.eks. University of St. Gallen Law School Law and Economics Research Paper Series Working Paper nr. 2015-04, september 2014, »What can performance information do to legislators? A budget decision experiment with legislators«: https://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=2494772.

(10)  Jf. COM(2016) 603 final »Midtvejsgennemgang/midtvejsrevision af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020. Et EU-budget med fokus på resultater«, s. 14 http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/?fuseaction=list&n=10&adv=0&coteId=1&year=2016&number=603&language=da.

(11)  Jf. f.eks. vores særberetning nr. 15/2017 »Forhåndsbetingelser og resultatreserve på samhørighedsområdet: Instrumenterne er innovative, men endnu ikke effektive« og vores særberetning nr. 16/2017 »Udvikling af landdistrikterne: behov for mindre kompleksitet og større fokus på resultater« (https://www.eca.europa.eu).

(12)  Jf. COM(2016) 603 final.

(13)  Dette spørgsmål er tidligere blevet drøftet i punkt 3.18-3.19 i årsberetningen for 2016, punkt 3.18-3.21 i årsberetningen for 2015 og punkt 3.7-3.12 i årsberetningen for 2014.

(14)  Se også Kommissionens svar på punkt 3.18-3.19 i Revisionsrettens årsberetning for 2016, punkt 3.18-3.21 i Revisionsrettens årsberetning for 2015 og punkt 3.7-3.12 i Revisionsrettens årsberetning for 2014.

(15)  Som led i det europæiske semester arbejder GD EAC også sammen med GD ECFIN og GD EMPL på uddannelsesområdet om at udarbejde årlige landerapporter for at afdække udfordringer, konklusioner og anbefalinger for hver medlemsstat.

(16)  Jf. »Evaluation of the EU Youth Strategy and the Council Recommendation on the mobility of young volunteers across the EU, Final report«, sammendrag, s. 4, hvor det bemærkes, at målene og prioriteterne i EU-strategien for unge samlet set stemte overens med målene i Europa 2020-strategien, men at dette primært skyldtes den brede dækning af rammen for samarbejde på ungdomsområdet snarere end indsatsen for at ensrette de to strategier. Ifølge evalueringen opfattede de interviewede interessenter ofte de to strategier som særskilte tilgange, hver med sine egne mål, snarere end del af en integreret langsigtet plan for EU.

(17)  Vi har dog ikke analyseret omfanget af deres anvendelse eller deres anvendelighed.

(18)  Årsberetningen for 2016, kapitel 3, »Opnåelse af resultater ved hjælp af EU-budgettet«, punkt 3.13-3.51.

(19)  Med hensyn til oplysningernes rettidighed identificerede vi problemer, som påvirkede Horisont 2020, i punkt 3.31 og 3.51-3.53 i årsberetningen for 2015.

(20)  Tilsvarende har USA's overordnede revisionsorgan i forskellige rapporter bemærket, at føderale agenturer kan indføre en række praksis, der kan styrke eller fremme brugen af resultatoplysninger (til at identificere problemer og træffe korrigerende foranstaltninger, udvikle strategier og tildele ressourcer, anerkende og belønne resultater samt identificere og udveksle effektive metoder) for at opnå bedre resultater. Jf. følgende rapporter fra US Government Accountibility Office: https://www.gao.gov/assets/250/247701.pdf; https://www.gao.gov/new.items/d081026t.pdf; https://www.gao.gov/assets/130/123413.pdf; https://www.gao.gov/assets/670/666187.pdf.

(21)  Jf. punkt 3.62 og 3.63 i årsberetningen for 2015 og punkt 3.71-3.73 i årsberetningen for 2014.

(22)  Jf. anbefaling 1 i årsberetningen for 2015 og anbefaling 2 i årsberetningen for 2014.

(23)  Jf. også årsberetningen for 2016, kapitel 3 »Opnåelse af resultater ved hjælp af EU-budgettet«, del 1, afsnit 1 — Rammen for resultatrapportering.

(24)  Definitioner af udtryk anvendt i diagrammet: En indikator er en egenskab eller attribut, der måles jævnligt for at vurdere, i hvilket omfang et mål er nået, en resultatindikator måler de umiddelbare ændringer, der opstår for direkte adressater, når de har deltaget i en intervention, og en virkningsindikator måler de virkninger på længere sigt, som kan observeres i en vis periode efter en intervention.

(25)  Jf. bilag 10 (og især s. 457-459) i GD DEVCOs årlige aktivitetsrapport for 2016.

(26)  Siden den strategiske planlægnings- og programmeringscyklus blev reformeret i 2016, har de årlige aktivitetsrapporter indeholdt oplysninger om Kommissionens gennemførelse af arbejdsprogrammet. Det er nærmere bestemt oplysninger om outputindikatorer, som tidligere indgik i GD'ernes årlige forvaltningsplaner.

(27)  https://ec.europa.eu/info/publications/annual-activity-reports-2016_en. Dette fælles websted indeholder links, der fører til de enkelte GD'ers websteder med deres årlige aktivitetsrapporter. Det fælles websted havde 2 700 unikke besøgende mellem offentliggørelsen af de årlige aktivitetsrapporter for 2016 og den 30. januar 2018. Webstederne med de enkelte årlige aktivitetsrapporter havde 7 509 unikke sidevisninger i 2017. I 2016 kunne de årlige aktivitetsrapporter imidlertid også offentliggøres på andre websteder. Der foreligger ingen oplysninger om besøgende og sidevisninger på disse websteder.

(28)  Dette synspunkt er også blevet udtrykt af Canadas overordnede revisionsorgan, som påpeger, at det både er vigtigt, at resultatoplysninger bliver brugt, og at andre kan se, de bliver brugt, jf. afsnit 22»Demonstrable use of performance information is essential«: »Implementing Results-Based Management: Lessons from the Literature«,

http://www.oag-bvg.gc.ca/internet/English/meth_gde_e_10225.html.

(29)  Jf. s. 3 i instrukserne vedrørende den årlige aktivitetsrapport for 2017.

(30)  Den strategiske plan, forvaltningsplanen og den årlige aktivitetsrapport.

(31)  Et af principperne er, at den generelle politikudformning og formuleringen af den fælles landbrugspolitik er baseret på politiske og økonomiske analyser, evalueringer og konsekvensanalyser, jf. s. 5 i GD AGRI's strategiske plan for 2016-2020.

(32)  Jf. side 26 i GD CNECT's årsberetning for 2016, hvor det anføres, at den tidligere handlingsplan havde opfyldt de fleste af sine mål og demonstreret betydningen af at have fælles europæiske mål inden for e-forvaltning.

(33)  http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/2017/DB2017_WD01_en.pdf.

(34)  I denne del drøfter GD'erne budgetændringer, kommende aktiviteter, resultater, der skal forfølges, og planlagte arbejdsprogrammer for de næste to år.

(35)  Jf. s. 44 i programerklæringerne for 2017.

(36)  Jf. specifikt mål 1.1 på s. 10 i GD EAC's forvaltningsplan for 2017.

(37)  Jf. s. 10 i GD EAC's strategiske plan for 2016-2020.

(38)  Jf. vores udtalelse nr. 1/2017 om forslag til revision af finansforordningen: https://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=40627 [og teksten i den reviderede finansforordning, navnlig artikel 124 ff. og artikel 180 ff.].

(39)  Jf. SWD(2018) 171 final.

Med hensyn til behovet for en universelt fastlagt definition af EU-merværdi henvises der til vores briefingpapir fra februar 2018, »Future of EU finances: reforming how the EU budget operates«, punkt 7 og 8 (https://www.eca.europa.eu).

(40)  Jf. konklusion 1 »Behov for at forbedre resultatrammen« og anbefaling 1 »strømliner resultatrapporteringen« samt Kommissionens svar i kapitel 3 i årsberetningen for 2016.

(41)  Jf. fodnote 8 i OECD's rapport, punkt 1.2.4.

(42)  Rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om evalueringen af Unionens finanser på grundlag af de resultater, der er opnået, Bruxelles, COM(2015)313 final af 26.6.2015, s. 5 og 6. Denne type rapport er siden blevet konsolideret med kravet i artikel 66, stk. 9, om at inkludere en sammenfatning af de årlige aktivitetsrapporter i den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport.

(43)  En sådan kulturændring kan omfatte udvikling over tid på forskellige områder som led i en ændringsstyringsproces. Der kan være tale om ændringer i ledelses- og personaleadfærd, incitamenter til at anvende resultatoplysninger bedre, data-/evidensbaseret beslutningstagning, intern kommunikation, ressourcer og værktøjer samt værdier.

(44)  Se sammendraget af »Budgeting and Performance in the European Union: A review by the OECD in the context of the EU budget focused on results«, OECD Journal on Budgeting, Volume 2017/1.

(45)  https://www.eca.europa.eu.

(46)  1a (»Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse«), 1b (»Økonomisk, social og territorial samhørighed«), 2 (»Bæredygtig vækst: naturressourcer«), 3 (»Sikkerhed og medborgerskab«), 4 (»Et globalt Europa«), 5 (»Administration«).

(47)  Særberetning nr. 2/2017 »Kommissionens forhandling af partnerskabsaftaler og programmer på samhørighedsområdet for perioden 2014-2020: Udgifterne er i højere grad rettet mod Europa 2020-prioriteterne, men ordningerne for resultatmåling bliver stadig mere komplekse« og særberetning nr. 4/2017 »Beskyttelse af EU-budgettet mod regelstridige udgifter: Kommissionen gjorde i stigende grad brug af forebyggende foranstaltninger og finansielle korrektioner på samhørighedsområdet i perioden 2007-2013«, som ikke indeholdt performancerelaterede konklusioner eller anbefalinger, samt særberetning nr. 5/2017 »Ungdomsarbejdsløshed — Har EU's politikker gjort en forskel?«, særberetning nr. 12/2017 »Gennemførelsen af drikkevandsdirektivet: Kvaliteten af og adgangen til drikkevand er blevet forbedret i Bulgarien, Ungarn og Rumænien, men investeringsbehovene er stadig store«, særberetning nr. 13/2017 »Et fælles europæisk jernbanetrafikstyringssystem: Vil det politiske mål nogensinde blive til virkelighed?«, særberetning nr. 15/2017 »Forhåndsbetingelser og resultatreserve på samhørighedsområdet: Instrumenterne er innovative, men endnu ikke effektive« og særberetning nr. 18/2017 »Det fælles europæiske luftrum: En ændret kultur, men ikke et fælles luftrum«.

(48)  Særberetning nr. 1/2017 »Det vil kræve en yderligere indsats at gennemføre Natura 2000-nettet på en sådan måde, at dets fulde potentiale realiseres«, særberetning nr. 7/2017 »Certificeringsorganernes nye rolle i forbindelse med udgifterne til den fælles landbrugspolitik: et positivt skridt i retning af en model med én enkelt revision, men der er væsentlige svagheder, der skal afhjælpes«, særberetning nr. 8/2017 »EU's fiskerikontrol: Der er brug for en yderligere indsats«, særberetning nr. 10/2017 »EU's støtte til unge landbrugere bør målrettes bedre med henblik på at fremme et effektivt generationsskifte«, særberetning nr. 16/2017 »Udvikling af landdistrikterne: behov for mindre kompleksitet og større fokus på resultater« og særberetning nr. 21/2017 »Forgrønnelse: en mere kompleks indkomststøtteordning, som endnu ikke er miljømæssigt effektiv«.

(49)  Særberetning nr. 3/2017 »EU's bistand til Tunesien«, særberetning nr. 6/2017 »EU's reaktion på flygtningekrisen:«hotspottilgangen»«, særberetning nr. 9/2017 »EU's støtte til bekæmpelse af menneskehandel i Syd- og Sydøstasien«, særberetning nr. 11/2017 »EU's Bêkou-trustfond for Den Centralafrikanske Republik: en lovende begyndelse trods visse mangler« og særberetning nr. 22/2017 »Valgobservationsmissioner — der er gjort en indsats for at følge op på anbefalingerne, men der er behov for bedre overvågning«.

(50)  Særberetning nr. 17/2017 »Kommissionens intervention i den græske finanskrise«, særberetning nr. 19/2017 »Importprocedurer: Mangler i lovgrundlaget og en ineffektiv gennemførelse påvirker EU's finansielle interesser«, særberetning nr. 20/2017 »EU-finansierede lånegarantiinstrumenter: Der er opnået positive resultater, men der er behov for en bedre målretning mod støttemodtagerne og en bedre koordinering med de nationale ordninger« og særberetning nr. 23/2017 »Den Fælles Afviklingsinstans: Arbejdet på en udfordrende bankunionsopgave er begyndt, men der er langt igen«.

(51)  Med hensyn til syv særberetninger (særberetning nr. 3/2014, 5/2014, 6/2014, 11/2014, 14/2014, 17/2014 og 19/2014) er de relevante revisionsområder genstand for nye revisioner, som enten er i gang eller er planlagt.

(52)  32 af disse vedrørte medlemsstaterne, to vedrørte Rådet eller Parlamentet, og i ét tilfælde var der ikke tilstrækkelig dokumentation.

(53)  Vi fremsatte en anbefalinger til medlemsstaterne (i særberetning nr. 9/2014), fire anbefalinger til Kommissionen og medlemsstaterne (én i særberetning nr. 15/2014, to i særberetning nr. 22/2014 og én i særberetning nr. 23/2014) og én anbefaling til Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten (i særberetning nr. 13/2014).

(54)  Anbefaling 3 a) i særberetning nr. 9/2014 om, at enkelte støttemodtagere burde forhindres i regelmæssigt at fremlægge et program for salgsfremstød i de samme lande, anbefaling 1 c) i særberetning 12/2014 om, at den konkrete gennemførelse af de operationelle programmer burde overvåges med henblik på tidligt og proaktivt at opdage vanskeligheder, og anbefaling 4.2 i særberetning nr. 18/2014 om, at overvågningssystemet burde ændres.

(55)  Med hensyn til anbefaling 3 b) i særberetning nr. 20/2014 svarede Kommissionen, at resultaterne af et e-handelsprojekt kan påvirkes af eksterne faktorer, som det ikke er muligt tage højde for på forhånd, og at det af den grund vil være en vanskelig opgave at sammenkoble EFRU-betalinger til e-handel med resultaterne.

(56)  Se sammendraget af »Budgeting and Performance in the European Union: A review by the OECD in the context of the EU budget focused on results«, OECD Journal on Budgeting, Volume 2017/1.

(57)  Af Kommissionen såvel som alle andre EU-interessenter.

(58)  Den flerårige finansielle rammes budgetcyklus dækker for nærværende en periode på syv år. Der foregår en løbende debat om den mest passende varighed af en FFR: Jf. »The next Multiannual Financial Framework (MFF) and its Duration«, Europa-Parlamentets Temaafdeling for Budgetanliggender, Generaldirektoratet for Unionens Interne Politikker, PE603.798 — oktober 2017.

(59)  Jf. tekstboks 3.11.

(60)  Jf. tekstboks 3.13.

(61)  Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport for 2016 findes på EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?uri=CELEX%3A52017DC0351. Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport for 2016 blev downloadet fra EUR-Lex 4 040 gange i perioden fra den 30. juni 2017 til den 29. januar 2018.

BILAG 3.1

STATUS FOR ANBEFALINGERNE I DE RESPEKTIVE BERETNINGER

| Nr. | SB | Titel | Nr. | Punkt | Fuldt gennemført | Gennemført i de fleste henseender | Gennemført i nogle henseender | Ikke gennemført | Kunne ikke kontrolleres |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | SB 4/2014 | Integration af EU's vandpolitiske mål i den fælles landbrugspolitik: en delvis succes | 1 | Punkt 84, anbefaling 1 | | | x | | |
| 2 | Punkt 85, anbefaling 2, første bullet | | | | | x |
| 3 | Punkt 85, anbefaling 2, anden bullet | | | | | x |
| 4 | Punkt 85, anbefaling 2, tredje bullet | | | | | x |
| 5 | Punkt 85, anbefaling 2, fjerde bullet | | | | | x |
| 6 | Punkt 85, anbefaling 2, femte bullet | | | | | x |
| 7 | Punkt 86, anbefaling 3, første del | | | x | | |
| 8 | Punkt 86, anbefaling 3, anden del | | | | | x |
| 9 | Punkt 87, første del | | | x | | |
| 10 | Punkt 87, anden del | | | | | x |
| 2 | SB 8/2014 | Har Kommissionen forvaltet indlemmelsen af koblet støtte i enkeltbetalingsordningen effektivt? | 1 | Punkt 64, anbefaling 1 | x | | | | |
| 2 | Punkt 66, anbefaling 2 | | x | | | |
| 3 | Punkt 69, anbefaling 3 | | x | | | |
| 4 | Punkt 71, anbefaling 4 | | x | | | |
| 3 | SB 9/2014 | Bliver EU's støtte til investeringer og salgsfremstød i vinsektoren forvaltet godt, og er der dokumentation for støttens resultater med hensyn til EU-vinenes konkurrenceevne? | 1 | Punkt 84, anbefaling 1 | | | x | | |
| 2 | Punkt 85, anbefaling 2 | x | | | | |
| 3 | Punkt 86, anbefaling 3 a) | | | x | | |
| 4 | Punkt 86, anbefaling 3 b) | | | | x | |
| 5 | Punkt 87, anbefaling 4 | | x | | | |
| 6 | Punkt 88, anbefaling 5 a) | x | | | | |
| 7 | Punkt 88, anbefaling 5 b) | | | | | x |
| 8 | Punkt 89, anbefaling 6 | x | | | | |
| 9 | Punkt 90, anbefaling 7 | | | x | | |
| 4 | SB 10/2014 | Effektiviteten af Den Europæiske Fiskerifonds støtte til akvakultur | 1 | Punkt 78, anbefaling 1 a) | x | | | | |
| 2 | Punkt 78, anbefaling 1 b) | x | | | | |
| 3 | Punkt 78, anbefaling 1 c) | x | | | | |
| 4 | Punkt 78, anbefaling 1 d) | x | | | | |
| 5 | Punkt 78, anbefaling 1 e) | x | | | | |
| 6 | Punkt 78, anbefaling 2 a) | | | | | x |
| 7 | Punkt 78, anbefaling 2 b) | | | | | x |
| 8 | Punkt 78, anbefaling 2 c) | | | | | x |
| 9 | Punkt 78, anbefaling 2 d) | | | | | x |
| 5 | SB 22/2014 | Økonomisering: holde omkostningerne til tilskud til EU-finansierede landdistriktsprojekter under kontrol | 1 | Punkt 110 | | x | | | |
| 2 | Punkt 111 | x | | | | |
| 6 | SB 23/2014 | Fejl i udgifterne til udvikling af landdistrikterne: Hvad er årsagerne, og hvordan håndteres disse fejl? | 1 | Punkt 97, anbefaling 1 | x | | | | |
| 2 | Punkt 98, anbefaling 2 | x | | | | |
| 3 | Punkt 99, anbefaling 3 | | | x | | |
| 7 | SB 24/2014 | Bliver EU's støtte til forebyggelse og genopretning af skader på skove som følge af brande og naturkatastrofer forvaltet tilfredsstillende? | 1 | Punkt 78, anbefaling 1, MS, første bullet | | | | | x |
| 2 | Punkt 78, anbefaling 1, MS, anden bullet | | | | | x |
| 3 | Punkt 78, anbefaling 1, KOM, første bullet | x | | | | |
| 4 | Punkt 78, anbefaling 1, KOM, anden bullet | | | x | | |
| 5 | Punkt 79, anbefaling 2, MS, første bullet | | | | | x |
| 6 | Punkt 79, anbefaling 2, MS, anden bullet | | | | | x |
| 7 | Punkt 79, anbefaling 2, MS, tredje bullet | | | | | x |
| 8 | Punkt 79, anbefaling 2, KOM, første bullet | | x | | | |
| 9 | Punkt 79, anbefaling 2, KOM, anden bullet | x | | | | |
| 10 | Punkt 80, anbefaling 3, MS, første bullet | | | | | x |
| 11 | Punkt 80, anbefaling 3, MS, anden bullet | | | | | x |
| 12 | Punkt 80, anbefaling 3, MS, tredje bullet | | | | | x |
| 13 | Punkt 81, anbefaling 4, MS | | | | | x |
| 14 | Punkt 81, anbefaling 4, KOM | | | x | | |
| 8 | SB 1/2014 | Effektiviteten af EU-støttede projekter inden for offentlig bytransport | 1 | Punkt 57, anbefaling 1 | | | x | | |
| 2 | Punkt 57, anbefaling 2 | | | x | | |
| 3 | Punkt 57, anbefaling 3 | x | | | | |
| 4 | Punkt 57, anbefaling 4 | x | | | | |
| 5 | Punkt 57, anbefaling 5 | | x | | | |
| 9 | SB 7/2014 | Har EFRU's støtte til udvikling af virksomhedsvæksthuse givet gode resultater? | 1 | Punkt 82, anbefaling 1 a) | x | | | | |
| 2 | Punkt 82, anbefaling 1 b) | x | | | | |
| 3 | Punkt 82, anbefaling 1 c) | x | | | | |
| 4 | Punkt 82, anbefaling 1 d) | | | x | | |
| 5 | Punkt 82, anbefaling 1 e) | | | | | x |
| 6 | Punkt 82, anbefaling 1 f) | | | x | | |
| 7 | Punkt 84, anbefaling 2 a) | | | | x | |
| 8 | Punkt 84, anbefaling 2 b) | | | | x | |
| 9 | Punkt 84, anbefaling 2 c) | | | | x | |
| 10 | Punkt 84, anbefaling 2 d) | | | | x | |
| 11 | Punkt 85, anbefaling 3 a) | x | | | | |
| 12 | Punkt 85, anbefaling 3 b) | x | | | | |
| 10 | SB 12/2014 | Er EFRU effektiv med hensyn til at finansiere projekter under EU's biodiversitetsstrategi 2020, der direkte fremmer biodiversitet? | 1 | Punkt 42, anbefaling 1 a) | x | | | | |
| 2 | Punkt 42, anbefaling 1 b) | x | | | | |
| 3 | Punkt 42, anbefaling 1 c) | | | x | | |
| 4 | Punkt 45, anbefaling 2 a) | | | x | | |
| 5 | Punkt 45, anbefaling 2 b) | x | | | | |
| 6 | Punkt 45, anbefaling 2 c) | x | | | | |
| 7 | Punkt 45, anden del | | x | | | |
| 11 | SB 20/2014 | Har EFRU-støtten til SMV'er på e-handelsområdet været effektiv? | 1 | Punkt 68, anbefaling 1 a) | x | | | | |
| 2 | Punkt 68, anbefaling 1 b) | | x | | | |
| 3 | Punkt 68, anbefaling 1 c) | | | x | | |
| 4 | Punkt 68, anbefaling 2, KOM, første del | x | | | | |
| 5 | Punkt 68, anbefaling 2 a), MS | | | | | x |
| 6 | Punkt 68, anbefaling 2 b), MS | | | | | x |
| 7 | Punkt 68, anbefaling 2 c), MS | | | | | x |
| 8 | Punkt 68, anbefaling 2 d), MS | | | | | x |
| 9 | Punkt 68, anbefaling 3 a) | | x | | | |
| 10 | Punkt 68, anbefaling 3 b) | | | | x | |
| 11 | Punkt 68, anbefaling 3 c) | x | | | | |
| 12 | SB 21/2014 | EU-finansierede lufthavnsinfrastrukturer giver ikke valuta for pengene | 1 | Punkt 71 | | | x | | |
| 2 | Punkt 72 | | | | | x |
| 13 | SB 13/2014 | EU's støtte til rehabilitering efter jordskælvet i Haiti | 1 | Punkt 68, anbefaling 1 | x | | | | |
| 2 | Punkt 68, anbefaling 2, første bullet | x | | | | |
| 3 | Punkt 68, anbefaling 2, anden bullet | x | | | | |
| 4 | Punkt 68, anbefaling 2, tredje bullet | | | x | | |
| 5 | Punkt 68, anbefaling 3, første bullet | x | | | | |
| 6 | Punkt 68, anbefaling 3, anden bullet | x | | | | |
| 7 | Punkt 68, anbefaling 3, tredje bullet | x | | | | |
| 8 | Punkt 68, anbefaling 4 | x | | | | |
| 14 | SB 16/2014 | Effektiviteten af at blande tilskud, der ydes under regionale investeringsfaciliteter, og lån fra finansielle institutioner til at støtte EU's eksterne politikker | 1 | Punkt 57 a) | x | | | | |
| 2 | Punkt 57 b) | x | | | | |
| 3 | Punkt 57 c) | x | | | | |
| 4 | Punkt 57 d) | x | | | | |
| 5 | Punkt 58 | x | | | | |
| 6 | Punkt 59 a) | x | | | | |
| 7 | Punkt 59 b) | x | | | | |
| 8 | Punkt 59 c) | x | | | | |
| 9 | Punkt 60 | x | | | | |
| 15 | SB 18/2014 | EuropeAids systemer til evaluering og resultatorienteret overvågning | 1 | Punkt 70, anbefaling 1 | | x | | | |
| 2 | Punkt 70, anbefaling 2, første bullet | | x | | | |
| 3 | Punkt 70, anbefaling 2, anden bullet | | x | | | |
| 4 | Punkt 70, anbefaling 2, tredje bullet | x | | | | |
| 5 | Punkt 70, anbefaling 3, første bullet | x | | | | |
| 6 | Punkt 70, anbefaling 3, anden bullet | x | | | | |
| 7 | Punkt 70, anbefaling 4, første bullet | x | | | | |
| 8 | Punkt 70, anbefaling 4, anden bullet | | | x | | |
| 9 | Punkt 70, anbefaling 4, tredje bullet | | x | | | |
| 10 | Punkt 70, anbefaling 5, første bullet | | x | | | |
| 11 | Punkt 70, anbefaling 5, anden bullet | x | | | | |
| 16 | SB 2/2014 | Forvaltes præferencehandelsordningerne hensigtsmæssigt? | 1 | Punkt 110, nr. 1) | x | | | | |
| 2 | Punkt 110, nr. 2) | x | | | | |
| 3 | Punkt 110, nr. 3) | x | | | | |
| 4 | Punkt 110, nr. 4) | | x | | | |
| 17 | SB 15/2014 | Fonden for De Ydre Grænser har fremmet finansiel solidaritet, men der er behov for bedre resultatmåling og yderligere EU-merværdi | 1 | Punkt 78, anbefaling 1, første bullet | x | | | | |
| 2 | Punkt 78, anbefaling 1, anden bullet | x | | | | |
| 3 | Punkt 78, anbefaling 1, tredje bullet | x | | | | |
| 4 | Punkt 78, anbefaling 1, fjerde bullet | | x | | | |
| 5 | Punkt 78, anbefaling 2, første bullet | | | | | x |
| 6 | Punkt 78, anbefaling 2, anden bullet | | | | | x |
| 7 | Punkt 78, anbefaling 2, tredje bullet | | | | | x |
| 8 | Punkt 78, anbefaling 2, fjerde bullet | | | | | x |
| 9 | Punkt 80, anbefaling 3 | x | | | | |
| 10 | Punkt 80, anbefaling 4, første bullet | | | | | x |
| 11 | Punkt 80, anbefaling 4, anden bullet | x | | | | |
| 12 | Punkt 81, anbefaling 5 | | | | | x |
| 13 | Punkt 81, anbefaling 6 | | | | | x |
| 14 | Punkt 83, anbefaling 7 | x | | | | |
| 15 | Punkt 83, anbefaling 8 | | | | | x |
| I alt 2017 | | 135 | 58 | 17 | 19 | 6 | 35 |
| I alt vurderet 2017 | | 100 | 58 % | 17 % | 19 % | 6 % | |

Nr.

SB

Titel

Nr.

Punkt

Fuldt gennemført

Gennemført i de fleste henseender

Gennemført i nogle henseender

Ikke gennemført

Kunne ikke kontrolleres

1

SB 4/2014

Integration af EU's vandpolitiske mål i den fælles landbrugspolitik: en delvis succes

1

Punkt 84, anbefaling 1

x

2

Punkt 85, anbefaling 2, første bullet

x

3

Punkt 85, anbefaling 2, anden bullet

x

4

Punkt 85, anbefaling 2, tredje bullet

x

5

Punkt 85, anbefaling 2, fjerde bullet

x

6

Punkt 85, anbefaling 2, femte bullet

x

7

Punkt 86, anbefaling 3, første del

x

8

Punkt 86, anbefaling 3, anden del

x

9

Punkt 87, første del

x

10

Punkt 87, anden del

x

2

SB 8/2014

Har Kommissionen forvaltet indlemmelsen af koblet støtte i enkeltbetalingsordningen effektivt?

1

Punkt 64, anbefaling 1

x

2

Punkt 66, anbefaling 2

x

3

Punkt 69, anbefaling 3

x

4

Punkt 71, anbefaling 4

x

3

SB 9/2014

Bliver EU's støtte til investeringer og salgsfremstød i vinsektoren forvaltet godt, og er der dokumentation for støttens resultater med hensyn til EU-vinenes konkurrenceevne?

1

Punkt 84, anbefaling 1

x

2

Punkt 85, anbefaling 2

x

3

Punkt 86, anbefaling 3 a)

x

4

Punkt 86, anbefaling 3 b)

x

5

Punkt 87, anbefaling 4

x

6

Punkt 88, anbefaling 5 a)

x

7

Punkt 88, anbefaling 5 b)

x

8

Punkt 89, anbefaling 6

x

9

Punkt 90, anbefaling 7

x

4

SB 10/2014

Effektiviteten af Den Europæiske Fiskerifonds støtte til akvakultur

1

Punkt 78, anbefaling 1 a)

x

2

Punkt 78, anbefaling 1 b)

x

3

Punkt 78, anbefaling 1 c)

x

4

Punkt 78, anbefaling 1 d)

x

5

Punkt 78, anbefaling 1 e)

x

6

Punkt 78, anbefaling 2 a)

x

7

Punkt 78, anbefaling 2 b)

x

8

Punkt 78, anbefaling 2 c)

x

9

Punkt 78, anbefaling 2 d)

x

5

SB 22/2014

Økonomisering: holde omkostningerne til tilskud til EU-finansierede landdistriktsprojekter under kontrol

1

Punkt 110

x

2

Punkt 111

x

6

SB 23/2014

Fejl i udgifterne til udvikling af landdistrikterne: Hvad er årsagerne, og hvordan håndteres disse fejl?

1

Punkt 97, anbefaling 1

x

2

Punkt 98, anbefaling 2

x

3

Punkt 99, anbefaling 3

x

7

SB 24/2014

Bliver EU's støtte til forebyggelse og genopretning af skader på skove som følge af brande og naturkatastrofer forvaltet tilfredsstillende?

1

Punkt 78, anbefaling 1, MS, første bullet

x

2

Punkt 78, anbefaling 1, MS, anden bullet

x

3

Punkt 78, anbefaling 1, KOM, første bullet

x

4

Punkt 78, anbefaling 1, KOM, anden bullet

x

5

Punkt 79, anbefaling 2, MS, første bullet

x

6

Punkt 79, anbefaling 2, MS, anden bullet

x

7

Punkt 79, anbefaling 2, MS, tredje bullet

x

8

Punkt 79, anbefaling 2, KOM, første bullet

x

9

Punkt 79, anbefaling 2, KOM, anden bullet

x

10

Punkt 80, anbefaling 3, MS, første bullet

x

11

Punkt 80, anbefaling 3, MS, anden bullet

x

12

Punkt 80, anbefaling 3, MS, tredje bullet

x

13

Punkt 81, anbefaling 4, MS

x

14

Punkt 81, anbefaling 4, KOM

x

8

SB 1/2014

Effektiviteten af EU-støttede projekter inden for offentlig bytransport

1

Punkt 57, anbefaling 1

x

2

Punkt 57, anbefaling 2

x

3

Punkt 57, anbefaling 3

x

4

Punkt 57, anbefaling 4

x

5

Punkt 57, anbefaling 5

x

9

SB 7/2014

Har EFRU's støtte til udvikling af virksomhedsvæksthuse givet gode resultater?

1

Punkt 82, anbefaling 1 a)

x

2

Punkt 82, anbefaling 1 b)

x

3

Punkt 82, anbefaling 1 c)

x

4

Punkt 82, anbefaling 1 d)

x

5

Punkt 82, anbefaling 1 e)

x

6

Punkt 82, anbefaling 1 f)

x

7

Punkt 84, anbefaling 2 a)

x

8

Punkt 84, anbefaling 2 b)

x

9

Punkt 84, anbefaling 2 c)

x

10

Punkt 84, anbefaling 2 d)

x

11

Punkt 85, anbefaling 3 a)

x

12

Punkt 85, anbefaling 3 b)

x

10

SB 12/2014

Er EFRU effektiv med hensyn til at finansiere projekter under EU's biodiversitetsstrategi 2020, der direkte fremmer biodiversitet?

1

Punkt 42, anbefaling 1 a)

x

2

Punkt 42, anbefaling 1 b)

x

3

Punkt 42, anbefaling 1 c)

x

4

Punkt 45, anbefaling 2 a)

x

5

Punkt 45, anbefaling 2 b)

x

6

Punkt 45, anbefaling 2 c)

x

7

Punkt 45, anden del

x

11

SB 20/2014

Har EFRU-støtten til SMV'er på e-handelsområdet været effektiv?

1

Punkt 68, anbefaling 1 a)

x

2

Punkt 68, anbefaling 1 b)

x

3

Punkt 68, anbefaling 1 c)

x

4

Punkt 68, anbefaling 2, KOM, første del

x

5

Punkt 68, anbefaling 2 a), MS

x

6

Punkt 68, anbefaling 2 b), MS

x

7

Punkt 68, anbefaling 2 c), MS

x

8

Punkt 68, anbefaling 2 d), MS

x

9

Punkt 68, anbefaling 3 a)

x

10

Punkt 68, anbefaling 3 b)

x

11

Punkt 68, anbefaling 3 c)

x

12

SB 21/2014

EU-finansierede lufthavnsinfrastrukturer giver ikke valuta for pengene

1

Punkt 71

x

2

Punkt 72

x

13

SB 13/2014

EU's støtte til rehabilitering efter jordskælvet i Haiti

1

Punkt 68, anbefaling 1

x

2

Punkt 68, anbefaling 2, første bullet

x

3

Punkt 68, anbefaling 2, anden bullet

x

4

Punkt 68, anbefaling 2, tredje bullet

x

5

Punkt 68, anbefaling 3, første bullet

x

6

Punkt 68, anbefaling 3, anden bullet

x

7

Punkt 68, anbefaling 3, tredje bullet

x

8

Punkt 68, anbefaling 4

x

14

SB 16/2014

Effektiviteten af at blande tilskud, der ydes under regionale investeringsfaciliteter, og lån fra finansielle institutioner til at støtte EU's eksterne politikker

1

Punkt 57 a)

x

2

Punkt 57 b)

x

3

Punkt 57 c)

x

4

Punkt 57 d)

x

5

Punkt 58

x

6

Punkt 59 a)

x

7

Punkt 59 b)

x

8

Punkt 59 c)

x

9

Punkt 60

x

15

SB 18/2014

EuropeAids systemer til evaluering og resultatorienteret overvågning

1

Punkt 70, anbefaling 1

x

2

Punkt 70, anbefaling 2, første bullet

x

3

Punkt 70, anbefaling 2, anden bullet

x

4

Punkt 70, anbefaling 2, tredje bullet

x

5

Punkt 70, anbefaling 3, første bullet

x

6

Punkt 70, anbefaling 3, anden bullet

x

7

Punkt 70, anbefaling 4, første bullet

x

8

Punkt 70, anbefaling 4, anden bullet

x

9

Punkt 70, anbefaling 4, tredje bullet

x

10

Punkt 70, anbefaling 5, første bullet

x

11

Punkt 70, anbefaling 5, anden bullet

x

16

SB 2/2014

Forvaltes præferencehandelsordningerne hensigtsmæssigt?

1

Punkt 110, nr. 1)

x

2

Punkt 110, nr. 2)

x

3

Punkt 110, nr. 3)

x

4

Punkt 110, nr. 4)

x

17

SB 15/2014

Fonden for De Ydre Grænser har fremmet finansiel solidaritet, men der er behov for bedre resultatmåling og yderligere EU-merværdi

1

Punkt 78, anbefaling 1, første bullet

x

2

Punkt 78, anbefaling 1, anden bullet

x

3

Punkt 78, anbefaling 1, tredje bullet

x

4

Punkt 78, anbefaling 1, fjerde bullet

x

5

Punkt 78, anbefaling 2, første bullet

x

6

Punkt 78, anbefaling 2, anden bullet

x

7

Punkt 78, anbefaling 2, tredje bullet

x

8

Punkt 78, anbefaling 2, fjerde bullet

x

9

Punkt 80, anbefaling 3

x

10

Punkt 80, anbefaling 4, første bullet

x

11

Punkt 80, anbefaling 4, anden bullet

x

12

Punkt 81, anbefaling 5

x

13

Punkt 81, anbefaling 6

x

14

Punkt 83, anbefaling 7

x

15

Punkt 83, anbefaling 8

x

I alt 2017

135

58

17

19

6

35

I alt vurderet 2017

100

58 %

17 %

19 %

6 %

KOMMISSIONENS SVAR

SB 04/2014: Integrationen af EU's vandpolitiske mål i den fælles landbrugspolitik: en delvis succes

Svar på punkt 86, anbefaling 3, første del: Kommissionen er enig i, at vurderingen af den anden vandområdeplan stadig er udestående, men har stadig til hensigt at fremme Kommissionens respektive rapport i god tid inden den lovbestemte frist, dvs. december 2018. På grundlag af en ad hoc-vurdering af de relevante dele er oplysningerne i disse vandområdeplaner imidlertid blevet anvendt til at sikre overensstemmelse med forhåndsbetingelserne vedrørende vand i programmerne for udvikling af landdistrikterne. Kommissionen mener derfor, at minimumskrav med hensyn til gennemførelsen af vandrammedirektivet er blevet opfyldt, før der afsættes midler til udvikling af landdistrikterne, dvs. vandprissætning, samt et sæt udvælgelseskriterier for investeringer i kunstvanding. Kommissionen mener derfor, at denne anbefaling er gennemført med hensyn til politikken for udvikling af landdistrikterne.

Svar på punkt 87, første del: Kommissionen bekræfter, at arbejdet med retningslinjerne for vurdering af virkninger af programmerne for udvikling af landdistrikter gennem evalueringer, der skal fremlægges i årsberetningen for 2019, er i gang.

Dette omfatter to resultatindikatorer til vurdering af belastninger af vandressourcerne, der skyldes landbrugspraksis.

De samme indikatorer vil blive vurderet i de efterfølgende evalueringer af programmerne for udvikling af landdistrikter for 2014-2020, og der vil blive fremlagt retningslinjer for disse.

SB 08/2014: Har Kommissionen forvaltet indlemmelsen af koblet støtte i enkeltbetalingsordningen effektivt?

Svar på punkt 66, anbefaling 2: Om Kommissionens efterprøvende regnskabsafslutning: Som følge af denne konklusion ændrede Kommissionen sin strategi for at sikre mere fokus på revision og validering af de centrale beregninger og den interne kontrol. Alle revisioner, som er indledt/vil blive indledt fra starten af andet halvår 2017, er påvirket af denne ændring. Der er allerede gennemført tre revisioner (SE, IT og UK — Skotland). Revisionsrapporten NAC/2017/002/SE blev først sendt til Revisionsretten den 20. april 2018. Revisionsrapporten for IT ventes fortsat at blive sendt i denne måned.

Svar på punkt 69, anbefaling 3: I overensstemmelse med EU-retten tilkommer det medlemsstaterne at foretage inddrivelser fra støttemodtagere. Endvidere aflægger medlemsstaterne rapport om disse inddrivelser pr. støttemodtager og uden at angive begrundelse for fastlæggelse af de uregelmæssigheder, der fører til iværksættelse af inddrivelsen. (Det er muligt, at den samme støttemodtager har flere tilfælde af manglende overholdelse under forskellige støtteforanstaltninger). Kommissionen anvender finansielle korrektioner for manglende due diligence i forbindelse med inddrivelser. Disse korrektioner er baseret på analysen af medlemsstaternes forvaltning af de inddrivelsesprocedurer, der registreres i overensstemmelse med lovkrav, dvs. pr. støttemodtager, uden en opdeling i forskellige begrundelser for uretmæssig betaling. Revisionsretten anmodes om at tage hensyn til de rammer, der er fastsat i den gældende lovgivning.

Svar på punkt 71, anbefaling 4: Der udarbejdes godkendelseskriterier for betalingsorganer uden at give en fortegnelse over alle typer af kontroller, der skal udføres. Godkendelseskriterierne er formuleret generelt, og der henvises ikke til nogen støtteforanstaltning. Samtidig fremgår det klart af EU-lovgivningen, at betalingsorganerne skal sikre, »at det beløb, der skal udbetales til en støttemodtager, er i overensstemmelse med EU-reglerne« (punkt 1, litra A), nr. i), i bilag I til forordning (EU) nr. 907/2014). Kommissionen mener, at det eksisterende system er solidt og giver gode resultater, idet der også tages hensyn til den meget lave fejlprocent for direkte betalinger (under væsentlighedsgrænsen i Revisionsrettens årsberetning for 2016). Vedrørende certificeringsorganernes arbejde vurderer Kommissionen også, at de nuværende retningslinjer for certificeringsorganernes forpligtelser er klare og fuldstændige, så den relevante ramme er tilstrækkelig. Kommissionens retningslinjer kan ikke være for bindende, da certificeringsorganerne er kvalificerede revisorer og bør basere sig på deres faglige dømmekraft ved udførelsen af certificeringsarbejdet i overensstemmelse med internationalt anerkendte standarder.

SB 09/2014: Bliver EU's støtte til investeringer og salgsfremstød i vinsektoren forvaltet godt, og er der dokumentation for støttens resultater med hensyn til EU-vinenes konkurrenceevne?

Svar på punkt 86, anbefaling 3, litra a): Kommissionen mener, at når en erhvervsdrivende har nydt godt af støtte til en salgsfremmende foranstaltning på et tredjelands marked for en 3- eller 5-årig periode, er denne ikke længere berettiget til støtte til samme foranstaltning på samme marked, heller ikke i den efterfølgende programmeringsperiode. Dette begreb er tydeligt forklaret i et brev sendt til én medlemsstat i januar, og det er blevet drøftet i vinudvalget i marts i år.

SB 22/2014: Økonomisering: holde omkostningerne til tilskud til EU-finansierede landdistriktsprojekter under kontrol

Svar på punkt 110: Kommissionen mener, at denne anbefaling er gennemført. Kommissionen har beskrevet de forskellige situationer, hvor de relevante emner drøftes med medlemsstaterne, samt de seneste ændringer af gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014. På anmodning af medlemsstaterne ajourføres vejledningen om kontrol og sanktioner i løbet af 2018.

SB 23/2014: Fejl i udgifterne til udvikling af landdistrikterne: Hvad er årsagerne, og hvordan håndteres disse fejl?

Svar på punkt 99, anbefaling 3: Kommissionen forpligtede sig til at analysere mulige metoder til at forbedre resultaterne af politikken for udvikling af landdistrikter som helhed. Overvejelserne i den forbindelse er allerede blevet iværksat i forbindelse med udarbejdelsen af Kommissionens meddelelse om modernisering og forenkling af den fælles landbrugspolitik.

SB 24/2014: Bliver EU's støtte til forebyggelse og genopretning af skader på skove som følge af brande og naturkatastrofer forvaltet tilfredsstillende?

Svar på punkt 78, anbefaling 1, Kommissionen bør, andet led: Kommissionen er enig i, at gennemførelsen af denne anbefaling er i gang. Kommissionen indledte drøftelser med Kommissionens ekspertgruppe vedrørende skovbrande for at opstille fælles kriterier. Eftersom skovtyper, brandsårbarhed, geografiske og klimatiske forhold og brandrisiko er meget forskellige inden for EU, er det en fælles øvelse med forskellige tjenestegrene i Kommissionen og de berørte medlemsstater. Det ser ud til, at resultaterne kan forventes ved udgangen af 2018. GD ENV og FFC er ansvarlige for dette spørgsmål, da de er hovedansvarlige i ekspertgruppen vedrørende skovbrande.

Svar på punkt 79, anbefaling 2, Kommissionen bør, første led: Kommissionen mente, at denne anbefaling var blevet gennemført. De foranstaltninger, som Kommissionen gennemførte, herunder bl.a. igangværende efterprøvende revisioner af medlemsstaternes kontrolsystemer samt overvågning af handlingsplaner til afhjælpning af identificerede svagheder, anses for effektive. Disse foranstaltninger har til formål at imødegå alle kendte udfordringer med gennemførelsen af foranstaltningerne og fortsætter indtil udgangen af den nuværende programmeringsperiode. En endelig vurdering af effektiviteten af disse foranstaltninger er derfor ikke mulig.

Svar på punkt 81, anbefaling 4, Kommissionen bør: Den udvidede årlige gennemførelsesrapport for de programmer for udvikling af landdistrikterne, der blev indført i 2019, vil omfatte yderligere oplysninger med hensyn til gennemførelse af foranstaltningen i overensstemmelse med de specifikke mål.

Desuden indeholder meddelelsen »Fremtiden for fødevarer og landbrug« [COM(2017) 713 final] de næste skridt med hensyn til den fælles overvågnings- og evalueringsramme for den fælles landbrugspolitik.

BILAG 3.2

VIGTIGSTE FORBEDRINGER OG ULØSTE MANGLER PR. BERETNING

| Nr. | SB | Titel | Forbedringer | Svagheder |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | SB 4/2014 | Integration af EU's vandpolitiske mål i den fælles landbrugspolitik: en delvis succes
  (naturressourcer) | Efter indgåelse af en interinstitutionel aftale har Kommissionen taget de første skridt til at integrere bestemmelserne fra direktiverne i det eksisterende instrument, CC. Kommissionen inkluderede visse foranstaltninger vedrørende de vandpolitiske mål i de nuværende landdistriktsprogrammer. | På nuværende tidspunkt er den faktiske integration af bestemmelserne fra de to direktiver stadig i planlægningsfasen. De eksisterende foranstaltninger vedrørende landdistriktsudvikling adresserer kun en del af de vandpolitiske mål. Kommissionen har ikke — som foreslået af revisorerne i særberetningen — indført nye instrumenter. |
| Der er indført forhåndsbetingelser for støtteberettigelse i planerne for landdistriktsudvikling. | De godkendte endelige udgaver af den anden vandområdeplan er forsinkede og mangler stadig. Den yderligere integration af mekanismer i politikken for udvikling af landdistrikter mangler stadig. |
| Der er indført en bedre fælles overvågnings- og evalueringsramme, som har til formål/hensigt at sikre bedre data til vurdering af det pres på vandet, som kommer fra landbrugspraksis. | Faktiske forbedringer i evalueringen af det pres på vandet, som kommer fra landbrugspraksis, mangler stadig, og der er allerede identificeret huller i medlemsstaternes faktiske rapporteringspraksis. |
| 2 | SB 8/2014 | Har Kommissionen forvaltet indlemmelsen af koblet støtte i enkeltbetalingsordningen effektivt?
  (naturressourcer) | Kommissionen udstedte et stort antal vejledende noter, intensiverede de bilaterale kontakter med medlemsstaterne og foretog regelmæssig overvågning og opfølgning af gennemførelsen af ordningerne for direkte betalinger på medlemsstatsniveau. | Den nuværende retlige ramme for direkte betalinger blev mere kompleks end den foregående. Som følge af dette oplevede medlemsstaterne problemer med at anvende den korrekt i ansøgningsåret 2015. |
| Kommissionen øgede sin overvågning og sit tilsyn og fremskyndede den efterprøvende regnskabsafslutning. | Visse medlemsstater indsendte ikke grundlæggende oplysninger om de nye ordninger for direkte betalinger i tide, så Kommissionen kunne reducere sin overvågningskapacitet. Kommissionens egne revisioner vedrørende betalingsrettigheder viser, at der er plads til forbedringer. |
| Kommissionen styrkede sin overvågnings- og revisionsindsats. | Kommissionen har ingen data om de tilbagebetalinger, der skal foretages på nationalt plan i forbindelse med korrektion af uretmæssigt tildelte SPS/BPS-betalingsrettigheder og forkert beregnede betalinger. |
| Kommissionen styrkede sin overvågnings- og revisionsindsats samt sin opfølgning på certificeringsorganernes arbejde. | Godkendelseskriterierne for betalingsorganerne henviser ikke til nøjagtigheden og gyldigheden af betalingsrettigheder. Desuden er Kommissionens metodologi og retningslinjer for certificeringsorganernes arbejde vedrørende betalingsrettigheder ufuldstændige. |
| 3 | SB 9/2014 | Bliver EU's støtte til investeringer og salgsfremstød i vinsektoren forvaltet godt, og er der dokumentation for støttens resultater med hensyn til EU-vinenes konkurrenceevne?
  (naturressourcer) | Kommissionen bekræftede under opfølgningsrevisionen, at den foretager regelmæssig overvågning af støtteabsorptionen som anført i svaret til Revisionsrettens SB 9/2014. Regelmæssig overvågning er dog kun et første trin i retning af at gennemføre Revisionsrettens anbefaling. | En konsekvensanalyse og vurdering af sammenhængen mellem den fælles landbrugspolitiks instrumenter mangler stadig. De første resultater forventes inden 31.12.2018. Der mangler stadig en vurdering af det potentielle behov for en yderligere særlig investeringsstøtteordning for vin. |
| Kommissionen fastsatte bestemmelser og procedurer vedrørende kontrol og dokumentation af omkostningernes rimelighed og projekternes finansielle levedygtighed.
  Kommissionen reviderer overholdelsen af forvaltnings- og kontrolsystemerne og deres effektivitet. | INGEN |
| Præcisering af visse krav (såsom varighed, forlængelse, succeskriterier) og prioritering af nye modtagere og nye markeder. | Kommissionens præciseringer og prioriteringer kan kun delvis forbedre situationen, da de ikke forhindrer støtte på længere sigt (op til fem år) til de samme støttemodtagere på de samme markeder i tredjelande.
  Efter at have afvist anbefalingen har Kommissionen ikke til hensigt at gennemføre denne anbefaling fuldt ud. De risici, Revisionsrettens identificerede i SB 9/2014, findes derfor stadig. |
| INGEN | Revisionsretten konstaterede i SB 9/2014, at foranstaltningen vedrørende salgsfremstød ikke er hensigtsmæssigt udformet, og at den ikke gennemføres på en produktiv måde. Salgsfremstød anvendes ofte til at konsolidere tilstedeværelsen på markeder snarere end til at generobre tidligere markeder eller erobre nye.
  Markedskonsolidering er et konstant behov for en vinproducent, der vil bevare sin markedsandel. Dette rejser spørgsmålet om, hvorvidt sådanne salgsfremstød kan give en bæredygtig effekt, der ikke i for høj grad er afhængig af fortsat EU-støtte. Endvidere er støtte til reklame for etablerede kommercielle mærker ikke i overensstemmelse med foranstaltningens oprindelige mål om at støtte vinmarkedet snarere end etablerede mærker.
  Kommissionen har ikke truffet foranstaltninger til at gennemføre anbefalingen om at begrænse støtteberettigelsen af reklame for mærker, og de i SB 9/2014 identificerede risici for, at EU-finansiering erstatter støttemodtagerens driftsudgifter, findes derfor stadig. |
| Kommissionen har indført bestemmelser og procedurer med henblik på at præcisere kravene til støtteberettigelse. | Der er fortsat mulighed for at støtte reklame for mærker med EU-midler, hvilket ifølge Revisionsretten SB 9/2014 muligvis ikke er i overensstemmelse med foranstaltningens oprindelige mål. |
| Kommissionen har indført præciserende bestemmelser og procedurer for at sikre, at ekstraomkostninger er berettigede og begrænsede, som anbefalet af Revisionsretten i SB 9/2014. | INGEN |
| Kommissionen har indført forbedrede overvågningskrav for medlemsstaterne, som anbefalet af Revisionsretten. | INGEN |
| Medlemsstaterne har udarbejdet gennemførelsesrapporter om status for deres programmer. | En overordnet evaluering og deraf følgende justeringer af politikken mangler stadig. |
| 4 | SB 10/2014 | Effektiviteten af Den Europæiske Fiskerifonds støtte til akvakultur
  (naturressourcer) | Inkluderingen af realistiske og hensigtsmæssige mål i de flerårige nationale strategiplaner og OP'erne blev kontrolleret af Kommissionen før godkendelsen af OP'erne. | INGEN |
| Vejledningsdokumentet fra Kommissionen bidrager til en bedre forståelse af de miljømæssige krav og gode praksis hos akvakulturinteressenterne. | INGEN |
| Med henblik på den nye programmeringsperiode sørgede Kommissionen for, at alle medlemsstater udarbejdede passende flerårige strategiske planer for akvakultur forud for de operationelle programmer. | INGEN |
| Kommissionen udfører forskellige aktioner for at fremme forenklingen af de administrative procedurer og gennemførelsen af relevant fysisk planlægning. Især giver seminarerne mulighed for drøftelser og udveksling af god praksis vedrørende disse emner. | INGEN |
| Sammenligneligheden af de data, der indsamles af Eurostat, og de data, der indsamles gennem DCF, er forbedret. Der er dog ikke gjort fremskridt med hensyn til nøjagtigheden og fuldstændigheden af de data, der udarbejdes af Kommissionen. | INGEN |
| 5 | SB 22/2014 | Økonomisering: holde omkostningerne til tilskud til EU-finansierede landdistriktsprojekter under kontrol
  (naturressourcer) | Kommissionen udarbejdede i samarbejde med medlemsstaterne et vejledningsdokument om kontrol- og strafregler inden for landdistriktsudvikling, hvis bilag 1 indeholder en tjekliste for god praksis, der som anbefalet af Revisionsretten er rettet mod de vigtigste risikoområder. Det var til rådighed for medlemsstaterne tre måneder tidligere end oprindeligt angivet (i december 2014 i stedet for marts 2015).
  ENRD arrangerer kurser om beslægtede emner, og alle relaterede dokumenter fra disse kurser samt god praksis offentliggøres på ERND's websted. | Da vejledningen ikke er et bindende og obligatorisk dokument, ved Kommissionen ikke, hvor mange medlemsstater/regioner, der faktisk har brugt den til at forbedre deres kontrolsystemer.
  I alt arrangerede ENRD mellem februar 2015 og januar 2016 kun tre kurser om rimelige omkostninger og forenklede omkostningsordninger. Med 118 landdistriktsprogrammer er der en risiko for, at Kommissionen er nødt til at gøre mere for at sikre, at alle medlemsstater/regioner har haft en chance for at deltage eller har deltaget i sådanne kurser.
  ENRD's platform til deling af god praksis kan udvikles ved at tilføje eksempler på gode administrative procedurer, f.eks. vedrørende rimelige omkostninger. |
| Kontrolsystemerne kontrolleres af Kommissionen efter den kendte liste over risici, og om nødvendigt kræver Kommissionen korrigerende foranstaltninger af medlemsstaterne.
  Der udføres kontrol af omkostningernes rimelighed i forbindelse med den juridisk-kritiske revision af hver enkelt sag i H4's (GD AGRI) stikprøve og som hovedkontrol 7 i forbindelse med udførelsen af hoved- og støttekontroller vedrørende foranstaltningerne til landdistriktsudvikling i 2014-2020.
  Kommissionen kontrollerer omkostningernes rimelighed som led i den kontrol, den foretager af de enkelte sager i sine juridisk-kritiske revisioner (tjekliste til overholdelsestest). | |
| 6 | SB 23/2014 | Fejl i udgifterne til udvikling af landdistrikterne: Hvad er årsagerne, og hvordan håndteres disse fejl?
  (naturressourcer) | Kommissionen har indført en række forskellige instrumenter med henblik på at adressere de grundlæggende årsager til fejl: handlingsplaner i medlemsstaterne, vejledningsdokumenter, seminarer med repræsentanter for forvaltningsmyndigheder og betalingsorganer fra samtlige medlemsstater, uddannelse formidlet gennem ENRD. | INGEN |
| Kommissionen anvender en række tiltag for at reducere risikoen for at gentage tidligere svagheder og fejl, f.eks. overvågning, uddannelse, formidling af information og udførelse af revisionsaktiviteter i medlemsstaterne. | De gennemførelsesrapporter, medlemsstaterne skal indsende senest den 30. juni 2017[1], vil give Kommissionen mulighed for at få et opdateret og mere dybtgående billede gennemførelsen landdistriktsprogrammernes gennemførelse. |
| Kommissionen har allerede krævet, at medlemsstaterne øger omfanget af deres administrative kontrol, så den også omfatter forpligtelser, som kan kontrolleres på grundlag af dokumentation. | Kommissionen har forpligtet sig til at vurdere udformningen af politikker og det fortsatte behov for de enkelte støtteforanstaltninger på grundlag af resultaterne af gennemførelsen i programmeringsperioden 2014-2020, før den fremsætter forslag for den næste programmeringsperiode. |
| 7 | SB 24/2014 | Bliver EU's støtte til forebyggelse og genopretning af skader på skove som følge af brande og naturkatastrofer forvaltet tilfredsstillende
  (naturressourcer)? | Kommissionen indførte passende værktøjer i forbindelse med processen for godkendelse af landdistriktsprogrammer (forbedret strategi, foranstaltningsoversigter, tjeklister og kommunikationsprocesser). Disse værktøjer giver mulighed for, at Kommissionen kan træffe rettidige foranstaltninger, og at medlemsstaterne kan foretage de nødvendige justeringer for at afhjælpe svagheder vedrørende beskrivelsen af og begrundelsen for forebyggende foranstaltninger. | INGEN |
| Et komplet sæt af kriterier, der skal gælde for alle medlemsstater, er stadig under udarbejdelse, og Kommissionen kræver i mellemtiden, at medlemsstaterne basere deres støtteforanstaltninger på nationale risikovurderinger og skovbrugs-/katastrofestyringsplaner, der er tilpasset de specifikke forhold i de enkelte deltagende medlemsstater.
  Kommissionen har i RAD forpligtet sig til at gennemføre anbefalingen inden udgangen af 2018. | Færdiggørelsen af et sæt basiskriterier på EU-plan, som anbefalet af Revisionsretten, mangler stadig/er under udvikling. |
| Medlemsstaternes kontrolsystemer blev vurderet af Kommissionen i forbindelse med godkendelsen af medlemsstaternes landdistriktsprogrammer for 2014-2020, og Kommissionen foretager juridisk-kritiske revisioner. | En evaluering af aktionernes effektivitet mangler stadig, fordi de fleste projekter, der finansieres under den nye programmeringsperiode, endnu ikke er blevet færdiggjort eller revideret. |
| Kommissionen har udsendt retningslinjer og instrukser, der sikrer, at medlemsstaterne knytter deres interventionern til strategiske mål defineret i deres nationale skovbeskyttelsesplaner. f.eks. forebyggelse af brande og naturkatastrofer. | INGEN |
| Tilpasning af indikatoren »støttet område« for forebyggende foranstaltninger. | Kommissionen har i RAD bekræftet, at gennemførelsen først kan afsluttes i 2019.
  Der er derfor en risiko for, at de svagheder, der blev identificeret i SB 24/2014 med hensyn til overvågning, kan vare ved i perioden 2014-2020, hvis de nye foreslåede overvågningsværktøjer endnu ikke har forbedret overvågningsrammerne for denne særlige støtte, hvilket Revisionsretten udtrykte bekymring for i konklusionerne (punkt 81) i SB 24/2014. |
| 8 | SB 1/2014 | Effektiviteten af EU-støttede projekter inden for offentlig bytransport
  (samhørighed) | Pligt til at have output- og resultatindikatorer for de enkelte specifikke mål/investeringsprioriteter/prioritetsakser, hvilket indebærer, at der findes ledelsesværktøjer til at overvåge de samlede virkninger af projekterne under det specifikke mål/den specifikke prioritet. | Kommissionen kunne have bedt om resultatindikatorer for bytransportprojekter i forhandlingsprocessen, men da der ikke er nogen obligatoriske foruddefinerede resultatindikatorer under EFRU, er det ikke alle OP'er med bytransportprojekter, som har defineret sådanne indikatorer.Der er ingen indikatorer på projektniveau og ingen indikatorer med relation til kvaliteten af tjenesterne og niveauet af brugertilfredshed, ligesom brugertilfredshedsundersøgelser ikke bruges systematisk og ikke er obligatoriske. |
| En væsentlig forbedring er, at de vigtigste principper for udarbejdelse af cost-benefit-analyser for første gang i perioden 2014-2020 også er fastsat i en retsakt[1] og ikke bare i en vejledning (CBA-vejledningen), hvorved gennemførelsen af dem bliver obligatorisk.
  En anden forbedring kunne være evalueringer foretaget for transportsektoren i perioden 2014-2020, forudsat at de også omfatter de fordele, der er nævnt i vores anbefaling. | Under alle omstændigheder er hverken udnyttelsesgraden eller fordelene omtalt i tilskudsaftalerne, og disse elementer bliver ikke målt for de enkelte projekter.
  Fordi EFRU-forordningen ikke indeholder foruddefinerede resultatindikatorer for de enkelte sektorer, er der stadig ingen fælles standarder, der kan bruges til at måle bytransportresultater i programmeringsperioden 2014-2020. |
| Det er nu et retligt krav, at der foretages skøn over antallet af forventede brugere. IQR-/JASPERS-eksperter vurderer konsekvent disse skøn. | INGEN |
| Den nye lovgivning, herunder de forhåndsbetingelser, der er trådt i kraft, dækker de væsentligste elementer, og dette bliver taget i betragtning og analyseret af de eksperter, der vurderer ansøgningerne. | INGEN |
| En væsentlig forbedring er, at de vigtigste principper for udarbejdelse af cost-benefit-analyser for første gang i perioden 2014-2020 er fastsat i retsakter (delegeret retsakt 480/2014 og Kommissionens gennemførelsesforordning 207/2015) og ikke bare i en vejledning (CBA-vejledningen).
  I denne programmeringsperiode er der en mere systematisk tilgang til måling af resultater, idet der på OP-niveau er pligt til at fastsætte output- og resultatindikatorer for prioritetsinvesteringer og specifikke mål. | Der er stadig ingen måling på individuelt projektplan, hvilket er hvad der anmodes om i anbefalingerne.
  Fordi EFRU-forordningen ikke indeholder foruddefinerede resultatindikatorer for de enkelte sektorer, er der stadig ingen fælles standarder, der kan bruges til at måle bytransportresultater i programmeringsperioden 2014-2020. |
| 9 | SB 7/2014 | Har EFRU's støtte til udvikling af virksomhedsvæksthuse givet gode resultater?
  (samhørighed) | EU's samfinansierede væksthuse vil nu blive oprettet på grundlag af detaljerede og realistiske forretningsplaner med særlig vægt på bæredygtigheden af de inkubationsaktiviteter, de udfører uden fortjeneste for øje. | INGEN |
| Relevante kvalifikationer hos væksthusenes personale blev indført som en betingelse for EU-medfinansiering. | INGEN |
| Væksthuse kan kun få EU-medfinansieringsstøtte, hvis deres kunder har innovative forretningsidéer med et stort vækstpotentiale. | INGEN |
| Kommissionen underrettede i det mindste nogle medlemsstater om Revisionsrettens SB 7/2017 og dens anbefalinger.
  Nogle OP'er indeholder bestemmelser om behovet for opmærksomhed på vækstprogrammerne, behovet for at ledsage SMV'erne i deres tidlige år og kravet om at give nystartede virksomheder gennemførlighedsstøtte, mentorordninger og læring. | Der er ikke bevis for, at vækstprocessen altid starter med et detaljeret, skræddersyet vækstprogram, hvis gennemførelse følges op, og at opnåelsen af de forretningsmæssige målsætninger altid vurderes.
  Der er stadig ingen fyldestgørende retningslinjer henvendt til medlemsstaterne, der udtrykkeligt kræver, at alle betingelser for EU-medfinansiering af væksthuse som anbefalet af Revisionsretten indføres i samtlige nationale OP'er, der giver mulighed for at bruge sådanne væksthuse. |
| Væksthuse kan også tilbyde deres tjenester til ikke-indlogerede virksomheder, men kun i den medlemsstat, der nævnes af Kommissionen som eksempel, hvorved vækststøtte får større indvirkning på det lokale erhvervsliv og forbedrer mulighederne for at danne netværk. | Tilbud om væksttjenester også til ikke-indlogerede virksomheder er stadig ikke en betingelse for EU-medfinansiering af væksthuse i alle medlemsstaterne.
  Der er stadig ingen fyldestgørende retningslinjer henvendt til medlemsstaterne, der udtrykkeligt kræver, at alle betingelser for EU-medfinansiering af væksthuse som anbefalet af Revisionsretten indføres i samtlige nationale OP'er, der giver mulighed for at bruge sådanne væksthuse. |
| Kommissionen anbefaler, at de væksthuse, der modtager EU-samfinansiering, etablerer et system til overvågning baseret også på de forretningsdata, som genereres af de støttede kunder. | Etableringen af sådanne overvågningssystemer er ikke en betingelse for medfinansiering, men anbefales foretaget på frivillig basis. |
| Kommissionens viden holdes opdateret. | INGEN |
| Kommissionen deler viden om og erfaring vedrørende væksthuse med medlemsstaterne. | INGEN |
| 10 | SB 12/2014 | Er EFRU effektiv med hensyn til at finansiere projekter under EU's biodiversitetsstrategi 2020, der direkte fremmer biodiversitet?
  (samhørighed) | Den metodologiske ramme for kortlægning og vurdering af økosystemer og deres tjenester er færdiggjort af Kommissionen og EEA. Kommissionen har også offentliggjort vejledninger, rapporter og undersøgelser for at støtte medlemsstaterne. | INGEN |
| Kommissionen vurderede komplementariteten mellem foranstaltningerne til fremme af biodiversitet i forbindelse med vedtagelsen af partnerskabsaftaler, og de forskellige GD'er gav deres bidrag. | INGEN |
| Samlet set er overvågningen forbedret takket være en bedre interventionslogik og en mere konsekvent brug af indikatorer. | Kommissionen overvåger ikke OP'erne i detaljer. På grund af forvaltningsmetoden er dette fortsat medlemsstaternes ansvar. |
| Medlemsstaterne blev på arbejdsgruppens møder underrettet af Kommissionen om Revisionsrettens anbefaling om at følge op på forberedende projekter med henblik på en aktiv beskyttelsespolitik, navnlig med hensyn til den konkrete gennemførelse af specifikke planer for beskyttelse og forvaltning af levesteder og arter. | Kommissionen drøfter problemerne i de forberedende projekter med medlemsstaterne, men dette behandles ikke nok i vejledningerne. |
| Der er i de operationelle programmer fastsat procedurer for evaluering af miljømæssige ændringer for levesteder og arter som følge af interventionerne. | INGEN |
| Inden for rammerne af arbejdsgrupper om biodiversitet meddelte Kommissionen medlemsstaterne gennem vejledning og drøftelser om gennemførelsen af biodiversitetsprojekter, at de skulle anvende EFRU-bestemmelserne i interaktion med andre EU-midler. | INGEN |
| Der er indført en overvågningsmekanisme for EU-udgifter til biodiversitet baseret på de relevante udgiftskategorier. | Det er stadig tidligt at vurdere processen som helhed og dermed nøjagtigheden af mekanismen. |
| 11 | SB 20/2014 | Har EFRU-støtten til SMV'er på e-handelsområdet været effektiv?
  (samhørighed) | Der er indført en mere solid interventionslogik i OP'erne med anvendelse af output- og resultatindikatorer, hvoraf nogle er fælles og foruddefinerede på EU-plan. | INGEN |
| Forpligtelse til at indføre overvågningssystemer, herunder informationssystemer til at indsamle og aggregere data vedrørende indikatorerne. Forudsat at de fungerer korrekt, bør de gøre det muligt for Kommissionen at få konsekvente og pålidelige oplysninger fra medlemsstaterne om OP'ernes fremskridt, ikke kun i finansiel henseende, men også med hensyn til resultater. Fremskridt med hensyn til at opnå målværdier måles nu med større sandsynlighed i rette tid, så der kan sammenlignes over tid. | Yderligere vejledning og kontrol er nødvendig i medlemsstaterne for at sikre, at de indførte overvågnings- og informationssystemer giver pålidelige og rettidige data om OP'ernes fremskridt og resultater. |
| De programspecifikke indikatorer under TM2 kan registrere output og resultater af programmernes interventioner til udvikling af e-handel, hvor det er relevant. | Som annonceret foreslog Kommissionen ikke standardindikatorer, der er relevante for EU's strategiske mål for e-handel. |
| Kommissionen har ydet rådgivning til forvaltningsmyndighederne om udformning af udvælgelseskriterier i IKT-projekter. Hele opsætningen af OP'er er mere resultatorienteret.
  Kommissionen traf også foranstaltninger, der kan føre til en reduktion af barriererne for grænseoverskridende e-handelsaktivitet med det formål at gøre det muligt for e-handelsvirksomheder at udnytte mulighederne på det indre marked. | INGEN |
| Forvaltningsmyndighederne har anmodet om evalueringsplaner vedrørende virkningsovervågning. | Kommissionen stillede ikke krav om, at der skulle defineres et minimumssæt solide indikatorer med tilhørende mål i tilskudsaftalerne. |
| I programmeringsperioden 2014-2020 har Kommissionen krævet, at der oprettes overvågnings- såvel som kontrolsystemer på OP-niveau i medlemsstaterne. Målet er, at Kommissionen ved at forlade sig på disse forskellige lag af kontrol suppleret med sine egne kontroller kan få tilstrækkelig sikkerhed for, at de indlæste data i dette overvågningssystem er pålidelige og konsekvente. | INGEN |
| INGEN | Der er ikke indført en mekanisme, der 1) sikrer, at betalingerne knyttes til resultater, og 2) gør det muligt at justere dem, hvis resultaterne er alvorligt utilfredsstillende. |
| 12 | SB 21/2014 | EU-finansierede lufthavnsinfrastrukturer giver ikke valuta for pengene
  (samhørighed) | Der er indført forhåndsbetingelser fra programmeringsperioden 2014-2020, og cost-benefit-analyserne er blevet styrket, eftersom de vigtigste principper nu er fastlagt i retsakter. | Der er en øget risiko for, medlemsstaterne med revisionen af den generelle gruppefritagelsesforordning kan benytte lejligheden til at bruge offentlige midler til mindre, som ikke er økonomisk levedygtige. |
| 13 | SB 13/2014 | EU's støtte til rehabilitering efter jordskælvet i Haiti
  (foranstaltninger udadtil) | Retningslinjer for hensigtsmæssig gennemførelse af budgetstøtte offentliggjort i september 2012 med indførelse af risikostyringsrammen med afhjælpende foranstaltninger og systemet for tidlig varsling. | INGEN |
| Vedtagelse og gennemførelse af handlingsplanen for resiliens i kriseudsatte lande 2013-2020, der understreger betydningen af LRRD, og fastlæggelse af mål og mandater for GD ECHO og GD DEVCO. | INGEN |
| Den fælles humanitære og udviklingsmæssige ramme integrerer begrebet resiliens og LRRD-tilgangen i programmering, identifikation og gennemførelse af samarbejdsaktiviteter for EU-aktører. Som et eksempel er der ikke udformet passende strategier for omstilling og parallelle forbindelser mellem humanitær bistand og udviklingssamarbejde i Haiti. | INGEN |
| GD ECHO og EuropeAid har tilpasset deres humanitære værktøjer ved at inkludere et kapitel om exitstrategier og LRRD. | I praksis er exit- og overgangsstrategierne hverken formaliseret eller dokumenteret. Der er f.eks. ikke fastlagt exitkriterier, der er ikke udpeget minimumspersonale, der skal sikre overgangen, kommunikationsprocessen er ikke planlagt, og der nævnes ingen indikatorer, der kan udløse en exit. |
| De nye retningslinjer for budgetstøtte, der blev offentliggjort i september 2012 (ingen ændring i 2017), omhandler bl.a. statsopbygningskontrakter, der giver lande mulighed for at få støtte til kapacitetsopbygning med fokus på centrale funktioner vedrørende forvaltningen af de offentlige finanser. | INGEN |
| Den handlingsplan for reform af forvaltningen af de offentlige finanser, som kræves i forbindelse med statsopbygningskontrakter, danner grundlag for overvågning baseret på tidsbestemte benchmarks, der rapporteres regelmæssigt i de enkelte udbetalingsdossierers støtteberettigelsesvurdering. | INGEN |
| Forventningerne om en kortsigtet reform af forvaltningen af de offentlige finanser for at beskytte EU-midlerne mod spild, lækager og ineffektivitet, er inkluderet i budgetstøtteretningslinjernes overvågningstabel vedrørende forvaltningen af de offentlige finanser.
  Med hensyn til Haiti er der udstedt en erklæring fra trepartsdialogen (parlamentet — regeringen — civilsamfundet) om at samarbejde med partnere om at foretage kortsigtede reformer for at beskytte EU-midlerne. | INGEN |
| Skabelonen for procedurer til sikring af forretningskontinuiteten er ajourført med bestemmelser for omrokering af personale i nødsituationer. | INGEN |
| 14 | SB 16/2014 | Effektiviteten af at blande tilskud, der ydes under regionale investeringsfaciliteter, og lån fra finansielle institutioner til at støtte EU's eksterne politikker
  (foranstaltninger udadtil) | Der blev vedtaget nye retningslinjer for blandingsoperationer, og det relevante ansøgningsskema blev udarbejdet. Personalet bliver løbende uddannet i at anvende disse. | INGEN |
| Navnlig er rollerne for Kommissionens tjenestegrene og EU-delegationerne klart fastlagt i retningslinjerne. | INGEN |
| Fuldstændigheden af oplysningerne, modenheden og merværdien af blandingsprojekterne er sikret med den nye ansøgningsprocedure. | INGEN |
| Trinnet med foreløbig godkendelse af projekter blev elimineret, og varigheden af godkendelsesprocessen blev dermed afkortet. | INGEN |
| I den nye skabelon for »Delegation and PA Grant Agreement« (PAGODA) er betalingsplanen tilpasset således, at der i den frigivne forfinansiering tages hensyn til forpligtelser i den foregående periode. | INGEN |
| Med PAGODA indfører Kommissionen en resultatmålingsramme med indikatorer for opfølgning på EU-tilskuddet. | INGEN |
| EU-delegationens rolle er klart beskrevet i retningslinjerne. | INGEN |
| ROM-metoden er udarbejdet og anvendes på forsøgsbasis. | INGEN |
| Med den nye AP og PAGODA indgår synligheden i AF og den efterfølgende kontrakt. | INGEN |
| 15 | SB 18/2014 | EuropeAids systemer til evaluering og resultatorienteret overvågning
  (foranstaltninger udadtil) | IT-modulet EVAL giver straks oplysninger om de finansielle midler, der kræves for at foretage evalueringer. ROM-modulet giver oplysninger om, hvilke projekter der kan overvåges inden for de budgetter, der er tildelt kontrahenterne. Personalefordelingsøvelser som WLAD, WLAHQ eller OPTIMUS vurderer regelmæssigt behovene for menneskelige ressourcer og foreslår justeringer. | Det er ikke blevet klart påvist, hvordan fordelingen af menneskelige ressourcer, især mellem ROM og evalueringer, er sikret inden for WLAD, WLAHQ eller OPTIMUS. Der er ingen oplysninger om det relevante personale, som angivet i Revisionsrettens beretning. |
| Der blev defineret klare udvælgelseskriterier for evalueringer i et forsøg på at sikre tilstrækkelig dækning af relevante projekter.
  Der er taget højde for komplementariteten mellem ROM og evalueringer på planlægningsstadiet og i forbindelse med udformningen af IT-modulerne EVAL og ROM. | Der mangler dokumentation for, hvordan udvælgelseskriterierne blev anvendt til at udarbejde individuelle evalueringsplaner (eksempler) i delegationerne og i hovedkvarteret. |
| GD DEVCO har taget vigtige skridt til at forbedre sit system til evalueringstilsyn og -rapportering: en analyse af projektevalueringer i 2015, indførelse af IT-modulet EVAL og indgåelse af ESS-kontrakten. | ESS-kontrakten, der først blev tildelt i december 2016, er stadig i en indledende fase. Der er derfor behov for en yderligere indsats for at gennemføre Revisionsrettens anbefaling fuldt ud, især med hensyn til at analysere årsagerne til evalueringsforsinkelser og beskrive de foranstaltninger, der er truffet for at afhjælpe dem.
  Manglende effektivitet i delegationernes levering af MEP'er. |
| Tilsynet med evalueringsaktiviteterne er ved at blive væsentligt forbedret med gennemførelsen af ESS-kontrakten, som blev underskrevet i december 2016.
  IT-modulet EVAL blev indført i september 2016, og GD DEVCO har gjort det obligatorisk at bruge det. | INGEN |
| Der findes ajourførte og grundige vejledninger vedrørende kvalitetssikring af ROM og evalueringer.
  IT-modulerne EVAL og ROM indeholder funktionaliteter, som gør det lettere at foretage en grundig kvalitetssikring.
  Der er veldokumenterede eksempler på, at GD DEVCO og dets eksterne kontrahenter har gjort at grundigt stykke arbejde med hensyn til at sikre kvaliteten af ROM-rapporterne.
  Gennemførelsen af ESS-kontrakten, som omfatter en forbedring af »Quality Assessment Grid«, er indledt, og den tilhørende dokumentation findes i den indledende rapport. | INGEN |
| Der er eksempler på grundig kvalitetssikring foretaget af GD DEVCO i forbindelse med ROM og evalueringsrapporter. Kvalitetssikringssystemet er forbedret, selv om ESS's involvering i det endnu ikke er klart fastlagt.
  Med hensyn til ROM-rapporter foretages der en systematisk kontrol af en ekstern kontrahent, og denne kontrol godkendes af GD DEVCO.
  Med hensyn til evalueringer er der i det nye IT-værktøj EVAL indarbejdet en obligatorisk kvalitetssikringskontrol af rapporter. | INGEN |
| Pakken om bedre regulering og instrukserne om handlingsdokumenter øger behovet for SMART-mål og RACER-indikatorer med basislinjeværdier og mål.
  I praksis gjorde GD DEVCO en indsats for at gennemgå handlingsdokumenterne for programmerne med henblik på at sikre overholdelse af de ovennævnte retningslinjer og Revisionsrettens anbefaling. | INGEN |
| GD DEVCO forbedrede sit evalueringssystem ved tydeligt at definere udvælgelseskriterier og sikre en rimelig dækning af projekter og programmer (jf. anbefaling 4.3).
  De nye handlingsdokumenter skaber sammenhæng mellem de overordnede mål og de forventede virkninger, og der er eksempler på, at der er udformet klare indikatorer.
  I overensstemmelse med dagsordenen for forandring blev rammerne for vurdering af virkninger blev fastlagt med vedtagelsen af EU's internationale samarbejds- og udviklingsresultatramme i marts 2015 | Der er stadig ikke indført en systematisk mekanisme til indsamling af data om programmernes resultater i mindst tre år efter deres afslutning med henblik på klart at dokumentere virkningen og bæredygtigheden af de opnåede resultater.
  En stigning i andelen af efterfølgende evalueringer, som er nødvendige for at påvise mere langsigtede resultater — f.eks. virkninger — er endnu ikke påvist.
  Svagheder i dataene om udviklingsresultater og i erfaringsmekanismerne blev rapporteret til GD DEVCO i oktober 2016 (»Review of the strategic evaluations«). |
| KPI 19 viste i 2014 en betydelig stigning i forhold til det foregående år og også en stigende tendens i 2016. Desuden er styrkede udvælgelseskriterier for projektevalueringer befordrende for en bedre repræsentativitet i populationen og for opnåelse af større merværdi med begrænsede ressourcer.
  Kommissionen foretog en analyse og konkluderede, at en stigning i antallet af efterfølgende evalueringer ikke nødvendigvis ville føre til bedre information om resultater, og at den ville være unødvendigt dyr på et tidspunkt, hvor ressourcerne til evaluering er begrænsede.
  GD DEVCO forbedrede sine udvælgelseskriterier for projektevalueringer, og andelen af alle evalueringer (foreløbige, endelige og efterfølgende) steg. | DEVCO kunne ikke påvise en stigning i de efterfølgende evalueringer, selv om der blev opnået forbedringer via alternative metoder. |
| Der blev foretaget en gennemgang af GD DEVCO's strategiske evalueringer vedrørende perioden 2006-2016 for at bidrage til opdateringen af EU's politik for udviklingssamarbejde (endelig rapport i oktober 2016).
  Der er tilfælde, hvor en etårig opfølgningsperiode synes at være tilstrækkelig til at opnå positive gennemførelsesresultater.
  Der er nogle tilfælde, hvor der er planlagt specifikke strategiske opfølgningsevalueringer, eller hvor der er fulgt op på anbefalinger efter mere end et år.
  Der blev oprettet en taskforce og indført en ny dynamik i forbindelse med GD DEVCO's enhed for vidensstyring, som resulterede i løbende forbedringer, der forventes at slå igennem i de kommende år. | Der er ingen systematisk mekanisme for mere end ét års opfølgning af handlingsplaner vedrørende anbefalinger fra strategiske evalueringer, for så vidt angår »fiche contradictoire«.
  IT-modulet EVAL omfatter endnu ikke strategiske evalueringer. |
| GD DEVCO har udviklet et IT-modul (EVAL), der fungerer som database og forvaltningsværktøj, i overensstemmelse med kravene i Revisionsrettens anbefaling. | INGEN |
| 16 | SB 2/2014 | Forvaltes præferencehandelsordningerne hensigtsmæssigt?
  (egne indtægter) | GD TRADE har udarbejdet en revideret udgave af SIA-håndbogen. I overensstemmelse med GD TRADE's politik er der gennemført konsekvensanalyser og bæredygtighedsvurderinger af alle større handelsaftaler. | INGEN |
| GD TRADE har et opdateret aftalememorandum med Eurostat og en administrativ aftale med FFC om EU-GTAP. Eurostat deltager aktivt i de tværtjenstlige styregrupper vedrørende bæredygtighedsvurderinger. | INGEN |
| GD TRADE har opdateret evalueringsplaner og foretager efterfølgende evalueringer på et mere systematisk grundlag, herunder skøn over mistede indtægter. | INGEN |
| GD TRADE har udarbejdet to rapporter om virkningerne af ordningen. | Midtvejsgennemgangen af GSP for de lovgivende myndigheder som krævet i retsgrundlaget (artikel 40 i forordning nr. 978/2012) skønnes først at være klar ved udgangen af juni 2018. |
| 17 | SB 15/2014 | Fonden for De Ydre Grænser har fremmet finansiel solidaritet, men der er behov for bedre resultatmåling og yderligere EU-merværdi
  (intelligent og inklusiv vækst) | Der er vedtaget retsakter, herunder om relevante og målbare indikatorer. Der er etableret regler og retningslinjer for en ensartet anvendelse og metode. | Visse rapporter og dokumenter er endnu ikke færdiggjort og vedtaget. |
| Der er arrangeret workshopper for medlemsstater og andre former for konsulært samarbejde. | Kommissionen bør fortsætte med at samarbejde med medlemsstaterne om etablering af fælles ansøgningscentre. |
| Der er etableret en platform for regelmæssig og rettidig udveksling af dokumenter og oplysninger. Samarbejdet og høringsprocessen er blevet forbedret og forfinet. | INGEN |
| Der blev arrangeret forskellige aktiviteter med henblik på at styrke den administrative kapacitet. | Udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne vil forbedre gennemførelsen af AMIF og ISF. |

Nr.

SB

Titel

Forbedringer

Svagheder

1

SB 4/2014

Integration af EU's vandpolitiske mål i den fælles landbrugspolitik: en delvis succes

(naturressourcer)

Efter indgåelse af en interinstitutionel aftale har Kommissionen taget de første skridt til at integrere bestemmelserne fra direktiverne i det eksisterende instrument, CC. Kommissionen inkluderede visse foranstaltninger vedrørende de vandpolitiske mål i de nuværende landdistriktsprogrammer.

På nuværende tidspunkt er den faktiske integration af bestemmelserne fra de to direktiver stadig i planlægningsfasen. De eksisterende foranstaltninger vedrørende landdistriktsudvikling adresserer kun en del af de vandpolitiske mål. Kommissionen har ikke — som foreslået af revisorerne i særberetningen — indført nye instrumenter.

Der er indført forhåndsbetingelser for støtteberettigelse i planerne for landdistriktsudvikling.

De godkendte endelige udgaver af den anden vandområdeplan er forsinkede og mangler stadig. Den yderligere integration af mekanismer i politikken for udvikling af landdistrikter mangler stadig.

Der er indført en bedre fælles overvågnings- og evalueringsramme, som har til formål/hensigt at sikre bedre data til vurdering af det pres på vandet, som kommer fra landbrugspraksis.

Faktiske forbedringer i evalueringen af det pres på vandet, som kommer fra landbrugspraksis, mangler stadig, og der er allerede identificeret huller i medlemsstaternes faktiske rapporteringspraksis.

2

SB 8/2014

Har Kommissionen forvaltet indlemmelsen af koblet støtte i enkeltbetalingsordningen effektivt?

(naturressourcer)

Kommissionen udstedte et stort antal vejledende noter, intensiverede de bilaterale kontakter med medlemsstaterne og foretog regelmæssig overvågning og opfølgning af gennemførelsen af ordningerne for direkte betalinger på medlemsstatsniveau.

Den nuværende retlige ramme for direkte betalinger blev mere kompleks end den foregående. Som følge af dette oplevede medlemsstaterne problemer med at anvende den korrekt i ansøgningsåret 2015.

Kommissionen øgede sin overvågning og sit tilsyn og fremskyndede den efterprøvende regnskabsafslutning.

Visse medlemsstater indsendte ikke grundlæggende oplysninger om de nye ordninger for direkte betalinger i tide, så Kommissionen kunne reducere sin overvågningskapacitet. Kommissionens egne revisioner vedrørende betalingsrettigheder viser, at der er plads til forbedringer.

Kommissionen styrkede sin overvågnings- og revisionsindsats.

Kommissionen har ingen data om de tilbagebetalinger, der skal foretages på nationalt plan i forbindelse med korrektion af uretmæssigt tildelte SPS/BPS-betalingsrettigheder og forkert beregnede betalinger.

Kommissionen styrkede sin overvågnings- og revisionsindsats samt sin opfølgning på certificeringsorganernes arbejde.

Godkendelseskriterierne for betalingsorganerne henviser ikke til nøjagtigheden og gyldigheden af betalingsrettigheder. Desuden er Kommissionens metodologi og retningslinjer for certificeringsorganernes arbejde vedrørende betalingsrettigheder ufuldstændige.

3

SB 9/2014

Bliver EU's støtte til investeringer og salgsfremstød i vinsektoren forvaltet godt, og er der dokumentation for støttens resultater med hensyn til EU-vinenes konkurrenceevne?

(naturressourcer)

Kommissionen bekræftede under opfølgningsrevisionen, at den foretager regelmæssig overvågning af støtteabsorptionen som anført i svaret til Revisionsrettens SB 9/2014. Regelmæssig overvågning er dog kun et første trin i retning af at gennemføre Revisionsrettens anbefaling.

En konsekvensanalyse og vurdering af sammenhængen mellem den fælles landbrugspolitiks instrumenter mangler stadig. De første resultater forventes inden 31.12.2018. Der mangler stadig en vurdering af det potentielle behov for en yderligere særlig investeringsstøtteordning for vin.

Kommissionen fastsatte bestemmelser og procedurer vedrørende kontrol og dokumentation af omkostningernes rimelighed og projekternes finansielle levedygtighed.

Kommissionen reviderer overholdelsen af forvaltnings- og kontrolsystemerne og deres effektivitet.

INGEN

Præcisering af visse krav (såsom varighed, forlængelse, succeskriterier) og prioritering af nye modtagere og nye markeder.

Kommissionens præciseringer og prioriteringer kan kun delvis forbedre situationen, da de ikke forhindrer støtte på længere sigt (op til fem år) til de samme støttemodtagere på de samme markeder i tredjelande.

Efter at have afvist anbefalingen har Kommissionen ikke til hensigt at gennemføre denne anbefaling fuldt ud. De risici, Revisionsrettens identificerede i SB 9/2014, findes derfor stadig.

INGEN

Revisionsretten konstaterede i SB 9/2014, at foranstaltningen vedrørende salgsfremstød ikke er hensigtsmæssigt udformet, og at den ikke gennemføres på en produktiv måde. Salgsfremstød anvendes ofte til at konsolidere tilstedeværelsen på markeder snarere end til at generobre tidligere markeder eller erobre nye.

Markedskonsolidering er et konstant behov for en vinproducent, der vil bevare sin markedsandel. Dette rejser spørgsmålet om, hvorvidt sådanne salgsfremstød kan give en bæredygtig effekt, der ikke i for høj grad er afhængig af fortsat EU-støtte. Endvidere er støtte til reklame for etablerede kommercielle mærker ikke i overensstemmelse med foranstaltningens oprindelige mål om at støtte vinmarkedet snarere end etablerede mærker.

Kommissionen har ikke truffet foranstaltninger til at gennemføre anbefalingen om at begrænse støtteberettigelsen af reklame for mærker, og de i SB 9/2014 identificerede risici for, at EU-finansiering erstatter støttemodtagerens driftsudgifter, findes derfor stadig.

Kommissionen har indført bestemmelser og procedurer med henblik på at præcisere kravene til støtteberettigelse.

Der er fortsat mulighed for at støtte reklame for mærker med EU-midler, hvilket ifølge Revisionsretten SB 9/2014 muligvis ikke er i overensstemmelse med foranstaltningens oprindelige mål.

Kommissionen har indført præciserende bestemmelser og procedurer for at sikre, at ekstraomkostninger er berettigede og begrænsede, som anbefalet af Revisionsretten i SB 9/2014.

INGEN

Kommissionen har indført forbedrede overvågningskrav for medlemsstaterne, som anbefalet af Revisionsretten.

INGEN

Medlemsstaterne har udarbejdet gennemførelsesrapporter om status for deres programmer.

En overordnet evaluering og deraf følgende justeringer af politikken mangler stadig.

4

SB 10/2014

Effektiviteten af Den Europæiske Fiskerifonds støtte til akvakultur

(naturressourcer)

Inkluderingen af realistiske og hensigtsmæssige mål i de flerårige nationale strategiplaner og OP'erne blev kontrolleret af Kommissionen før godkendelsen af OP'erne.

INGEN

Vejledningsdokumentet fra Kommissionen bidrager til en bedre forståelse af de miljømæssige krav og gode praksis hos akvakulturinteressenterne.

INGEN

Med henblik på den nye programmeringsperiode sørgede Kommissionen for, at alle medlemsstater udarbejdede passende flerårige strategiske planer for akvakultur forud for de operationelle programmer.

INGEN

Kommissionen udfører forskellige aktioner for at fremme forenklingen af de administrative procedurer og gennemførelsen af relevant fysisk planlægning. Især giver seminarerne mulighed for drøftelser og udveksling af god praksis vedrørende disse emner.

INGEN

Sammenligneligheden af de data, der indsamles af Eurostat, og de data, der indsamles gennem DCF, er forbedret. Der er dog ikke gjort fremskridt med hensyn til nøjagtigheden og fuldstændigheden af de data, der udarbejdes af Kommissionen.

INGEN

5

SB 22/2014

Økonomisering: holde omkostningerne til tilskud til EU-finansierede landdistriktsprojekter under kontrol

(naturressourcer)

Kommissionen udarbejdede i samarbejde med medlemsstaterne et vejledningsdokument om kontrol- og strafregler inden for landdistriktsudvikling, hvis bilag 1 indeholder en tjekliste for god praksis, der som anbefalet af Revisionsretten er rettet mod de vigtigste risikoområder. Det var til rådighed for medlemsstaterne tre måneder tidligere end oprindeligt angivet (i december 2014 i stedet for marts 2015).

ENRD arrangerer kurser om beslægtede emner, og alle relaterede dokumenter fra disse kurser samt god praksis offentliggøres på ERND's websted.

Da vejledningen ikke er et bindende og obligatorisk dokument, ved Kommissionen ikke, hvor mange medlemsstater/regioner, der faktisk har brugt den til at forbedre deres kontrolsystemer.

I alt arrangerede ENRD mellem februar 2015 og januar 2016 kun tre kurser om rimelige omkostninger og forenklede omkostningsordninger. Med 118 landdistriktsprogrammer er der en risiko for, at Kommissionen er nødt til at gøre mere for at sikre, at alle medlemsstater/regioner har haft en chance for at deltage eller har deltaget i sådanne kurser.

ENRD's platform til deling af god praksis kan udvikles ved at tilføje eksempler på gode administrative procedurer, f.eks. vedrørende rimelige omkostninger.

Kontrolsystemerne kontrolleres af Kommissionen efter den kendte liste over risici, og om nødvendigt kræver Kommissionen korrigerende foranstaltninger af medlemsstaterne.

Der udføres kontrol af omkostningernes rimelighed i forbindelse med den juridisk-kritiske revision af hver enkelt sag i H4's (GD AGRI) stikprøve og som hovedkontrol 7 i forbindelse med udførelsen af hoved- og støttekontroller vedrørende foranstaltningerne til landdistriktsudvikling i 2014-2020.

Kommissionen kontrollerer omkostningernes rimelighed som led i den kontrol, den foretager af de enkelte sager i sine juridisk-kritiske revisioner (tjekliste til overholdelsestest).

6

SB 23/2014

Fejl i udgifterne til udvikling af landdistrikterne: Hvad er årsagerne, og hvordan håndteres disse fejl?

(naturressourcer)

Kommissionen har indført en række forskellige instrumenter med henblik på at adressere de grundlæggende årsager til fejl: handlingsplaner i medlemsstaterne, vejledningsdokumenter, seminarer med repræsentanter for forvaltningsmyndigheder og betalingsorganer fra samtlige medlemsstater, uddannelse formidlet gennem ENRD.

INGEN

Kommissionen anvender en række tiltag for at reducere risikoen for at gentage tidligere svagheder og fejl, f.eks. overvågning, uddannelse, formidling af information og udførelse af revisionsaktiviteter i medlemsstaterne.

De gennemførelsesrapporter, medlemsstaterne skal indsende senest den 30. juni 2017[1], vil give Kommissionen mulighed for at få et opdateret og mere dybtgående billede gennemførelsen landdistriktsprogrammernes gennemførelse.

Kommissionen har allerede krævet, at medlemsstaterne øger omfanget af deres administrative kontrol, så den også omfatter forpligtelser, som kan kontrolleres på grundlag af dokumentation.

Kommissionen har forpligtet sig til at vurdere udformningen af politikker og det fortsatte behov for de enkelte støtteforanstaltninger på grundlag af resultaterne af gennemførelsen i programmeringsperioden 2014-2020, før den fremsætter forslag for den næste programmeringsperiode.

7

SB 24/2014

Bliver EU's støtte til forebyggelse og genopretning af skader på skove som følge af brande og naturkatastrofer forvaltet tilfredsstillende

(naturressourcer)?

Kommissionen indførte passende værktøjer i forbindelse med processen for godkendelse af landdistriktsprogrammer (forbedret strategi, foranstaltningsoversigter, tjeklister og kommunikationsprocesser). Disse værktøjer giver mulighed for, at Kommissionen kan træffe rettidige foranstaltninger, og at medlemsstaterne kan foretage de nødvendige justeringer for at afhjælpe svagheder vedrørende beskrivelsen af og begrundelsen for forebyggende foranstaltninger.

INGEN

Et komplet sæt af kriterier, der skal gælde for alle medlemsstater, er stadig under udarbejdelse, og Kommissionen kræver i mellemtiden, at medlemsstaterne basere deres støtteforanstaltninger på nationale risikovurderinger og skovbrugs-/katastrofestyringsplaner, der er tilpasset de specifikke forhold i de enkelte deltagende medlemsstater.

Kommissionen har i RAD forpligtet sig til at gennemføre anbefalingen inden udgangen af 2018.

Færdiggørelsen af et sæt basiskriterier på EU-plan, som anbefalet af Revisionsretten, mangler stadig/er under udvikling.

Medlemsstaternes kontrolsystemer blev vurderet af Kommissionen i forbindelse med godkendelsen af medlemsstaternes landdistriktsprogrammer for 2014-2020, og Kommissionen foretager juridisk-kritiske revisioner.

En evaluering af aktionernes effektivitet mangler stadig, fordi de fleste projekter, der finansieres under den nye programmeringsperiode, endnu ikke er blevet færdiggjort eller revideret.

Kommissionen har udsendt retningslinjer og instrukser, der sikrer, at medlemsstaterne knytter deres interventionern til strategiske mål defineret i deres nationale skovbeskyttelsesplaner. f.eks. forebyggelse af brande og naturkatastrofer.

INGEN

Tilpasning af indikatoren »støttet område« for forebyggende foranstaltninger.

Kommissionen har i RAD bekræftet, at gennemførelsen først kan afsluttes i 2019.

Der er derfor en risiko for, at de svagheder, der blev identificeret i SB 24/2014 med hensyn til overvågning, kan vare ved i perioden 2014-2020, hvis de nye foreslåede overvågningsværktøjer endnu ikke har forbedret overvågningsrammerne for denne særlige støtte, hvilket Revisionsretten udtrykte bekymring for i konklusionerne (punkt 81) i SB 24/2014.

8

SB 1/2014

Effektiviteten af EU-støttede projekter inden for offentlig bytransport

(samhørighed)

Pligt til at have output- og resultatindikatorer for de enkelte specifikke mål/investeringsprioriteter/prioritetsakser, hvilket indebærer, at der findes ledelsesværktøjer til at overvåge de samlede virkninger af projekterne under det specifikke mål/den specifikke prioritet.

Kommissionen kunne have bedt om resultatindikatorer for bytransportprojekter i forhandlingsprocessen, men da der ikke er nogen obligatoriske foruddefinerede resultatindikatorer under EFRU, er det ikke alle OP'er med bytransportprojekter, som har defineret sådanne indikatorer.Der er ingen indikatorer på projektniveau og ingen indikatorer med relation til kvaliteten af tjenesterne og niveauet af brugertilfredshed, ligesom brugertilfredshedsundersøgelser ikke bruges systematisk og ikke er obligatoriske.

En væsentlig forbedring er, at de vigtigste principper for udarbejdelse af cost-benefit-analyser for første gang i perioden 2014-2020 også er fastsat i en retsakt[1] og ikke bare i en vejledning (CBA-vejledningen), hvorved gennemførelsen af dem bliver obligatorisk.

En anden forbedring kunne være evalueringer foretaget for transportsektoren i perioden 2014-2020, forudsat at de også omfatter de fordele, der er nævnt i vores anbefaling.

Under alle omstændigheder er hverken udnyttelsesgraden eller fordelene omtalt i tilskudsaftalerne, og disse elementer bliver ikke målt for de enkelte projekter.

Fordi EFRU-forordningen ikke indeholder foruddefinerede resultatindikatorer for de enkelte sektorer, er der stadig ingen fælles standarder, der kan bruges til at måle bytransportresultater i programmeringsperioden 2014-2020.

Det er nu et retligt krav, at der foretages skøn over antallet af forventede brugere. IQR-/JASPERS-eksperter vurderer konsekvent disse skøn.

INGEN

Den nye lovgivning, herunder de forhåndsbetingelser, der er trådt i kraft, dækker de væsentligste elementer, og dette bliver taget i betragtning og analyseret af de eksperter, der vurderer ansøgningerne.

INGEN

En væsentlig forbedring er, at de vigtigste principper for udarbejdelse af cost-benefit-analyser for første gang i perioden 2014-2020 er fastsat i retsakter (delegeret retsakt 480/2014 og Kommissionens gennemførelsesforordning 207/2015) og ikke bare i en vejledning (CBA-vejledningen).

I denne programmeringsperiode er der en mere systematisk tilgang til måling af resultater, idet der på OP-niveau er pligt til at fastsætte output- og resultatindikatorer for prioritetsinvesteringer og specifikke mål.

Der er stadig ingen måling på individuelt projektplan, hvilket er hvad der anmodes om i anbefalingerne.

Fordi EFRU-forordningen ikke indeholder foruddefinerede resultatindikatorer for de enkelte sektorer, er der stadig ingen fælles standarder, der kan bruges til at måle bytransportresultater i programmeringsperioden 2014-2020.

9

SB 7/2014

Har EFRU's støtte til udvikling af virksomhedsvæksthuse givet gode resultater?

(samhørighed)

EU's samfinansierede væksthuse vil nu blive oprettet på grundlag af detaljerede og realistiske forretningsplaner med særlig vægt på bæredygtigheden af de inkubationsaktiviteter, de udfører uden fortjeneste for øje.

INGEN

Relevante kvalifikationer hos væksthusenes personale blev indført som en betingelse for EU-medfinansiering.

INGEN

Væksthuse kan kun få EU-medfinansieringsstøtte, hvis deres kunder har innovative forretningsidéer med et stort vækstpotentiale.

INGEN

Kommissionen underrettede i det mindste nogle medlemsstater om Revisionsrettens SB 7/2017 og dens anbefalinger.

Nogle OP'er indeholder bestemmelser om behovet for opmærksomhed på vækstprogrammerne, behovet for at ledsage SMV'erne i deres tidlige år og kravet om at give nystartede virksomheder gennemførlighedsstøtte, mentorordninger og læring.

Der er ikke bevis for, at vækstprocessen altid starter med et detaljeret, skræddersyet vækstprogram, hvis gennemførelse følges op, og at opnåelsen af de forretningsmæssige målsætninger altid vurderes.

Der er stadig ingen fyldestgørende retningslinjer henvendt til medlemsstaterne, der udtrykkeligt kræver, at alle betingelser for EU-medfinansiering af væksthuse som anbefalet af Revisionsretten indføres i samtlige nationale OP'er, der giver mulighed for at bruge sådanne væksthuse.

Væksthuse kan også tilbyde deres tjenester til ikke-indlogerede virksomheder, men kun i den medlemsstat, der nævnes af Kommissionen som eksempel, hvorved vækststøtte får større indvirkning på det lokale erhvervsliv og forbedrer mulighederne for at danne netværk.

Tilbud om væksttjenester også til ikke-indlogerede virksomheder er stadig ikke en betingelse for EU-medfinansiering af væksthuse i alle medlemsstaterne.

Der er stadig ingen fyldestgørende retningslinjer henvendt til medlemsstaterne, der udtrykkeligt kræver, at alle betingelser for EU-medfinansiering af væksthuse som anbefalet af Revisionsretten indføres i samtlige nationale OP'er, der giver mulighed for at bruge sådanne væksthuse.

Kommissionen anbefaler, at de væksthuse, der modtager EU-samfinansiering, etablerer et system til overvågning baseret også på de forretningsdata, som genereres af de støttede kunder.

Etableringen af sådanne overvågningssystemer er ikke en betingelse for medfinansiering, men anbefales foretaget på frivillig basis.

Kommissionens viden holdes opdateret.

INGEN

Kommissionen deler viden om og erfaring vedrørende væksthuse med medlemsstaterne.

INGEN

10

SB 12/2014

Er EFRU effektiv med hensyn til at finansiere projekter under EU's biodiversitetsstrategi 2020, der direkte fremmer biodiversitet?

(samhørighed)

Den metodologiske ramme for kortlægning og vurdering af økosystemer og deres tjenester er færdiggjort af Kommissionen og EEA. Kommissionen har også offentliggjort vejledninger, rapporter og undersøgelser for at støtte medlemsstaterne.

INGEN

Kommissionen vurderede komplementariteten mellem foranstaltningerne til fremme af biodiversitet i forbindelse med vedtagelsen af partnerskabsaftaler, og de forskellige GD'er gav deres bidrag.

INGEN

Samlet set er overvågningen forbedret takket være en bedre interventionslogik og en mere konsekvent brug af indikatorer.

Kommissionen overvåger ikke OP'erne i detaljer. På grund af forvaltningsmetoden er dette fortsat medlemsstaternes ansvar.

Medlemsstaterne blev på arbejdsgruppens møder underrettet af Kommissionen om Revisionsrettens anbefaling om at følge op på forberedende projekter med henblik på en aktiv beskyttelsespolitik, navnlig med hensyn til den konkrete gennemførelse af specifikke planer for beskyttelse og forvaltning af levesteder og arter.

Kommissionen drøfter problemerne i de forberedende projekter med medlemsstaterne, men dette behandles ikke nok i vejledningerne.

Der er i de operationelle programmer fastsat procedurer for evaluering af miljømæssige ændringer for levesteder og arter som følge af interventionerne.

INGEN

Inden for rammerne af arbejdsgrupper om biodiversitet meddelte Kommissionen medlemsstaterne gennem vejledning og drøftelser om gennemførelsen af biodiversitetsprojekter, at de skulle anvende EFRU-bestemmelserne i interaktion med andre EU-midler.

INGEN

Der er indført en overvågningsmekanisme for EU-udgifter til biodiversitet baseret på de relevante udgiftskategorier.

Det er stadig tidligt at vurdere processen som helhed og dermed nøjagtigheden af mekanismen.

11

SB 20/2014

Har EFRU-støtten til SMV'er på e-handelsområdet været effektiv?

(samhørighed)

Der er indført en mere solid interventionslogik i OP'erne med anvendelse af output- og resultatindikatorer, hvoraf nogle er fælles og foruddefinerede på EU-plan.

INGEN

Forpligtelse til at indføre overvågningssystemer, herunder informationssystemer til at indsamle og aggregere data vedrørende indikatorerne. Forudsat at de fungerer korrekt, bør de gøre det muligt for Kommissionen at få konsekvente og pålidelige oplysninger fra medlemsstaterne om OP'ernes fremskridt, ikke kun i finansiel henseende, men også med hensyn til resultater. Fremskridt med hensyn til at opnå målværdier måles nu med større sandsynlighed i rette tid, så der kan sammenlignes over tid.

Yderligere vejledning og kontrol er nødvendig i medlemsstaterne for at sikre, at de indførte overvågnings- og informationssystemer giver pålidelige og rettidige data om OP'ernes fremskridt og resultater.

De programspecifikke indikatorer under TM2 kan registrere output og resultater af programmernes interventioner til udvikling af e-handel, hvor det er relevant.

Som annonceret foreslog Kommissionen ikke standardindikatorer, der er relevante for EU's strategiske mål for e-handel.

Kommissionen har ydet rådgivning til forvaltningsmyndighederne om udformning af udvælgelseskriterier i IKT-projekter. Hele opsætningen af OP'er er mere resultatorienteret.

Kommissionen traf også foranstaltninger, der kan føre til en reduktion af barriererne for grænseoverskridende e-handelsaktivitet med det formål at gøre det muligt for e-handelsvirksomheder at udnytte mulighederne på det indre marked.

INGEN

Forvaltningsmyndighederne har anmodet om evalueringsplaner vedrørende virkningsovervågning.

Kommissionen stillede ikke krav om, at der skulle defineres et minimumssæt solide indikatorer med tilhørende mål i tilskudsaftalerne.

I programmeringsperioden 2014-2020 har Kommissionen krævet, at der oprettes overvågnings- såvel som kontrolsystemer på OP-niveau i medlemsstaterne. Målet er, at Kommissionen ved at forlade sig på disse forskellige lag af kontrol suppleret med sine egne kontroller kan få tilstrækkelig sikkerhed for, at de indlæste data i dette overvågningssystem er pålidelige og konsekvente.

INGEN

INGEN

Der er ikke indført en mekanisme, der 1) sikrer, at betalingerne knyttes til resultater, og 2) gør det muligt at justere dem, hvis resultaterne er alvorligt utilfredsstillende.

12

SB 21/2014

EU-finansierede lufthavnsinfrastrukturer giver ikke valuta for pengene

(samhørighed)

Der er indført forhåndsbetingelser fra programmeringsperioden 2014-2020, og cost-benefit-analyserne er blevet styrket, eftersom de vigtigste principper nu er fastlagt i retsakter.

Der er en øget risiko for, medlemsstaterne med revisionen af den generelle gruppefritagelsesforordning kan benytte lejligheden til at bruge offentlige midler til mindre, som ikke er økonomisk levedygtige.

13

SB 13/2014

EU's støtte til rehabilitering efter jordskælvet i Haiti

(foranstaltninger udadtil)

Retningslinjer for hensigtsmæssig gennemførelse af budgetstøtte offentliggjort i september 2012 med indførelse af risikostyringsrammen med afhjælpende foranstaltninger og systemet for tidlig varsling.

INGEN

Vedtagelse og gennemførelse af handlingsplanen for resiliens i kriseudsatte lande 2013-2020, der understreger betydningen af LRRD, og fastlæggelse af mål og mandater for GD ECHO og GD DEVCO.

INGEN

Den fælles humanitære og udviklingsmæssige ramme integrerer begrebet resiliens og LRRD-tilgangen i programmering, identifikation og gennemførelse af samarbejdsaktiviteter for EU-aktører. Som et eksempel er der ikke udformet passende strategier for omstilling og parallelle forbindelser mellem humanitær bistand og udviklingssamarbejde i Haiti.

INGEN

GD ECHO og EuropeAid har tilpasset deres humanitære værktøjer ved at inkludere et kapitel om exitstrategier og LRRD.

I praksis er exit- og overgangsstrategierne hverken formaliseret eller dokumenteret. Der er f.eks. ikke fastlagt exitkriterier, der er ikke udpeget minimumspersonale, der skal sikre overgangen, kommunikationsprocessen er ikke planlagt, og der nævnes ingen indikatorer, der kan udløse en exit.

De nye retningslinjer for budgetstøtte, der blev offentliggjort i september 2012 (ingen ændring i 2017), omhandler bl.a. statsopbygningskontrakter, der giver lande mulighed for at få støtte til kapacitetsopbygning med fokus på centrale funktioner vedrørende forvaltningen af de offentlige finanser.

INGEN

Den handlingsplan for reform af forvaltningen af de offentlige finanser, som kræves i forbindelse med statsopbygningskontrakter, danner grundlag for overvågning baseret på tidsbestemte benchmarks, der rapporteres regelmæssigt i de enkelte udbetalingsdossierers støtteberettigelsesvurdering.

INGEN

Forventningerne om en kortsigtet reform af forvaltningen af de offentlige finanser for at beskytte EU-midlerne mod spild, lækager og ineffektivitet, er inkluderet i budgetstøtteretningslinjernes overvågningstabel vedrørende forvaltningen af de offentlige finanser.

Med hensyn til Haiti er der udstedt en erklæring fra trepartsdialogen (parlamentet — regeringen — civilsamfundet) om at samarbejde med partnere om at foretage kortsigtede reformer for at beskytte EU-midlerne.

INGEN

Skabelonen for procedurer til sikring af forretningskontinuiteten er ajourført med bestemmelser for omrokering af personale i nødsituationer.

INGEN

14

SB 16/2014

Effektiviteten af at blande tilskud, der ydes under regionale investeringsfaciliteter, og lån fra finansielle institutioner til at støtte EU's eksterne politikker

(foranstaltninger udadtil)

Der blev vedtaget nye retningslinjer for blandingsoperationer, og det relevante ansøgningsskema blev udarbejdet. Personalet bliver løbende uddannet i at anvende disse.

INGEN

Navnlig er rollerne for Kommissionens tjenestegrene og EU-delegationerne klart fastlagt i retningslinjerne.

INGEN

Fuldstændigheden af oplysningerne, modenheden og merværdien af blandingsprojekterne er sikret med den nye ansøgningsprocedure.

INGEN

Trinnet med foreløbig godkendelse af projekter blev elimineret, og varigheden af godkendelsesprocessen blev dermed afkortet.

INGEN

I den nye skabelon for »Delegation and PA Grant Agreement« (PAGODA) er betalingsplanen tilpasset således, at der i den frigivne forfinansiering tages hensyn til forpligtelser i den foregående periode.

INGEN

Med PAGODA indfører Kommissionen en resultatmålingsramme med indikatorer for opfølgning på EU-tilskuddet.

INGEN

EU-delegationens rolle er klart beskrevet i retningslinjerne.

INGEN

ROM-metoden er udarbejdet og anvendes på forsøgsbasis.

INGEN

Med den nye AP og PAGODA indgår synligheden i AF og den efterfølgende kontrakt.

INGEN

15

SB 18/2014

EuropeAids systemer til evaluering og resultatorienteret overvågning

(foranstaltninger udadtil)

IT-modulet EVAL giver straks oplysninger om de finansielle midler, der kræves for at foretage evalueringer. ROM-modulet giver oplysninger om, hvilke projekter der kan overvåges inden for de budgetter, der er tildelt kontrahenterne. Personalefordelingsøvelser som WLAD, WLAHQ eller OPTIMUS vurderer regelmæssigt behovene for menneskelige ressourcer og foreslår justeringer.

Det er ikke blevet klart påvist, hvordan fordelingen af menneskelige ressourcer, især mellem ROM og evalueringer, er sikret inden for WLAD, WLAHQ eller OPTIMUS. Der er ingen oplysninger om det relevante personale, som angivet i Revisionsrettens beretning.

Der blev defineret klare udvælgelseskriterier for evalueringer i et forsøg på at sikre tilstrækkelig dækning af relevante projekter.

Der er taget højde for komplementariteten mellem ROM og evalueringer på planlægningsstadiet og i forbindelse med udformningen af IT-modulerne EVAL og ROM.

Der mangler dokumentation for, hvordan udvælgelseskriterierne blev anvendt til at udarbejde individuelle evalueringsplaner (eksempler) i delegationerne og i hovedkvarteret.

GD DEVCO har taget vigtige skridt til at forbedre sit system til evalueringstilsyn og -rapportering: en analyse af projektevalueringer i 2015, indførelse af IT-modulet EVAL og indgåelse af ESS-kontrakten.

ESS-kontrakten, der først blev tildelt i december 2016, er stadig i en indledende fase. Der er derfor behov for en yderligere indsats for at gennemføre Revisionsrettens anbefaling fuldt ud, især med hensyn til at analysere årsagerne til evalueringsforsinkelser og beskrive de foranstaltninger, der er truffet for at afhjælpe dem.

Manglende effektivitet i delegationernes levering af MEP'er.

Tilsynet med evalueringsaktiviteterne er ved at blive væsentligt forbedret med gennemførelsen af ESS-kontrakten, som blev underskrevet i december 2016.

IT-modulet EVAL blev indført i september 2016, og GD DEVCO har gjort det obligatorisk at bruge det.

INGEN

Der findes ajourførte og grundige vejledninger vedrørende kvalitetssikring af ROM og evalueringer.

IT-modulerne EVAL og ROM indeholder funktionaliteter, som gør det lettere at foretage en grundig kvalitetssikring.

Der er veldokumenterede eksempler på, at GD DEVCO og dets eksterne kontrahenter har gjort at grundigt stykke arbejde med hensyn til at sikre kvaliteten af ROM-rapporterne.

Gennemførelsen af ESS-kontrakten, som omfatter en forbedring af »Quality Assessment Grid«, er indledt, og den tilhørende dokumentation findes i den indledende rapport.

INGEN

Der er eksempler på grundig kvalitetssikring foretaget af GD DEVCO i forbindelse med ROM og evalueringsrapporter. Kvalitetssikringssystemet er forbedret, selv om ESS's involvering i det endnu ikke er klart fastlagt.

Med hensyn til ROM-rapporter foretages der en systematisk kontrol af en ekstern kontrahent, og denne kontrol godkendes af GD DEVCO.

Med hensyn til evalueringer er der i det nye IT-værktøj EVAL indarbejdet en obligatorisk kvalitetssikringskontrol af rapporter.

INGEN

Pakken om bedre regulering og instrukserne om handlingsdokumenter øger behovet for SMART-mål og RACER-indikatorer med basislinjeværdier og mål.

I praksis gjorde GD DEVCO en indsats for at gennemgå handlingsdokumenterne for programmerne med henblik på at sikre overholdelse af de ovennævnte retningslinjer og Revisionsrettens anbefaling.

INGEN

GD DEVCO forbedrede sit evalueringssystem ved tydeligt at definere udvælgelseskriterier og sikre en rimelig dækning af projekter og programmer (jf. anbefaling 4.3).

De nye handlingsdokumenter skaber sammenhæng mellem de overordnede mål og de forventede virkninger, og der er eksempler på, at der er udformet klare indikatorer.

I overensstemmelse med dagsordenen for forandring blev rammerne for vurdering af virkninger blev fastlagt med vedtagelsen af EU's internationale samarbejds- og udviklingsresultatramme i marts 2015

Der er stadig ikke indført en systematisk mekanisme til indsamling af data om programmernes resultater i mindst tre år efter deres afslutning med henblik på klart at dokumentere virkningen og bæredygtigheden af de opnåede resultater.

En stigning i andelen af efterfølgende evalueringer, som er nødvendige for at påvise mere langsigtede resultater — f.eks. virkninger — er endnu ikke påvist.

Svagheder i dataene om udviklingsresultater og i erfaringsmekanismerne blev rapporteret til GD DEVCO i oktober 2016 (»Review of the strategic evaluations«).

KPI 19 viste i 2014 en betydelig stigning i forhold til det foregående år og også en stigende tendens i 2016. Desuden er styrkede udvælgelseskriterier for projektevalueringer befordrende for en bedre repræsentativitet i populationen og for opnåelse af større merværdi med begrænsede ressourcer.

Kommissionen foretog en analyse og konkluderede, at en stigning i antallet af efterfølgende evalueringer ikke nødvendigvis ville føre til bedre information om resultater, og at den ville være unødvendigt dyr på et tidspunkt, hvor ressourcerne til evaluering er begrænsede.

GD DEVCO forbedrede sine udvælgelseskriterier for projektevalueringer, og andelen af alle evalueringer (foreløbige, endelige og efterfølgende) steg.

DEVCO kunne ikke påvise en stigning i de efterfølgende evalueringer, selv om der blev opnået forbedringer via alternative metoder.

Der blev foretaget en gennemgang af GD DEVCO's strategiske evalueringer vedrørende perioden 2006-2016 for at bidrage til opdateringen af EU's politik for udviklingssamarbejde (endelig rapport i oktober 2016).

Der er tilfælde, hvor en etårig opfølgningsperiode synes at være tilstrækkelig til at opnå positive gennemførelsesresultater.

Der er nogle tilfælde, hvor der er planlagt specifikke strategiske opfølgningsevalueringer, eller hvor der er fulgt op på anbefalinger efter mere end et år.

Der blev oprettet en taskforce og indført en ny dynamik i forbindelse med GD DEVCO's enhed for vidensstyring, som resulterede i løbende forbedringer, der forventes at slå igennem i de kommende år.

Der er ingen systematisk mekanisme for mere end ét års opfølgning af handlingsplaner vedrørende anbefalinger fra strategiske evalueringer, for så vidt angår »fiche contradictoire«.

IT-modulet EVAL omfatter endnu ikke strategiske evalueringer.

GD DEVCO har udviklet et IT-modul (EVAL), der fungerer som database og forvaltningsværktøj, i overensstemmelse med kravene i Revisionsrettens anbefaling.

INGEN

16

SB 2/2014

Forvaltes præferencehandelsordningerne hensigtsmæssigt?

(egne indtægter)

GD TRADE har udarbejdet en revideret udgave af SIA-håndbogen. I overensstemmelse med GD TRADE's politik er der gennemført konsekvensanalyser og bæredygtighedsvurderinger af alle større handelsaftaler.

INGEN

GD TRADE har et opdateret aftalememorandum med Eurostat og en administrativ aftale med FFC om EU-GTAP. Eurostat deltager aktivt i de tværtjenstlige styregrupper vedrørende bæredygtighedsvurderinger.

INGEN

GD TRADE har opdateret evalueringsplaner og foretager efterfølgende evalueringer på et mere systematisk grundlag, herunder skøn over mistede indtægter.

INGEN

GD TRADE har udarbejdet to rapporter om virkningerne af ordningen.

Midtvejsgennemgangen af GSP for de lovgivende myndigheder som krævet i retsgrundlaget (artikel 40 i forordning nr. 978/2012) skønnes først at være klar ved udgangen af juni 2018.

17

SB 15/2014

Fonden for De Ydre Grænser har fremmet finansiel solidaritet, men der er behov for bedre resultatmåling og yderligere EU-merværdi

(intelligent og inklusiv vækst)

Der er vedtaget retsakter, herunder om relevante og målbare indikatorer. Der er etableret regler og retningslinjer for en ensartet anvendelse og metode.

Visse rapporter og dokumenter er endnu ikke færdiggjort og vedtaget.

Der er arrangeret workshopper for medlemsstater og andre former for konsulært samarbejde.

Kommissionen bør fortsætte med at samarbejde med medlemsstaterne om etablering af fælles ansøgningscentre.

Der er etableret en platform for regelmæssig og rettidig udveksling af dokumenter og oplysninger. Samarbejdet og høringsprocessen er blevet forbedret og forfinet.

INGEN

Der blev arrangeret forskellige aktiviteter med henblik på at styrke den administrative kapacitet.

Udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne vil forbedre gennemførelsen af AMIF og ISF.

KOMMISSIONENS SVAR

SB 04/2014: Integrationen af EU's vandpolitiske mål i den fælles landbrugspolitik: en delvis succes

Godkendte endelige udgaver af den anden vandområdeplan er forsinkede og stadig udestående. Yderligere integration af mekanismer til udvikling af landdistrikterne er stadig udestående.

Svar: Kommissionen er enig i, at vurderingen af den anden vandområdeplan stadig er udestående, men har stadig til hensigt at fremme Kommissionens respektive rapport i god tid inden den lovbestemte frist, dvs. december 2018. På grundlag af en ad hoc-vurdering af de relevante dele er oplysningerne i disse vandområdeplaner imidlertid blevet anvendt til at sikre overensstemmelse med forhåndsbetingelserne vedrørende vand i programmerne for udvikling af landdistrikterne. Kommissionen mener derfor, at minimumskrav med hensyn til gennemførelsen af vandrammedirektivet er blevet opfyldt, før der afsættes midler til udvikling af landdistrikterne, dvs. vandprissætning, samt et sæt udvælgelseskriterier for investeringer i kunstvanding. Kommissionen mener derfor, at denne anbefaling er gennemført med hensyn til politikken for udvikling af landdistrikterne.

Faktiske forbedringer i evalueringen af belastninger af vandressourcerne, der skyldes landbrugspraksis, som fortsat er åbentstående, og huller i den faktiske rapporteringspraksis, som medlemsstaterne udøver, er allerede blevet identificeret.

Svar: Kommissionen bekræfter, at arbejdet med retningslinjerne for vurdering af virkninger af programmerne for udvikling af landdistrikter gennem evalueringer, der skal fremlægges i årsberetningen for 2019, er i gang.

Dette omfatter to resultatindikatorer til vurdering af belastninger af vandressourcerne, der skyldes landbrugspraksis.

De samme indikatorer vil blive vurderet i de efterfølgende evalueringer af programmerne for udvikling af landdistrikter for 2014-2020, og der vil blive fremlagt retningslinjer for disse.

SB 08/2014: Har Kommissionen forvaltet indlemmelsen af koblet støtte i enkeltbetalingsordningen effektivt?

Visse medlemsstater meddelte ikke Kommissionen grundlæggende oplysninger om de nye direkte betalingsordninger i så god tid, at Kommissionen svækkede sin overvågningskapacitet. Dens egne revisioner om betalingsrettigheder viser plads til forbedringer.

Svar: Som følge af denne konklusion ændrede Kommissionen sin strategi for at sikre mere fokus på revision og validering af de centrale beregninger og den interne kontrol. Alle revisioner, som er indledt/vil blive indledt fra starten af andet halvår 2017, er påvirket af denne ændring. Der er allerede gennemført tre revisioner (SE, IT og UK — Skotland). Revisionsrapporten NAC/2017/002/SE blev først sendt til Revisionsretten den 20. april 2018. Revisionsrapporten for IT ventes fortsat at blive sendt i denne måned.

Der findes ingen data om Kommissionens plan om inddrivelser på medlemsstatsplan i forhold til korrektion af uretmæssigt tildelte betalingsrettigheder vedrørende grundbetalingsordningen/enkeltbetalingsordningen og fejlberegnede betalinger.

Svar: I overensstemmelse med EU-retten tilkommer det medlemsstaterne at foretage inddrivelser fra støttemodtagere. Endvidere aflægger medlemsstaterne rapport om disse inddrivelser pr. støttemodtager og uden at angive begrundelse for fastlæggelse af de uregelmæssigheder, der fører til iværksættelse af inddrivelsen. (Det er muligt, at den samme støttemodtager har flere tilfælde af manglende overholdelse under forskellige støtteforanstaltninger). Kommissionen anvender finansielle korrektioner for manglende due diligence i forbindelse med inddrivelser. Disse korrektioner er baseret på analysen af medlemsstaternes forvaltning af de inddrivelsesprocedurer, der registreres i overensstemmelse med lovkrav, dvs. pr. støttemodtager, uden en opdeling i forskellige begrundelser for uretmæssig betaling. Revisionsretten anmodes om at tage hensyn til de rammer, der er fastsat i den gældende lovgivning.

Kriterierne for godkendelse af betalingsorganer henviser ikke til rigtigheden og gyldigheden af betalingsrettigheder. Endvidere er Kommissionens fremgangsmåde og retningslinjer om fastsættelse af certificeringsorganernes arbejde med betalingsrettigheder ufuldstændige.

Svar: Der udarbejdes godkendelseskriterier for betalingsorganer uden at give en fortegnelse over alle typer af kontroller, der skal udføres. Godkendelseskriterierne er formuleret generelt, og der henvises ikke til nogen støtteforanstaltning. Samtidig fremgår det klart af EU-lovgivningen, at betalingsorganerne skal sikre, »at det beløb, der skal udbetales til en støttemodtager, er i overensstemmelse med EU-reglerne« (punkt 1, litra A), nr. i), i bilag I til forordning (EU) nr. 907/2014). Kommissionen mener, at det eksisterende system er solidt og giver gode resultater, idet der også tages hensyn til den meget lave fejlprocent for direkte betalinger (under væsentlighedsgrænsen i Revisionsrettens årsberetning for 2016). Vedrørende certificeringsorganernes arbejde vurderer Kommissionen også, at de nuværende retningslinjer for certificeringsorganernes forpligtelser er klare og fuldstændige, så den relevante ramme er tilstrækkelig.

Kommissionens retningslinjer kan ikke være for bindende, da certificeringsorganerne er kvalificerede revisorer og bør basere sig på deres faglige dømmekraft ved udførelsen af certificeringsarbejdet i overensstemmelse med internationalt anerkendte standarder.

SB 09/2014: Bliver EU's støtte til investeringer og salgsfremstød i vinsektoren forvaltet godt, og er der dokumentation for støttens resultater med hensyn til EU-vinenes konkurrenceevne?

Kommissionens indførelse af præciseringer og prioriteter kan kun delvist forbedre situationen, eftersom de ikke forhindrer støtte på længere sigt (op til fem år) for de samme støttemodtagere på de samme målmarkeder i tredjelande.

Efter at have forkastet anbefalingen agter Kommissionen ikke at efterleve denne anbefaling fuldt ud. Derfor er de risici, der er identificeret af Revisionsretten i særberetning nr. 9/2014, stadig gældende.

Svar: Kommissionen mener, at når en erhvervsdrivende har nydt godt af støtte til en salgsfremmende foranstaltning på et tredjelands marked for en 3- eller 5-årig periode, er denne ikke længere berettiget til støtte til samme foranstaltning på samme marked, heller ikke i den efterfølgende programmeringsperiode. Dette begreb er tydeligt forklaret i et brev sendt til én medlemsstat i januar, og det er blevet drøftet i vinudvalget i marts i år.

SB 22/2014: Økonomisering: holde omkostningerne til tilskud til EU-finansierede landdistriktsprojekter under kontrol

Eftersom retningslinjerne ikke er et bindende og obligatorisk dokument, der skal følges, kan Kommissionen ikke vide, hvor mange medlemsstater/regioner der reelt anvendte dem til at forbedre deres kontrolordninger.

Samlet set var der mellem februar 2015 og januar 2016 kun tre uddannelseskurser arrangeret af ENRD i forbindelse med omkostningernes rimelighed og forenklede omkostningsordninger. Med 118 programmer for udvikling af landdistrikter er der risiko for, at Kommissionen er nødt til at gøre mere for at sikre, at hver medlemsstat/region har en chance for at deltage eller har deltaget i sådanne kurser.

ENRD's platform for udveksling af god praksis kan siden udvides med eksempler på gode administrative procedurer såsom dem om rimelige omkostninger.

Svar: Kommissionen mener, at denne anbefaling er gennemført. Kommissionen har beskrevet de forskellige situationer, hvor de relevante emner drøftes med medlemsstaterne, samt de seneste ændringer af gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014. På anmodning af medlemsstaterne ajourføres vejledningen om kontrol og sanktioner i løbet af 2018.

SB 23/2014: Fejl i udgifterne til udvikling af landdistrikterne: Hvad er årsagerne, og hvordan håndteres disse fejl?

De gennemførelsesrapporter, som medlemsstaterne skal fremsende senest den 30. juni 2017, vil give Kommissionen mulighed for at få et opdateret og mere grundigt syn på gennemførelsen af programmerne for udvikling af landdistrikterne.

Svar: Den udvidede årlige gennemførelsesrapport for de programmer for udvikling af landdistrikterne, der blev indført i 2019, vil indeholde yderligere oplysninger om gennemførelsen af landdistriktsprogrammerne.

Kommissionen er forpligtet til at vurdere den politiske udformning og det fortsatte behov for hver støtteforanstaltning på grundlag af resultaterne af gennemførelsen af programmeringsperioden 2014-2020, inden den fremsætter forslag til den næste programmeringsperiode.

Svar: Kommissionen forpligtede sig til at analysere mulige metoder til at forbedre resultaterne af politikken for udvikling af landdistrikter som helhed. Overvejelserne i den forbindelse er allerede blevet iværksat i forbindelse med udarbejdelsen af Kommissionens meddelelse om modernisering og forenkling af den fælles landbrugspolitik.

SB 24/2014: Bliver EU's støtte til forebyggelse og genopretning af skader på skove som følge af brande og naturkatastrofer forvaltet tilfredsstillende?

Gennemførelsen af en række grundlæggende kriterier i EU, som Revisionsretten anbefalede, udestår fortsat/er stadig under udvikling.

Svar: Kommissionen er enig i, at gennemførelsen af denne anbefaling er i gang. Kommissionen indledte drøftelser med Kommissionens ekspertgruppe vedrørende skovbrande for at opstille fælles kriterier. Eftersom skovtyper, brandsårbarhed, geografiske og klimatiske forhold og brandrisiko er meget forskellige inden for EU, er det en fælles øvelse med forskellige tjenestegrene i Kommissionen og de berørte medlemsstater. Det ser ud til, at resultaterne kan forventes ved udgangen af 2018. GD ENV og FFC er ansvarlige for dette spørgsmål, da de er hovedansvarlige i ekspertgruppen vedrørende skovbrande.

En evaluering af effektiviteten af foranstaltningerne udestår fortsat, da de fleste finansierede projekter under den nye programmeringsperiode endnu ikke er færdiggjort eller revideret.

Svar: Kommissionen mente, at denne anbefaling var blevet gennemført. De foranstaltninger, som Kommissionen gennemførte, herunder bl.a. igangværende efterprøvende revisioner af medlemsstaternes kontrolsystemer samt overvågning af handlingsplaner til afhjælpning af identificerede svagheder, anses for effektive. Disse foranstaltninger har til formål at imødegå alle kendte udfordringer med gennemførelsen af foranstaltningerne og fortsætter indtil udgangen af den nuværende programmeringsperiode. En endelig vurdering af effektiviteten af disse foranstaltninger er derfor ikke mulig.

Kommissionen har bekræftet i RAD, at dens gennemførelse »først kan være afsluttet i 2019«.

Der er derfor en risiko for, at de svagheder, som Revisionsretten påpegede i SB 24/2014 for så vidt angår overvågning, kan vare ved i perioden 2014-20, hvis de nye overvågningsværktøjer, der foreslås, endnu ikke har forbedret overvågningsrammen for denne særlige støtte, således som Revisionsretten gav udtryk for i konklusionerne (punkt 81) i SB 24/2014.

Svar: Den udvidede årlige gennemførelsesrapport for de programmer for udvikling af landdistrikterne, der blev indført i 2019, vil omfatte yderligere oplysninger med hensyn til gennemførelse af foranstaltningen i overensstemmelse med de specifikke mål.

SB 01/2014: Effektiviteten af EU-støttede projekter inden for offentlig bytransport

Kommissionen kunne have anmodet om resultatindikatorer for bytransportprojekter i forhandlingsprocessen, men da der ikke er nogen obligatoriske forhåndsdefinerede resultatindikatorer under EFRU, er det ikke alle OP'er, der har bytransportprojekter, som har fastlagt sådanne indikatorer.

Der findes ingen indikatorer på projektniveau og ingen indikatorer vedrørende kvaliteten af tjenesterne og niveauet af brugertilfredshed, og brugen af brugertilfredshedsundersøgelser er ikke systematisk og ikke obligatorisk.

Svar: De resultatindikatorer, der indgår i programmerne for 2014-2020, blev udvalgt under hensyntagen til de problemer, som skal løses af programmet, retningen af den ønskede ændring og den ønskede situation (mål). Det er derfor muligt, at, hvis det overordnede formål med komplekse indgreb, herunder begrænsede investeringer i bytransport, var energieffektivitet eller reduktion af partikler, valgte forvaltningsmyndighederne ikke resultatindikatorer, der henviser direkte til anvendelsen af offentlig transport, da det ikke var relevant for programmålene. Dette bidrager desuden til at begrænse den administrative byrde forbundet med at søge samfinansiering.

Alle projekter har, når der ansøges om EU-finansiering, deres projektspecifikke indikatorer. De nærmere regler for deres inddragelse hører under medlemsstaterne og afhænger af nationale tilgange. Projektansøgningerne afslører mange oplysninger om de forventede resultater af projekterne (reduktioner i drivhusgasemissioner og lokale luftkvalitetsemissioner, nedbringelse af trængsel, reduktion i rejsetid og ulykker og andre eksterne omkostninger i transportsektoren).

Kommissionen mener, at indsatsen på EU-plan er proportional. Det anbefales derfor at gennemføre »brugertilfredshedsundersøgelser« for projekter, hvor der ud fra efterspørgselsprognoser og cost-benefit-analyser er et reelt behov for at overvåge disse aspekter for at sikre optimal udnyttelse af infrastrukturen og projektets økonomiske levedygtighed. For projekter, der vedrører f.eks. modernisering af eksisterende sporvognstransport på eksisterende ruter, og hvis der allerede er tilstrækkelig efterspørgsel, kan forekomsten af en brugertilfredshedsundersøgelse opfattes som overdrevet.

Under alle omstændigheder indgår hverken udnyttelsesgraden eller ydelserne i tilskudsaftalerne og måles pr. projekt.

I mangel af forudfastsatte resultatindikatorer i EFRU-forordningen, pr. sektor, findes der endnu ikke fælles standarder til måling af resultaterne af bytransport for programmeringsperioden 2014-2020.

Svar: Overvågning af medlemsstaternes forpligtelser vedrører niveauet for prioritetsaksen. De nærmere bestemmelser om denne overvågning hører under medlemsstaterne, så oplysningerne kan indhentes enten fra modtagerne eller fra konsekvensanalyser tilvejebragt af forvaltningsmyndighederne. Navnlig for projekter inden for offentlig transport kan den anden mulighed være mere effektiv, især hvis der er flere EU-finansierede projekter i samme by.

Der er stadig ingen måling for det enkelte projekt, som der blev anmodet om i anbefalingerne.

I mangel af forudfastsatte resultatindikatorer i EFRU-forordningen, pr. sektor, findes der endnu ikke fælles standarder til måling af resultaterne af bytransport for programmeringsperioden 2014-2020.

Svar: Overvågningssystemet blev udformet for at muliggøre måling på programniveau. Et sæt foruddefinerede indikatorer indgik i retsgrundlaget til måling af fremskridtene på outputniveau, men de lovgivende organer fastsatte ikke et sådant forslag for resultatindikatorer. Sådanne resultatindikatorer kunne dog have været foreslået som programspecifikke resultatindikatorer, men de kunne ikke aggregeres på EU-plan som følge af forskelle i definitionerne af indikatorer. Denne tilgang er rimelig i lyset af, at måling af resultater af bytransportprojekter kan variere fra by til by, selv inden for en medlemsstat.

SB 07/2014: Har EFRU's støtte til udvikling af virksomhedsvæksthuse givet gode resultater?

Der er intet bevis for, at væksthusprocessen altid starter med et detaljeret og skræddersyet væksthusprogram, hvis gennemførelse følges op, og at det altid vurderes, om forretningsmålene kan nås.

Der findes stadig ingen dækkende retningslinjer rettet til medlemsstaterne, der udtrykkeligt kræver, at alle betingelserne for EU's medfinansiering af virksomhedsvæksthuse, som Revisionsretten har anbefalet, skal indgå i alle nationale operationelle programmer, som omfatter anvendelsen af sådanne væksthuse.

Svar: Medlemsstaterne informeres om særberetning nr. 7/2014 og anbefalingerne heri. Kommissionen meddelte, at nogle operationelle programmer bør indeholde bestemmelser om, at der skal lægges vægt på inkubationsprogrammer, behovet for at følge SMV'erne i deres tidlige år og kravet om at give nystartede virksomheder gennemførlighedsstøtte, mentorordninger og læring.

Under delt forvaltning overvåger Kommissionen gennemførelsen af programmerne, men ikke for individuelle projekter. Det er de nationale myndigheders ansvar at udvælge de projekter til støtte, som bedst kan bidrage til programmets mål, og anmode den potentielle støttemodtager om at udarbejde et detaljeret, skræddersyet inkubationsprogram for hver kundevirksomhed. De bør derfor indføre passende kontraktlige forpligtelser over for støttemodtagere i de tilskudsaftaler, som giver dem sikkerhed for, at de ønskede output og resultater vil blive opnået ved de udvalgte operationer.

Kommissionen udarbejdede et omfattende sæt tematiske vejledninger vedrørende gennemførelsen af tematisk mål 1 om styrkelse af forskning og innovation, herunder: serviceinnovation, kreative brancher, kobling mellem universiteter og regional vækst, innovationsbaserede væksthuse, kobling mellem intelligent og bæredygtig vækst gennem intelligent specialisering. De er generelt blevet fremmet af Kommissionen og kan findes på: http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/s3pguide

Disse tematiske retningslinjer blev også foreslået som yderligere læsning i vejledningen om forhåndsbetingelser for de europæiske struktur- og investeringsfonde, del II, og det tilrådes at følge dem i Kommissionens rådgivende funktion i overvågningsudvalgene for de relevante operationelle programmer.

Tilbud om inkubationstjenester til udenlandske virksomheder er stadig ikke en betingelse for, at væksthuse kan modtage EU-medfinansiering i alle medlemsstater.

Der findes stadig ingen dækkende retningslinjer rettet til medlemsstaterne, der udtrykkeligt kræver, at alle betingelserne for EU's medfinansiering af virksomhedsvæksthuse, som Revisionsretten har anbefalet, skal indgå i alle nationale operationelle programmer, som omfatter anvendelsen af sådanne væksthuse.

Svar: Kommissionen mener, at væksthusene også kan tilbyde deres tjenester til ikke-hjemmehørende virksomheder, men kun i de medlemsstater, som Kommissionen nævner som eksempel, således at inkubationsstøtten kan få større indvirkning på det lokale erhvervsliv, og så der bliver bedre mulighed for netværkssamarbejde.

Oprettelsen af sådanne overvågningssystemer er ikke en betingelse for medfinansiering, men derimod baseret på en frivillig anmodning.

Svar: Under delt forvaltning af strukturfondene har Kommissionen ikke noget retsgrundlag for udtrykkeligt at kræve, at dette element indarbejdes i designproceduren. Kommissionen anbefaler, at de virksomhedsvæksthuse, som modtager EU-medfinansiering, etablerer et overvågningssystem baseret bl.a. på forretningsmæssige data fra støttede kunder.

SB 12/2014: Er EFRU effektiv med hensyn til at finansiere projekter, der direkte fremmer biodiversitet som led i EU's biodiversitetsstrategi frem til 2020?

Kommissionen overvåger ikke OP'er i detaljer. I betragtning af forvaltningsmåden er dette fortsat medlemsstaternes ansvar.

Svar: Kommissionen fører tilsyn med gennemførelsen af de operationelle programmer ved hjælp af de midler, som den har til rådighed i henhold til de underliggende forordninger: Overvågningsudvalg, årlig og endelig gennemførelsesrapport, årligt gennemgangsmøde.

Kommissionen drøfter spørgsmålene med de forberedende projekter med medlemsstaterne, men dette er ikke nok i vejledningerne.

Svar: Kommissionen fremhæver, at de relevante vejledninger blev offentliggjort før særberetningen forud for udarbejdelsen af operationelle programmer i medlemsstaterne. Kommissionen vil sikre, at spørgsmålet er korrekt behandlet i vejledningerne til den flerårige finansielle ramme efter 2020.

Det er stadig for tidligt at vurdere hele processen og dermed rigtigheden af mekanismen.

Svar: Finansielle data efter udgiftskategorier, herunder med biodiversitetsvægtning, er offentligt tilgængelige i kataloget over den åbne dataportal for de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESIF). Det er ikke muligt at foretage en efterfølgende analyse og dermed vurdere rigtigheden af metoden til identificering af biodiversitet, før en væsentlig del af budgettet er gennemført.

SB 20/2014: Har EFRU-støtten til SMV'er på e-handelsområdet været effektiv?

Der skal foretages yderligere vejledning og kontrol på medlemsstatsplan for at sikre, at de indførte overvågnings- og informationssystemer giver pålidelige og rettidige data om OP'ernes fremskridt og resultater.

Svar: For programmeringsperioden 2014-2020 i henhold til artikel 50 i forordningen om fælles bestemmelser skal medlemsstaterne indsende en årlig rapport om gennemførelsen af alle programmer. Disse rapporter omfatter oplysninger om bl.a. fælles og programspecifikke indikatorer og kvantificerede målværdier. Kommissionen foretager en grundig vurdering af oplysningerne i disse rapporter og i tilfælde af bekymringer med hensyn til pålideligheden og rettidigheden af oplysningerne, returneres rapporterne til medlemsstaterne med henblik på ændring.

Desuden foretager Kommissionen og medlemsstaterne revisioner af pålideligheden af resultatdataene. Upålidelige data vil blive betragtet som en svaghed i forvaltnings- og kontrolsystemet og kan føre til finansielle korrektioner. I 2017 gennemførte Kommissionen ni revisioner vedrørende dataenes pålidelighed. Eftersom gennemførelsen først lige er begyndt, var Kommissionens revision koncentreret om opbygningen af systemerne til registrering og rapportering af data. Som følge heraf kan disse revisioner betragtes som en forebyggende og kapacitetsopbyggende indsats fra Kommissionens side. Revisionsmyndighederne vil også indberette svagheder i forbindelse med datapålidelighed som led i deres arbejde og i de årlige revisionserklæringer, når gennemførelsen skrider frem.

Kommissionen foreslog ikke som bebudet standardindikatorer, der er relevante for EU's strategiske mål for e-handel.

Svar: I perioden 2014-2020 blev brugen af »fælles indikatorer« obligatorisk, når det var relevant. Udviklingen af e-handel i SMV'er er kun én mulig form for intervention under udvikling af informations- og kommunikationsteknologi (IKT). Den begrænsede støtte, som medlemsstaterne afsatte til denne type intervention i den foregående programmeringsperiode, begrunder ikke indførelsen af en »fælles indikator« på dette område. For perioden efter 2020 vil Kommissionen undersøge mulighederne for at forbedre sættet af programindikatorer, navnlig udviklingen af »fælles indikatorer«. Men de operationelle programmer, der finansierer udviklingen af e-handel i SMV'er, kunne frit fastsætte specifikke indikatorer, der er relevante for interventionen. Indikatorerne blev som led i de operationelle programmer forhandlet og i sidste ende vedtaget af Kommissionen.

Kommissionen krævede ikke, at der skulle defineres et minimumssæt af solide indikatorer med tilhørende mål i tilskudsaftalerne.

Svar: Under delt forvaltning overvåger Kommissionen gennemførelsen af programmerne, men ikke for individuelle projekter. Det er de nationale myndigheders ansvar at udvælge de projekter, der bedst kan bidrage til målene i det pågældende program, til støtte. Derfor bør de indføre passende kontraktlige forpligtelser over for støttemodtagere i tilskudsaftalerne, som giver sikkerhed for, at de ønskede output og resultater vil blive opnået ved de udvalgte operationer med henblik på at nå målindikatorerne på prioritets- eller programniveau.

SB 21/2014: EU-finansierede lufthavnsinfrastrukturer giver ikke valuta for pengene

Der er en øget risiko for, at medlemsstaterne med revisionen af den generelle gruppefritagelsesforordning benytter lejligheden til at bruge offentlige midler til mindre finansielt ikke-levedygtige lufthavne.

Svar: Kommissionen mener, at ændringerne i statsstøttelovgivningen ikke har nogen direkte indflydelse på, hvordan EU's medfinansiering afsættes under samhørighedspolitikken.

SB 18/2014: EuropeAids systemer til evaluering og resultatorienteret overvågning

Der mangler dokumentation for, hvordan udvælgelseskriterierne blev anvendt til fastlæggelse af individuelle evalueringsplaner (eksempler) af delegationerne og i hovedkvarteret.

Svar: Kommissionen er enig i denne vurdering og er i færd med at træffe foranstaltninger for at forbedre dette aspekt af evalueringsplanlægningen.

ESS-kontrakten, der kun tildeles i december 2016, er stadig i en indledende fase. Derfor skal der gøres en yderligere indsats for at gennemføre Revisionsrettens anbefaling fuldt ud, navnlig hvad angår analysen af årsagerne til forsinkede evalueringer og de foranstaltninger, der er truffet for at løse dem.

Manglende effektivitet i leveringen af MEP'er i delegationerne.

Svar: Arbejdet med ESS er stadig i sin indledende fase. Der er som påvist allerede foretaget yderligere analyse og afhjælpende foranstaltninger: Det vellykkede samarbejde med EU-delegationerne og hovedkvarterets enheder har gjort det muligt at indsamle 85 OEP'er (som erstatter MEP) for 2018 med en svarprocent på 91 % af de 93 kontaktede EU-delegationer. Funktionerne til indkodning af OEP har været tilgængelige i EVAL siden slutningen af marts 2018. Alle 2018-OEP'er vil blive kodet af ESS i EVAL, og 2019-OEP'er vil blive kodet direkte af delegationerne og enhederne selv. Denne nye funktion vil lette analysen og overvågningen af de evalueringer, der udføres af delegationer og enheder i hovedkvarteret.

Der er endnu ikke indført en systematisk mekanisme til indsamling af oplysninger om programmernes resultater i mindst tre år efter deres afslutning til tydeligt at vise virkningen og bæredygtigheden af de opnåede resultater.

En stigning i andelen af de efterfølgende evalueringer, der er nødvendig for at dokumentere resultaterne på længere sigt, såsom virkninger, er endnu ikke demonstreret.

Svagheder i data om udviklingsresultater og erfaringer blev indberettet til DEVCO i oktober 2016 (»Gennemgang af de strategiske evalueringer«).

Svar: Kommissionen accepterede i første omgang ikke denne anbefaling og er fortsat uenig med den.

Hvad angår stigningen i andelen af efterfølgende evalueringer, mener Kommissionen, at den systematiske efterfølgende evaluering af programmer ikke er omkostningseffektiv med hensyn til brugbarheden af de fremlagte oplysninger. Oplysninger om langsigtede resultater af interventioner er integreret i de strategiske evalueringer, der gennemføres af Kommissionen, hvilket giver et bedre overblik over følgerne af interventionerne i et bestemt geografisk eller tematisk område.

Evalueringerne følger kravene i den nye meddelelse fra 2013 om styrkelse af grundlaget for smart regulering — bedre evaluering (COM(2013) 686 final) og retningslinjerne for bedre regulering, der blev offentliggjort den 19. maj 2015, som bl.a. har til formål at fremme en »evalueringskultur« i Kommissionen, anvende princippet om »evaluering først« som anført i DEVCO og EU-Udenrigstjenestens fælles evalueringspolitik, øge gennemsigtigheden af evalueringsprocessen og udnytte deres resultater. I 2016 har Kommissionen fortsat lagt vægt på en forbedring af planlægningen og gennemførelsen af evalueringen af projekter: To vigtige redskaber er blevet sat i produktion (overvågnings- og evalueringsplaner og evalueringsmodulet), og der er indgået kontrakt med et eksternt serviceteam.

DEVCO påviste ikke en stigning i antallet af efterfølgende evalueringer, selv om der blev opnået forbedringer via alternative metoder.

Svar: I sit indledende svar accepterede Kommissionen denne anbefaling, hvis en yderligere analyse viste, at en stigning i antallet af efterfølgende evalueringer er effektiv og nyttig. Den gennemførte analyse førte til den konklusion, at en stigning i antallet af efterfølgende evalueringer ikke nødvendigvis ville føre til bedre oplysninger om resultater, da disse oplysninger muligvis ikke ville komme på det mest hensigtsmæssige tidspunkt for beslutningstagningen, men helt sikkert ikke ville være omkostningsfri.

I overensstemmelse med Revisionsrettens anbefaling og på grundlag af analysen accepterede Kommissionen, at der var behov for forbedring af begrundelsen for at evaluere projekter og programmer: udvælgelse i hver fase — midtvejsevaluering, endelig evaluering, efterfølgende evaluering — inden for rammerne af et landeprogram, idet der også tages hensyn til andre rapporteringsinstrumenter (RFW) og målene for evalueringerne (balance mellem ansvarlighed og læring). Der er truffet foranstaltninger i denne henseende.

Oplysninger om de langsigtede resultater af interventioner er integreret i strategiske evalueringer foretaget af DEVCO, som giver et bedre overblik over følgerne af interventionerne på et bestemt geografisk eller tematisk område.

Der er ingen systematisk mekanisme til opfølgning af anbefalinger vedrørende handlingsplaner for strategiske evalueringer i mere end et år med hensyn til »fiche contradictoire«.

It-modulet EVAL omfatter endnu ikke strategiske evalueringer.

Svar: Selv om »fiche contradictoire« — med visse undtagelser — først følges op efter et år, vil Kommissionen gerne understrege, at opfølgningen og udbredelsen af resultaterne af evalueringen er en langsigtet proces, der rækker ud over det formelle instrument i dokumentet. Dette omfatter deltagelse i programmerings- og beslutningsprocesser, hvor evalueringsrelaterede oplysninger bør indarbejdes.

BILAG 3.3

ANBEFALINGER TIL MEDLEMSSTATERNE

| Særberetning nr. | Særberetningens titel | Anbefaling til medlemsstaterne, antal og område/sammendrag |
| --- | --- | --- |
| 1/2017 | Det vil kræve en yderligere indsats at gennemføre Natura 2000-nettet på en sådan måde, at dets fulde potentiale realiseres | 1. | a) og b) Fuld gennemførelse af naturbeskyttelsesdirektiverne |

Særberetning nr.

Særberetningens titel

Anbefaling til medlemsstaterne, antal og område/sammendrag

1/2017

Det vil kræve en yderligere indsats at gennemføre Natura 2000-nettet på en sådan måde, at dets fulde potentiale realiseres

1.

a) og b) Fuld gennemførelse af naturbeskyttelsesdirektiverne

| 2. | a), b) og c) Finansiering og regnskabsmæssig behandling af omkostningerne til Natura 2000 |
| --- | --- |

2.

a), b) og c) Finansiering og regnskabsmæssig behandling af omkostningerne til Natura 2000

| 3. | a) og c) Måling af Natura 2000's resultater |
| --- | --- |

3.

a) og c) Måling af Natura 2000's resultater

2/2017

Kommissionens forhandling af partnerskabsaftaler og programmer på samhørighedsområdet for perioden 2014-2020: Udgifterne er i højere grad rettet mod Europa 2020-prioriteterne, men ordningerne for resultatmåling bliver stadig mere komplekse

| 2. | a) Fremlægge finansielle oplysninger til overvågning |
| --- | --- |

2.

a) Fremlægge finansielle oplysninger til overvågning

| 4. | Ophøre med at anvende unødvendige programspecifikke indikatorer |
| --- | --- |

4.

Ophøre med at anvende unødvendige programspecifikke indikatorer

| 5. | Sørge for indsamling af de data, der er relevante med hensyn til at fastslå effekten af EFRU-interventioner |
| --- | --- |

5.

Sørge for indsamling af de data, der er relevante med hensyn til at fastslå effekten af EFRU-interventioner

3/2017

Ungdomsarbejdsløshed — Har EU's politikker gjort en forskel?

| 1. | Styre forventningerne ved at fastsætte realistiske og opnåelige målsætninger og mål samt foretage vurderinger af finansieringsgab og markedsanalyser, inden ordningerne oprettes |
| --- | --- |

1.

Styre forventningerne ved at fastsætte realistiske og opnåelige målsætninger og mål samt foretage vurderinger af finansieringsgab og markedsanalyser, inden ordningerne oprettes

| 2. | Opstille passende opsøgende strategier, som indeholder konkrete og målbare årlige mål og identificerer de vigtigste udfordringer samt handlingsplaner til at overvinde disse udfordringer |
| --- | --- |

2.

Opstille passende opsøgende strategier, som indeholder konkrete og målbare årlige mål og identificerer de vigtigste udfordringer samt handlingsplaner til at overvinde disse udfordringer

| 3. | Skaffe sig et fuldstændigt overblik over, hvad det vil koste at gennemføre ungdomsgarantien, og prioritere de relaterede foranstaltninger, der skal gennemføres |
| --- | --- |

3.

Skaffe sig et fuldstændigt overblik over, hvad det vil koste at gennemføre ungdomsgarantien, og prioritere de relaterede foranstaltninger, der skal gennemføres

| 4. | Sikre, at tilbud kun anses for at være af god kvalitet, hvis de passer til deltagerens profil og efterspørgslen på arbejdsmarkedet og fører til varig integration på arbejdsmarkedet |
| --- | --- |

4.

Sikre, at tilbud kun anses for at være af god kvalitet, hvis de passer til deltagerens profil og efterspørgslen på arbejdsmarkedet og fører til varig integration på arbejdsmarkedet

| 5. | Forbedre deres overvågnings- og rapporteringssystemer, således at der regelmæssigt leveres kvalitetsdata til fremme af udviklingen af mere evidensbaserede ungdomspolitikker |
| --- | --- |

5.

Forbedre deres overvågnings- og rapporteringssystemer, således at der regelmæssigt leveres kvalitetsdata til fremme af udviklingen af mere evidensbaserede ungdomspolitikker

6/2017

EU's reaktion på flygtningekrisen: »hotspottilgangen«

| 3. | Udsendelse af eksperter |
| --- | --- |

3.

Udsendelse af eksperter

8/2017

EU's fiskerikontrol: Der er brug for en yderligere indsats

| 1. | a) Mere pålidelige oplysninger om fiskerflåderne |
| --- | --- |

1.

a) Mere pålidelige oplysninger om fiskerflåderne

| 2. | c) Bedre overvågning af fiskeriforvaltningsforanstaltninger |
| --- | --- |

2.

c) Bedre overvågning af fiskeriforvaltningsforanstaltninger

| 3. | a), b) og c) Mere pålidelige fiskeridata |
| --- | --- |

3.

a), b) og c) Mere pålidelige fiskeridata

| 4. | a), c) og d) Bedre inspektioner og sanktioner |
| --- | --- |

4.

a), c) og d) Bedre inspektioner og sanktioner

10/2017

EU's støtte til unge landbrugere bør målrettes bedre med henblik på at fremme et effektivt generationsskifte

| 1. | Forbedre interventionslogikken ved at styrke behovsvurderingen og fastsætte SMART-mål |
| --- | --- |

1.

Forbedre interventionslogikken ved at styrke behovsvurderingen og fastsætte SMART-mål

| 2. | Forbedre målretningen af foranstaltningerne |
| --- | --- |

2.

Forbedre målretningen af foranstaltningerne

| 3. | Andet og tredje led: Forbedre overvågnings- og evalueringssystemet |
| --- | --- |

3.

Andet og tredje led: Forbedre overvågnings- og evalueringssystemet

12/2017

Gennemførelsen af drikkevandsdirektivet: Kvaliteten af og adgangen til drikkevand er blevet forbedret i Bulgarien, Ungarn og Rumænien, men investeringsbehovene er stadig store

| 3. | Kræve, at planer om at nå et bestemt niveau for reduktion af vandspild inddrages som udvælgelseskriterium vedrørende alle vandfacilitetsprojekter, der gør det muligt at nå nationale mål |
| --- | --- |

3.

Kræve, at planer om at nå et bestemt niveau for reduktion af vandspild inddrages som udvælgelseskriterium vedrørende alle vandfacilitetsprojekter, der gør det muligt at nå nationale mål

| 5. | a) og b) Sikre, at vandtakststrukturen giver en bæredygtig vandinfrastruktur, og overveje om fornødent at yde finansiel støtte eller andre former for støtte til husstande, for hvilke vandforsyningsomkostningerne overstiger overkommelighedssatsen |
| --- | --- |

5.

a) og b) Sikre, at vandtakststrukturen giver en bæredygtig vandinfrastruktur, og overveje om fornødent at yde finansiel støtte eller andre former for støtte til husstande, for hvilke vandforsyningsomkostningerne overstiger overkommelighedssatsen

13/2017

Et fælles europæisk jernbanetrafikstyringssystem: Vil det politiske mål nogensinde blive til virkelighed?

| 1. | Vurdering af omkostningerne ved indførelsen af European Rail Traffic Management System |
| --- | --- |

1.

Vurdering af omkostningerne ved indførelsen af European Rail Traffic Management System

| 2. | Afskaffelse af de nationale signalsystemer |
| --- | --- |

2.

Afskaffelse af de nationale signalsystemer

| 3. | Individuelle business cases for infrastrukturforvaltere og jernbanevirksomheder |
| --- | --- |

3.

Individuelle business cases for infrastrukturforvaltere og jernbanevirksomheder

| 6. | a) Tilpasning af nationale udbygningsplaner, overvågning og håndhævelse |
| --- | --- |

6.

a) Tilpasning af nationale udbygningsplaner, overvågning og håndhævelse

| 8. | a) og b) Bedre målretning af EU-finansieringen |
| --- | --- |

8.

a) og b) Bedre målretning af EU-finansieringen

16/2017

Udvikling af landdistrikterne: behov for mindre kompleksitet og større fokus på resultater

| 1. | b) Medlemsstaterne bør beskrive nærmere, hvordan de mekanismer, der skal sikre samordning, komplementaritet og synergi mellem programmerne for udvikling af landdistrikterne og andre programmer, vil blive anvendt, og hvordan man på baggrund af EU-reglerne vil følge op på dem og rapportere om dem |
| --- | --- |

1.

b) Medlemsstaterne bør beskrive nærmere, hvordan de mekanismer, der skal sikre samordning, komplementaritet og synergi mellem programmerne for udvikling af landdistrikterne og andre programmer, vil blive anvendt, og hvordan man på baggrund af EU-reglerne vil følge op på dem og rapportere om dem

18/2017

Det fælles europæiske luftrum: En ændret kultur, men ikke et fælles luftrum

| 3. | Sikre de nationale tilsynsmyndigheders fulde uafhængighed og kapacitet |
| --- | --- |

3.

Sikre de nationale tilsynsmyndigheders fulde uafhængighed og kapacitet

19/2017

Importprocedurer: Mangler i lovgrundlaget og en ineffektiv gennemførelse påvirker EU's finansielle interesser

| 6. | a), b), c) og d) Medlemsstaterne bør kun undlade at foretage en kontrol, hvis ledelsen på forhånd eller umiddelbart har godkendt dette, og de bør indføre kontroller i deres elektroniske toldsystemer, udføre efterfølgende kontrol af de erhvervsdrivendes overholdelse af betingelserne for afgiftsfritagelse for forsendelser af ringe værdi og udarbejde efterforskningsplaner for at tackle misbruget af denne fritagelse. |
| --- | --- |

6.

a), b), c) og d) Medlemsstaterne bør kun undlade at foretage en kontrol, hvis ledelsen på forhånd eller umiddelbart har godkendt dette, og de bør indføre kontroller i deres elektroniske toldsystemer, udføre efterfølgende kontrol af de erhvervsdrivendes overholdelse af betingelserne for afgiftsfritagelse for forsendelser af ringe værdi og udarbejde efterforskningsplaner for at tackle misbruget af denne fritagelse.

BILAG 3.4

OPFØLGNING AF TIDLIGERE ANBEFALINGER VEDRØRENDE PERFORMANCESPØRGSMÅL

| År | Revisionsrettens anbefaling | Revisionsrettens analyse af de fremskridt, der er sket | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Fuldt gennemført | Under gennemførelse | Ikke gennemført | Ikke relevant | Utilstrækkeligt bevis |
| I de fleste henseender | I nogle henseender |
| 2014 | Anbefaling 1:

  EU-strategien og FFR bør tilpasses bedre til hinanden, især hvad angår tidsperiode og prioriter. Det vil gøre det nemmere at sikre, at der findes passende overvågnings- og rapporteringsordninger, og dermed gøre det nemmere for Kommissionen at rapportere effektivt om EU-budgettets bidrag til opfyldelsen af EU-strategien. Kommissionen bør stille hensigtsmæssige forslag til lovgiveren med henblik på at adressere dette forhold. | | | | X | | | |
| Anbefaling 2:

  EU-strategiens politiske mål på højt niveau bør omsættes til nyttige operationelle mål for forvaltere. Med hensyn til efterfølgeren til Europa 2020 bør Kommissionen foreslå lovgiveren, at:






  a) | de politiske mål på højt niveau bliver afspejlet i mål på EU-niveau |

År

Revisionsrettens anbefaling

Revisionsrettens analyse af de fremskridt, der er sket

Kommissionens svar

Fuldt gennemført

Under gennemførelse

Ikke gennemført

Ikke relevant

Utilstrækkeligt bevis

I de fleste henseender

I nogle henseender

2014

Anbefaling 1:

EU-strategien og FFR bør tilpasses bedre til hinanden, især hvad angår tidsperiode og prioriter. Det vil gøre det nemmere at sikre, at der findes passende overvågnings- og rapporteringsordninger, og dermed gøre det nemmere for Kommissionen at rapportere effektivt om EU-budgettets bidrag til opfyldelsen af EU-strategien. Kommissionen bør stille hensigtsmæssige forslag til lovgiveren med henblik på at adressere dette forhold.

X

Anbefaling 2:

EU-strategiens politiske mål på højt niveau bør omsættes til nyttige operationelle mål for forvaltere. Med hensyn til efterfølgeren til Europa 2020 bør Kommissionen foreslå lovgiveren, at:

a)

de politiske mål på højt niveau bliver afspejlet i mål på EU-niveau

| b) | partnerskabsaftalerne og programmerne så omsætter disse mål på EU-niveau til de operationelle mål på medlemsstatsniveau. Der er også behov for en sådan forbindelse i programmer, der forvaltes direkte af Kommissionen. |
| --- | --- |

b)

partnerskabsaftalerne og programmerne så omsætter disse mål på EU-niveau til de operationelle mål på medlemsstatsniveau. Der er også behov for en sådan forbindelse i programmer, der forvaltes direkte af Kommissionen.

X

Anbefaling 3:

Fokuseringen på resultater bør styrkes snarest muligt. Kommissionen bør foreslå lovgiveren, at:

| a) | medlemsstaterne i deres partnerskabsaftaler og programmer skal medtage de kvantificerede resultater, der tilsigtes med finansieringen |
| --- | --- |

a)

medlemsstaterne i deres partnerskabsaftaler og programmer skal medtage de kvantificerede resultater, der tilsigtes med finansieringen

| b) | alle partnerskabsaftalerne og programmerne skal omfatte fælles resultatindikatorer, som deles af de forskellige fonde, hvor det er muligt, og som er udformet til at overvåge fremskridt på lokalt niveau, på medlemsstatsniveau og på EU-niveau |
| --- | --- |

b)

alle partnerskabsaftalerne og programmerne skal omfatte fælles resultatindikatorer, som deles af de forskellige fonde, hvor det er muligt, og som er udformet til at overvåge fremskridt på lokalt niveau, på medlemsstatsniveau og på EU-niveau

| c) | resultatrammen (inklusive eventuelle resultatreserver) så vidt muligt bliver baseret på disse fælles resultatindikatorer. |
| --- | --- |

c)

resultatrammen (inklusive eventuelle resultatreserver) så vidt muligt bliver baseret på disse fælles resultatindikatorer.

X

---

KAPITEL 4

Indtægter

INDHOLD

| Indledning | 4.1-4.4 |
| --- | --- |

| Kort beskrivelse af indtægterne | 4.2-4.3 |
| --- | --- |

| Revisionens omfang og revisionsmetoden | 4.4 |
| --- | --- |

| Transaktionernes formelle rigtighed | 4.5 |
| --- | --- |

| Gennemgang af de årlige aktivitetsrapporter og andre elementer i de interne kontrolsystemer | 4.6-4.20 |
| --- | --- |

| Antallet af BNI- og momsforbehold samt udestående punkter vedrørende traditionelle egne indtægter er samlet set uændret | 4.7-4.8 |
| --- | --- |

| Kommissionen fortsatte med at gennemføre sin flerårige BNI-kontrolplan og gjorde fremskridt med hensyn til at vurdere globaliseringens effekt på nationalregnskaberne | 4.9-4.11 |
| --- | --- |

| Der er svagheder i medlemsstaternes forvaltning af traditionelle egne indtægter | 4.12-4.16 |
| --- | --- |

| Utilstrækkelig overvågning af importstrømme bidrog til en langvarig proces med henblik på at sikre EU's indtægter | 4.17 |
| --- | --- |

| Der er svagheder i kontrollen af de momsbaserede egne indtægter | 4.18-4.19 |
| --- | --- |

| Årlige aktivitetsrapporter og andre forvaltningsordninger | 4.20 |
| --- | --- |

| Konklusion og anbefalinger | 4.21-4.23 |
| --- | --- |

| Konklusion | 4.21 |
| --- | --- |

| Anbefalinger | 4.22-4.23 |
| --- | --- |

| Bilag 4.1 — | Resultaterne af testen af transaktioner vedrørende indtægter |
| --- | --- |

Bilag 4.1 —

| Bilag 4.2 — | Medlemsstaternes udestående BNI-forbehold, momsforbehold og udestående punkter vedrørende traditionelle egne indtægter pr. 31.12.2017 |
| --- | --- |

Bilag 4.2 —

| Bilag 4.3 — | Opfølgning af tidligere anbefalinger om indtægter |
| --- | --- |

Bilag 4.3 —

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 4.1. | Dette kapitel præsenterer vores revisionsresultater vedrørende indtægterne, som omfatter egne indtægter og andre indtægter. Indtægternes fordeling i 2017 vises i 
  tekstboks 4.1
  . |

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

4.1.

Dette kapitel præsenterer vores revisionsresultater vedrørende indtægterne, som omfatter egne indtægter og andre indtægter. Indtægternes fordeling i 2017 vises i 
  tekstboks 4.1
  .

Tekstboks 4.1 —   Indtægter — Fordeling i 2017

(milliarder euro)

| (milliarder euro) |
| --- |
| |
| Indtægter i alt 2017
   (1) | 139,7 |
| Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede årsregnskab for 2017. |

Image

Indtægter i alt 2017
   (1)

139,7

Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede årsregnskab for 2017.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Kort beskrivelse af indtægterne

| 4.2. | De fleste indtægter (83 %) kommer fra de tre kategorier af egne indtægter: |
| --- | --- |

4.2.

De fleste indtægter (83 %) kommer fra de tre kategorier af egne indtægter:

| a) | Egne indtægter baseret på bruttonationalindkomsten (BNI) udgør 56 % af EU's indtægter og bruges til at skabe balance på EU-budgettet, når indtægterne fra alle andre kilder er beregnet. Hver medlemsstat bidrager proportionelt på grundlag af sit BNI (1). |
| --- | --- |

a)

Egne indtægter baseret på bruttonationalindkomsten (BNI) udgør 56 % af EU's indtægter og bruges til at skabe balance på EU-budgettet, når indtægterne fra alle andre kilder er beregnet. Hver medlemsstat bidrager proportionelt på grundlag af sit BNI (1).

| b) | Traditionelle egne indtægter udgør 15 % af EU's indtægter. De omfatter told på importerede varer (20,3  milliarder euro) og produktionsafgifter på sukker (0,1 milliard euro). Begge indtægtstyper inkasseres af medlemsstaterne. 80 % af det samlede beløb går til EU-budgettet, og medlemsstaterne tilbageholder 20 % til dækning af inkasseringsomkostningerne |
| --- | --- |

b)

Traditionelle egne indtægter udgør 15 % af EU's indtægter. De omfatter told på importerede varer (20,3  milliarder euro) og produktionsafgifter på sukker (0,1 milliard euro). Begge indtægtstyper inkasseres af medlemsstaterne. 80 % af det samlede beløb går til EU-budgettet, og medlemsstaterne tilbageholder 20 % til dækning af inkasseringsomkostningerne

| c) | Momsbaserede egne indtægter udgør 12 % af EU's indtægter. Medlemsstaternes bidrag til denne indtægt beregnes ved at anvende en ensartet sats (2) på deres harmoniserede momsgrundlag. |
| --- | --- |

c)

Momsbaserede egne indtægter udgør 12 % af EU's indtægter. Medlemsstaternes bidrag til denne indtægt beregnes ved at anvende en ensartet sats (2) på deres harmoniserede momsgrundlag.

| 4.3. | Indtægterne omfatter også beløb modtaget fra andre kilder. De væsentligste af disse kilder er bidrag og tilbagebetalinger i forbindelse med EU-aftaler og -programmer (3) (9 % af EU's indtægter), overskuddet fra regnskabsåret 2016 (5 % af EU's indtægter), samt bøder og morarenter (2 % af EU's indtægter). |
| --- | --- |

4.3.

Indtægterne omfatter også beløb modtaget fra andre kilder. De væsentligste af disse kilder er bidrag og tilbagebetalinger i forbindelse med EU-aftaler og -programmer (3) (9 % af EU's indtægter), overskuddet fra regnskabsåret 2016 (5 % af EU's indtægter), samt bøder og morarenter (2 % af EU's indtægter).

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 4.4. | Med anvendelse af den revisionstilgang og de revisionsmetoder, der er fastsat i 
  bilag 1.1
  , udførte vi følgende arbejde vedrørende indtægterne i 2017:






  a) | en gennemgang af en stikprøve på 55 indtægtsordrer (4) fra Kommissionen. Stikprøven var udformet, så den var repræsentativ for samtlige indtægtskilder |
| --- | --- | --- |

4.4.

Med anvendelse af den revisionstilgang og de revisionsmetoder, der er fastsat i 
  bilag 1.1
  , udførte vi følgende arbejde vedrørende indtægterne i 2017:

a)

en gennemgang af en stikprøve på 55 indtægtsordrer (4) fra Kommissionen. Stikprøven var udformet, så den var repræsentativ for samtlige indtægtskilder

| b) | en undersøgelse af, om de årlige aktivitetsrapporter fra Generaldirektoratet for Budget (GD for Budget) og Eurostat indeholdt oplysninger om indtægternes formelle rigtighed, der i store træk stemte overens med vores resultater |
| --- | --- |

b)

en undersøgelse af, om de årlige aktivitetsrapporter fra Generaldirektoratet for Budget (GD for Budget) og Eurostat indeholdt oplysninger om indtægternes formelle rigtighed, der i store træk stemte overens med vores resultater

| c) | en gennemgang af følgende systemer i Kommissionen:






  i) | systemerne til sikring af, at medlemsstaternes BNI- og momsdata er passende som grundlag for beregningen af deres bidrag til EU's egne indtægter, samt systemerne til beregning og inkassering af disse bidrag (5) |
| --- | --- | --- |

c)

en gennemgang af følgende systemer i Kommissionen:

i)

systemerne til sikring af, at medlemsstaternes BNI- og momsdata er passende som grundlag for beregningen af deres bidrag til EU's egne indtægter, samt systemerne til beregning og inkassering af disse bidrag (5)

| ii) | systemerne til forvaltning af traditionelle egne indtægter og sikring af, at medlemsstaterne har effektive systemer til at inkassere de korrekte beløb i traditionelle egne indtægter og stille dem til rådighed. |
| --- | --- |

ii)

systemerne til forvaltning af traditionelle egne indtægter og sikring af, at medlemsstaterne har effektive systemer til at inkassere de korrekte beløb i traditionelle egne indtægter og stille dem til rådighed.

| iii) | systemerne til forvaltning af bøder og strafgebyrer |
| --- | --- |

iii)

systemerne til forvaltning af bøder og strafgebyrer

| iv) | systemerne til beregning af beløbene fra korrektionsmekanismerne |
| --- | --- |

iv)

systemerne til beregning af beløbene fra korrektionsmekanismerne

| d) | en gennemgang af regnskabssystemerne for traditionelle egne indtægter (6) i tre udvalgte medlemsstater (Den Tjekkiske Republik, Tyskland og Nederlandene) (7). |
| --- | --- |

d)

en gennemgang af regnskabssystemerne for traditionelle egne indtægter (6) i tre udvalgte medlemsstater (Den Tjekkiske Republik, Tyskland og Nederlandene) (7).

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 4.5. | Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i 
  bilag 4.1
  . Ingen af de 55 transaktioner, vi reviderede, var behæftet med fejl. |
| --- | --- |

4.5.

Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i 
  bilag 4.1
  . Ingen af de 55 transaktioner, vi reviderede, var behæftet med fejl.

GENNEMGANG AF DE ÅRLIGE AKTIVITETSRAPPORTER OG ANDRE ELEMENTER I DE INTERNE KONTROLSYSTEMER

| 4.6. | Som forklaret i 4.4 udvalgte vi en række systemer til gennemgang. Bemærkningerne i det følgende påvirker ikke vores samlede erklæring om, hvorvidt EU's indtægter er formelt rigtige (jf. kapitel 1), men fremhæver områder, hvor beregningen og inkasseringen af indtægterne kan forbedres. |
| --- | --- |

4.6.

Som forklaret i 4.4 udvalgte vi en række systemer til gennemgang. Bemærkningerne i det følgende påvirker ikke vores samlede erklæring om, hvorvidt EU's indtægter er formelt rigtige (jf. kapitel 1), men fremhæver områder, hvor beregningen og inkasseringen af indtægterne kan forbedres.

Antallet af BNI- og momsforbehold samt udestående punkter vedrørende traditionelle egne indtægter er samlet set uændret

| 4.7. | Når Kommissionen konstaterer mulige overtrædelser af forordningerne om egne indtægter (8), markerer den dataene som udestående punkter, der kan ændres. I forbindelse med BNI og moms kaldes dette at fastsætte et forbehold, og i forbindelse med traditionelle egne indtægter kaldes den tilsvarende procedure at angive et udestående punkt. |
| --- | --- |

4.7.

Når Kommissionen konstaterer mulige overtrædelser af forordningerne om egne indtægter (8), markerer den dataene som udestående punkter, der kan ændres. I forbindelse med BNI og moms kaldes dette at fastsætte et forbehold, og i forbindelse med traditionelle egne indtægter kaldes den tilsvarende procedure at angive et udestående punkt.

| 4.8. | Antallet af BNI- og momsforbehold samt udestående punkter vedrørende traditionelle egne indtægter er samlet set uændret (jf.
  bilag 4.2
  ). Kommissionen har endnu ikke fastlagt, hvilken effekt disse forbehold og udestående punkter har på EU-budgettet, men det vil den gøre senere under hensyntagen til de oplysninger, som medlemsstaterne skal indsende. |
| --- | --- |

4.8.

Antallet af BNI- og momsforbehold samt udestående punkter vedrørende traditionelle egne indtægter er samlet set uændret (jf.
  bilag 4.2
  ). Kommissionen har endnu ikke fastlagt, hvilken effekt disse forbehold og udestående punkter har på EU-budgettet, men det vil den gøre senere under hensyntagen til de oplysninger, som medlemsstaterne skal indsende.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Kommissionen fortsatte med at gennemføre sin flerårige BNI-kontrolplan og gjorde fremskridt med hensyn til at vurdere globaliseringens effekt på nationalregnskaberne

| 4.9. | Kommissionen fortsatte med at gennemføre sin flerårige BNI-kontrolplan i medlemsstaterne. Denne kontrol undersøger, hvorvidt de udarbejdelsesprocedurer, medlemsstaterne anvender til deres nationalregnskaber, er i overensstemmelse med ENS 2010 (9), og hvorvidt BNI-dataene er pålidelige, fuldstændige og sammenlignelige (10). |
| --- | --- |

4.9.

Kommissionen fortsatte med at gennemføre sin flerårige BNI-kontrolplan i medlemsstaterne. Denne kontrol undersøger, hvorvidt de udarbejdelsesprocedurer, medlemsstaterne anvender til deres nationalregnskaber, er i overensstemmelse med ENS 2010 (9), og hvorvidt BNI-dataene er pålidelige, fuldstændige og sammenlignelige (10).

| 4.10. | Kommissionen fastsatte processpecifikke forbehold (11) vedrørende alle medlemsstater for at sikre, at de tager hensyn til resultaterne af dens arbejde, når de beregner deres BNI-baserede egne indtægter for 2010 og fremefter. Kommissionen forventer at afslutte sin kontrolcyklus i 2019. |
| --- | --- |

4.10.

Kommissionen fastsatte processpecifikke forbehold (11) vedrørende alle medlemsstater for at sikre, at de tager hensyn til resultaterne af dens arbejde, når de beregner deres BNI-baserede egne indtægter for 2010 og fremefter. Kommissionen forventer at afslutte sin kontrolcyklus i 2019.

| 4.11. | Sidste år rapporterede vi, at Kommissionen ville være nødt til at udføre yderligere arbejde for at vurdere globaliseringens potentielle effekt på nationalregnskaberne (12). Kommissionen gjorde fremskridt på dette område i 2017. Den nedsatte en række taskforcer og arbejdsgrupper med deltagelse af nationale eksperter, indførte et system for tidlig varsling til at identificere flytning af F&U-aktiver, anmodede medlemsstaterne om at udfylde spørgeskemaer om multinationale aktiviteter og planlagde at skabe en database med casestudier af multinationale virksomheder. |
| --- | --- |

4.11.

Sidste år rapporterede vi, at Kommissionen ville være nødt til at udføre yderligere arbejde for at vurdere globaliseringens potentielle effekt på nationalregnskaberne (12). Kommissionen gjorde fremskridt på dette område i 2017. Den nedsatte en række taskforcer og arbejdsgrupper med deltagelse af nationale eksperter, indførte et system for tidlig varsling til at identificere flytning af F&U-aktiver, anmodede medlemsstaterne om at udfylde spørgeskemaer om multinationale aktiviteter og planlagde at skabe en database med casestudier af multinationale virksomheder.

| 4.11. | Kommissionen fortsatte i 2018 det målrettede arbejde i samarbejde med medlemsstaterne. Navnlig blev der iværksat et pilotprojekt med multinationale koncerner med henblik på inden udgangen af det igangværende BNI-kontrolforløb at opnå en rimelig forståelse af, om globaliseringsaspekter på en pålidelig måde kan medtages i BNI-data. |
| --- | --- |

4.11.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Der er svagheder i medlemsstaternes forvaltning af traditionelle egne indtægter

| 4.12. | Hver medlemsstat sender Kommissionen en månedlig opgørelse over den told og de sukkerafgifter, den har inkasseret (A-regnskabet), og en kvartalsopgørelse over de fastlagte afgifter, der endnu ikke er inkasseret (B-regnskabet). |
| --- | --- |

4.12.

Hver medlemsstat sender Kommissionen en månedlig opgørelse over den told og de sukkerafgifter, den har inkasseret (A-regnskabet), og en kvartalsopgørelse over de fastlagte afgifter, der endnu ikke er inkasseret (B-regnskabet).

| 4.13. | Vi undersøgte inkasseringen af traditionelle egne indtægter i Den Tjekkiske Republik, Tyskland og Nederlandene. Vores analyse fokuserede på udarbejdelsen af A-regnskabet, på procedurerne for inkassering af beløbene i B-regnskabet og på opfølgningen på OLAF-henstillinger. |
| --- | --- |

4.13.

Vi undersøgte inkasseringen af traditionelle egne indtægter i Den Tjekkiske Republik, Tyskland og Nederlandene. Vores analyse fokuserede på udarbejdelsen af A-regnskabet, på procedurerne for inkassering af beløbene i B-regnskabet og på opfølgningen på OLAF-henstillinger.

| 4.14. | Vi konstaterede ingen væsentlige problemer med hensyn til udarbejdelsen af A-regnskaberne i Den Tjekkiske Republik og i Tyskland. I Nederlandene kunne vi imidlertid ikke foretage en korrekt vurdering af A- og B-regnskabernes pålidelighed, idet IT-systemerne på toldområdet ikke gjorde det muligt at fastlægge revisionssporet for de underliggende transaktioner. |
| --- | --- |

4.14.

Vi konstaterede ingen væsentlige problemer med hensyn til udarbejdelsen af A-regnskaberne i Den Tjekkiske Republik og i Tyskland. I Nederlandene kunne vi imidlertid ikke foretage en korrekt vurdering af A- og B-regnskabernes pålidelighed, idet IT-systemerne på toldområdet ikke gjorde det muligt at fastlægge revisionssporet for de underliggende transaktioner.

| 4.14. | Fraværet af et revisionsspor i Nederlandene har gentagne gange været rejst i forbindelse med Kommissionens inspektioner og er for tiden genstand for opfølgning. De nederlandske myndigheder er i gang med at etablere et IT-system, som vil fastlægge et revisionsspor for de underliggende transaktioner. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | I de tre medlemsstater, vi besøgte, noterede vi svagheder i forvaltningen af B-regnskaberne. Disse svagheder vedrører hovedsagelig tvangsinddrivelse af toldskyld. Dette er et tilbagevendende spørgsmål, som Kommissionen også bemærkede i sine inspektionsrapporter. Vi fandt lignende svagheder i andre medlemsstater i de foregående år (13) (jf.
  bilag 4.3
  ). |
| --- | --- |

4.15.

I de tre medlemsstater, vi besøgte, noterede vi svagheder i forvaltningen af B-regnskaberne. Disse svagheder vedrører hovedsagelig tvangsinddrivelse af toldskyld. Dette er et tilbagevendende spørgsmål, som Kommissionen også bemærkede i sine inspektionsrapporter. Vi fandt lignende svagheder i andre medlemsstater i de foregående år (13) (jf.
  bilag 4.3
  ).

| 4.15. | Kommissionen undersøger B-regnskabet i forbindelse med hver inspektion af traditionelle egne indtægter, som den udfører. I et regnskab af denne art (inkassering af ikkegaranterede og/eller anfægtede sager) vil der uundgåeligt være mangler. Kommissionen vil derfor fortsat undersøge B-regnskabet i forbindelse med hver af dens inspektioner. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | I særberetning nr. 19/2017 rapporterede vi om alvorlige svagheder og huller, som tyder på, at medlemsstaterne ikke foretager disse toldkontroller på effektiv vis (14). I denne beretning fremhævede vi desuden de betydelige risici, som skyldes undervurderingen af varer i forbindelse med e-handel med lande uden for EU. Disse risici kan reducere værdien af de traditionelle egne indtægter, som stilles til rådighed for EU-budgettet (15). |
| --- | --- |

4.16.

I særberetning nr. 19/2017 rapporterede vi om alvorlige svagheder og huller, som tyder på, at medlemsstaterne ikke foretager disse toldkontroller på effektiv vis (14). I denne beretning fremhævede vi desuden de betydelige risici, som skyldes undervurderingen af varer i forbindelse med e-handel med lande uden for EU. Disse risici kan reducere værdien af de traditionelle egne indtægter, som stilles til rådighed for EU-budgettet (15).

| 4.16. | Se Kommissionens svar i særberetning nr. 19/2017.

  Den 31. maj 2018 vedtog Kommissionens desuden Kommissionens gennemførelsesafgørelse om finansielle risikokriterier og standarder for varer, der er overgået til fri omsætning. I afgørelsen om finansielle risikokriterier nåede Kommissionen og medlemsstaterne til enighed om en fælles EU-tilgang og et regelsæt til imødegåelse af finansielle risici på samme måde. |
| --- | --- |

4.16.

Den 31. maj 2018 vedtog Kommissionens desuden Kommissionens gennemførelsesafgørelse om finansielle risikokriterier og standarder for varer, der er overgået til fri omsætning. I afgørelsen om finansielle risikokriterier nåede Kommissionen og medlemsstaterne til enighed om en fælles EU-tilgang og et regelsæt til imødegåelse af finansielle risici på samme måde.

Utilstrækkelig overvågning af importstrømme bidrog til en langvarig proces med henblik på at sikre EU's indtægter

| 4.17. | Efter at Kommissionen i 2011 havde anmodet Det Forenede Kongerige om at fastsætte risikoprofiler for undervurderede tekstil- og fodtøjsimporter fra Kina, gik der over syv år, før den indledte en traktatbrudsprocedure
   (16). Dette skyldes til dels, at Kommissionen ikke i tilstrækkelig grad overvåger importdata eller analyserer usædvanlige mønstre, såsom omdirigeringer mellem medlemsstater, eller årsagerne til disse (jf. 
  tekstboks 4.2
  ). |
| --- | --- |

4.17.

Efter at Kommissionen i 2011 havde anmodet Det Forenede Kongerige om at fastsætte risikoprofiler for undervurderede tekstil- og fodtøjsimporter fra Kina, gik der over syv år, før den indledte en traktatbrudsprocedure
   (16). Dette skyldes til dels, at Kommissionen ikke i tilstrækkelig grad overvåger importdata eller analyserer usædvanlige mønstre, såsom omdirigeringer mellem medlemsstater, eller årsagerne til disse (jf. 
  tekstboks 4.2
  ).

| 4.17. | For så vidt angår de traditionelle egne indtægter indleder Kommissionen kun en traktatbrudsprocedure, når den har afgørende beviser for, at en etableret praksis eller undladelse i en given medlemsstat medfører tab af traditionelle egne indtægter. Da Kommissionen ved en lejlighed, i marts 2017, havde tilvejebragt afgørende beviser for, at traditionelle egne indtægter gik tabt på grund af manglende handling fra UK's side, skred den beslutsomt og øjeblikkeligt ind, hvilket resulterede i indledningen af en traktatbrudsprocedure. UK havde i november 2014 indført tillægstold, som gik tilbage til 2011, hvor medlemsstaterne blev anmodet om at fastsætte specifikke risikoprofiler for undervurdering. Det var først, da UK i 2015 annullerede disse beløb og trak dem ud af B-regnskabet, at Kommissionen havde en rimelig grund til at efterforske denne sag nærmere og derfor lod den indgå i sin inspektion af traditionelle egne indtægter i november 2016. Under behandlingen af denne sag forud for marts 2017 tog OLAF kontakt til myndighederne i UK og alarmerede disse formelt ved 11 separate lejligheder om behovet for at træffe foranstaltninger i relation til undervurdering.

  Senest ved udgangen af 2020 forventer Kommissionen i medfør af EU-toldkodeksen mere udførlige data om import. Dette vil også give mulighed for en bredere anvendelse af dataminingteknikker for at støtte medlemsstaterne i at fremme deres kontrolaktiviteter. |
| --- | --- |

4.17.

Senest ved udgangen af 2020 forventer Kommissionen i medfør af EU-toldkodeksen mere udførlige data om import. Dette vil også give mulighed for en bredere anvendelse af dataminingteknikker for at støtte medlemsstaterne i at fremme deres kontrolaktiviteter.

Tekstboks 4.2 — Undervurdering af tekstil- og fodtøjsimporter fra Kina: Det Forenede Kongeriges manglende indførelse af de krævede risikoprofiler førte til betydelige anslåede tab af traditionelle egne indtægter

Tekstboks 4.2 — Undervurdering af tekstil- og fodtøjsimporter fra Kina: Det Forenede Kongeriges manglende indførelse af de krævede risikoprofiler førte til betydelige anslåede tab af traditionelle egne indtægter

Kommissionen informerede helt tilbage i 2007 medlemsstaterne om risikoen for svig i forbindelse med import af tekstiler og fodtøj med oprindelse i Kina. I 2011 bad Kommissionen medlemsstaterne om at indføre risikoprofiler for sådanne importer. De øvrige medlemsstater efterkom denne anmodning. Som et resultat af dette blev en betydelig del af disse irregulære importer omdirigeret til Det Forenede Kongerige.

Efter modtagelsen af OLAF's beretning, som blev offentliggjort i marts 2017, skred Kommissionen beslutsomt og øjeblikkeligt ind for at fastslå størrelsen af det lidte tab af traditionelle egne indtægter og opfordrede indtrængende UK til omgående at skride ind for at undgå yderligere tab og tilvejebringe det beløb i form af traditionelle egne indtægter, som måtte skønnes ikke at være blevet betalt som følge af undladelsen. Ud over at gennemføre to inspektioner af traditionelle egne indtægter i maj og november 2017 sendte GD for Budget to varslingsskrivelser til UK den 24. marts 2017 og den 28. juli 2017. Efter disse gentagne advarsler indledte Kommissionen en traktatbrudsprocedure mod UK i marts 2018.

OLAF foretog en undersøgelse af Det Forenede Kongeriges værdiansættelse af tekstil- og fodtøjsimporter fra Kina mellem 2015 og 2017. Undersøgelsen konkluderede, at undervurderingen af disse importer havde medført mulige tab af traditionelle egne indtægter på 1,6  milliarder euro i perioden 2013-2016.

I 2017 gennemførte GD for Budget to inspektioner i Det Forenede Kongerige og rapporterede, at landet havde truffet utilstrækkelige foranstaltninger med henblik på at afbøde risikoen for, at sådanne importer undervurderes.

I marts 2018 indledte Kommissionen endelig en traktatbrudsprocedure mod Det Forenede Kongerige ved at sende en åbningsskrivelse. Denne foranstaltning blev truffet, fordi Det Forenede Kongerige havde undladt at træffe passende foranstaltninger til at afbøde risikoen for toldsvig ved undervurdering og nægtede at stille den unddragne told til rådighed for EU-budgettet.

De unddragne traditionelle egne indtægter anslås til 2,2  milliarder euro for perioden 2013-2017, og hertil kan lægges morarenter. Undervurderingen af sådanne importer kan også påvirke beregningen af de moms- og BNI-baserede egne indtægter såvel som de øvrige medlemsstaters individuelle bidrag.

Der er svagheder i kontrollen af de momsbaserede egne indtægter

| 4.18. | For at beregne sit harmoniserede momsgrundlag dividerer den enkelte medlemsstat sine samlede nettomomsindtægter med sin vægtede gennemsnitsmomssats (17). Medlemsstaterne fastlægger deres vægtede gennemsnitsmomssats med anvendelse af data fra deres nationalregnskaber. Den vægtede gennemsnitsmomssats er nævneren i en brøk og har derfor stor indvirkning på beregningen af de harmoniserede momsgrundlag og dermed også på medlemsstaternes bidrag. |
| --- | --- |

4.18.

For at beregne sit harmoniserede momsgrundlag dividerer den enkelte medlemsstat sine samlede nettomomsindtægter med sin vægtede gennemsnitsmomssats (17). Medlemsstaterne fastlægger deres vægtede gennemsnitsmomssats med anvendelse af data fra deres nationalregnskaber. Den vægtede gennemsnitsmomssats er nævneren i en brøk og har derfor stor indvirkning på beregningen af de harmoniserede momsgrundlag og dermed også på medlemsstaternes bidrag.

| 4.19. | Kommissionen kontrollerer de vægtede gennemsnitsmomssatser, som medlemsstaterne fremlægger i deres momsoversigter. Vi vurderede udførelsen af disse kontroller og konstaterede, at der er mulighed for yderligere at formalisere den risikovurdering, som kontrolmetoden bygger på. Endvidere forelå der ingen standardiseret dokumentation for det udførte arbejde, og der var kun begrænset bevis for, at de nationale regnskabsdata, som var anvendt til beregningerne, var blevet afstemt med data fra andre kilder (nationale kilder eller EU-kilder). Der var heller ingen procedure for fastsættelse af momsforbehold vedrørende vægtede gennemsnitsmomssatser i tilfælde, hvor Kommissionen identificerer betydelige svagheder i medlemsstaternes udarbejdelse af nationalregnskabsdata. |
| --- | --- |

4.19.

Kommissionen kontrollerer de vægtede gennemsnitsmomssatser, som medlemsstaterne fremlægger i deres momsoversigter. Vi vurderede udførelsen af disse kontroller og konstaterede, at der er mulighed for yderligere at formalisere den risikovurdering, som kontrolmetoden bygger på. Endvidere forelå der ingen standardiseret dokumentation for det udførte arbejde, og der var kun begrænset bevis for, at de nationale regnskabsdata, som var anvendt til beregningerne, var blevet afstemt med data fra andre kilder (nationale kilder eller EU-kilder). Der var heller ingen procedure for fastsættelse af momsforbehold vedrørende vægtede gennemsnitsmomssatser i tilfælde, hvor Kommissionen identificerer betydelige svagheder i medlemsstaternes udarbejdelse af nationalregnskabsdata.

| 4.19. | Kommissionen foretager en risikoanalyse og dokumenter sit arbejde i forbindelse med hver inspektion under hensyntagen til de forskellige landespecifikke lovgivningsmæssige og administrative forhold. Det er ikke Kommissionens erfaring, at der er væsentlig forskel mellem nationalregnskabsdata, som anvendes ved beregningen af den vægtede gennemsnitsmomssats, og data i nationale publikationer på den ene side og data i Eurostats database på den anden.

  Med hensyn til forbeholdene vedrørende nationalregnskaberne er det ikke på nuværende tidspunkt udtrykkeligt hensigten at tage et forbehold vedrørende »beregning af vægtet gennemsnitsmomssats« i tilfælde, hvor nationalregnskaberne blev anset for upålidelige. Til trods for, at den nuværende procedure ikke er til hinder for et sådant forbehold. Generelt må de mulige konsekvenser af udestående BNI-forbehold vurderes fra sag til sag i forbindelse med hver momsinspektion. |
| --- | --- |

4.19.

Med hensyn til forbeholdene vedrørende nationalregnskaberne er det ikke på nuværende tidspunkt udtrykkeligt hensigten at tage et forbehold vedrørende »beregning af vægtet gennemsnitsmomssats« i tilfælde, hvor nationalregnskaberne blev anset for upålidelige. Til trods for, at den nuværende procedure ikke er til hinder for et sådant forbehold. Generelt må de mulige konsekvenser af udestående BNI-forbehold vurderes fra sag til sag i forbindelse med hver momsinspektion.

Årlige aktivitetsrapporter og andre forvaltningsordninger

| 4.20. | Oplysningerne i de årlige aktivitetsrapporter for 2017 fra GD for Budget og Eurostat bekræfter vores bemærkninger og konklusioner. GD for Budget har for andet år i træk fastsat et forbehold med hensyn til værdien af de traditionelle egne indtægter, som Det Forenede Kongerige har opkrævet, idet landet ikke har stillet de unddragne toldafgifter vedrørende tekstil- og fodtøjsimporter til rådighed for EU-budgettet (jf 
  . punkt 4.17
  og
  tekstboks 4.2
  ) (18). |
| --- | --- |

4.20.

Oplysningerne i de årlige aktivitetsrapporter for 2017 fra GD for Budget og Eurostat bekræfter vores bemærkninger og konklusioner. GD for Budget har for andet år i træk fastsat et forbehold med hensyn til værdien af de traditionelle egne indtægter, som Det Forenede Kongerige har opkrævet, idet landet ikke har stillet de unddragne toldafgifter vedrørende tekstil- og fodtøjsimporter til rådighed for EU-budgettet (jf 
  . punkt 4.17
  og
  tekstboks 4.2
  ) (18).

KONKLUSION OG ANBEFALINGER

Konklusion

| 4.21. | Det samlede revisionsbevis indikerer, at fejlforekomsten i indtægterne ikke var væsentlig. De indtægtsrelaterede systemer, som vi undersøgte, var generelt effektive. De centrale interne kontroller vedrørende traditionelle egne indtægter, som vi vurderede i Kommissionen og i bestemte medlemsstater, var delvis effektive (jf.
  punkt 4.12-4.17
  ). |
| --- | --- |

4.21.

Det samlede revisionsbevis indikerer, at fejlforekomsten i indtægterne ikke var væsentlig. De indtægtsrelaterede systemer, som vi undersøgte, var generelt effektive. De centrale interne kontroller vedrørende traditionelle egne indtægter, som vi vurderede i Kommissionen og i bestemte medlemsstater, var delvis effektive (jf.
  punkt 4.12-4.17
  ).

Anbefalinger

| 4.22. | Bilag 4.3
  viser resultaterne af vores opfølgning på de fire anbefalinger, vi fremsatte i vores årsberetning for 2014. Kommissionen havde gennemført de fire anbefalinger i de fleste henseender. |
| --- | --- |

4.22.

Bilag 4.3
  viser resultaterne af vores opfølgning på de fire anbefalinger, vi fremsatte i vores årsberetning for 2014. Kommissionen havde gennemført de fire anbefalinger i de fleste henseender.

| 4.23. | På grundlag af denne gennemgang samt vores revisionsresultater og konklusioner vedrørende 2017 anbefaler vi, at Kommissionen: |
| --- | --- |

4.23.

På grundlag af denne gennemgang samt vores revisionsresultater og konklusioner vedrørende 2017 anbefaler vi, at Kommissionen:

Traditionelle egne indtægter

| — | Anbefaling 1: senest ved udgangen af 2020 forbedrer sin overvågning af importstrømme, bl.a. via en bredere anvendelse af dataminingteknikker med henblik på at analysere usædvanlige mønstre og årsagerne til disse, og omgående reagerer for at sikre, at de skyldige beløb i traditionelle egne indtægter stilles til rådighed |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: senest ved udgangen af 2020 forbedrer sin overvågning af importstrømme, bl.a. via en bredere anvendelse af dataminingteknikker med henblik på at analysere usædvanlige mønstre og årsagerne til disse, og omgående reagerer for at sikre, at de skyldige beløb i traditionelle egne indtægter stilles til rådighed

Kommissionen accepterer anbefalingen.

Senest ved udgangen af 2020 forventer Kommissionen i medfør af EU-toldkodeksen mere udførlige data om import. Dette vil også give mulighed for en bredere anvendelse af dataminingteknikker for at støtte medlemsstaterne i at fremme deres kontrolaktiviteter. OLAF har desuden truffet yderligere efterforskningsmæssige foranstaltninger i denne henseende, som stadig pågår i en række medlemsstater. For så vidt angår den afsluttede efterforskning i tilknytning til undervurderingssagen i UK samt trufne foranstaltninger i forbindelse med undervurderingssager i 2017 i almindelighed henvises til OLAF's beretning fra 2017 for yderligere oplysninger.

Momsbaserede egne indtægter

| — | Anbefaling 2: senest ved udgangen af 2019 gennemgår den eksisterende kontrolramme og på bedre vis dokumenterer, hvordan den anvendes til at kontrollere medlemsstaternes beregninger af de vægtede gennemsnitsmomssatser, der bruges til at fastlægge de harmoniserede momsgrundlag. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: senest ved udgangen af 2019 gennemgår den eksisterende kontrolramme og på bedre vis dokumenterer, hvordan den anvendes til at kontrollere medlemsstaternes beregninger af de vægtede gennemsnitsmomssatser, der bruges til at fastlægge de harmoniserede momsgrundlag.

Kommissionen accepterer anbefalingen.

Den er rede til at gennemgå den eksisterende kontrolramme vedrørende beregningen af den vægtede gennemsnitsmomssats. Kommissionen vil til dette formål yderligere harmonisere sin arbejdsdokumentation og gennemføre en harmoniseret tjekliste for kontrol i forbindelse med den vægtede gennemsnitsmomssats.

Kommissionen accepterer også fra sag til sag at vurdere virkningen af et BNI-forbehold for momsgrundlaget og at opdatere BNI-forbeholdene i overensstemmelse med vurderingsresultatet.

---

(1)  Det første bidrag er beregnet på basis af et BNI-overslag. Forskellene mellem overslaget og de endelige BNI'er fører til justeringer i de efterfølgende år og påvirker den indbyrdes fordeling af medlemsstaternes bidrag til EU's egne indtægter, men ikke det samlede beløb, der inkasseres.

(2)  Momsbidragssatsen er reduceret til 0,15 % for Tyskland, Nederlandene og Sverige, mens den er på 0,3 % for de øvrige medlemsstater.

(3)  Der er hovedsagelig tale om tilbagebetalinger af uudnyttede beløb fra forskellige fonde på områderne samhørighed og naturressourcer (6,6 milliarder euro) og regnskabsafslutningen for Den Europæiske Garantifond for Landbruget (1,3 milliarder euro).

(4)  En indtægtsordre er et dokument, hvor Kommissionen registrerer skyldige beløb.

(5)  Vores udgangspunkt var de aftalte BNI-data og det harmoniserede momsgrundlag, som medlemsstaterne havde udarbejdet. Vi foretog ikke direkte test af de statistikker og data, Kommissionen og medlemsstaterne havde produceret.

(6)  Ved vores revision brugte vi data fra de besøgte medlemsstaters regnskabssystemer for traditionelle egne indtægter. Vi kunne ikke revidere indførsler, som ikke var blevet angivet, eller som var sluppet uden om toldkontrollen.

(7)  Disse tre medlemsstater blev udvalgt under hensyntagen til omfanget af deres bidrag til EU's traditionelle egne indtægter.

(8)  Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 af 26. maj 2014 om metoderne og proceduren for overdragelse af de traditionelle egne indtægter og egne indtægter fra moms og BNI og om foranstaltningerne for at opfylde likviditetskrav (EUT L 168 af 7.6.2014, s. 39) og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 608/2014 af 26. maj 2014 om fastsættelse af gennemførelsesforanstaltninger til ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (EUT L 168 af 7.6.2014, s. 29).

(9)  ENS 2010 (det europæiske national- og regionalregnskabssystem) er EU's internationalt kompatible regnskabssystem. Det bruges til at give en systematisk og detaljeret beskrivelse af en økonomi. Jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 549/2013 af 21. maj 2013 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Den Europæiske Union (EUT L 174 af 26.6.2013, s. 1).

(10)  Jf. artikel 5 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003 af 15. juli 2003 om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser (BNI-forordningen) (EUT L 181 af 19.7.2003, s. 1).

(11)  Anvendes, når et specifikt trin i en proces er berørt. Kommissionen fastsatte disse for at kunne afslutte den igangværende kontrol og samtidig holde medlemsstaternes BNI-data åbne for revision.

(12)  Jf. punkt 4.10-4.13 og 4.23 i vores årsberetning for 2016.

(13)  Jf. punkt 4.15 i vores årsberetning for 2016, punkt 4.18 i vores årsberetning for 2015, punkt 4.22 i vores årsberetning for 2014, punkt 2.16 i vores årsberetning for 2013 og punkt 2.32 og 2.33 i vores årsberetning for 2012.

(14)  Jf. især punkt VI-IX i særberetning nr. 19/2017 »Importprocedurer: Mangler i lovgrundlaget og en ineffektiv gennemførelse påvirker EU's finansielle interesser«.

(15)  I marts 2018 påbegyndte vi en revision af, hvorvidt EU adresserer de udfordringer, som e-handel medfører med hensyn til moms og told.

(16)  Dette er den vigtigste håndhævelsesforanstaltning, som Kommissionen kan træffe, når en medlemsstat ikke anvender EU-retten.

(17)  Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1553/89 af 29. maj 1989 om den endelige ordning for ensartet opkrævning af egne indtægter hidrørende fra merværdiafgiften (EFT L 155 af 7.6.1989, s. 9).

(18)  Den regnskabsmæssige behandling af dette forhold har været i overensstemmelse med EU's regnskabsregler. De pågældende traditionelle egne indtægter er derfor ikke opført som et tilgodehavende i årsregnskabet for 2017 (jf. note 2.6.1.1 til Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab for 2017).

(1)  Dette beløb repræsenterer EU's faktiske budgetindtægter. Beløbet på 136,2 milliarder euro i resultatopgørelsen er beregnet ved hjælp af det periodiseringsbaserede system.

BILAG 4.1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER VEDRØRENDE INDTÆGTER

| | 2017 | 2016 |
| --- | --- | --- |
| |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| |
| Transaktioner i alt | 55 | 55 |
| |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| | | |
| Anslået fejlforekomst | 0,0  % | 0,0  % |
| | | |
| | Øvre fejlgrænse (ØF) | 0,0  % | |
| | Nedre fejlgrænse (NF) | 0,0  % | |

2017

2016

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Transaktioner i alt

55

55

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Anslået fejlforekomst

0,0  %

0,0  %

Øvre fejlgrænse (ØF)

0,0  %

Nedre fejlgrænse (NF)

0,0  %

BILAG 4.2

MEDLEMSSTATERNES UDESTÅENDE BNI-FORBEHOLD (1), MOMSFORBEHOLD OG PUNKTER VEDRØRENDE TRADITIONELLE EGNE INDTÆGTER PR. 31.12.2017

| Medlemsstat | BNI-forbehold (stilling pr. 31.12.2017) | Momsforbehold (stilling pr. 31.12.2017) | Udestående punkter vedrørende traditionelle egne indtægter (stilling pr. 31.12.2017) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgien | 0 | 3 | 30 |
| Bulgarien | 0 | 4 | 4 |
| Den Tjekkiske Republik | 0 | 0 | 3 |
| Danmark | 0 | 6 | 17 |
| Tyskland | 0 | 7 | 13 |
| Estland | 0 | 1 | 0 |
| Irland | 0 | 12 | 11 |
| Grækenland | 5 | 9 | 25 |
| Spanien | 0 | 6 | 30 |
| Frankrig | 0 | 5 | 20 |
| Kroatien | 2 | 1 | 2 |
| Italien | 0 | 5 | 20 |
| Cypern | 0 | 1 | 3 |
| Letland | 0 | 1 | 1 |
| Litauen | 0 | 0 | 5 |
| Luxembourg | 0 | 4 | 2 |
| Ungarn | 0 | 0 | 12 |
| Μalta | 0 | 0 | 2 |
| Nederlandene | 0 | 5 | 53 |
| Østrig | 0 | 4 | 5 |
| Polen | 0 | 1 | 12 |
| Portugal | 0 | 0 | 16 |
| Rumænien | 0 | 2 | 20 |
| Slovenien | 0 | 0 | 4 |
| Slovakiet | 0 | 0 | 6 |
| Finland | 0 | 4 | 9 |
| Sverige | 0 | 4 | 2 |
| Det Forenede Kongerige | 0 | 7 | 27 |
| I ALT pr. 31.12.2017 | 7 | 92 | 354 |
| I ALT pr. 31.12.2016 | 2 | 95 | 335 |
| Kilde: Den Europæiske Revisionsret.. |

Medlemsstat

BNI-forbehold (stilling pr. 31.12.2017)

Momsforbehold (stilling pr. 31.12.2017)

Udestående punkter vedrørende traditionelle egne indtægter (stilling pr. 31.12.2017)

Belgien

0

3

30

Bulgarien

0

4

4

Den Tjekkiske Republik

0

0

3

Danmark

0

6

17

Tyskland

0

7

13

Estland

0

1

0

Irland

0

12

11

Grækenland

5

9

25

Spanien

0

6

30

Frankrig

0

5

20

Kroatien

2

1

2

Italien

0

5

20

Cypern

0

1

3

Letland

0

1

1

Litauen

0

0

5

Luxembourg

0

4

2

Ungarn

0

0

12

Μalta

0

0

2

Nederlandene

0

5

53

Østrig

0

4

5

Polen

0

1

12

Portugal

0

0

16

Rumænien

0

2

20

Slovenien

0

0

4

Slovakiet

0

0

6

Finland

0

4

9

Sverige

0

4

2

Det Forenede Kongerige

0

7

27

I ALT pr. 31.12.2017

7

92

354

I ALT pr. 31.12.2016

2

95

335

Kilde: Den Europæiske Revisionsret..

---

(1)  Denne tabel omfatter kun de transaktionsspecifikke BNI-forbehold (som vedrører en medlemsstats udarbejdelse af specifikke komponenter i nationalregnskabet). Der er også processpecifikke BNI-forbehold (jf. punkt 4.10) udestående for alle medlemsstater vedrørende dataindsamlingen fra og med 2010 (undtagen for Kroatien, hvor forbeholdene dækker perioden fra og med 2013).

BILAG 4.3

OPFØLGNING AF TIDLIGERE ANBEFALINGER OM INDTÆGTER

| År | Revisionsrettens anbefaling | Revisionsrettens analyse af de fremskridt, der er sket | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Fuldt gennemført | Under gennemførelse | Ikke gennemført | Ikke relevant | Utilstrækkeligt bevis |
| I de fleste henseender | I nogle henseender |
| 2014 | Anbefaling 1: træffe foranstaltninger i den næste kontrolcyklus til at begrænse antallet af år, der vil være omfattet af forbehold ved udgangen af cyklussen. | | X | | | | | Kommissionen anerkender, at antallet af år omfattet af forbehold ved kontrolforløbets afslutning kan være betydeligt. Ud over at tage forbehold er Kommissionen under dette forløb begyndt at opstille handlepunkter til forbedring af BNI-datakvaliteten på et tidligt stadium. Dette skal bidrage til at nedbringe kommende forbeholds virkning for størrelsen af de bidrag til EU-budgettet, som skal betales. |
| Anbefaling 2: træffe foranstaltninger til at reducere effekten af de revisioner, der præsenteres af medlemsstaterne. | | X | | | | | De nationale statistikmyndigheder tilslutter sig på frivillig basis en fælles revisionspolitik og forpligter sig til gradvist at gennemføre denne med det formål at levere mere sammenhængende statistik til brugerne. I de aftalte retningslinjer præciseres det, at medlemsstaterne offentliggør resultaterne af de næste benchmark-revisioner i henholdsvis 2019 og 2024.


  For så vidt angår BNI med henblik på egne indtægter anmoder Kommissionen medlemsstaterne om at levere de mest opdaterede data af høj kvalitet. |
| Anbefaling 3: forbedre den eksisterende vejledning vedrørende efterfølgende revisioner og tilskynde medlemsstaterne til at implementere den. | | X | | | | | Kommissionen har oprettet en projektgruppe af medlemsstater, som vil fortsætte arbejdet med at indkredse de handlinger, som er nødvendige for en fælles tilgang, og med at stille supplerende vejledning til rådighed. Gruppen konkluderede ikke desto mindre, at denne opgave blev anset for at gå videre end vejledningen om toldrevision (Customs Audit Guide), navnlig hvad angår de juridiske konsekvenser. |
| Anbefaling 4: sikre sig, at medlemsstaterne har passende regnskabssystemer til at registrere poster i B-regnskabet, og opfordre medlemsstaterne til at forbedre deres forvaltning af posterne på dette regnskab. F.eks. ved at gennemgå dem regelmæssigt for at sikre, at ældre poster opdateres eller afskrives, hvor det er relevant. | | X | | | | | Kommissionen vil fortsat undersøge B-regnskabet i forbindelse med hver inspektion af traditionelle egne indtægter, som den udfører, samt sikre, at medlemsstaterne har indført passende regnskabssystemer, og at gamle poster afskrives eller deres fortsatte opførelse i B-regnskabet begrundes. |

År

Revisionsrettens anbefaling

Revisionsrettens analyse af de fremskridt, der er sket

Kommissionens svar

Fuldt gennemført

Under gennemførelse

Ikke gennemført

Ikke relevant

Utilstrækkeligt bevis

I de fleste henseender

I nogle henseender

2014

Anbefaling 1: træffe foranstaltninger i den næste kontrolcyklus til at begrænse antallet af år, der vil være omfattet af forbehold ved udgangen af cyklussen.

X

Kommissionen anerkender, at antallet af år omfattet af forbehold ved kontrolforløbets afslutning kan være betydeligt. Ud over at tage forbehold er Kommissionen under dette forløb begyndt at opstille handlepunkter til forbedring af BNI-datakvaliteten på et tidligt stadium. Dette skal bidrage til at nedbringe kommende forbeholds virkning for størrelsen af de bidrag til EU-budgettet, som skal betales.

Anbefaling 2: træffe foranstaltninger til at reducere effekten af de revisioner, der præsenteres af medlemsstaterne.

X

De nationale statistikmyndigheder tilslutter sig på frivillig basis en fælles revisionspolitik og forpligter sig til gradvist at gennemføre denne med det formål at levere mere sammenhængende statistik til brugerne. I de aftalte retningslinjer præciseres det, at medlemsstaterne offentliggør resultaterne af de næste benchmark-revisioner i henholdsvis 2019 og 2024.

For så vidt angår BNI med henblik på egne indtægter anmoder Kommissionen medlemsstaterne om at levere de mest opdaterede data af høj kvalitet.

Anbefaling 3: forbedre den eksisterende vejledning vedrørende efterfølgende revisioner og tilskynde medlemsstaterne til at implementere den.

X

Kommissionen har oprettet en projektgruppe af medlemsstater, som vil fortsætte arbejdet med at indkredse de handlinger, som er nødvendige for en fælles tilgang, og med at stille supplerende vejledning til rådighed. Gruppen konkluderede ikke desto mindre, at denne opgave blev anset for at gå videre end vejledningen om toldrevision (Customs Audit Guide), navnlig hvad angår de juridiske konsekvenser.

Anbefaling 4: sikre sig, at medlemsstaterne har passende regnskabssystemer til at registrere poster i B-regnskabet, og opfordre medlemsstaterne til at forbedre deres forvaltning af posterne på dette regnskab. F.eks. ved at gennemgå dem regelmæssigt for at sikre, at ældre poster opdateres eller afskrives, hvor det er relevant.

X

Kommissionen vil fortsat undersøge B-regnskabet i forbindelse med hver inspektion af traditionelle egne indtægter, som den udfører, samt sikre, at medlemsstaterne har indført passende regnskabssystemer, og at gamle poster afskrives eller deres fortsatte opførelse i B-regnskabet begrundes.

---

KAPITEL 5

»Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse«

INDHOLD

| Indledning | 5.1-5.6 |
| --- | --- |

| Kort beskrivelse af »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« | 5.2-5.5 |
| --- | --- |

| Revisionens omfang og revisionsmetoden | 5.6 |
| --- | --- |

| Del 1 — Transaktionernes formelle rigtighed | 5.7-5.30 |
| --- | --- |

| Overanmeldelse af omkostninger, navnlig fra nytilkomne og SMV'er | 5.12 |
| --- | --- |

| De fleste ikkekvantificerbare fejl vedrørte tidsregistrering og forsinkelser i fordelingen af midler | 5.13 |
| --- | --- |

| Horisont 2020: Reglerne vedrørende anmeldelse af personaleomkostninger er stadig særlig udsatte for fejl | 5.14-5.16 |
| --- | --- |

| Connecting Europe-faciliteten: Definitionen af underentreprise og tilknyttede afholdte omkostninger er åbne for fortolkning. | 5.17 |
| --- | --- |

| Forskning: Bedre koordinering af revisionsopfølgningen, men der er behov for yderligere fremskridt med hensyn til projektovervågningen | 5.18-5.19 |
| --- | --- |

| Erasmus+: En passende kontrolstrategi, men der er behov for en yderligere indsats for at forbedre tilskudsforvaltningen i EACEA | 5.20-5.22 |
| --- | --- |

| De årlige aktivitetsrapporter giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med en bedre tilgang til beregning af risikobeløb | 5.23-5.25 |
| --- | --- |

| Gennemgang af oplysninger om formel rigtighed fra den reviderede enhed | 5.26-5.30 |
| --- | --- |

| Konklusion og anbefalinger | 5.31-5.34 |
| --- | --- |

| Konklusion | 5.31-5.32 |
| --- | --- |

| Anbefalinger | 5.33-5.34 |
| --- | --- |

| Del 2 — Performancespørgsmål i forbindelse med forskning og innovation | 5.35-5.37 |
| --- | --- |

| De fleste projekter leverede de forventede output og resultater | 5.37 |
| --- | --- |

| Bilag 5.1 — | Resultaterne af testen af transaktioner vedrørende »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« |
| --- | --- |

Bilag 5.1 —

| Bilag 5.2 — | Oversigt over fejl i relation til »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« med en indvirkning på over 20 % |
| --- | --- |

Bilag 5.2 —

| Bilag 5.3 — | Opfølgning af tidligere anbefalinger vedrørende »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« |
| --- | --- |

Bilag 5.3 —

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 5.1. | I dette kapitel præsenteres vores revisionsresultater på FFR-underudgiftsområde 1.a »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse«.
  Tekstboks 5.1
  giver en oversigt over de vigtigste aktiviteter og udgifter under dette underudgiftsområde i 2017. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

5.1.

I dette kapitel præsenteres vores revisionsresultater på FFR-underudgiftsområde 1.a »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse«.
  Tekstboks 5.1
  giver en oversigt over de vigtigste aktiviteter og udgifter under dette underudgiftsområde i 2017.

Tekstboks 5.1 —   FFR-underudgiftsområdet »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« — Fordeling i 2017

Image

| Regnskabsårets betalinger i alt | 21,4 |
| --- | --- |
| – forskud
   (19) | -14,4 |
| + afregninger af forskud
   (19) | 7,9 |
| Revideret population i alt | 14,9 |
| Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede årsregnskab for 2017. |

Regnskabsårets betalinger i alt

21,4

– forskud
   (19)

-14,4

- afregninger af forskud
   (19)

7,9

Revideret population i alt

14,9

Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede årsregnskab for 2017.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Kort beskrivelse af »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse«

| 5.2. | På linje med den udfordring, som Den Europæiske Union står over for, er det en vigtig prioritet for Kommissionen at fremme beskæftigelse, vækst og investeringer. De udgifter, der tildeles budgettets underudgiftsområde »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse«, er en central del af det europæiske projekt og spiller en stadig vigtigere rolle med hensyn til at fremme et inklusivt samfund, stimulere væksten og skabe beskæftigelse i EU. |
| --- | --- |

5.2.

På linje med den udfordring, som Den Europæiske Union står over for, er det en vigtig prioritet for Kommissionen at fremme beskæftigelse, vækst og investeringer. De udgifter, der tildeles budgettets underudgiftsområde »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse«, er en central del af det europæiske projekt og spiller en stadig vigtigere rolle med hensyn til at fremme et inklusivt samfund, stimulere væksten og skabe beskæftigelse i EU.

| 5.3. | Dette politikområde omfatter udgifter til forskning og innovation, uddannelse, transeuropæiske net inden for energi, transport og telekommunikation, rumprogrammer og virksomhedsudvikling. De vigtigste programmer, der finansieres under dette underudgiftsområde, er det syvende forskningsrammeprogram (RP7) (1) og Horisont 2020 (2) inden for forskning og innovation og Erasmus+ i forbindelse med uddannelse, ungdom og idræt. Området omfatter også store infrastrukturprojekter som f.eks. Galileo, det verdensomspændende satellitnavigationssystem, EGNOS, den europæiske geostationære navigations-overlay-tjeneste, ITER — Fusion for Energy, Connecting Europe-faciliteten (CEF) for transport, energi og telekommunikation og COSME — programmet for virksomheders konkurrenceevne og SMV'er. |
| --- | --- |

5.3.

Dette politikområde omfatter udgifter til forskning og innovation, uddannelse, transeuropæiske net inden for energi, transport og telekommunikation, rumprogrammer og virksomhedsudvikling. De vigtigste programmer, der finansieres under dette underudgiftsområde, er det syvende forskningsrammeprogram (RP7) (1) og Horisont 2020 (2) inden for forskning og innovation og Erasmus+ i forbindelse med uddannelse, ungdom og idræt. Området omfatter også store infrastrukturprojekter som f.eks. Galileo, det verdensomspændende satellitnavigationssystem, EGNOS, den europæiske geostationære navigations-overlay-tjeneste, ITER — Fusion for Energy, Connecting Europe-faciliteten (CEF) for transport, energi og telekommunikation og COSME — programmet for virksomheders konkurrenceevne og SMV'er.

| 5.4. | De fleste af udgifterne forvaltes direkte af Kommissionen og udbetales i form af tilskud til offentlige eller private støttemodtagere, der deltager i projekter. Kommissionen yder forskud til støttemodtagerne, når tilskudsaftalen eller finansieringsafgørelsen er underskrevet. Kommissionen godtgør de EU-finansierede omkostninger, som støttemodtagerne anmelder, og fratrækker de udbetalte forskud. For så vidt angår Erasmus+ forvalter nationale agenturer ca. 80 % af tilskuddene på vegne af Kommissionen, og Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur tager sig af de resterende 20 %. |
| --- | --- |

5.4.

De fleste af udgifterne forvaltes direkte af Kommissionen og udbetales i form af tilskud til offentlige eller private støttemodtagere, der deltager i projekter. Kommissionen yder forskud til støttemodtagerne, når tilskudsaftalen eller finansieringsafgørelsen er underskrevet. Kommissionen godtgør de EU-finansierede omkostninger, som støttemodtagerne anmelder, og fratrækker de udbetalte forskud. For så vidt angår Erasmus+ forvalter nationale agenturer ca. 80 % af tilskuddene på vegne af Kommissionen, og Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur tager sig af de resterende 20 %.

| 5.5. | Den største risiko med hensyn til transaktionernes formelle rigtighed er, at støttemodtagerne anmelder ikkestøtteberettigede omkostninger, og at dette ikke opdages eller korrigeres, før Kommissionen godtgør dem. Denne risiko er særlig høj for programmer med komplekse regler vedrørende godtgørelse af støtteberettigede udgifter, som f.eks. forskningsprogrammer. Disse regler fejlfortolkes ofte af støttemodtagerne, navnlig dem, der er mindre fortrolige med reglerne, f.eks. små- og mellemstore virksomheder (SMV'er), førstegangsdeltagere og deltagere i tredjelande. |
| --- | --- |

5.5.

Den største risiko med hensyn til transaktionernes formelle rigtighed er, at støttemodtagerne anmelder ikkestøtteberettigede omkostninger, og at dette ikke opdages eller korrigeres, før Kommissionen godtgør dem. Denne risiko er særlig høj for programmer med komplekse regler vedrørende godtgørelse af støtteberettigede udgifter, som f.eks. forskningsprogrammer. Disse regler fejlfortolkes ofte af støttemodtagerne, navnlig dem, der er mindre fortrolige med reglerne, f.eks. små- og mellemstore virksomheder (SMV'er), førstegangsdeltagere og deltagere i tredjelande.

| 5.5. | Reglerne for støtteberettigelse under Horisont 2020 er blevet væsentligt forenklet sammenlignet med RP7, eksempelvis med den nye godtgørelsesordning for indirekte omkostninger baseret på en fast takst. |
| --- | --- |

5.5.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 5.6. | Med anvendelse af den revisionstilgang og de revisionsmetoder, der er beskrevet i 
  bilag 1.1
  , undersøgte vi følgende vedrørende »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« i 2017 med henblik på at give en specifik vurdering: |
| --- | --- |

5.6.

Med anvendelse af den revisionstilgang og de revisionsmetoder, der er beskrevet i 
  bilag 1.1
  , undersøgte vi følgende vedrørende »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« i 2017 med henblik på at give en specifik vurdering:

| a) | en stikprøve på 130 transaktioner. Stikprøven var udformet, så den var repræsentativ for samtlige udgifter under dette FFR-underudgiftsområde. Den bestod af 91 transaktioner inden for forskning og innovation (53 under RP7 og 38 under Horisont 2020) og 39 transaktioner under andre programmer og aktiviteter i 18 medlemsstater og fem tredjelande. |
| --- | --- |

a)

en stikprøve på 130 transaktioner. Stikprøven var udformet, så den var repræsentativ for samtlige udgifter under dette FFR-underudgiftsområde. Den bestod af 91 transaktioner inden for forskning og innovation (53 under RP7 og 38 under Horisont 2020) og 39 transaktioner under andre programmer og aktiviteter i 18 medlemsstater og fem tredjelande.

| b) | de revisioner, som Kommissionens Interne Revisionstjeneste (IAS) i 2017 havde foretaget i de tjenestegrene, hvis årlige aktivitetsrapporter vi også gennemgik |
| --- | --- |

b)

de revisioner, som Kommissionens Interne Revisionstjeneste (IAS) i 2017 havde foretaget i de tjenestegrene, hvis årlige aktivitetsrapporter vi også gennemgik

| c) | oplysningerne om udgifternes formelle rigtighed i de årlige aktivitetsrapporter fra Generaldirektoratet for Forskning og Innovation (GD RTD), Generaldirektoratet for Uddannelse, Unge, Idræt og Kultur (GD EAC), EACEA og Forvaltningsorganet for Forskning (REA), og hvorvidt disse oplysninger i store træk stemmer overens med vores resultater |
| --- | --- |

c)

oplysningerne om udgifternes formelle rigtighed i de årlige aktivitetsrapporter fra Generaldirektoratet for Forskning og Innovation (GD RTD), Generaldirektoratet for Uddannelse, Unge, Idræt og Kultur (GD EAC), EACEA og Forvaltningsorganet for Forskning (REA), og hvorvidt disse oplysninger i store træk stemmer overens med vores resultater

| d) | oplysningerne fra Kommissionen om lovligheden og den formelle rigtighed af udgifterne til »forskning og innovation« og »uddannelse«. Dette arbejde blev udført i overensstemmelse med Revisionsrettens nye strategi om i fremtiden at anvende en attestationstilgang. |
| --- | --- |

d)

oplysningerne fra Kommissionen om lovligheden og den formelle rigtighed af udgifterne til »forskning og innovation« og »uddannelse«. Dette arbejde blev udført i overensstemmelse med Revisionsrettens nye strategi om i fremtiden at anvende en attestationstilgang.

| e) | Kommissionens rapportering om performance i forbindelse med forsknings- og innovationsprojekter. |
| --- | --- |

e)

Kommissionens rapportering om performance i forbindelse med forsknings- og innovationsprojekter.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

DEL 1 — TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 5.7. | En oversigt over resultaterne af testen af transaktioner vises i 
  bilag 5.1
  . Af de 130 transaktioner, vi undersøgte, var 66 (51 %) behæftet med fejl. På grundlag af de 41 fejl, vi har kvantificeret, anslår vi fejlforekomsten til 4,2  % (3). |
| --- | --- |

5.7.

En oversigt over resultaterne af testen af transaktioner vises i 
  bilag 5.1
  . Af de 130 transaktioner, vi undersøgte, var 66 (51 %) behæftet med fejl. På grundlag af de 41 fejl, vi har kvantificeret, anslår vi fejlforekomsten til 4,2  % (3).

| 5.7. | Den anslåede fejlforekomst, som Revisionsretten har konstateret, er blot én indikator for, hvor effektivt EU's udgifter gennemføres. Kommissionen har imidlertid en flerårig kontrolstrategi. På grundlag heraf beregner Kommissionens tjenestegrene en restfejlforekomst, hvori der tages hensyn til inddrivelser, korrektioner og virkningerne af alle deres kontroller og revisioner i programmets gennemførelsesperiode. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Tekstboks 5.2
  viser en fordeling af den anslåede fejlforekomst for 2017. Vi konstaterede kvantificerbare fejl i relation til ikkestøtteberettigede omkostninger i 35 af stikprøvens 91 transaktioner vedrørende forskning og innovation (20 under RP7 og 15 under Horisont 2020), og de tegner sig for næsten 79 % af den fejlforekomst, vi har anslået for »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« i 2017. |
| --- | --- |

5.8.

Tekstboks 5.2
  viser en fordeling af den anslåede fejlforekomst for 2017. Vi konstaterede kvantificerbare fejl i relation til ikkestøtteberettigede omkostninger i 35 af stikprøvens 91 transaktioner vedrørende forskning og innovation (20 under RP7 og 15 under Horisont 2020), og de tegner sig for næsten 79 % af den fejlforekomst, vi har anslået for »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« i 2017.

Tekstboks 5.2 —   De fleste fejl vedrørte ikkestøtteberettigede direkte personaleomkostninger

Image

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 5.9. | Otte af de kvantificerede fejl oversteg 20 % af transaktionsværdien (jf.
  bilag 5.2
  ). De skyldtes alle, at støttemodtagerne havde anmeldt ikkestøtteberettigede omkostninger under RP7- og Horisont 2020-programmerne. |
| --- | --- |

5.9.

Otte af de kvantificerede fejl oversteg 20 % af transaktionsværdien (jf.
  bilag 5.2
  ). De skyldtes alle, at støttemodtagerne havde anmeldt ikkestøtteberettigede omkostninger under RP7- og Horisont 2020-programmerne.

| 5.10. | Vi fandt kvantificerbare fejl i fem af stikprøvens 39 transaktioner med relation til andre programmer og aktiviteter. Disse fejl skyldtes, at støttemodtagerne brød reglerne for støtteberettigelse ved f.eks. at beregne personaleomkostninger forkert eller anmelde enten omkostninger uden dokumentation eller omkostninger, der var afholdt uden for den periode, opgørelsen over omkostningerne dækkede (4). |
| --- | --- |

5.10.

Vi fandt kvantificerbare fejl i fem af stikprøvens 39 transaktioner med relation til andre programmer og aktiviteter. Disse fejl skyldtes, at støttemodtagerne brød reglerne for støtteberettigelse ved f.eks. at beregne personaleomkostninger forkert eller anmelde enten omkostninger uden dokumentation eller omkostninger, der var afholdt uden for den periode, opgørelsen over omkostningerne dækkede (4).

| 5.11. | Kommissionen havde truffet korrigerende foranstaltninger, som direkte påvirkede 5 af transaktionerne i vores stikprøve. Disse foranstaltninger havde ikke megen effekt på vores beregninger, eftersom de kun reducerede den anslåede fejlforekomst for dette kapitel med 0,3 procentpoint. For så vidt angår 17 kvantificerbare fejl begået af støttemodtagerne havde Kommissionen eller den uafhængige revisor tilstrækkelige oplysninger i godtgørelsesanmodningen (f.eks. en ukorrekt vekselkurs eller udgifter afholdt uden for rapporteringsperioden) til at forebygge eller afsløre og korrigere fejlene, før de godkendte udgifterne. Hvis Kommissionen havde anvendt alle de oplysninger, den havde til rådighed, korrekt, ville den anslåede fejlforekomst for dette kapitel have været 1,5 procentpoint lavere. |
| --- | --- |

5.11.

Kommissionen havde truffet korrigerende foranstaltninger, som direkte påvirkede 5 af transaktionerne i vores stikprøve. Disse foranstaltninger havde ikke megen effekt på vores beregninger, eftersom de kun reducerede den anslåede fejlforekomst for dette kapitel med 0,3 procentpoint. For så vidt angår 17 kvantificerbare fejl begået af støttemodtagerne havde Kommissionen eller den uafhængige revisor tilstrækkelige oplysninger i godtgørelsesanmodningen (f.eks. en ukorrekt vekselkurs eller udgifter afholdt uden for rapporteringsperioden) til at forebygge eller afsløre og korrigere fejlene, før de godkendte udgifterne. Hvis Kommissionen havde anvendt alle de oplysninger, den havde til rådighed, korrekt, ville den anslåede fejlforekomst for dette kapitel have været 1,5 procentpoint lavere.

| 5.11. | Kommissionen har et sundt system af forudgående kontroller, herunder detaljerede automatiserede tjeklister, skriftlige vejledninger og løbende uddannelse. Det er en stående udfordring at forbedre dette system uden at pålægge støttemodtagerne yderligere administrative byrder, så de kan fokusere på at opfylde deres forsknings- og innovationsmål, og samtidig sikre, at betalingerne falder straks.

  For så vidt angår uafhængige revisorer, der attesterer udgiftsanmeldelser (14 af de 17 tilfælde, der er nævnt af Revisionsretten), er dette et velkendt problem, der er omhandlet i tidligere beretninger. Kommissionen har arrangeret adskillige møder for støttemodtagere og uafhængige attesterende revisorer for at højne bevidstheden om de mest almindelige fejl. Desuden er der givet feedback til attesterende revisorer, som har begået fejl, og der anvendes en mere brugervenlig skabelon til revisionsattester i forbindelse med Horisont 2020. I forbindelse med FP7 vurderes revisionsattesterne at kunne mindske fejlforekomsten med 50 % i forhold til ikke-attesterede anmeldelser. Så selv om det erkendes, at de ikke påviser alle fejl, er de et vigtigt redskab til nedbringelse af den samlede fejlforekomst. |
| --- | --- |

5.11.

For så vidt angår uafhængige revisorer, der attesterer udgiftsanmeldelser (14 af de 17 tilfælde, der er nævnt af Revisionsretten), er dette et velkendt problem, der er omhandlet i tidligere beretninger. Kommissionen har arrangeret adskillige møder for støttemodtagere og uafhængige attesterende revisorer for at højne bevidstheden om de mest almindelige fejl. Desuden er der givet feedback til attesterende revisorer, som har begået fejl, og der anvendes en mere brugervenlig skabelon til revisionsattester i forbindelse med Horisont 2020. I forbindelse med FP7 vurderes revisionsattesterne at kunne mindske fejlforekomsten med 50 % i forhold til ikke-attesterede anmeldelser. Så selv om det erkendes, at de ikke påviser alle fejl, er de et vigtigt redskab til nedbringelse af den samlede fejlforekomst.

Overanmeldelse af omkostninger, navnlig fra nytilkomne og SMV'er

| 5.12. | De kvantificerbare fejl i forsknings- og innovationsprojekterne påvirkede primært personaleomkostninger og blev for størstedelens vedkommende begået af nytilkomne og SMV'er (jf. eksemplet i 
  tekstboks 5.3
  ). Vi bemærkede også ikkestøtteberettigede omkostninger, som skyldtes, at konsulenter eller tjenesteydere ukorrekt var klassificeret som ansatte, eller at tredjeparter var udeladt fra tilskudsaftalen. |
| --- | --- |

5.12.

De kvantificerbare fejl i forsknings- og innovationsprojekterne påvirkede primært personaleomkostninger og blev for størstedelens vedkommende begået af nytilkomne og SMV'er (jf. eksemplet i 
  tekstboks 5.3
  ). Vi bemærkede også ikkestøtteberettigede omkostninger, som skyldtes, at konsulenter eller tjenesteydere ukorrekt var klassificeret som ansatte, eller at tredjeparter var udeladt fra tilskudsaftalen.

| 5.12. | Et vigtigt mål for Horisont 2020 var at øge nytilkomnes og små og mellemstore virksomheders (SMV'er) deltagelse i rammeprogrammet. Ved udgangen af 2017 var 57 % af deltagerne nytilkomne deltagere i rammeprogrammer inden for forskning og innovation, mens 23,9  % af budgettet for »Lederskab inden for støtte- og industriteknologi« og »Samfundsmæssige udfordringer« tildeles SMV'er, hvilket er over målet på 20 %. Selv om Kommissionen er opmærksom på, at nytilkomne og SMV'er tegner sig for en særlig fejlrisiko, skal denne risiko begrænses, ikke undgås.

  Kommissionen har arbejdet specifikt på at løse problemet med nytilkomne og SMV'er i diverse oplysningskampagner og har i forbindelse med Horisont 2020 indført forenklinger rettet direkte mod denne type støttemodtagere, herunder engangsudbetalinger i fase-1-ordningen for SMV'er. |
| --- | --- |

5.12.

Kommissionen har arbejdet specifikt på at løse problemet med nytilkomne og SMV'er i diverse oplysningskampagner og har i forbindelse med Horisont 2020 indført forenklinger rettet direkte mod denne type støttemodtagere, herunder engangsudbetalinger i fase-1-ordningen for SMV'er.

Tekstboks 5.3 —   En SMV anmeldte ukorrekte personaleomkostninger og omkostninger afholdt af en tredjepart

Vi reviderede en SMV i mejerisektoren. SMV'en var for nylig blevet deltager i fire RP7-projekter. Støttemodtageren havde anvendt en ukorrekt metode til beregning af timesatser. Omkostningerne for 2016 var beregnet på grundlag af data fra 2014. Timesatserne for ejerne af SMV'en var sat for højt. Der blev endvidere konstateret uoverensstemmelser mellem fraværsregistreringerne og timesedlerne for tre af de seks ansatte, der var genstand for revisionen, hvilket førte til en overanmeldelse af timer.

Endelig var de medarbejdere, der havde arbejdet på projektet, ikke ansat af det selskab, der var part i tilskudsaftalen, men af dets søsterselskab. Søsterselskabet var ikke blevet tilføjet tilskudsaftalen som en tredjepart.

Derfor blev alle omkostninger erklæret ikkestøtteberettigede.

De fleste ikkekvantificerbare fejl vedrørte tidsregistrering og forsinkelser i fordelingen af midler

| 5.13. | I stikprøvens 130 transaktioner konstaterede vi også 42 ikkekvantificerbare fejl vedrørende manglende overholdelse af finansieringsbestemmelserne (5). Disse fejl opstod oftere inden for forsknings- og innovationsprojekter og vedrørte svagheder i støttemodtagernes tidsregistreringssystemer og forsinkelser i projektkoordinatorens fordeling af EU-midler til de øvrige projektdeltagere. Selv om nogle af disse forsinkelser var forståelige, skal vi bemærke, at forsinkelser i overførslen af EU-midler kan have alvorlige finansielle konsekvenser for modtagerne, især SMV'er (6). |
| --- | --- |

5.13.

I stikprøvens 130 transaktioner konstaterede vi også 42 ikkekvantificerbare fejl vedrørende manglende overholdelse af finansieringsbestemmelserne (5). Disse fejl opstod oftere inden for forsknings- og innovationsprojekter og vedrørte svagheder i støttemodtagernes tidsregistreringssystemer og forsinkelser i projektkoordinatorens fordeling af EU-midler til de øvrige projektdeltagere. Selv om nogle af disse forsinkelser var forståelige, skal vi bemærke, at forsinkelser i overførslen af EU-midler kan have alvorlige finansielle konsekvenser for modtagerne, især SMV'er (6).

| 5.13. | Kommissionen finder det bedst, at overførslen af midler mellem konsortiets medlemmer forvaltes internt i konsortiet. Kommissionen har mindet koordinatorerne om deres forpligtelse til prompte at overføre midler, og hvis der konstateres tilfælde af forsinket fordeling af midler, eller der indgives en klage vedrørende dette spørgsmål, er det Kommissionens standardpraksis at følge op på årsagerne til forsinkelsen med projektkoordinatoren. |
| --- | --- |

5.13.

Horisont 2020: Reglerne vedrørende anmeldelse af personaleomkostninger er stadig særlig udsatte for fejl

| 5.14. | Vi har tidligere rapporteret (7), at Horisont 2020 har enklere finansieringsbestemmelser end RP7. Reglerne vedrørende en finansieringsmodel, der er baseret på godtgørelse af støtteberettigede omkostninger, er imidlertid komplekse, hvilket gør dem svære at forstå og anvende. Dette bekræftes af vores revisioner og Kommissionens revisioner, der viser en vedvarende høj fejlforekomst inden for personaleomkostninger. |
| --- | --- |

5.14.

Vi har tidligere rapporteret (7), at Horisont 2020 har enklere finansieringsbestemmelser end RP7. Reglerne vedrørende en finansieringsmodel, der er baseret på godtgørelse af støtteberettigede omkostninger, er imidlertid komplekse, hvilket gør dem svære at forstå og anvende. Dette bekræftes af vores revisioner og Kommissionens revisioner, der viser en vedvarende høj fejlforekomst inden for personaleomkostninger.

| 5.14. og 5.15. | Den særlige situation, som Revisionsretten beskriver i punkt 5.15, skyldes en forenkling, der blev foretaget for at øge accepten af modtageres sædvanlige praksis for omkostningsberegning. Kommissionen vil undersøge mulighederne for yderligere forenklinger, navnlig i forbindelse med det kommende rammeprogram, på baggrund af resultatet af Revisionsrettens og egne revisioner, og samtidig sikre, at de politiske mål kan opfyldes, og at EU-midlerne tildeles korrekt.

  Kommissionen har desuden indledt forsøgsordninger med engangsudbetalinger med henblik på en bredere anvendelse af en sådan finansieringsmodel under Horisont Europa. Det vil være en måde at forhindre alle disse fejl på. |
| --- | --- |

5.14. og 5.15.

Kommissionen har desuden indledt forsøgsordninger med engangsudbetalinger med henblik på en bredere anvendelse af en sådan finansieringsmodel under Horisont Europa. Det vil være en måde at forhindre alle disse fejl på.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 5.15. | I juli 2016 — mere end to år efter begyndelsen af Horisont 2020-programmet — indførte Kommissionen en ekstra beregningsmulighed i forbindelse med anmeldelse af personaleomkostninger: den månedsbaserede metode til beregning af timesatser. Vores revisioner bekræfter, at de nuværende betingelser for anvendelse af denne metode kan føre til, at støttemodtageren anmelder betydeligt højere personaleomkostninger, end den indsats, som faktisk blev gjort. Dette er tilfældet, når de pågældende medarbejdere arbejdede på andre opgaver end den EU-finansierede opgave, og det samlede antal produktive arbejdstimer er højere end standardantallet. Ifølge Kommissionens retningslinjer skal støttemodtagerne anvende standardantallet af produktive timer og ikke det højere samlede antal, når de beregner den timesats, der ligger til grund for beregningen af de støtteberettigede omkostninger. Vi har allerede rapporteret (8), at det dobbelte loft (9), der blev indført af Kommissionen, ikke retter op på ovennævnte situation, da dette loft kun finder anvendelse på elementer af EU- og Euratom-tilskud og udelukker andre, ikke-EU-finansierede, opgaver (jf. eksemplet i 
  tekstboks 5.4
  ). |
| --- | --- |

5.15.

I juli 2016 — mere end to år efter begyndelsen af Horisont 2020-programmet — indførte Kommissionen en ekstra beregningsmulighed i forbindelse med anmeldelse af personaleomkostninger: den månedsbaserede metode til beregning af timesatser. Vores revisioner bekræfter, at de nuværende betingelser for anvendelse af denne metode kan føre til, at støttemodtageren anmelder betydeligt højere personaleomkostninger, end den indsats, som faktisk blev gjort. Dette er tilfældet, når de pågældende medarbejdere arbejdede på andre opgaver end den EU-finansierede opgave, og det samlede antal produktive arbejdstimer er højere end standardantallet. Ifølge Kommissionens retningslinjer skal støttemodtagerne anvende standardantallet af produktive timer og ikke det højere samlede antal, når de beregner den timesats, der ligger til grund for beregningen af de støtteberettigede omkostninger. Vi har allerede rapporteret (8), at det dobbelte loft (9), der blev indført af Kommissionen, ikke retter op på ovennævnte situation, da dette loft kun finder anvendelse på elementer af EU- og Euratom-tilskud og udelukker andre, ikke-EU-finansierede, opgaver (jf. eksemplet i 
  tekstboks 5.4
  ).

Tekstboks 5.4 —   Den månedsbaserede metode til beregning af timesatser førte til overanmeldelse af omkostninger

Vi reviderede en støttemodtager, der anvendte den månedsbaserede metode til beregning af timesatser, og konstaterede, at denne metode førte til, at støttemodtageren systematisk satte sine personaleomkostninger for højt, og gjorde det muligt for vedkommende at anmelde fuldtidslønudgiften for en medarbejder, der kun var delvis afsat til EU-projektet.

Den pågældende medarbejder havde en samlet årlig løn på 162 500  EUR, og han arbejdede 2 400 produktive timer om året, hvoraf 1 788 timer blev brugt på EU-projektet. Ved at anvende den månedsbaserede metode til beregning af timesatser fik støttemodtageren ret til at få medarbejderens fulde løn på 162 500  euro dækket af EU-projektet, selv om den pågældende medarbejder kun brugte 75 % af sin produktive tid på det.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 5.16. | I 2015 offentliggjorde Kommissionen et vejledningsdokument (10) med en liste over forhold, der gælder for bestemte lande. Formålet med vejledningsdokumentet var at give støttemodtagerne vejledning om støtteberettigelse i relation til særlige situationer/retlige rammer i de enkelte lande. Vi konstaterede, at denne liste var ufuldstændig, og at der ikke var taget hensyn til ensartede situationer i forskellige lande (11). |
| --- | --- |

5.16.

I 2015 offentliggjorde Kommissionen et vejledningsdokument (10) med en liste over forhold, der gælder for bestemte lande. Formålet med vejledningsdokumentet var at give støttemodtagerne vejledning om støtteberettigelse i relation til særlige situationer/retlige rammer i de enkelte lande. Vi konstaterede, at denne liste var ufuldstændig, og at der ikke var taget hensyn til ensartede situationer i forskellige lande (11).

| 5.16. | Den liste, der ledsager vejledningsdokumentet, opsummerer alle nationale forhold, som Kommissionen er blevet hørt om og har foretaget en juridisk vurdering af. Disse vurderinger foretages typisk på af de nationale kontaktpunkters anmodning. |
| --- | --- |

5.16.

Connecting Europe-faciliteten: Definitionerne af underentreprise og tilknyttede afholdte omkostninger er åbne for fortolkning

| 5.17. | Også i andre programmer konstaterede vi, at reglerne var åbne for fortolkning. I forbindelse med CEF er forskellen mellem en »gennemførelseskontrakt« og en »underentreprise« uklar, selv om støtteberettigelsesbetingelserne er forskellige (12). Dette skaber tvivl blandt støttemodtagerne. Endvidere er én af betingelserne for, at en omkostning er støtteberettiget, at den er afholdt. Ifølge Kommissionens definition vedrørende CEF-programmet er det ikke påkrævet, at der foreligger en faktura som dokumentation herfor. Den anser omkostningerne vedrørende kontrakter om varer, bygge- og anlægsarbejder eller tjenesteydelser eller vedrørende underentrepriser for afholdt, når kontrakten eller underentreprisen (eller en del heraf) er blevet gennemført, dvs. når varerne, bygge- og anlægsarbejderne eller tjenesteydelserne (herunder undersøgelser) er blevet leveret. Kommissionen har imidlertid ikke givet vejledning om, hvilken dokumentation der viser, at en omkostning er blevet afholdt. |
| --- | --- |

5.17.

Også i andre programmer konstaterede vi, at reglerne var åbne for fortolkning. I forbindelse med CEF er forskellen mellem en »gennemførelseskontrakt« og en »underentreprise« uklar, selv om støtteberettigelsesbetingelserne er forskellige (12). Dette skaber tvivl blandt støttemodtagerne. Endvidere er én af betingelserne for, at en omkostning er støtteberettiget, at den er afholdt. Ifølge Kommissionens definition vedrørende CEF-programmet er det ikke påkrævet, at der foreligger en faktura som dokumentation herfor. Den anser omkostningerne vedrørende kontrakter om varer, bygge- og anlægsarbejder eller tjenesteydelser eller vedrørende underentrepriser for afholdt, når kontrakten eller underentreprisen (eller en del heraf) er blevet gennemført, dvs. når varerne, bygge- og anlægsarbejderne eller tjenesteydelserne (herunder undersøgelser) er blevet leveret. Kommissionen har imidlertid ikke givet vejledning om, hvilken dokumentation der viser, at en omkostning er blevet afholdt.

| 5.17. | Det er almindelig praksis at kontrahere ekstern bistand i forbindelse med større infrastrukturprojekter, der finansieres inden for rammerne af CEF.

  Kommissionen er opmærksom på, at begreberne »kontrakt« i artikel 9 og »underentreprise« i artikel 10 kan skabe usikkerhed blandt støttemodtagerne, hvoraf de fleste er medlemsstater eller offentlige organer med ansvar for gennemførelsen af transport-/energiinfrastruktur i medlemsstaterne, afhængigt af deres erfaringer med og kendskab til forvaltningen af EU-finansierede projekter.


  Spørgsmålet er blevet drøftet med medlemmerne af CEF-udvalget, og der blev sendt en forklarende note til CEF-koordinationsudvalget den 21. oktober 2015. INEA offentliggjorde samtidig en liste med spørgsmål og svar vedrørende standardtilskudsaftalen.


  Siden da er denne fortolkning blevet anvendt bredt internt og videregivet til støttemodtagerne, når der har været behov herfor. Kommissionen anerkender, at situationen kan forbedres yderligere. |
| --- | --- |

5.17.

Kommissionen er opmærksom på, at begreberne »kontrakt« i artikel 9 og »underentreprise« i artikel 10 kan skabe usikkerhed blandt støttemodtagerne, hvoraf de fleste er medlemsstater eller offentlige organer med ansvar for gennemførelsen af transport-/energiinfrastruktur i medlemsstaterne, afhængigt af deres erfaringer med og kendskab til forvaltningen af EU-finansierede projekter.

Spørgsmålet er blevet drøftet med medlemmerne af CEF-udvalget, og der blev sendt en forklarende note til CEF-koordinationsudvalget den 21. oktober 2015. INEA offentliggjorde samtidig en liste med spørgsmål og svar vedrørende standardtilskudsaftalen.

Siden da er denne fortolkning blevet anvendt bredt internt og videregivet til støttemodtagerne, når der har været behov herfor. Kommissionen anerkender, at situationen kan forbedres yderligere.

Forskning: Bedre koordinering af revisionsopfølgningen, men der er behov for yderligere fremskridt med hensyn til projektovervågningen

| 5.18. | Vi har tidligere rapporteret (13), at de forskellige gennemførelsesorganer havde fundet det vanskeligt at nå til enighed om, hvordan der skulle følges op på revisionsresultater. For at sikre sammenhæng udarbejdede GD RTD en række vejledningsdokumenter og modeller. Kommissionen har nu tildelt GD RTD opgaven med at koordinere opfølgningen af revisionsresultaterne. Med henblik herpå er en særlig tjeneste ved at blive oprettet i GD'ets fælles revisionstjeneste. |
| --- | --- |

5.18.

Vi har tidligere rapporteret (13), at de forskellige gennemførelsesorganer havde fundet det vanskeligt at nå til enighed om, hvordan der skulle følges op på revisionsresultater. For at sikre sammenhæng udarbejdede GD RTD en række vejledningsdokumenter og modeller. Kommissionen har nu tildelt GD RTD opgaven med at koordinere opfølgningen af revisionsresultaterne. Med henblik herpå er en særlig tjeneste ved at blive oprettet i GD'ets fælles revisionstjeneste.

| 5.19. | For 2017 konkluderede Kommissionens Interne Revisionstjeneste, at de interne kontrolsystemer, der blev revideret i GD RTD, var delvis effektive, eftersom en række meget vigtige anbefalinger endnu ikke var blevet gennemført. Vi bemærkede, at GD RTD stadig havde otte udestående anbefalinger, som for længst skulle have været implementeret. Én af dem vedrørte den omstændighed, at gennemførelsesorganerne under Horisont 2020 ikke var nået til enighed om, hvordan projekter skulle overvåges. Den eksisterende vejledning, der er udarbejdet af GD RTD, anbefaler at fastsætte det krævede overvågningsniveau på grundlag af projektets risikoprofil. Risikobaseret overvågning af projekter og støttemodtagere er afgørende, ikke blot for at kontrollere, at støttemodtagerne har overholdt reglerne, men også for at sikre en vellykket projektgennemførelse. Nytilkomne, SMV'er og støttemodtagere i tredjelande kræver ofte nøjere overvågning. Gennemførelsesorganerne anvender imidlertid ikke vejledningen systematisk, da den udelukkende præsenteres som eksempler på god praksis. |
| --- | --- |

5.19.

For 2017 konkluderede Kommissionens Interne Revisionstjeneste, at de interne kontrolsystemer, der blev revideret i GD RTD, var delvis effektive, eftersom en række meget vigtige anbefalinger endnu ikke var blevet gennemført. Vi bemærkede, at GD RTD stadig havde otte udestående anbefalinger, som for længst skulle have været implementeret. Én af dem vedrørte den omstændighed, at gennemførelsesorganerne under Horisont 2020 ikke var nået til enighed om, hvordan projekter skulle overvåges. Den eksisterende vejledning, der er udarbejdet af GD RTD, anbefaler at fastsætte det krævede overvågningsniveau på grundlag af projektets risikoprofil. Risikobaseret overvågning af projekter og støttemodtagere er afgørende, ikke blot for at kontrollere, at støttemodtagerne har overholdt reglerne, men også for at sikre en vellykket projektgennemførelse. Nytilkomne, SMV'er og støttemodtagere i tredjelande kræver ofte nøjere overvågning. Gennemførelsesorganerne anvender imidlertid ikke vejledningen systematisk, da den udelukkende præsenteres som eksempler på god praksis.

| 5.19. | Kommissionen følger op på de otte anbefalinger, og de ventes implementeret ved udgangen af 2018. |
| --- | --- |

5.19.

Erasmus+: En passende kontrolstrategi, men der er behov for en yderligere indsats for at forbedre tilskudsforvaltningen i EACEA

| 5.20. | I 2017 fulgte IAS op på bemærkningerne fra sin revision vedrørende effektiviteten og produktiviteten af EACEA's kontrolstrategi vedrørende Erasmus+. Revisorerne konkluderede, at EACEA havde implementeret et effektivt internt kontrolsystem, der giver høj grad af sikkerhed. Opfølgningen konkluderede, at alle tidligere udestående anbefalinger var blevet implementeret tilfredsstillende. |
| --- | --- |

5.20.

I 2017 fulgte IAS op på bemærkningerne fra sin revision vedrørende effektiviteten og produktiviteten af EACEA's kontrolstrategi vedrørende Erasmus+. Revisorerne konkluderede, at EACEA havde implementeret et effektivt internt kontrolsystem, der giver høj grad af sikkerhed. Opfølgningen konkluderede, at alle tidligere udestående anbefalinger var blevet implementeret tilfredsstillende.

| 5.21. | I 2017 reviderede IAS også effektiviteten af EACEA's interne kontrolsystemer vedrørende Erasmus+ for så vidt angår tilskudsforvaltningen. IAS anerkendte de bestræbelser, som EACEA havde gjort med hensyn til at foretage en rettidig udvælgelse af forslag om tilskud. IAS konkluderede dog, at alvorlige mangler stadig vanskeliggjorde udformningen og gennemførelsen af procedurerne i første fase af tilskudsforvaltningen under Erasmus+, navnlig evalueringen af forslag, der er et vigtigt forvaltningsspørgsmål for organet. |
| --- | --- |

5.21.

I 2017 reviderede IAS også effektiviteten af EACEA's interne kontrolsystemer vedrørende Erasmus+ for så vidt angår tilskudsforvaltningen. IAS anerkendte de bestræbelser, som EACEA havde gjort med hensyn til at foretage en rettidig udvælgelse af forslag om tilskud. IAS konkluderede dog, at alvorlige mangler stadig vanskeliggjorde udformningen og gennemførelsen af procedurerne i første fase af tilskudsforvaltningen under Erasmus+, navnlig evalueringen af forslag, der er et vigtigt forvaltningsspørgsmål for organet.

| 5.21. | Den Interne Revisionstjeneste er en vigtig del af Kommissionens overordnede kontrolordning og giver Kommissionen sikkerhed for, at dens interne systemer fungerer korrekt. Der er opstillet en flerårig risikobaseret revisionsplan for Den Interne Revisionstjeneste. Kommissionen (IAS) har identificeret de problemer, som Revisionsretten beskriver, og EACEA accepterede IAS' revisionshenstillinger og har implementeret dem fra den første indkaldelse af forslag i 2018. EACEA har desuden også besluttet at anvende nogle af de foranstaltninger, der følger af IAS' henstillinger, i forbindelse med andre delegerede programmer i sin portefølje. |
| --- | --- |

5.21.

| 5.22. | For 2017 konkluderede IAS, at de interne kontrolsystemer generelt ikke var effektive for så vidt angår processen vedrørende evaluering af ansøgninger om tilskud. Vi konstaterede, at EACEA hurtigt traf foranstaltninger til at forbedre udformningen og implementeringen af sit kontrolsystem for at sikre en hensigtsmæssig projektudvælgelse og tilskudstildeling. Den konkrete gennemførelse af ændringerne af de interne kontrolsystemers udformning er begyndt. Effektiviteten af den gennemførte foranstaltning vil blive vurderet på et senere tidspunkt. |
| --- | --- |

5.22.

For 2017 konkluderede IAS, at de interne kontrolsystemer generelt ikke var effektive for så vidt angår processen vedrørende evaluering af ansøgninger om tilskud. Vi konstaterede, at EACEA hurtigt traf foranstaltninger til at forbedre udformningen og implementeringen af sit kontrolsystem for at sikre en hensigtsmæssig projektudvælgelse og tilskudstildeling. Den konkrete gennemførelse af ændringerne af de interne kontrolsystemers udformning er begyndt. Effektiviteten af den gennemførte foranstaltning vil blive vurderet på et senere tidspunkt.

| 5.22. | I begyndelsen af 2018 gennemførte IAS en første opfølgende revision og konkluderede, at udformningen af de reviderede procedurer og den ledsagende vejledning og instrukser var passende og i overensstemmelse med finansforordningen.

  EACEA har iværksat en række foranstaltninger til at forbedre evalueringen af ansøgninger og tildelingen af tilskud, som vil blive implementeret i løbet af 2018. |
| --- | --- |

5.22.

EACEA har iværksat en række foranstaltninger til at forbedre evalueringen af ansøgninger og tildelingen af tilskud, som vil blive implementeret i løbet af 2018.

RETTENS BEMÆRKNINGER

De årlige aktivitetsrapporter giver en rimelig vurdering af den økonomiske forvaltning med en bedre tilgang til beregning af risikobeløb.

| 5.23. | De årlige aktivitetsrapporter, vi undersøgte (14), gav en rimelig vurdering af GD'ernes og agenturernes økonomiske forvaltning for så vidt angår de underliggende transaktioners formelle rigtighed. Generelt bekræftede oplysningerne vores bemærkninger og konklusioner. |
| --- | --- |

5.23.

De årlige aktivitetsrapporter, vi undersøgte (14), gav en rimelig vurdering af GD'ernes og agenturernes økonomiske forvaltning for så vidt angår de underliggende transaktioners formelle rigtighed. Generelt bekræftede oplysningerne vores bemærkninger og konklusioner.

| 5.24. | Som i de foregående år er der i rapporterne fra alle de GD'er, der gennemfører udgifter til forskning og innovation, taget forbehold med hensyn til betalinger til godtgørelse af omkostninger anmeldt under RP7, fordi restfejlfrekvensen er over 2 % (15). I år offentliggjorde Kommissionen sine første anslåede fejlforekomster vedrørende Horisont 2020. Kommissionen har på grundlag af sine egne revisioner rapporteret en forventet repræsentativ fejlforekomst på 2,8  % og en restfejlfrekvens på 2,2  % (16). |
| --- | --- |

5.24.

Som i de foregående år er der i rapporterne fra alle de GD'er, der gennemfører udgifter til forskning og innovation, taget forbehold med hensyn til betalinger til godtgørelse af omkostninger anmeldt under RP7, fordi restfejlfrekvensen er over 2 % (15). I år offentliggjorde Kommissionen sine første anslåede fejlforekomster vedrørende Horisont 2020. Kommissionen har på grundlag af sine egne revisioner rapporteret en forventet repræsentativ fejlforekomst på 2,8  % og en restfejlfrekvens på 2,2  % (16).

| 5.25. | Vi noterede, at Kommissionen yderligere havde harmoniseret sin tilgang til fastsættelse af de anslåede risikobeløb i de af Kommissionens tjenestegrene, der gennemfører forsknings- og innovationsprogrammer. |
| --- | --- |

5.25.

Vi noterede, at Kommissionen yderligere havde harmoniseret sin tilgang til fastsættelse af de anslåede risikobeløb i de af Kommissionens tjenestegrene, der gennemfører forsknings- og innovationsprogrammer.

Gennemgang af oplysninger om formel rigtighed fra den reviderede enhed

| 5.26. | Inden for forskning og innovation gennemgik vi Kommissionens stikprøveudtagnings- og revisionsmetode, der ligger til grund for oplysningerne om lovlighed og formel rigtighed i de årlige aktivitetsrapporter. Vi gennemgik også revisionssager hos Kommissionen og hos et af de private revisionsfirmaer, der gennemfører revisioner på vegne af Kommissionen i forbindelse med RP7. |
| --- | --- |

5.26.

Inden for forskning og innovation gennemgik vi Kommissionens stikprøveudtagnings- og revisionsmetode, der ligger til grund for oplysningerne om lovlighed og formel rigtighed i de årlige aktivitetsrapporter. Vi gennemgik også revisionssager hos Kommissionen og hos et af de private revisionsfirmaer, der gennemfører revisioner på vegne af Kommissionen i forbindelse med RP7.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 5.27. | For så vidt angår RP7 var revisionsprogrammerne og reglerne vedrørende dokumentationsopbevaring ikke harmoniserede, og i 2017 ophørte Kommissionen med at foretage tilfældigt udvalgte efterfølgende revisioner vedrørende projekter under RP7. |
| --- | --- |

5.27.

For så vidt angår RP7 var revisionsprogrammerne og reglerne vedrørende dokumentationsopbevaring ikke harmoniserede, og i 2017 ophørte Kommissionen med at foretage tilfældigt udvalgte efterfølgende revisioner vedrørende projekter under RP7.

| 5.28. | Med hensyn til Horisont 2020 har Kommissionen indført passende procedurer og en kontrolstrategi, der er baseret på harmoniserede revisionsprogrammer. Vores hidtidige arbejde giver os dog ikke mulighed for at drage en konklusion om kvaliteten af de tilhørende efterfølgende revisioner, da den dokumentation, der var til rådighed i revisionssagerne, var utilstrækkelig til en fuldstændig gennemgang. Vores vurdering omfatter endnu ikke de private revisionsfirmaer, der gennemfører revisioner på vegne af Kommissionen. Som følge heraf vil vi i 2018 gennemføre endnu et revisionsforløb, som omfatter genudførelse af revisioner foretaget af Kommissionen. |
| --- | --- |

5.28.

Med hensyn til Horisont 2020 har Kommissionen indført passende procedurer og en kontrolstrategi, der er baseret på harmoniserede revisionsprogrammer. Vores hidtidige arbejde giver os dog ikke mulighed for at drage en konklusion om kvaliteten af de tilhørende efterfølgende revisioner, da den dokumentation, der var til rådighed i revisionssagerne, var utilstrækkelig til en fuldstændig gennemgang. Vores vurdering omfatter endnu ikke de private revisionsfirmaer, der gennemfører revisioner på vegne af Kommissionen. Som følge heraf vil vi i 2018 gennemføre endnu et revisionsforløb, som omfatter genudførelse af revisioner foretaget af Kommissionen.

| 5.29. | I forbindelse med Erasmus+ vurderede vi Kommissionens og de nationale agenturers overordnede strategi og metode vedrørende efterfølgende revision. Vores gennemgang omfattede de nationale agenturer i tre lande: Den Tjekkiske Republik, Frankrig (Agence Erasmus+ France) og Italien (Agenzia Nazionale Erasmus+) (17). Vi undersøgte også de nationale myndigheders overvågning og tilsyn samt det uafhængige revisionsorgans revisioner. Med hensyn til den del af programmet, som forvaltes af EACEA, gennemgik vi de efterfølgende revisioner vedrørende Erasmus+, hvoraf to var gennemført direkte af Kommissionen, og otte var outsourcet til det private revisionsfirma, der gennemfører revisioner på vegne af Kommissionen. |
| --- | --- |

5.29.

I forbindelse med Erasmus+ vurderede vi Kommissionens og de nationale agenturers overordnede strategi og metode vedrørende efterfølgende revision. Vores gennemgang omfattede de nationale agenturer i tre lande: Den Tjekkiske Republik, Frankrig (Agence Erasmus+ France) og Italien (Agenzia Nazionale Erasmus+) (17). Vi undersøgte også de nationale myndigheders overvågning og tilsyn samt det uafhængige revisionsorgans revisioner. Med hensyn til den del af programmet, som forvaltes af EACEA, gennemgik vi de efterfølgende revisioner vedrørende Erasmus+, hvoraf to var gennemført direkte af Kommissionen, og otte var outsourcet til det private revisionsfirma, der gennemfører revisioner på vegne af Kommissionen.

| 5.30. | Vi konstaterede, at de tre nationale agenturer og de myndigheder, der gennemfører Erasmus+, havde indført passende overvågnings- og kontrolsystemer. Endvidere var de nationale myndigheders overvågning af og tilsyn med de nationale agenturer hensigtsmæssig. De nationale myndigheder førte imidlertid ikke passende tilsyn med de uafhængige revisionsorganer, som de havde udvalgt. Der blev konstateret svagheder i grundigheden og dokumentationen af de kontroller, som blev gennemført af to af de tre uafhængige revisionsorganer. For så vidt angår EACEA konstaterede vi, at de revisioner, der blev gennemført direkte af Kommissionen, var tilfredsstillende. Efter vores gennemgang af revisionssager hos de private revisionsfirmaer, der gennemfører revisioner på vegne af Kommissionen, konstaterede vi svagheder i forbindelse med dokumentationen, konsekvensen i stikprøvetagningen og rapporteringen samt i forbindelse med en række revisionsprocedurer. |
| --- | --- |

5.30.

Vi konstaterede, at de tre nationale agenturer og de myndigheder, der gennemfører Erasmus+, havde indført passende overvågnings- og kontrolsystemer. Endvidere var de nationale myndigheders overvågning af og tilsyn med de nationale agenturer hensigtsmæssig. De nationale myndigheder førte imidlertid ikke passende tilsyn med de uafhængige revisionsorganer, som de havde udvalgt. Der blev konstateret svagheder i grundigheden og dokumentationen af de kontroller, som blev gennemført af to af de tre uafhængige revisionsorganer. For så vidt angår EACEA konstaterede vi, at de revisioner, der blev gennemført direkte af Kommissionen, var tilfredsstillende. Efter vores gennemgang af revisionssager hos de private revisionsfirmaer, der gennemfører revisioner på vegne af Kommissionen, konstaterede vi svagheder i forbindelse med dokumentationen, konsekvensen i stikprøvetagningen og rapporteringen samt i forbindelse med en række revisionsprocedurer.

| 5.30. | Kommissionen noterer sig Revionsrettens konstatering vedrørende de uafhængige revisionsorganer og vil ajourføre sine instrukser til de nationale myndigheder vedrørende kvaliteten af kontrollerne udført af de uafhængige revisionsorganer i overensstemmelse hermed.

  Kommissionen bemærker, at de undersøgte revisioner alle er blandt de første revisioner, der blev gennemført af den eksterne kontrahent efter lancereingen af den nye revisionsrammekontrakt. Revisionsrettens konstateringer er i mellemtiden taget til efterretning i forbindelse med den kvalitetskontrolstrategi, som EACEA har indført siden starten af den nuværende revisionsrammekontrakt. De stemmer overens med, hvad EACEA har konstateret. |
| --- | --- |

5.30.

Kommissionen bemærker, at de undersøgte revisioner alle er blandt de første revisioner, der blev gennemført af den eksterne kontrahent efter lancereingen af den nye revisionsrammekontrakt. Revisionsrettens konstateringer er i mellemtiden taget til efterretning i forbindelse med den kvalitetskontrolstrategi, som EACEA har indført siden starten af den nuværende revisionsrammekontrakt. De stemmer overens med, hvad EACEA har konstateret.

KONKLUSION OG ANBEFALINGER

Konklusion

| 5.31. | Det samlede revisionsbevis indikerer, at fejlforekomsten i udgifterne under »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« var væsentlig. |
| --- | --- |

5.31.

Det samlede revisionsbevis indikerer, at fejlforekomsten i udgifterne under »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse« var væsentlig.

| 5.32. | Vores test af transaktioner på dette FFR-underudgiftsområde viste samlet set en anslået fejlforekomst på 4,2  % (jf.
  bilag 5.1
  ). |
| --- | --- |

5.32.

Vores test af transaktioner på dette FFR-underudgiftsområde viste samlet set en anslået fejlforekomst på 4,2  % (jf.
  bilag 5.1
  ).

Anbefalinger

| 5.33. | Bilag 5.3
  viser resultaterne af vores opfølgningsgennemgang vedrørende de tre anbefalinger, vi fremsatte i vores årsberetning for 2014. Kommissionen havde gennemført to af disse anbefalinger i de fleste henseender, mens én var blevet gennemført i nogle henseender. |
| --- | --- |

5.33.

Bilag 5.3
  viser resultaterne af vores opfølgningsgennemgang vedrørende de tre anbefalinger, vi fremsatte i vores årsberetning for 2014. Kommissionen havde gennemført to af disse anbefalinger i de fleste henseender, mens én var blevet gennemført i nogle henseender.

| 5.34. | På grundlag af denne gennemgang samt vores revisionsresultater og konklusioner vedrørende 2017 anbefaler vi, at Kommissionen inden udgangen af 2018: |
| --- | --- |

5.34.

På grundlag af denne gennemgang samt vores revisionsresultater og konklusioner vedrørende 2017 anbefaler vi, at Kommissionen inden udgangen af 2018:

| — | Anbefaling 1: vedrørende Horisont 2020: forenkler reglerne om personaleomkostninger yderligere, gennemgår metoden til beregning af personaleomkostninger og færdiggør listen over forhold i visse lande |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: vedrørende Horisont 2020: forenkler reglerne om personaleomkostninger yderligere, gennemgår metoden til beregning af personaleomkostninger og færdiggør listen over forhold i visse lande

Kommissionen accepterer anbefalingen.

Kommissionen vil se nærmere på, hvordan den kan præcisere retningslinjerne (den kommenterede tilskudsaftale) på baggrund af resultatet af revisionen og vil løbende ajourføre listen over forhold i visse lande.

| — | Anbefaling 2: vedrørende CEF: forbedrer kendskabsniveauet blandt støttemodtagerne med hensyn til støtteberettigelsesreglerne, navnlig ved at skelne klart mellem en gennemførelseskontrakt og en underentreprise |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: vedrørende CEF: forbedrer kendskabsniveauet blandt støttemodtagerne med hensyn til støtteberettigelsesreglerne, navnlig ved at skelne klart mellem en gennemførelseskontrakt og en underentreprise

Kommissionen accepterer anbefalingen.

Den vil forbedre sin kommunikation med støttemodtagerne og de oplysninger, der stilles til rådighed.

| — | Anbefaling 3: straks afhjælper de svagheder, som blev identificeret af IAS:






  — | i EACEA's proces vedrørende forvaltning af tilskud under Erasmus+ |
| --- | --- | --- |

—

Anbefaling 3: straks afhjælper de svagheder, som blev identificeret af IAS:

—

i EACEA's proces vedrørende forvaltning af tilskud under Erasmus+

| — | i forbindelse med overvågningen af forsknings- og innovationsprojekter. |
| --- | --- |

—

i forbindelse med overvågningen af forsknings- og innovationsprojekter.

Kommissionen accepterer anbefalingen.

DEL 2 — PERFORMANCESPØRGSMÅL I FORBINDELSE MED FORSKNING OG INNOVATION

| 5.35. | Vi vurderede Kommissionens rapportering om performance i 59 af stikprøvens forsknings- og innovationsprojekter (18). 23 af disse projekter var allerede afsluttet. Vi vurderede ikke direkte kvaliteten af forskningen eller projekternes effekt med hensyn til at nå det politiske mål om at forbedre forskning og innovation. |
| --- | --- |

5.35.

Vi vurderede Kommissionens rapportering om performance i 59 af stikprøvens forsknings- og innovationsprojekter (18). 23 af disse projekter var allerede afsluttet. Vi vurderede ikke direkte kvaliteten af forskningen eller projekternes effekt med hensyn til at nå det politiske mål om at forbedre forskning og innovation.

| 5.36. | For hvert projekt gennemgik vi evalueringsrapporten, som den projektansvarlige fra Kommissionen udfylder som led i kontrollen, før de anmeldte omkostninger godtgøres. Vi noterede os den projektansvarliges konklusion om, hvorvidt:






  — | de rapporterede fremskridt med hensyn til output og resultater stemte overens med de mål, der var fastsat i tilskudsaftalen |
| --- | --- | --- |

5.36.

For hvert projekt gennemgik vi evalueringsrapporten, som den projektansvarlige fra Kommissionen udfylder som led i kontrollen, før de anmeldte omkostninger godtgøres. Vi noterede os den projektansvarliges konklusion om, hvorvidt:

—

de rapporterede fremskridt med hensyn til output og resultater stemte overens med de mål, der var fastsat i tilskudsaftalen

| — | omkostningerne i tilknytning til projektet var rimelige i lyset af de rapporterede fremskridt |
| --- | --- |

—

omkostningerne i tilknytning til projektet var rimelige i lyset af de rapporterede fremskridt

| — | projektets output og resultater var blevet formidlet i overensstemmelse med kravene i tilskudsaftalen. |
| --- | --- |

—

projektets output og resultater var blevet formidlet i overensstemmelse med kravene i tilskudsaftalen.

De fleste projekter leverede de forventede output og resultater

| 5.37. | Ifølge Kommissionens rapporter havde de fleste projekter leveret de forventede output og resultater. Kommissionens rapporter viste imidlertid også, at flere projekter var blevet påvirket af forskellige forhold, der reducerede deres performance:






  — | I syv tilfælde stemte de rapporterede fremskridt kun delvis overens med de mål, der var aftalt med Kommissionen |
| --- | --- | --- |

5.37.

Ifølge Kommissionens rapporter havde de fleste projekter leveret de forventede output og resultater. Kommissionens rapporter viste imidlertid også, at flere projekter var blevet påvirket af forskellige forhold, der reducerede deres performance:

—

I syv tilfælde stemte de rapporterede fremskridt kun delvis overens med de mål, der var aftalt med Kommissionen

| — | I seks tilfælde mente Kommissionen ikke, at de rapporterede omkostninger var rimelige i lyset af de opnåede fremskridt |
| --- | --- |

—

I seks tilfælde mente Kommissionen ikke, at de rapporterede omkostninger var rimelige i lyset af de opnåede fremskridt

| — | I to tilfælde var projekternes output og resultater kun delvis blevet formidlet. I ét tilfælde havde der slet ikke været formidlingsaktiviteter. |
| --- | --- |

—

I to tilfælde var projekternes output og resultater kun delvis blevet formidlet. I ét tilfælde havde der slet ikke været formidlingsaktiviteter.

| 5.37. | Forsknings- og innovationsprojekter er, pr. definition, behæftet med en vis risiko og usikkerhed. Det er ikke muligt på forhånd at garantere, at de videnskabelige og teknologiske mål vil blive nået. Derfor foretager Kommissionen overvågning af projekter med henblik på at identificere områder, hvor projekterne ikke er fuldt ud vellykkede, og træffe passende foranstaltninger til at løse problemet. |
| --- | --- |

5.37.

---

(1)  Det syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling 2007-2013.

(2)  Rammeprogrammet for forskning og innovation 2014-2020 (Horisont 2020).

(3)  Vi baserer vores beregning af fejlforekomsten på en repræsentativ statistisk stikprøve. Det anførte tal er det bedste skøn. Vi har 95 % sikkerhed for, at den anslåede fejlforekomst i populationen ligger mellem 2,2 % og 6,2 % (henholdsvis den nedre og den øvre fejlgrænse).

(4)  Fejlene varierede fra 4,9 % til 16,9 % af den undersøgte værdi og vedrørte projekter under følgende programmer: Kul- og Stålforskningsfonden (to tilfælde), programmet for konkurrenceevne og innovation (ét tilfælde), Erasmus+ (ét tilfælde) og TEN-T-programmet (ét tilfælde).

(5)  13 transaktioner indeholdt både kvantificerbare og ikkekvantificerbare fejl.

(6)  Jf. også årsberetningen for 2012, punkt 8.18 og 8.42 (anbefaling 2), og årsberetningen for 2013, punkt 8.12.

(7)  Årsberetningen for 2016, punkt 5.13, årsberetningen for 2014, punkt 5.12, og Revisionsrettens briefingpapir »Et bidrag til forenkling af EU's forskningsprogram efter Horisont 2020«, der blev offentliggjort i marts 2018.

(8)  Punkt 5.16 i årsberetningen for 2016.

(9)  Støttemodtagerne skal sikre, at:

| — | det samlede antal arbejdstimer, der anmeldes i forbindelse med EU- og Euratom-tilskud pr. person om året, IKKE er højere end antallet af de årlige produktive timer, der anvendes til beregning af timesatsen |
| --- | --- |

—

det samlede antal arbejdstimer, der anmeldes i forbindelse med EU- og Euratom-tilskud pr. person om året, IKKE er højere end antallet af de årlige produktive timer, der anvendes til beregning af timesatsen

| — | det samlede beløb vedrørende personaleomkostninger, der anmeldes (til godtgørelse som faktiske omkostninger) i forbindelse med EU- og Euratom-tilskud pr. person om året, IKKE er højere end de samlede personaleomkostninger, der er opført i støttemodtagerens regnskaber (for den pågældende person i det pågældende år). |
| --- | --- |

—

det samlede beløb vedrørende personaleomkostninger, der anmeldes (til godtgørelse som faktiske omkostninger) i forbindelse med EU- og Euratom-tilskud pr. person om året, IKKE er højere end de samlede personaleomkostninger, der er opført i støttemodtagerens regnskaber (for den pågældende person i det pågældende år).

(10)  Horisont 2020-programmet — »Guidance on List of issues applicable to particular countries«.

(11)  Flere bonusser, der findes både i Frankrig og Spanien, behandles kun i vejledningen for Frankrig.

(12)  En underentreprise er en indkøbskontrakt, der dækker en tredjeparts gennemførelse af opgaver i tilknytning til foranstaltningen. Den skal godkendes af Kommissionen. Andre kontrakter kræver ikke Kommissionens godkendelse.

(13)  Årsberetningen for 2016, punkt 5.27.

(14)  Generaldirektoratet for Forskning og Innovation (GD RTD), Generaldirektoratet for Uddannelse, Unge, Idræt og Kultur (GD EAC), Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur (EACEA) og Forvaltningsorganet for Forskning (REA).

(15)  Kommissionen rapporterer en flerårig repræsentativ fejlforekomst vedrørende RP7-udgifter på 4,95 %. Den rapporterer kun restfejlfrekvenser for hvert enkelt involveret generaldirektorat; de varierer mellem 2,79 % og 3,55 %.

(16)  Det drejer sig om flerårige frekvenser, der dækker udgifter før oktober 2016 (dvs. forud for den periode, der var omfattet af vores revision).

(17)  Der er mere end 50 nationale agenturer involveret i gennemførelsen af Erasmus+. Vores udvælgelse tog sigte på at have en kombination af mindre og større agenturer, der dækkede EU-15 og de nye medlemsstater.

(18)  Vi vurderede performance i samarbejdsprojekter med flere deltagere og udelukkede transaktioner såsom mobilitetsbetalinger til individuelle forskere.

(19)  I overensstemmelse med den harmoniserede definition af underliggende transaktioner (for nærmere oplysninger jf.
  bilag 1.1
  , punkt 15).

BILAG 5.1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER VEDRØRENDE »KONKURRENCEEVNE FOR VÆKST OG BESKÆFTIGELSE«

| | 2017 | 2016 |
| --- | --- | --- |
| |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| |
| Transaktioner i alt | 130 | 150 |
| |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| | | |
| Anslået fejlforekomst | 4,2  % | 4,1  % |
| | | |
| | Øvre fejlgrænse (ØF) | 6,2  % | |
| | Nedre fejlgrænse (NF) | 2,2  % | |

2017

2016

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Transaktioner i alt

130

150

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Anslået fejlforekomst

4,2  %

4,1  %

Øvre fejlgrænse (ØF)

6,2  %

Nedre fejlgrænse (NF)

2,2  %

BILAG 5.2

OVERSIGT OVER FEJL I RELATION TIL »KONKURRENCEEVNE FOR VÆKST OG BESKÆFTIGELSE« MED EN INDVIRKNING PÅ OVER 20 %

Med anvendelse af den generelle revisionsmetode, der er beskrevet i
  bilag 1.1
  , testede vi en repræsentativ statistisk stikprøve af transaktioner for at kunne anslå omfanget af uregelmæssigheder i populationen vedrørende dette FFR-underudgiftsområde. De fejl, vi fandt, udgør ikke en udtømmende liste, hverken over enkeltfejl eller over de fejltyper, der er vist i
  tekstboks 5.2
  . Fejlene med en indvirkning på over 20 % af den undersøgte transaktionsværdi er beskrevet nedenfor, undtagen den der er beskrevet i
  tekstboks 5.3
  . Disse otte fejl tegner sig for mere end 61 % af den samlede anslåede fejlforekomst i forbindelse med »Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse«.

Projekter under syvende rammeprogram for forskning

Eksempel 1 — Ikkestøtteberettigede personaleomkostninger og personaleomkostninger, der ikke var underbygget med den krævede dokumentation

Støttemodtageren (en videregående uddannelsesinstitution i et tredjeland), der deltog i et projekt, som var udformet til at opnå banebrydende forandringer inden for anlæg, forvaltning og vedligeholdelse af tunneller, anmeldte personaleomkostninger for en periode, i hvilken den pågældende medarbejder rent faktisk ikke var ansat af støttemodtageren, og personaleomkostninger, der ikke var underbygget med gyldige timesedler. De ikkestøtteberettigede omkostninger beløb sig til 85,4 % af de samlede undersøgte omkostninger.

Eksempel 2 — Anmeldelse af ikkestøtteberettigede personaleomkostninger og ukorrekt beregning af timesatser

De personaleomkostninger, som støttemodtageren (en SMV i EU, der leverer ingeniørtjenester) havde anmeldt med henblik på godtgørelse, omfattede omkostninger vedrørende en person, der ikke var ansat af støttemodtageren, men ejer af en virksomhed, der leverede tjenester til støttemodtageren. For en anden medarbejder blev der godtgjort personaleomkostninger for en periode, der lå forud for vedkommendes ansættelse. Vi konstaterede også, at den timesats, der var anvendt til beregning af lønomkostninger, var beregnet forkert. De ikkestøtteberettigede omkostninger beløb sig til 35,9 % af de samlede undersøgte omkostninger.

Eksempel 3 — Ikkestøtteberettigede personale- og underleverandøromkostninger

Støttemodtageren (en ikke-EU-nonprofitorganisation, der deltog i et forskningsprojekt inden for informations- og kommunikationsteknologi til aktiv og sund aldring) anmeldte personaleomkostninger for flere personer, der enten ikke havde været ansat hos støttemodtageren eller ikke var ansat i de pågældende perioder. Støttemodtageren anmeldte endvidere omkostninger, som en underkontrahent havde faktureret et selskab, som var støttemodtagerens datterselskab. De ikkestøtteberettigede omkostninger beløb sig til 84,2 % af de samlede undersøgte omkostninger.

Eksempel 4 — Ukorrekt beregnede personaleomkostninger og andre omkostninger uden projektrelevans

Støttemodtageren (et offentligt organ i EU, der deltog i et forskningsprojekt vedrørende nye sygdomme, der overføres via flåter) anmeldte ikkestøtteberettigede leje- og rejseomkostninger, der ikke vedrørte projektet. De ikkestøtteberettigede rejseomkostninger blev endvidere anmeldt og godtgjort to gange som rejse- og personaleomkostninger. De ikkestøtteberettigede omkostninger beløb sig til 20,3 % af de samlede undersøgte omkostninger.

Horisont 2020-projekter

Eksempel 5 — Ubetalt faktura og ukorrekt godtgørelsessats

Støttemodtageren (en offentlig enhed i EU, der er aktiv i energisektoren), anmeldte omkostninger vedrørende en faktura, der ikke var betalt, da revisionen fandt sted halvandet år efter udstedelsen. Kommissionen havde endvidere klassificeret denne enhed som en nonprofitorganisation med ret til en godtgørelsessats på 100 %, selv om den i henhold til sin vedtægt var virksomhedsorienteret. Det ikkestøtteberettigede bidrag beløb sig til 30,0 % af de samlede undersøgte omkostninger.

Eksempel 6 — Ikkestøtteberettigede omkostninger, manglende revisionsspor og ukorrekt vekselkurs

Støttemodtageren (et universitet i et tredjeland) registrerede ikke andre omkostninger end personaleomkostninger i sit regnskabssystem. Blandt disse uregistrerede omkostninger konstaterede vi følgende: omkostninger, der var anmeldt uden dokumentation for betaling, omkostninger uden klar forbindelse til projektet, omkostningsposter, der var anmeldt to gange, indirekte omkostninger, der var opgivet som direkte omkostninger, og omkostninger, der var baseret på skøn snarere end faktiske omkostninger. Alle omkostninger var endvidere anmeldt med anvendelse af en ukorrekt vekselkurs. De ikkestøtteberettigede omkostninger beløb sig til 64,7 % af de samlede undersøgte omkostninger.

Eksempel 7 — Ikkestøtteberettigede personaleomkostninger og ukorrekt vekselkurs

Støttemodtageren (et forskningsinstitut, der var en del af et internationalt velrenommeret hospital i et tredjeland) anvendte i forbindelse med anmeldelsen af sine omkostninger for den første rapporteringsperiode en metode til beregning af timesatser, der ikke overholdt Horisont 2020-reglerne. Støttemodtageren havde ingen dokumentation for den tid, som to medarbejdere havde brugt på det reviderede projekt. For en tredje medarbejder fandtes denne dokumentation, som bekræftede en allokering til projektet på 10 %, men støttemodtageren havde fejlagtigt beregnet personaleomkostningerne på grundlag af en allokering på 20 %. Alle omkostninger var endvidere anmeldt med anvendelse af en ukorrekt vekselkurs. Af de 130 000 euro, som støttemodtageren havde anmeldt, var 45 500 euro ikke berettiget til støtte, hvilket medførte en fejl på 35,2 %.

BILAG 5.3

OPFØLGNING AF TIDLIGERE ANBEFALINGER VEDRØRENDE »KONKURRENCEEVNE FOR VÆKST OG BESKÆFTIGELSE«

| År | Revisionsrettens anbefaling | Revisionsrettens analyse af de fremskridt, der er sket | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Fuldt ud gennemført | Under gennemførelse | Ikke gennemført | Ikke relevant | Utilstrækkeligt bevis |
| I de fleste henseender | I nogle henseender |
| 2014 | På grundlag af denne gennemgang og resultaterne og konklusionerne for 2014 anbefaler vi følgende: | | | | | | | |
| Anbefaling 1:

  Kommissionen, de nationale myndigheder og de uafhængige revisorer bør gøre brug af alle disponible oplysninger til at forhindre eller opdage og korrigere fejl, før der udbetales godtgørelse | | | X | | | | Kommissionen træffer jævnligt foranstaltninger til at revidere sit interne kontrolsystem. Kommissionen har udarbejdet vejledning vedrørende alle væsentlige aspekter af tilskudsforvaltningen til støttemodtagerne og deres revisorer. |
| Anbefaling 2:

  På grundlag af sine erfaringer fra syvende forskningsrammeprogram bør Kommissionen udarbejde en hensigtsmæssig strategi for risikostyring og kontrol i forbindelse med Horisont 2020, herunder tilstrækkelig kontrol af modtagere med høj risiko såsom SMV'er og nytilkomne samt af omkostninger, der anmeldes med henvisning til særlige støttekriterier | | X | | | | | Kontrolstrategien bygger på risikostyring, som er blevet omsat til operationelle procedurer. Kommissionen accepterer, at processen stadig kan forbedres. |
| Anbefaling 3:

  Kommissionen bør sørge for, at dens tjenestegrene anvender en ensartet metode til at beregne den vægtede gennemsnitlige fejlforekomst og det risikobehæftede beløb. | | X | | | | | Kommissionen har yderligere præciseret de centrale begreber og definitioner vedrørende fastsættelsen af fejlprocenter, risikobeløb og korrektioner i instrukserne, modellen og den vejledende note vedrørende den årlige aktivitetsrapport. De forskellige begreber og indikatorer er defineret tilstrækkeligt fleksibelt til at kunne tage hensyn til særlige forhold i de forskellige GD'er og samtidig sikre en passende ensartethed for at kunne konsolidere data og undgå forvirring. |

År

Revisionsrettens anbefaling

Revisionsrettens analyse af de fremskridt, der er sket

Kommissionens svar

Fuldt ud gennemført

Under gennemførelse

Ikke gennemført

Ikke relevant

Utilstrækkeligt bevis

I de fleste henseender

I nogle henseender

2014

På grundlag af denne gennemgang og resultaterne og konklusionerne for 2014 anbefaler vi følgende:

Anbefaling 1:

Kommissionen, de nationale myndigheder og de uafhængige revisorer bør gøre brug af alle disponible oplysninger til at forhindre eller opdage og korrigere fejl, før der udbetales godtgørelse

X

Kommissionen træffer jævnligt foranstaltninger til at revidere sit interne kontrolsystem. Kommissionen har udarbejdet vejledning vedrørende alle væsentlige aspekter af tilskudsforvaltningen til støttemodtagerne og deres revisorer.

Anbefaling 2:

På grundlag af sine erfaringer fra syvende forskningsrammeprogram bør Kommissionen udarbejde en hensigtsmæssig strategi for risikostyring og kontrol i forbindelse med Horisont 2020, herunder tilstrækkelig kontrol af modtagere med høj risiko såsom SMV'er og nytilkomne samt af omkostninger, der anmeldes med henvisning til særlige støttekriterier

X

Kontrolstrategien bygger på risikostyring, som er blevet omsat til operationelle procedurer. Kommissionen accepterer, at processen stadig kan forbedres.

Anbefaling 3:

Kommissionen bør sørge for, at dens tjenestegrene anvender en ensartet metode til at beregne den vægtede gennemsnitlige fejlforekomst og det risikobehæftede beløb.

X

Kommissionen har yderligere præciseret de centrale begreber og definitioner vedrørende fastsættelsen af fejlprocenter, risikobeløb og korrektioner i instrukserne, modellen og den vejledende note vedrørende den årlige aktivitetsrapport. De forskellige begreber og indikatorer er defineret tilstrækkeligt fleksibelt til at kunne tage hensyn til særlige forhold i de forskellige GD'er og samtidig sikre en passende ensartethed for at kunne konsolidere data og undgå forvirring.

---

KAPITEL 6

»Økonomisk, social og territorial samhørighed«

INDHOLD

| Indledning | 6.1-6.24 |
| --- | --- |

| Kort beskrivelse af udgiftsområdet »Økonomisk, social og territorial samhørighed« | 6.3-6.15 |
| --- | --- |

| Revisionens omfang og revisionsmetoden | 6.16-6.24 |
| --- | --- |

| Del 1 — Transaktionernes formelle rigtighed | 6.25-6.78 |
| --- | --- |

| Resultaterne af vores gennemgang af transaktioner og genudførelse af revisionsarbejdet | 6.26-6.43 |
| --- | --- |

| Vores vurdering af revisionsmyndighedernes arbejde | 6.44-6.50 |
| --- | --- |

| Kommissionens arbejde og dens rapportering om restfejlfrekvensen i sine årlige aktivitetsrapporter | 6.51-6.72 |
| --- | --- |

| Konklusion og anbefalinger | 6.73-6.78 |
| --- | --- |

| Konklusion | 6.73-6.76 |
| --- | --- |

| Anbefalinger | 6.77-6.78 |
| --- | --- |

| Del 2 — Vurdering af projekternes performance | 6.79-6.92 |
| --- | --- |

| Vurdering af performancesystemernes udformning | 6.82-6.86 |
| --- | --- |

| Mange projekter når ikke fuldt ud deres performancemål | 6.87-6.90 |
| --- | --- |

| De fleste medlemsstater var ikke i stand til at bruge deres bidrag fra de finansielle instrumenter under delt forvaltning fuldt ud | 6.91 |
| --- | --- |

| Konklusion | 6.92 |
| --- | --- |

| Bilag 6.1 — | Resultaterne af testen af transaktioner på udgiftsområdet økonomisk, social og territorial samhørighed |
| --- | --- |

Bilag 6.1 —

| Bilag 6.2 — | Opfølgning af tidligere anbefalinger vedrørende udgiftsområdet økonomisk, social og territorial samhørighed |
| --- | --- |

Bilag 6.2 —

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 6.1. | I dette kapitel præsenteres vores resultater vedrørende FFR-underudgiftsområde 1b »Økonomisk, social og territorial samhørighed«. I 2017 vedrørte betalingerne, som var omfattet af vores revision, for første gang afslutningen af programmeringsperioden 2007-2013 og gennemførelsen af programmeringsperioden 2014-2020 under den nye kontrol- og sikkerhedsramme. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

6.1.

I dette kapitel præsenteres vores resultater vedrørende FFR-underudgiftsområde 1b »Økonomisk, social og territorial samhørighed«. I 2017 vedrørte betalingerne, som var omfattet af vores revision, for første gang afslutningen af programmeringsperioden 2007-2013 og gennemførelsen af programmeringsperioden 2014-2020 under den nye kontrol- og sikkerhedsramme.

| 6.2. | Tekstboks 6.1
  giver en oversigt over de vigtigste aktiviteter og udgifter under dette udgiftsområde i 2017. Se punkt 6.16-6.19 for yderligere forklaring på 2017-revisionspopulationen. |
| --- | --- |

6.2.

Tekstboks 6.1
  giver en oversigt over de vigtigste aktiviteter og udgifter under dette udgiftsområde i 2017. Se punkt 6.16-6.19 for yderligere forklaring på 2017-revisionspopulationen.

Tekstboks 6.1 —   FFR-underudgiftsområde 1b »Økonomisk, social og territorial samhørighed« — Fordeling i 2017

Image

| Samlede betalinger for året | 35,7 |
| --- | --- |
| – | forskud
   (68) |

Samlede betalinger for året

35,7

–

-9,0

| + | afregninger
   (68)
   (69) |
| --- | --- |

+

0,5

| + | årlige afslutningsafgørelser for programmeringsperioden 2014-2020
   (70) |
| --- | --- |

+

2,5

| – | betalinger for FFR-perioden 2014-2020 |
| --- | --- |

–

-20,8

| – | mellemliggende betalinger for ikkeafsluttede OP'er for programmeringsperioden 2007-2013 |
| --- | --- |

–

-0,9

Revideret population i alt
   (71)

8,0

Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede regnskab for 2017, Kommissionens afsluttende oplysninger og data fra Kommissionens systemer.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Kort beskrivelse af udgiftsområdet »Økonomisk, social og territorial samhørighed«

Politiske målsætninger og udgiftsinstrumenter

| 6.3. | FFR-underudgiftsområde 1b »Økonomisk, social og territorial samhørighed« har som fokus at mindske de udviklingsmæssige skævheder mellem de forskellige medlemsstater og regioner i EU og styrke alle regioners konkurrenceevne (1). Disse mål søges opfyldt ved hjælp af følgende fonde/instrumenter: |
| --- | --- |

6.3.

FFR-underudgiftsområde 1b »Økonomisk, social og territorial samhørighed« har som fokus at mindske de udviklingsmæssige skævheder mellem de forskellige medlemsstater og regioner i EU og styrke alle regioners konkurrenceevne (1). Disse mål søges opfyldt ved hjælp af følgende fonde/instrumenter:

| — | Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), der har til formål at udligne de største regionale skævheder gennem finansiel støtte til etablering af infrastruktur og til produktive investeringer i jobskabelse, hovedsagelig rettet mod virksomheder. |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), der har til formål at udligne de største regionale skævheder gennem finansiel støtte til etablering af infrastruktur og til produktive investeringer i jobskabelse, hovedsagelig rettet mod virksomheder.

| — | Samhørighedsfonden, der med henblik på at fremme bæredygtig udvikling finansierer miljø- og transportprojekter i medlemsstater, hvis BNI pr. indbygger er mindre end 90 % af gennemsnittet i EU (2). |
| --- | --- |

—

Samhørighedsfonden, der med henblik på at fremme bæredygtig udvikling finansierer miljø- og transportprojekter i medlemsstater, hvis BNI pr. indbygger er mindre end 90 % af gennemsnittet i EU (2).

| — | Den Europæiske Socialfond (ESF), som sigter mod at befordre et højt beskæftigelsesniveau og skabe flere og bedre job, herunder foranstaltninger gennem ungdomsbeskæftigelsesinitiativet (YEI) (3), som er rettet mod regioner med en høj ungdomsarbejdsløshed. |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Socialfond (ESF), som sigter mod at befordre et højt beskæftigelsesniveau og skabe flere og bedre job, herunder foranstaltninger gennem ungdomsbeskæftigelsesinitiativet (YEI) (3), som er rettet mod regioner med en høj ungdomsarbejdsløshed.

| — | andre mindre instrumenter/fonde såsom det europæiske naboskabsinstrument (støtte til grænseoverskridende samarbejde og politiske initiativer til at styrke båndene mellem EU og dets naboer) og Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede (FEAD — materiel bistand for at hjælpe mennesker ud af fattigdom). |
| --- | --- |

—

andre mindre instrumenter/fonde såsom det europæiske naboskabsinstrument (støtte til grænseoverskridende samarbejde og politiske initiativer til at styrke båndene mellem EU og dets naboer) og Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede (FEAD — materiel bistand for at hjælpe mennesker ud af fattigdom).

Gennemførelse

| 6.4. | Medlemsstaterne forelægger generelt flerårige operationelle programmer (OP'er) i begyndelsen af hver programmeringsperiode for hele en FFR's varighed (4). Efter at Kommissionen har givet sin godkendelse, deles ansvaret for at gennemføre en OP mellem Kommissionen (5) og medlemsstaten. Støttemodtagerne modtager godtgørelse via medlemsstaternes myndigheder i overensstemmelse med OP'ernes betingelser, hvorved EU-budgettet medfinansierer de omkostninger, der afholdes og betales i forbindelse med støtteberettigede tiltag. |
| --- | --- |

6.4.

Medlemsstaterne forelægger generelt flerårige operationelle programmer (OP'er) i begyndelsen af hver programmeringsperiode for hele en FFR's varighed (4). Efter at Kommissionen har givet sin godkendelse, deles ansvaret for at gennemføre en OP mellem Kommissionen (5) og medlemsstaten. Støttemodtagerne modtager godtgørelse via medlemsstaternes myndigheder i overensstemmelse med OP'ernes betingelser, hvorved EU-budgettet medfinansierer de omkostninger, der afholdes og betales i forbindelse med støtteberettigede tiltag.

Kontrol- og sikkerhedsrammen

Programmeringsperioden 2014-2020 (årlig godkendelse af regnskaberne)

| 6.5. | Et vigtigt element i den nye kontrol- og sikkerhedsramme for programmeringsperioden 2014-2020 (6) er, at medlemsstaternes programmyndigheder (7) for hvert OP (eller hver gruppe af OP'er) skal indsende en årlig »kontrolpakke« (8), der dækker attesterede udgifter, til Kommissionen i regnskabsåret (9). Ved hjælp af denne pakke bekræfter myndighederne, at regnskaberne er fuldstændige, nøjagtige og retvisende, og effektiviteten af deres forvaltningssystemer og interne kontroller for OP'et (eller gruppen af OP'er) samt lovligheden og den formelle rigtighed af de attesterede udgifter. |
| --- | --- |

6.5.

Et vigtigt element i den nye kontrol- og sikkerhedsramme for programmeringsperioden 2014-2020 (6) er, at medlemsstaternes programmyndigheder (7) for hvert OP (eller hver gruppe af OP'er) skal indsende en årlig »kontrolpakke« (8), der dækker attesterede udgifter, til Kommissionen i regnskabsåret (9). Ved hjælp af denne pakke bekræfter myndighederne, at regnskaberne er fuldstændige, nøjagtige og retvisende, og effektiviteten af deres forvaltningssystemer og interne kontroller for OP'et (eller gruppen af OP'er) samt lovligheden og den formelle rigtighed af de attesterede udgifter.

| 6.6. | Et centralt element i kontrolpakken er en årlig kontrolrapport, der udarbejdes af revisionsmyndigheden. Rapporten oplyser restfejlfrekvensen
   (10) for OP'et (eller gruppen af OP'er). Revisionsmyndigheden afgiver en revisionserklæring om udgifternes formelle rigtighed (11). Erklæringen kan kun være uden forbehold, hvis restfejlfrekvensen forbliver under den væsentlighedstærskel på 2 %, som er fastsat i forordningen (12) For at fastlægge denne frekvens tager revisionsmyndigheden højde for eventuelle uregelmæssigheder, den har identificeret, ved at undersøge en repræsentativ stikprøve af transaktioner, der som hovedregel er opnået ved at anvende statistiske stikprøvemetoder (13). Procentsatsen afspejler også eventuelle finansielle korrektioner, der er anvendt og registreret i regnskaberne for at kompensere for disse uregelmæssigheder. |
| --- | --- |

6.6.

Et centralt element i kontrolpakken er en årlig kontrolrapport, der udarbejdes af revisionsmyndigheden. Rapporten oplyser restfejlfrekvensen
   (10) for OP'et (eller gruppen af OP'er). Revisionsmyndigheden afgiver en revisionserklæring om udgifternes formelle rigtighed (11). Erklæringen kan kun være uden forbehold, hvis restfejlfrekvensen forbliver under den væsentlighedstærskel på 2 %, som er fastsat i forordningen (12) For at fastlægge denne frekvens tager revisionsmyndigheden højde for eventuelle uregelmæssigheder, den har identificeret, ved at undersøge en repræsentativ stikprøve af transaktioner, der som hovedregel er opnået ved at anvende statistiske stikprøvemetoder (13). Procentsatsen afspejler også eventuelle finansielle korrektioner, der er anvendt og registreret i regnskaberne for at kompensere for disse uregelmæssigheder.

| 6.7. | Kommissionen kan kun godkende regnskaber, som er en del af kontrolpakken, og afregne det udestående EU-bidrag (14), hvis den, idet den tager hensyn til revisionsmyndighedens revisionserklæring, kan konkludere, at regnskaberne er fuldstændige, nøjagtige og retvisende (15). Inden Kommissionen godkender regnskabet, foretager den primært administrativ kontrol af fuldstændigheden og nøjagtigheden af oplysningerne i den modtagne kontrolpakke. Det betyder, at Kommissionen kan godkende regnskaberne, selv hvis restfejlfrekvensen er over væsentlighedstærsklen, og derfor er revisionsmyndighedens udtalelse om den formelle rigtighed enten med forbehold eller negativ. I denne situation kan Kommissionen imidlertid også afbryde udbetalingen af restbeløbet (som omfatter frigivelsen af sikkerheden på 10 % (16)) og indlede de nødvendige endelige korrektioner. |
| --- | --- |

6.7.

Kommissionen kan kun godkende regnskaber, som er en del af kontrolpakken, og afregne det udestående EU-bidrag (14), hvis den, idet den tager hensyn til revisionsmyndighedens revisionserklæring, kan konkludere, at regnskaberne er fuldstændige, nøjagtige og retvisende (15). Inden Kommissionen godkender regnskabet, foretager den primært administrativ kontrol af fuldstændigheden og nøjagtigheden af oplysningerne i den modtagne kontrolpakke. Det betyder, at Kommissionen kan godkende regnskaberne, selv hvis restfejlfrekvensen er over væsentlighedstærsklen, og derfor er revisionsmyndighedens udtalelse om den formelle rigtighed enten med forbehold eller negativ. I denne situation kan Kommissionen imidlertid også afbryde udbetalingen af restbeløbet (som omfatter frigivelsen af sikkerheden på 10 % (16)) og indlede de nødvendige endelige korrektioner.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 6.8. | Efter at have godkendt regnskaberne kan Kommissionen også foretage en revision af den formelle rigtighed for at gennemgå en revisionsmyndigheds arbejde. Hvis disse revisioner afslører eventuelle uregelmæssigheder eller alvorlige mangler, kan Kommissionen pålægge yderligere finansielle (netto)korrektioner (17). Revisionens omfang kan også om nødvendigt udvides til at omfatte udgifter, der er indeholdt i tidligere regnskaber for så vidt angår de identificerede risici, under hensyntagen til de lovbestemte tidsfrister for den periode, hvor dokumentationen skal være til rådighed (18). |
| --- | --- |

6.8.

Efter at have godkendt regnskaberne kan Kommissionen også foretage en revision af den formelle rigtighed for at gennemgå en revisionsmyndigheds arbejde. Hvis disse revisioner afslører eventuelle uregelmæssigheder eller alvorlige mangler, kan Kommissionen pålægge yderligere finansielle (netto)korrektioner (17). Revisionens omfang kan også om nødvendigt udvides til at omfatte udgifter, der er indeholdt i tidligere regnskaber for så vidt angår de identificerede risici, under hensyntagen til de lovbestemte tidsfrister for den periode, hvor dokumentationen skal være til rådighed (18).

| 6.8. | Før Kommissionen godkender regnskabet, kontrollerer den dets fuldstændighed, nøjagtighed og pålidelighed på grundlag af de oplysninger, der er indeholdt i kontrolpakkerne. Derefter vurderer den de oplysninger, herunder revisionserklæringer, der er indeholdt i kontrolpakkerne, vedrørende systemernes lovlighed og formelle rigtighed og funktion med henblik på valideringen af de indberettede fejlfrekvenser og som grundlag for sin risikovurdering i forbindelse med revisionen af den formelle rigtighed. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Efter sine revisioner og kontroller af den formelle rigtighed validerer Kommissionen (GD REGIO og GD EMPL) restfejlfrekvensen og drager konklusioner herom og offentliggør resultaterne i sine årlige aktivitetsrapporter for det følgende år. GD REGIO og GD EMPL erklærede i deres årlige aktivitetsrapporter for 2016, at de ville færdiggøre denne proces for 2015/2016-regnskaberne ved udgangen af 2017 (19) og offentliggøre resultaterne i de årlige aktivitetsrapporter for 2017. |
| --- | --- |

6.9.

Efter sine revisioner og kontroller af den formelle rigtighed validerer Kommissionen (GD REGIO og GD EMPL) restfejlfrekvensen og drager konklusioner herom og offentliggør resultaterne i sine årlige aktivitetsrapporter for det følgende år. GD REGIO og GD EMPL erklærede i deres årlige aktivitetsrapporter for 2016, at de ville færdiggøre denne proces for 2015/2016-regnskaberne ved udgangen af 2017 (19) og offentliggøre resultaterne i de årlige aktivitetsrapporter for 2017.

| 6.9. | GD REGIO og GD EMPL har til hensigt som hovedregel at validere og drage konklusioner om restfejlfrekvenserne og aflægge rapport herom i deres næste årlige aktivitetsrapporter. Dette er dog ikke en retlig forpligtelse, og som nævnt i generaldirektoraternes fælles revisionsstrategi kan der stadig efterfølgende finde revisioner sted af den formelle rigtighed. Revisioner kan derfor føre til yderligere vurdering af restfejlfrekvenserne og yderligere finansielle korrektioner, hvor det er relevant, herunder efter det år, der følger efter modtagelsen af kontrolpakkerne. |
| --- | --- |

6.9.

Programmeringsperioden 2007-2013 (afslutning af OP'er)

| 6.10. | De kontroller, der var planlagt inden afslutningen af OP'er i programmeringsperioden 2007-2013, kan sammenlignes med dem, der anvendes til godkendelse af en årlig kontrolpakke i programmeringsperioden 2014-2020, idet den væsentligste forskel er tidsrammen. Når revisionsmyndigheden skal afgive sin erklæring om den formelle rigtighed af de udgifter, der er anmeldt for hele programmeringsperioden, beregner den en restfejlfrekvens. For at gøre dette tager den højde for de årlige rapporterede fejlfrekvenser og alle finansielle korrektioner i programmeringsperioden. I år rapporterer vi for første gang i vores årsberetning om gennemførelsen af disse foranstaltninger (20). |
| --- | --- |

6.10.

De kontroller, der var planlagt inden afslutningen af OP'er i programmeringsperioden 2007-2013, kan sammenlignes med dem, der anvendes til godkendelse af en årlig kontrolpakke i programmeringsperioden 2014-2020, idet den væsentligste forskel er tidsrammen. Når revisionsmyndigheden skal afgive sin erklæring om den formelle rigtighed af de udgifter, der er anmeldt for hele programmeringsperioden, beregner den en restfejlfrekvens. For at gøre dette tager den højde for de årlige rapporterede fejlfrekvenser og alle finansielle korrektioner i programmeringsperioden. I år rapporterer vi for første gang i vores årsberetning om gennemførelsen af disse foranstaltninger (20).

Risici med hensyn til formel rigtighed

| 6.11. | På grund af ændringerne i kontrol- og sikkerhedsrammen vurderer vi risiciene for den formelle rigtighed for hver operation (jf. punkt 6.12) og i de systemer, som er udformet til at frembringe en pålidelig restfejlfrekvens (jf. punkt 6.13-6.15). |
| --- | --- |

6.11.

På grund af ændringerne i kontrol- og sikkerhedsrammen vurderer vi risiciene for den formelle rigtighed for hver operation (jf. punkt 6.12) og i de systemer, som er udformet til at frembringe en pålidelig restfejlfrekvens (jf. punkt 6.13-6.15).

| 6.12. | Udgifterne under »Økonomisk, social og territorial samhørighed« har et højt niveau af iboende risiko. Især kan støttemodtagerne anmelde omkostninger, der ikke er støtteberettigede i henhold til EU-reglerne og de nationale regler, eller der kan ydes støtte til modtagere eller operationer, der ikke opfylder støtteberettigelseskravene for OP'erne. |
| --- | --- |

6.12.

Udgifterne under »Økonomisk, social og territorial samhørighed« har et højt niveau af iboende risiko. Især kan støttemodtagerne anmelde omkostninger, der ikke er støtteberettigede i henhold til EU-reglerne og de nationale regler, eller der kan ydes støtte til modtagere eller operationer, der ikke opfylder støtteberettigelseskravene for OP'erne.

| 6.13. | Den nye kontrol- og sikkerhedsramme har til formål at sikre, at restfejlfrekvensen for udgifter, der godtgøres over EU-budgettet, forbliver under væsentlighedstærsklen (2 %). De væsentligste risici i forbindelse hermed vedrører både revisionsmyndighederne og Kommissionen. |
| --- | --- |

6.13.

Den nye kontrol- og sikkerhedsramme har til formål at sikre, at restfejlfrekvensen for udgifter, der godtgøres over EU-budgettet, forbliver under væsentlighedstærsklen (2 %). De væsentligste risici i forbindelse hermed vedrører både revisionsmyndighederne og Kommissionen.

| 6.13. | Kontrol- og sikkerhedsrammen for 2014-2020 har til formål at sikre, at restfejlfrekvensen for udgifter, der godtgøres over EU-budgettet, forbliver under væsentlighedstærsklen (2 %) for hvert operationelt program. |
| --- | --- |

6.13.

| 6.14. | Revisionsmyndighederne kan undervurdere restfejlfrekvensen for et OP (eller gruppen af OP'er). Dette kan forekomme, fordi de baserer deres revisionsarbejde på en ikkerepræsentativ stikprøve af operationer, fordi de ikke overholder internationale revisionsstandarder, eller fordi de ikke opdager fejl. De kan også beregne restfejlfrekvensen forkert eller foreslå korrektioner, som ikke er tilstrækkelige til at rette de fejl, de har identificeret. |
| --- | --- |

6.14.

Revisionsmyndighederne kan undervurdere restfejlfrekvensen for et OP (eller gruppen af OP'er). Dette kan forekomme, fordi de baserer deres revisionsarbejde på en ikkerepræsentativ stikprøve af operationer, fordi de ikke overholder internationale revisionsstandarder, eller fordi de ikke opdager fejl. De kan også beregne restfejlfrekvensen forkert eller foreslå korrektioner, som ikke er tilstrækkelige til at rette de fejl, de har identificeret.

| 6.15. | Hvis Kommissionen ikke opdagede ét eller flere af disse problemer via sine revisioner og kontroller af den formelle rigtighed, kan den have afregnet restbeløb, selv om de faktiske restfejlfrekvenser var over væsentlighedstærsklen på 2 %. |
| --- | --- |

6.15.

Hvis Kommissionen ikke opdagede ét eller flere af disse problemer via sine revisioner og kontroller af den formelle rigtighed, kan den have afregnet restbeløb, selv om de faktiske restfejlfrekvenser var over væsentlighedstærsklen på 2 %.

| 6.15. | Hvis Kommissionen som følge af revisioner og kontroller af den formelle rigtighed konkluderer, at restfejlfrekvensen under hensyntagen til alle registrerede finansielle korrektioner fortsat ligger over væsentlighedstærsklen på 2 %, kan den indlede den nødvendige procedure vedrørende finansiel korrektion, herunder finansielle nettokorrektioner, hvis der fortsat er alvorlige mangler. |
| --- | --- |

6.15.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 6.16. | Under hensyntagen til den reviderede kontrol- og sikkerhedsramme (jf. punkt 6.5-6.9) ændrede vi i år vores revisionsmetode for dette udgiftsområde. Vores mål var at bidrage til den samlede revisionserklæring som beskrevet i 
  bilag 1.1
  og at vurdere den nye kontrol- og sikkerhedsramme, og i hvilket omfang den kan benyttes. Dette blev foretaget med henblik på eventuelt at gøre større brug af den i fremtiden og i den forbindelse at fastlægge, hvor der er behov for yderligere forbedringer. |
| --- | --- |

6.16.

Under hensyntagen til den reviderede kontrol- og sikkerhedsramme (jf. punkt 6.5-6.9) ændrede vi i år vores revisionsmetode for dette udgiftsområde. Vores mål var at bidrage til den samlede revisionserklæring som beskrevet i 
  bilag 1.1
  og at vurdere den nye kontrol- og sikkerhedsramme, og i hvilket omfang den kan benyttes. Dette blev foretaget med henblik på eventuelt at gøre større brug af den i fremtiden og i den forbindelse at fastlægge, hvor der er behov for yderligere forbedringer.

| 6.17. | I 2017 reviderede vi derfor de attesterede udgifter i kontrolpakkerne for 2014-2020, og for 2007-2013 de udgifter, der ligger til grund for revisionsmyndighedernes endelige kontrolrapporter. Tidligere udtog vi stikprøver af de foreløbige og endelige betalinger eller afregninger fra EU-budgettet til OP'er. |
| --- | --- |

6.17.

I 2017 reviderede vi derfor de attesterede udgifter i kontrolpakkerne for 2014-2020, og for 2007-2013 de udgifter, der ligger til grund for revisionsmyndighedernes endelige kontrolrapporter. Tidligere udtog vi stikprøver af de foreløbige og endelige betalinger eller afregninger fra EU-budgettet til OP'er.

| 6.18. | Dette var det første år, hvor medlemsstaternes programmyndigheder indsendte kontrolpakker med udgifter for programmeringsperioden 2014-2020, og Kommissionen anvendte sine procedurer til at revidere og godkende regnskaberne og til at drage konklusioner om de rapporterede fejlforekomster. I marts 2017 havde Kommissionen modtaget 50 kontrolpakker, som dækkede regnskaber med udgifter for 71 af 419 OP'er. I maj 2017 godkendte den regnskaber med udgifter fra 17 medlemsstater (21), der dækkede 70 OP'er og udgifter på blot 2,5  milliarder euro (22). Det forklarer, hvorfor vi dækkede færre udgifter end sidste år. Endvidere vedrørte ca. 48 % af dette beløb operationer, som er medfinansieret af ESF/ungdomsbeskæftigelsesinitiativet. Dette skal sammenlignes med en samlet tildeling fra ESF/ungdomsbeskæftigelsesinitiativet til OP'er på 26 %, som er godkendt for 2014-2020. |
| --- | --- |

6.18.

Dette var det første år, hvor medlemsstaternes programmyndigheder indsendte kontrolpakker med udgifter for programmeringsperioden 2014-2020, og Kommissionen anvendte sine procedurer til at revidere og godkende regnskaberne og til at drage konklusioner om de rapporterede fejlforekomster. I marts 2017 havde Kommissionen modtaget 50 kontrolpakker, som dækkede regnskaber med udgifter for 71 af 419 OP'er. I maj 2017 godkendte den regnskaber med udgifter fra 17 medlemsstater (21), der dækkede 70 OP'er og udgifter på blot 2,5  milliarder euro (22). Det forklarer, hvorfor vi dækkede færre udgifter end sidste år. Endvidere vedrørte ca. 48 % af dette beløb operationer, som er medfinansieret af ESF/ungdomsbeskæftigelsesinitiativet. Dette skal sammenlignes med en samlet tildeling fra ESF/ungdomsbeskæftigelsesinitiativet til OP'er på 26 %, som er godkendt for 2014-2020.

| 6.19. | Dette var også det første år, hvor Kommissionen afregnede balancen for OP'er fra programmeringsperioden 2007-2013. I 2017 afsluttede Kommissionen 141 (dem, den anså for at have en lav risiko) af de 440 relevante OP'er fra 18 medlemsstater (23). |
| --- | --- |

6.19.

Dette var også det første år, hvor Kommissionen afregnede balancen for OP'er fra programmeringsperioden 2007-2013. I 2017 afsluttede Kommissionen 141 (dem, den anså for at have en lav risiko) af de 440 relevante OP'er fra 18 medlemsstater (23).

| 6.20. | Med henblik på
  del 1
  af dette kapitel, der har fokus på formel rigtighed, undersøgte vi: |
| --- | --- |

6.20.

Med henblik på
  del 1
  af dette kapitel, der har fokus på formel rigtighed, undersøgte vi:

| i) | en stikprøve på 217 transaktioner, som var udformet, så den var statistisk repræsentativ for samtlige udgifter under dette FFR-udgiftsområde. Vi udtog stikprøven i to faser. Først valgte vi 22 kontrol-/afslutningspakker (24), som dækker 51 af de 211 OP'er, hvor der var en afregning fra Kommissionen fra EU-budgettet (25) i 2017. Inden for disse OP'er valgte vi derefter 217 transaktioner, for hvilke revisionsmyndighederne havde foretaget revision af operationerne. Dette arbejde bidrog til den samlede revisionserklæring i overensstemmelse med
  bilag 1.1 |
| --- | --- |

i)

en stikprøve på 217 transaktioner, som var udformet, så den var statistisk repræsentativ for samtlige udgifter under dette FFR-udgiftsområde. Vi udtog stikprøven i to faser. Først valgte vi 22 kontrol-/afslutningspakker (24), som dækker 51 af de 211 OP'er, hvor der var en afregning fra Kommissionen fra EU-budgettet (25) i 2017. Inden for disse OP'er valgte vi derefter 217 transaktioner, for hvilke revisionsmyndighederne havde foretaget revision af operationerne. Dette arbejde bidrog til den samlede revisionserklæring i overensstemmelse med
  bilag 1.1

| ii) | det arbejde, revisionsmyndighederne har udført for at validere de oplysninger, der er indeholdt i de 22 kontrol-/afslutningspakker, også ved hjælp af den ovenfor beskrevne stikprøve på 217 transaktioner |
| --- | --- |

ii)

det arbejde, revisionsmyndighederne har udført for at validere de oplysninger, der er indeholdt i de 22 kontrol-/afslutningspakker, også ved hjælp af den ovenfor beskrevne stikprøve på 217 transaktioner

| iii) | Kommissionens arbejde i forbindelse med gennemgang og validering af kontrol-/afslutningspakkerne for 2017. Vi så også på de relevante oplysninger i de årlige aktivitetsrapporter fra GD REGIO og GD EMPL. |
| --- | --- |

iii)

Kommissionens arbejde i forbindelse med gennemgang og validering af kontrol-/afslutningspakkerne for 2017. Vi så også på de relevante oplysninger i de årlige aktivitetsrapporter fra GD REGIO og GD EMPL.

Tekstboks 6.2
  indeholder en oversigt over den reviderede stikprøve opdelt efter medlemsstater, mens punkt 6.21-6.23 har flere oplysninger om, hvordan vi har udformet vores metode.

Tekstboks 6.2 —   »Økonomisk, social og territorial samhørighed« — Oversigt over den reviderede stikprøve

Image

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 6.21. | Vores transaktionstest bestod af en gennemgang af 217 transaktioner fra revisionsmyndighedernes tjeklister og det bevis, de havde til at underbygge resultaterne af deres revisionsarbejde og deres revisionserklæringer. Hvor det var nødvendigt, genudførte vi revisionsarbejdet (26) (jf. punkt 6.50). |
| --- | --- |

6.21.

Vores transaktionstest bestod af en gennemgang af 217 transaktioner fra revisionsmyndighedernes tjeklister og det bevis, de havde til at underbygge resultaterne af deres revisionsarbejde og deres revisionserklæringer. Hvor det var nødvendigt, genudførte vi revisionsarbejdet (26) (jf. punkt 6.50).

| 6.22. | Da revisionsmyndighedernes arbejde er en kritisk del af sikkerheds- og kontrolrammen, lagde vi i år større vægt på at undersøge de centrale elementer i deres kontrol. Vi gjorde dette for at opnå sikkerhed med hensyn til effektiviteten af kontrollerne. For hver af de 22 kontrol-/afslutningspakker i vores stikprøve undersøgte vi revisionsmyndighedens revisionsstrategi, stikprøvemetode, hvordan den identificerede, kvantificerede og ekstrapolerede fejl, og dens arbejde vedrørende nøjagtigheden og pålideligheden af finansielle korrektioner gennemført på medlemsstatsniveau. |
| --- | --- |

6.22.

Da revisionsmyndighedernes arbejde er en kritisk del af sikkerheds- og kontrolrammen, lagde vi i år større vægt på at undersøge de centrale elementer i deres kontrol. Vi gjorde dette for at opnå sikkerhed med hensyn til effektiviteten af kontrollerne. For hver af de 22 kontrol-/afslutningspakker i vores stikprøve undersøgte vi revisionsmyndighedens revisionsstrategi, stikprøvemetode, hvordan den identificerede, kvantificerede og ekstrapolerede fejl, og dens arbejde vedrørende nøjagtigheden og pålideligheden af finansielle korrektioner gennemført på medlemsstatsniveau.

| 6.23. | Vi så også på det arbejde, som de to ansvarlige GD'er havde udført med hensyn til at gennemgå og godkende årsregnskaberne og afslutningsbeslutningerne, og hvordan de brugte resultaterne af dette arbejde i deres årlige aktivitetsrapporter. Dette hjalp os med at vurdere, i hvilken udstrækning Kommissionen kan forlade sig på medlemsstaternes oplysninger om den formelle rigtighed. |
| --- | --- |

6.23.

Vi så også på det arbejde, som de to ansvarlige GD'er havde udført med hensyn til at gennemgå og godkende årsregnskaberne og afslutningsbeslutningerne, og hvordan de brugte resultaterne af dette arbejde i deres årlige aktivitetsrapporter. Dette hjalp os med at vurdere, i hvilken udstrækning Kommissionen kan forlade sig på medlemsstaternes oplysninger om den formelle rigtighed.

| 6.24. | Del 2
  i dette kapitel har fokus på performance. Vi vurderede medlemsstaternes systemer til måling af performance for de 113 fysisk afsluttede projekter for begge programmeringsperioder, som indgik i vores stikprøve. Vi vurderede også, i hvilket omfang disse projekter nåede deres mål. |
| --- | --- |

6.24.

Del 2
  i dette kapitel har fokus på performance. Vi vurderede medlemsstaternes systemer til måling af performance for de 113 fysisk afsluttede projekter for begge programmeringsperioder, som indgik i vores stikprøve. Vi vurderede også, i hvilket omfang disse projekter nåede deres mål.

DEL 1 — TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 6.25. | Denne del af kapitlet består af tre underafsnit. Det første vedrører vores test af dette års stikprøve på 217 transaktioner med henblik på at få indsigt i de vigtigste kilder til fejl og fremskaffe materiale til den samlede revisionserklæring. Det andet underafsnit omhandler vores vurdering af revisionsmyndighedernes arbejde, og det tredje vedrører Kommissionens arbejde, herunder de årlige aktivitetsrapporter fra de to ansvarlige GD'er. Resultaterne af alle underafsnit danner grundlag for, at vi kan drage en konklusion om oplysningerne om den formelle rigtighed i de årlige aktivitetsrapporter (jf. også
  tekstboks 6.3
  ). |
| --- | --- |

6.25.

Denne del af kapitlet består af tre underafsnit. Det første vedrører vores test af dette års stikprøve på 217 transaktioner med henblik på at få indsigt i de vigtigste kilder til fejl og fremskaffe materiale til den samlede revisionserklæring. Det andet underafsnit omhandler vores vurdering af revisionsmyndighedernes arbejde, og det tredje vedrører Kommissionens arbejde, herunder de årlige aktivitetsrapporter fra de to ansvarlige GD'er. Resultaterne af alle underafsnit danner grundlag for, at vi kan drage en konklusion om oplysningerne om den formelle rigtighed i de årlige aktivitetsrapporter (jf. også
  tekstboks 6.3
  ).

Tekstboks 6.3 —   Byggestenene i vores metode

Image

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Resultaterne af vores gennemgang af transaktioner og genudførelse af revisionsarbejdet

| 6.26. | Bilag 6.1
  indeholder en oversigt over resultaterne af vores test af transaktioner. Vi identificerede og kvantificerede 36 fejl, som revisionsmyndighederne ikke havde opdaget. Under hensyntagen til de 50 fejl, som revisionsmyndighederne tidligere har fundet, og de korrektioner, som programmyndighederne har anvendt, til en samlet værdi af 101 million euro, der dækker begge programmeringsperioder, vurderer vi fejlniveauet til at være på 3,0  % (27). Dette gælder for betalinger i perioden 2014-2020 og for afslutninger fra 2007-2013, og det er lavere end i tidligere år. |
| --- | --- |

6.26.

Bilag 6.1
  indeholder en oversigt over resultaterne af vores test af transaktioner. Vi identificerede og kvantificerede 36 fejl, som revisionsmyndighederne ikke havde opdaget. Under hensyntagen til de 50 fejl, som revisionsmyndighederne tidligere har fundet, og de korrektioner, som programmyndighederne har anvendt, til en samlet værdi af 101 million euro, der dækker begge programmeringsperioder, vurderer vi fejlniveauet til at være på 3,0  % (27). Dette gælder for betalinger i perioden 2014-2020 og for afslutninger fra 2007-2013, og det er lavere end i tidligere år.

| 6.26. | Kommissionen noterer sig med tilfredshed, at Revisionsrettens anslåede fejlniveau for samhørighedspolitikken dette år er en væsentlig forbedring i forhold til de tidligere år. Kommissionen bemærker navnlig, at programmet vedrørende SMV-initiativet, der figurerer i regnskabet for 2015-2016 med en specifik reguleringsramme i forhold til generelle programmer, på grund af dets innovative karakter alene bidrager med 1 procentpoint til dette skøn. På grundlag af alle de oplysninger, Kommissionen har indhentet, konkluderer den, at der for langt størstedelen af programmerne ikke længere er nogen væsentlig fejlfrekvens i regnskabet for 2015-2016.

  Kommissionen vil følge op på de enkelte yderligere fejl, som Revisionsretten har konstateret, og om nødvendigt kræve yderligere finansielle korrektioner fra de pågældende programmyndigheder.


  Kommissionen bemærker endvidere, at dens anslåede risikobeløb ved betalingen for politikken, sådan som det fremgår af de årlige aktivitetsrapporter fra GD EMPL og GD REGIO, ligger inden for det interval, som Revisionsretten har beregnet for fejlfrekvensen (se fodnote 27). |
| --- | --- |

6.26.

Kommissionen vil følge op på de enkelte yderligere fejl, som Revisionsretten har konstateret, og om nødvendigt kræve yderligere finansielle korrektioner fra de pågældende programmyndigheder.

Kommissionen bemærker endvidere, at dens anslåede risikobeløb ved betalingen for politikken, sådan som det fremgår af de årlige aktivitetsrapporter fra GD EMPL og GD REGIO, ligger inden for det interval, som Revisionsretten har beregnet for fejlfrekvensen (se fodnote 27).

| 6.27. | Antallet af opdagede fejl og deres indvirkning tyder på vedvarende svagheder i den formelle rigtighed af de udgifter, som forvaltningsmyndighederne har anmeldt (28). |
| --- | --- |

6.27.

Antallet af opdagede fejl og deres indvirkning tyder på vedvarende svagheder i den formelle rigtighed af de udgifter, som forvaltningsmyndighederne har anmeldt (28).

| 6.27. | Som nævnt i svaret på punkt 6.19 i årsberetningen for 2016 har Kommissionen tilsendt medlemsstaterne en opdateret vejledning for programmeringsperioden 2014-2020, der sammen med den krævede brug af forenklede omkostningsmuligheder burde bidrage til yderligere at forbedre kvaliteten af forvaltningskontrollen i fremtiden. |
| --- | --- |

6.27.

| 6.28. | Revisionsmyndighederne opdagede en række af disse fejl. De rapporterede 50 kvantificerbare fejl i kontrol-/afslutningspakkerne for de 217 transaktioner, vi udtog i stikprøven. Disse fejl vedrørte ikkestøtteberettigede omkostninger (30), offentlige udbud (12) og ikkestøtteberettigede deltagere (8). Medlemsstatens myndigheder anvendte korrektioner med henblik på at bringe restfejlfrekvensen under væsentlighedstærsklen på 2 %. |
| --- | --- |

6.28.

Revisionsmyndighederne opdagede en række af disse fejl. De rapporterede 50 kvantificerbare fejl i kontrol-/afslutningspakkerne for de 217 transaktioner, vi udtog i stikprøven. Disse fejl vedrørte ikkestøtteberettigede omkostninger (30), offentlige udbud (12) og ikkestøtteberettigede deltagere (8). Medlemsstatens myndigheder anvendte korrektioner med henblik på at bringe restfejlfrekvensen under væsentlighedstærsklen på 2 %.

| 6.29. | Det var det første år, som dækkede både betalinger for 2014-2020 og afslutninger vedrørende 2007-2013. Antallet og indvirkningen af de fejl, vi fandt for transaktioner i perioden 2014-2020, var højere end for transaktioner vedrørende afslutning i perioden 2007-2013. Finansielle instrumenter efterfulgt af ikkestøtteberettigede omkostninger bidrog mest til vores anslåede fejlforekomst. |
| --- | --- |

6.29.

Det var det første år, som dækkede både betalinger for 2014-2020 og afslutninger vedrørende 2007-2013. Antallet og indvirkningen af de fejl, vi fandt for transaktioner i perioden 2014-2020, var højere end for transaktioner vedrørende afslutning i perioden 2007-2013. Finansielle instrumenter efterfulgt af ikkestøtteberettigede omkostninger bidrog mest til vores anslåede fejlforekomst.

| 6.29. | Kommissionen understreger, at det finansielle instrument (SMV-initiativet) med beløb, der er attesteret i regnskabet for 2015-2016, udgjorde en væsentlig del af de udgifter for 2014-2020, der er anmeldt i dette regnskab. Dette instrument, der tegnede sig for en tredjedel af den anslåede fejlfrekvens, er underlagt særlige regler sammenlignet med andre generelle programmer, som er omhandlet i forordning (EU) nr. 1303/2013, på grund af dets innovative karakter (se navnlig punkt 6.37 og 6.47).

  I henhold til artikel 42 i forordning (EU) nr. 1303/2013 skal støtteberettigelsen af sådanne udgifter vurderes endeligt ved afslutningen af det pågældende program, og fondsforvalteren bør derefter korrigere uregelmæssige transaktioner og erstatte dem med støtteberettigede transaktioner. |
| --- | --- |

6.29.

I henhold til artikel 42 i forordning (EU) nr. 1303/2013 skal støtteberettigelsen af sådanne udgifter vurderes endeligt ved afslutningen af det pågældende program, og fondsforvalteren bør derefter korrigere uregelmæssige transaktioner og erstatte dem med støtteberettigede transaktioner.

| 6.30. | Tekstboks 6.4
  viser, hvordan de fejl, vi fandt, fordeler sig på kategorier (inden der tages højde for finansielle korrektioner), og punkt 6.31-6.43 giver flere oplysninger om disse fejl. |
| --- | --- |

6.30.

Tekstboks 6.4
  viser, hvordan de fejl, vi fandt, fordeler sig på kategorier (inden der tages højde for finansielle korrektioner), og punkt 6.31-6.43 giver flere oplysninger om disse fejl.

Tekstboks 6.4 —   »Økonomisk, social og territorial samhørighed« — Fordeling af de fejl, vi fandt

Image

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

RETTENS BEMÆRKNINGER

De finansielle instrumenter bidrog mest til den anslåede fejlforekomst for 2017

| 6.31. | Finansielle instrumenter under delt forvaltning har form af egenkapital- eller kvasiegenkapitalinvesteringer, lån eller garantier. De adskiller sig i sagens natur fra traditionelle tilskud, som indebærer godtgørelse af en støttemodtagers udgifter til støtteberettigede projekter. |
| --- | --- |

6.31.

Finansielle instrumenter under delt forvaltning har form af egenkapital- eller kvasiegenkapitalinvesteringer, lån eller garantier. De adskiller sig i sagens natur fra traditionelle tilskud, som indebærer godtgørelse af en støttemodtagers udgifter til støtteberettigede projekter.

| 6.32. | Medlemsstaterne kan bidrage til etableringen af finansielle instrumenter: |
| --- | --- |

6.32.

Medlemsstaterne kan bidrage til etableringen af finansielle instrumenter:

| a) | under en forvaltningsmyndigheds ansvar på medlemsstatsniveau (i begge FFR-perioder) (29) |
| --- | --- |

a)

under en forvaltningsmyndigheds ansvar på medlemsstatsniveau (i begge FFR-perioder) (29)

| b) | på EU-plan (kun perioden 2014-2020). Denne kategori omfatter SMV-initiativet (30), som gennemføres som et separat, individuelt OP (31). |
| --- | --- |

b)

på EU-plan (kun perioden 2014-2020). Denne kategori omfatter SMV-initiativet (30), som gennemføres som et separat, individuelt OP (31).

| 6.33. | Hvor finansielle instrumenter anvendes til finansiering, er det kun udbetalinger til endelige modtagere og fondsforvalternes omkostninger og gebyrer, som er støtteberettigede ved programafslutningen, og ubrugte bidrag skal returneres til EU-budgettet (32). Følgende punkter beskriver nogle af de problemer, som denne tilgang afstedkommer. |
| --- | --- |

6.33.

Hvor finansielle instrumenter anvendes til finansiering, er det kun udbetalinger til endelige modtagere og fondsforvalternes omkostninger og gebyrer, som er støtteberettigede ved programafslutningen, og ubrugte bidrag skal returneres til EU-budgettet (32). Følgende punkter beskriver nogle af de problemer, som denne tilgang afstedkommer.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

To af de fire tematiske revisioner, vi undersøgte for så vidt angår OP'er for 2007-2013, afslørede ikke nogen væsentlige fejl ved afslutningen

| 6.34. | Kommissionen stiller kun krav om, at revisionsmyndighederne ved afslutningen skal give sikkerhed for, at de beløb, der er udbetalt til de endelige modtagere, er blevet brugt som tilsigtet (33). For at opnå dette har den anbefalet, at revisionsmyndighederne foretager »tematiske« revisioner (34) af finansielle instrumenter. |
| --- | --- |

6.34.

Kommissionen stiller kun krav om, at revisionsmyndighederne ved afslutningen skal give sikkerhed for, at de beløb, der er udbetalt til de endelige modtagere, er blevet brugt som tilsigtet (33). For at opnå dette har den anbefalet, at revisionsmyndighederne foretager »tematiske« revisioner (34) af finansielle instrumenter.

| 6.34. og 6.35. | I 2011 koordinerede Kommissionen med revisionsmyndighederne en metode til revision af finansielle instrumenter under delt forvaltning i programmeringsperioden 2007-2013 (»Common Audit Framework — Financial Engineering Instruments in the Context of Structural Funds«). Siden da har Kommissionen opfordret til, at revisionsmyndighederne foretager revisioner af gennemførelsen af disse instrumenter. Ved vurderingen af revisionserklæringerne kontrollerede Kommissionen også, at revisionsmyndighederne havde revideret gennemførelsen af de finansielle instrumenter. Hvis dette ikke var tilfældet, afbrød Kommissionen afslutningsprocessen og anmodede om yderligere revisionsarbejde.

  Kommissionen vil følge op på de to tilfælde, som Revisionsretten henviser til. Såfremt Retten skønner, at de finansielle virkninger af fejlen i væsentlig grad påvirker restfejlfrekvensen, som Kommissionen har valideret, henviser Kommissionen til sit svar på tekstboks 6.5 nedenfor. |
| --- | --- |

6.34. og 6.35.

Kommissionen vil følge op på de to tilfælde, som Revisionsretten henviser til. Såfremt Retten skønner, at de finansielle virkninger af fejlen i væsentlig grad påvirker restfejlfrekvensen, som Kommissionen har valideret, henviser Kommissionen til sit svar på tekstboks 6.5 nedenfor.

| 6.35. | Vi fandt, at ikke alle revisionsmyndighederne systematisk foretog disse revisioner. Hvor de gjorde, var det udførte arbejde ikke altid tilstrækkeligt til at identificere væsentlige uregelmæssigheder. Vi afslørede kvantificerbare fejl i to af de fire finansielle instrumenter i vores stikprøve af afslutninger. I ét af disse to tilfælde påvirkede de finansielle virkninger af fejlen i væsentlig grad den rapporterede restfejlfrekvens, som Kommissionen havde valideret (dvs. at procentsatsen oversteg 2 %). |
| --- | --- |

6.35.

Vi fandt, at ikke alle revisionsmyndighederne systematisk foretog disse revisioner. Hvor de gjorde, var det udførte arbejde ikke altid tilstrækkeligt til at identificere væsentlige uregelmæssigheder. Vi afslørede kvantificerbare fejl i to af de fire finansielle instrumenter i vores stikprøve af afslutninger. I ét af disse to tilfælde påvirkede de finansielle virkninger af fejlen i væsentlig grad den rapporterede restfejlfrekvens, som Kommissionen havde valideret (dvs. at procentsatsen oversteg 2 %).

Tekstboks 6.5 —   Eksempel på ikkestøtteberettigede lån, der er godkendt til et finansielt instrument under delt forvaltning

EFRU-medfinansiering af lån skal primært (dvs. over 50 % af lånets samlede værdi) anvendes til at støtte SMV'er (forordning (EF) nr. 1083/2006). Det finansielle instrument, vi reviderede i Spanien, havde investeret næsten 80 % af den godkendte samlede værdi af lånene i virksomheder, som ikke var SMV'er. Hverken revisionsmyndigheden eller Kommissionen opdagede denne overtrædelse af det grundlæggende støtteberettigelseskrav fra lovgiverens side.

Tekstboks 6.5 —
     
  Eksempel på ikkestøtteberettigede lån, der er godkendt til et finansielt instrument under delt forvaltning

Artikel 44 i forordning (EF) nr. 1083/2006 udelukker ikke, at der også kan ydes lån til store virksomheder, hvis alle øvrige betingelser er opfyldt.

Da der ikke er anført noget minimumsniveau for finansiering til SMV'er i denne bestemmelse, kunne denne artikel også henvise til antallet af individuelle lån (og ikke nødvendigvis til beløb).

Alvorlige mangler i gennemførelsen af et OP i 2014-2020 under SMV-initiativet

| 6.36. | I forbindelse med vores revision undersøgte vi 30 transaktioner fra det eneste OP under SMV-initiativet i det regnskab, der blev forelagt i 2017. |
| --- | --- |

6.36.

I forbindelse med vores revision undersøgte vi 30 transaktioner fra det eneste OP under SMV-initiativet i det regnskab, der blev forelagt i 2017.

| 6.37. | EIF er fondsforvalter for SMV-initiativet på EU-plan. Revisionsmyndighederne er forpligtede til at afgive en erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de udgifter, der indgår i regnskabet for OP'er under SMV-initiativet. De har imidlertid ingen juridisk ret til at gennemføre kontrol på stedet for at opnå sikkerhed med hensyn til den formelle rigtighed hos den finansielle formidler
   (35). For at muliggøre en erklæring om regnskaberne underskrev EIF en aftale om den »aftalte procedure« (36) med en ekstern revisor. Vi konstaterede imidlertid, at aftalen om det OP, vi undersøgte, ikke omfattede arbejde hos den finansielle formidler, og den eksterne revisors erklæring indeholdt en ansvarsfraskrivelse om, at denne ikke kunne udtrykke nogen sikkerhed. Trods dette udstedte revisionsmyndigheden en positiv erklæring om lovligheden af de regnskaber, som var indsendt til Kommissionen (37). |
| --- | --- |

6.37.

EIF er fondsforvalter for SMV-initiativet på EU-plan. Revisionsmyndighederne er forpligtede til at afgive en erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de udgifter, der indgår i regnskabet for OP'er under SMV-initiativet. De har imidlertid ingen juridisk ret til at gennemføre kontrol på stedet for at opnå sikkerhed med hensyn til den formelle rigtighed hos den finansielle formidler
   (35). For at muliggøre en erklæring om regnskaberne underskrev EIF en aftale om den »aftalte procedure« (36) med en ekstern revisor. Vi konstaterede imidlertid, at aftalen om det OP, vi undersøgte, ikke omfattede arbejde hos den finansielle formidler, og den eksterne revisors erklæring indeholdt en ansvarsfraskrivelse om, at denne ikke kunne udtrykke nogen sikkerhed. Trods dette udstedte revisionsmyndigheden en positiv erklæring om lovligheden af de regnskaber, som var indsendt til Kommissionen (37).

| 6.37. | I en aftalt procedure afgiver den eksterne revisor ikke en udtalelse, men revisionsresultaterne og -konklusionerne skal anvendes af revisionsmyndigheden, så den kan afgive sin egen revisionserklæring. Med henblik herpå gennemførte revisionsmyndigheden også en systemrevision både hos forvaltningsmyndighederne og attesteringsmyndighederne.

  I den årlige kontrolrapport beskrives det klart, hvordan revisionsmyndigheden er nået frem til sin udtalelse.


  Denne sikkerhedskløft tages op i omnibusforslaget, sådan som det foreligger efter den politiske enighed mellem Rådet og Parlamentet. |
| --- | --- |

6.37.

I den årlige kontrolrapport beskrives det klart, hvordan revisionsmyndigheden er nået frem til sin udtalelse.

Denne sikkerhedskløft tages op i omnibusforslaget, sådan som det foreligger efter den politiske enighed mellem Rådet og Parlamentet.

| 6.38. | Vi afslørede også mangler, der i høj grad påvirkede berettigelsen af en række investeringer foretaget af finansielle formidlere (38). Det er kun de virksomheder, der opfylder EU-definitionen af SMV-status (39), som er berettiget til SMV-initiativet. De finansielle formidlere kontrollerede imidlertid ikke altid dette, eller kontrollerede det ikke korrekt. I de 30 investeringer, vi undersøgte, havde finansielle formidlere godkendt lån til fem modtagere uden at bekræfte deres SMV-status. Vi anser derfor disse investeringer for ikke at være støtteberettigede. Fire andre lån blev brugt, helt eller delvist, til ikkestøtteberettigede aktiviteter (f.eks. til refinansiering af andre lån). Disse uregelmæssigheder tegnede sig for 1,0  procentpoint af vores anslåede fejlniveau for dette kapitel (40). |
| --- | --- |

6.38.

Vi afslørede også mangler, der i høj grad påvirkede berettigelsen af en række investeringer foretaget af finansielle formidlere (38). Det er kun de virksomheder, der opfylder EU-definitionen af SMV-status (39), som er berettiget til SMV-initiativet. De finansielle formidlere kontrollerede imidlertid ikke altid dette, eller kontrollerede det ikke korrekt. I de 30 investeringer, vi undersøgte, havde finansielle formidlere godkendt lån til fem modtagere uden at bekræfte deres SMV-status. Vi anser derfor disse investeringer for ikke at være støtteberettigede. Fire andre lån blev brugt, helt eller delvist, til ikkestøtteberettigede aktiviteter (f.eks. til refinansiering af andre lån). Disse uregelmæssigheder tegnede sig for 1,0  procentpoint af vores anslåede fejlniveau for dette kapitel (40).

| 6.39. | Situationen skyldtes proceduremæssige mangler hos de finansielle formidlere, som ikke overholdt de retligt bindende støttekriterier, som er fastlagt i de kontrakter, der er indgået med EIF. Dette udgør en alvorlig risiko med hensyn til den formelle rigtighed for andre OP'er, der er godkendt under SMV-initiativet og forvaltes under lignende omstændigheder. Det viser også, at EIF's igangværende overvågning skal forbedres yderligere. Med henblik herpå har EIF forpligtet sig til at gennemføre en handlingsplan for at øge bevidstheden blandt finansielle formidlere om nødvendigheden af at overholde støttekriterierne, og for yderligere at udvikle sine egne interne mekanismer til at opdage ikkestøtteberettigede lån. Handlingsplanen sigter mod at imødegå de uregelmæssigheder, vi konstaterede, og reducere risiciene for SMV-initiativets OP'er. |
| --- | --- |

6.39.

Situationen skyldtes proceduremæssige mangler hos de finansielle formidlere, som ikke overholdt de retligt bindende støttekriterier, som er fastlagt i de kontrakter, der er indgået med EIF. Dette udgør en alvorlig risiko med hensyn til den formelle rigtighed for andre OP'er, der er godkendt under SMV-initiativet og forvaltes under lignende omstændigheder. Det viser også, at EIF's igangværende overvågning skal forbedres yderligere. Med henblik herpå har EIF forpligtet sig til at gennemføre en handlingsplan for at øge bevidstheden blandt finansielle formidlere om nødvendigheden af at overholde støttekriterierne, og for yderligere at udvikle sine egne interne mekanismer til at opdage ikkestøtteberettigede lån. Handlingsplanen sigter mod at imødegå de uregelmæssigheder, vi konstaterede, og reducere risiciene for SMV-initiativets OP'er.

| 6.39. | I forbindelse med finansielle instrumenter udgør den kontrol, der skal foretages af de finansielle formidlere, et væsentligt element i processen for opnåelse af sikkerhed.

  Kommissionen noterer sig det omfattende sæt af foranstaltninger, som EIF har foreslået for at løse disse problemer. Den vil nøje overvåge gennemførelsen heraf i samarbejde med de nationale myndigheder, således at udgifter, der er støtteberettigede i overensstemmelse med artikel 39, stk. 8, i forordningen om fælles bestemmelser, er anmeldt og accepteret ved afslutningen af programmet vedrørende SMV-initiativet. |
| --- | --- |

6.39.

Kommissionen noterer sig det omfattende sæt af foranstaltninger, som EIF har foreslået for at løse disse problemer. Den vil nøje overvåge gennemførelsen heraf i samarbejde med de nationale myndigheder, således at udgifter, der er støtteberettigede i overensstemmelse med artikel 39, stk. 8, i forordningen om fælles bestemmelser, er anmeldt og accepteret ved afslutningen af programmet vedrørende SMV-initiativet.

Refusionsberettiget moms ukorrekt attesteret som støtteberettigede udgifter

| 6.40. | Moms er en indirekte afgift, som opkræves af forbruget af varer og tjenesteydelser. En afgiftspligtig person, generelt en virksomhed, enkeltmandsvirksomhed eller anden erhvervsdrivende, er forpligtet til at opkræve moms af sit salg og betale den videre til de nationale skattemyndigheder. Den afgiftspligtige person kan anmode om at få moms, som denne har betalt for sine egne indkøb, tilbagebetalt. Deraf begrebet »refusionsberettiget«. En ikkeafgiftspligtig person er ikke forpligtet til at opkræve moms og kan ikke få moms på indkøb tilbagebetalt. |
| --- | --- |

6.40.

Moms er en indirekte afgift, som opkræves af forbruget af varer og tjenesteydelser. En afgiftspligtig person, generelt en virksomhed, enkeltmandsvirksomhed eller anden erhvervsdrivende, er forpligtet til at opkræve moms af sit salg og betale den videre til de nationale skattemyndigheder. Den afgiftspligtige person kan anmode om at få moms, som denne har betalt for sine egne indkøb, tilbagebetalt. Deraf begrebet »refusionsberettiget«. En ikkeafgiftspligtig person er ikke forpligtet til at opkræve moms og kan ikke få moms på indkøb tilbagebetalt.

| 6.40. og 6.41. | Begrebet »refusionsberettiget moms« skal vurderes i hvert enkelt tilfælde. Kommissionen har udarbejdet en vejledning til brug for programmyndighederne og fremsat en række forslag til forenkling af støtteberettigelsen af moms for programmeringsperioden 2021-2027. |
| --- | --- |

6.40. og 6.41.

| 6.41. | Ifølge EU-reglerne er momsudgifter kun berettiget til medfinansiering, hvis de ikke er refusionsberettigede ifølge national momslovgivning. Det er uden betydning, om momsudgifterne rent faktisk tilbagebetales. For så vidt angår offentlige organer er moms refusionsberettiget, når en operatør opkræver gebyrer med moms hos de endelige brugere af infrastrukturen (41). |
| --- | --- |

6.41.

Ifølge EU-reglerne er momsudgifter kun berettiget til medfinansiering, hvis de ikke er refusionsberettigede ifølge national momslovgivning. Det er uden betydning, om momsudgifterne rent faktisk tilbagebetales. For så vidt angår offentlige organer er moms refusionsberettiget, når en operatør opkræver gebyrer med moms hos de endelige brugere af infrastrukturen (41).

| 6.42. | Vi fandt 10 projekter i fem OP'er, hvor medlemsstatens myndigheder havde anmeldt refusionsberettiget moms som støtteberettigede udgifter. I de tilfælde fortolkede revisionsmyndighederne reglerne for støtteberettigelse forkert og rapporterede ikke situationen som en uregelmæssighed. Dette bidrog med 0,3 procentpoint til den anslåede fejlforekomst. I tre af disse fem OP'er påvirkede de finansielle virkninger af fejlene væsentligt den rapporterede restfejlfrekvens, som Kommissionen havde valideret (dvs. at procentsatsen oversteg 2 %). I vores årsberetning for 2015 fremhævede vi problemet med at medtage refusionsberettiget moms i udgiftsanmeldelser, især når der er tale om offentlige organer (42). I dette tilfælde godtgør EU-fonde moms som en støtteberettiget udgift til medlemsstaternes myndigheder, og samtidig opkræver medlemsstaten denne moms via sit normale skattesystem. I nogle tilfælde kan godtgørelsen fra EU endda overstige de faktiske omkostninger til projektet, eksklusive moms. |
| --- | --- |

6.42.

Vi fandt 10 projekter i fem OP'er, hvor medlemsstatens myndigheder havde anmeldt refusionsberettiget moms som støtteberettigede udgifter. I de tilfælde fortolkede revisionsmyndighederne reglerne for støtteberettigelse forkert og rapporterede ikke situationen som en uregelmæssighed. Dette bidrog med 0,3 procentpoint til den anslåede fejlforekomst. I tre af disse fem OP'er påvirkede de finansielle virkninger af fejlene væsentligt den rapporterede restfejlfrekvens, som Kommissionen havde valideret (dvs. at procentsatsen oversteg 2 %). I vores årsberetning for 2015 fremhævede vi problemet med at medtage refusionsberettiget moms i udgiftsanmeldelser, især når der er tale om offentlige organer (42). I dette tilfælde godtgør EU-fonde moms som en støtteberettiget udgift til medlemsstaternes myndigheder, og samtidig opkræver medlemsstaten denne moms via sit normale skattesystem. I nogle tilfælde kan godtgørelsen fra EU endda overstige de faktiske omkostninger til projektet, eksklusive moms.

| 6.42. | 9 af de 10 projekter, som Revisionsretten nævner, vedrører fire OP'er under ESF for 2014-2020 i én medlemsstat.

  Kommissionen har allerede konstateret dette problem i forbindelse med tidligere revisioner, men tilpasningen af medlemsstatens system fjernede ikke problemet helt.


  Kommissionen arbejder for øjeblikket tæt sammen med medlemsstatens forvaltninger for at sikre, at dette spørgsmål vil blive løst i nær fremtid gennem indførelse af en forenklet omkostningsmodel eller indførelse af en forpligtelse til momsrefusion for slutmodtagere. Kommissionen vil anvende de nødvendige finansielle korrektioner. |
| --- | --- |

6.42.

Kommissionen har allerede konstateret dette problem i forbindelse med tidligere revisioner, men tilpasningen af medlemsstatens system fjernede ikke problemet helt.

Kommissionen arbejder for øjeblikket tæt sammen med medlemsstatens forvaltninger for at sikre, at dette spørgsmål vil blive løst i nær fremtid gennem indførelse af en forenklet omkostningsmodel eller indførelse af en forpligtelse til momsrefusion for slutmodtagere. Kommissionen vil anvende de nødvendige finansielle korrektioner.

Tekstboks 6.6 —   Eksempel på medfinansiering af ikkestøtteberettigede momsudgifter

I Polen har forvaltningsmyndigheden indgået aftaler om tilskud for at hjælpe små virksomheder med at købe udstyr med det overordnede formål at reducere arbejdsløsheden. Hvor modtagerne erklærede, at de ikke havde til hensigt at få refunderet moms, vurderede forvaltningsmyndigheden, at momsudgifterne var berettigede til medfinansiering. Det var forkert, da modtagerne var momsregistrerede, og momsudgifterne rent faktisk var refusionsberettigede.

Ikkestøtteberettigede udgifter

| 6.43. | Vi konstaterede væsentlige svagheder i kontrollen af deltagernes støtteberettigelse i 11 projekter. Dette påvirkede især ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og kravet om NEET-status (43). Vi fandt også syv tilfælde, hvor revisionsmyndighederne ikke havde opdaget ikkestøtteberettigede eller overanmeldte indirekte omkostninger. |
| --- | --- |

6.43.

Vi konstaterede væsentlige svagheder i kontrollen af deltagernes støtteberettigelse i 11 projekter. Dette påvirkede især ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og kravet om NEET-status (43). Vi fandt også syv tilfælde, hvor revisionsmyndighederne ikke havde opdaget ikkestøtteberettigede eller overanmeldte indirekte omkostninger.

| 6.43. | I de tilfælde, hvor der er konstateret ikkestøtteberettigede eller overanmeldte indirekte omkostninger, vil Kommissionen foretage den nødvendige opfølgning og foreslå foranstaltninger, hvis den finder det nødvendigt.

  Med hensyn til indirekte omkostninger (se tekstboks 6.7) var de problemer, som Revisionsretten konstaterede, i vidt omfang blevet konstateret af revisionsmyndigheden, som anvendte en finansiel korrektion på 10 % på disse udgifter. Kommissionen vil følge sagen op med de relevante myndigheder og overveje at gennemføre eventuelle yderligere finansielle korrektioner, som måtte være nødvendige. |
| --- | --- |

6.43.

Med hensyn til indirekte omkostninger (se tekstboks 6.7) var de problemer, som Revisionsretten konstaterede, i vidt omfang blevet konstateret af revisionsmyndigheden, som anvendte en finansiel korrektion på 10 % på disse udgifter. Kommissionen vil følge sagen op med de relevante myndigheder og overveje at gennemføre eventuelle yderligere finansielle korrektioner, som måtte være nødvendige.

Tekstboks 6.7 —   Eksempel på ikkestøtteberettigede udgifter — overanmeldelse af indirekte omkostninger

Støttemodtageren, et stort forskningsinstitut i Tyskland, har sit hovedkvarter uden for OP'ets støtteberettigede område. Det reviderede projekt var finansieret af ESF og blev gennemført af en særlig projektgruppe, der var oprettet af støttemodtageren i det støtteberettigede område. Projektomkostningerne bestod hovedsagelig af direkte udgifter til personale, materialer og tjenesteydelser og en betydelig del af de indirekte udgifter under samme poster. Indirekte omkostninger bør for at være støtteberettigede afholdes på det støtteberettigede område, have en direkte forbindelse med projektet, og de bør tildeles på grundlag af deres bidrag til projektet. Vi konstaterede imidlertid at de fleste af de omkostningskategorier, der var tildelt projektet som indirekte omkostninger, faktisk var almindelige omkostninger afholdt i instituttets hovedkvarter. Adskillige omkostninger vedrørende disse kategorier blev også opført direkte under projektet som faktiske udgifter afholdt af projektgruppen på projektstedet. Revisionsmyndigheden var under sin revision ikke i stand til at opnå tilstrækkeligt bevis for sammensætningen af indirekte omkostninger, og den anvendte derfor en fast korrektion på 10 % på indirekte omkostninger. Vi konstaterede, at den faktiske fejl var større end 10 %, og vi betragter derfor alle omkostninger, der ikke er direkte forbundet med projektet, som ikkestøtteberettigede.

Vores vurdering af revisionsmyndighedernes arbejde

| 6.44. | Revisionsmyndighedernes arbejde er en kritisk del af sikkerheds- og kontrolrammen for samhørighedsudgifterne (jf. punkt 6.22). Dette var det første år revisionsmyndighederne gennemførte afslutninger for programmeringsperioden 2007-2013 og den nye kontrol- og sikkerhedsramme for 2014-2020. Vores revision af deres arbejde er del af en proces med henblik på muligvis i større udstrækning at gøre brug af Kommissionens sikkerhedsmodel i fremtiden. I dette års revision foretog vi en vurdering af syv ud af 21 revisionsmyndigheders arbejde for perioden 2014-2020 fra medlemsstater, som i 2017 indsendte kontrolpakker med udgifter. Vi fandt en række mangler, der på nuværende tidspunkt påvirker pålideligheden af deres arbejde. |
| --- | --- |

6.44.

Revisionsmyndighedernes arbejde er en kritisk del af sikkerheds- og kontrolrammen for samhørighedsudgifterne (jf. punkt 6.22). Dette var det første år revisionsmyndighederne gennemførte afslutninger for programmeringsperioden 2007-2013 og den nye kontrol- og sikkerhedsramme for 2014-2020. Vores revision af deres arbejde er del af en proces med henblik på muligvis i større udstrækning at gøre brug af Kommissionens sikkerhedsmodel i fremtiden. I dette års revision foretog vi en vurdering af syv ud af 21 revisionsmyndigheders arbejde for perioden 2014-2020 fra medlemsstater, som i 2017 indsendte kontrolpakker med udgifter. Vi fandt en række mangler, der på nuværende tidspunkt påvirker pålideligheden af deres arbejde.

| 6.44. | Kommissionen ser med tilfredshed på Revisionsrettens revisionsmetode, der har potentiale til generelt at mindske dobbeltarbejde og overlapning af revisionsarbejdet for programmyndighederne og støttemodtagerne.

  Som i den foregående programmeringsperiode arbejder Kommissionen fortsat tæt sammen med de 122 revisionsmyndigheder, der dækker EFRU/Samhørighedsfonden/ESF/ungdomsbeskæftigelsesinitiativet/Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede, for at forhindre eventuelle mangler og sikre fuldt pålidelige revisionsresultater.


  Hertil kommer, at der i Kommissionens fælles revisionsstrategi for samhørighedspolitik fokuseres stærkt på den fornyede gennemgang af revisionsmyndighedernes resultater på et løbende og risikobaseret grundlag. Se også Kommissionens svar på punkt 6.49 og 6.50. |
| --- | --- |

6.44.

Som i den foregående programmeringsperiode arbejder Kommissionen fortsat tæt sammen med de 122 revisionsmyndigheder, der dækker EFRU/Samhørighedsfonden/ESF/ungdomsbeskæftigelsesinitiativet/Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede, for at forhindre eventuelle mangler og sikre fuldt pålidelige revisionsresultater.

Hertil kommer, at der i Kommissionens fælles revisionsstrategi for samhørighedspolitik fokuseres stærkt på den fornyede gennemgang af revisionsmyndighedernes resultater på et løbende og risikobaseret grundlag. Se også Kommissionens svar på punkt 6.49 og 6.50.

| 6.45. | I alle de kontrol- og afslutningspakker, vi undersøgte, havde revisionsmyndighederne rapporteret en restfejlfrekvens på under 2 %. Men på grund af de ekstra fejl, vi opdagede, lå vores genberegnede frekvens på over 2 % for seks af de 12 kontrolpakker for perioden 2014-2020 og tre af de 10 afslutningspakker for 2007-2013. |
| --- | --- |

6.45.

I alle de kontrol- og afslutningspakker, vi undersøgte, havde revisionsmyndighederne rapporteret en restfejlfrekvens på under 2 %. Men på grund af de ekstra fejl, vi opdagede, lå vores genberegnede frekvens på over 2 % for seks af de 12 kontrolpakker for perioden 2014-2020 og tre af de 10 afslutningspakker for 2007-2013.

| 6.45. | Med hensyn til tre programmer i én medlemsstat bemærker Kommissionen uden at bestride de påberåbte uregelmæssigheder, at de yderligere fejl, der blev konstateret, og som førte til en restfejlfrekvens på over 2 %, alle skyldtes en fejlfortolkning af støtteberettigelsen for moms hos alle medlemsstatens myndigheder og ikke kun hos revisionsmyndigheden.

  Med hensyn til programmet vedrørende SMV-initiativet var der endvidere indført specifikke juridiske krav på tidspunktet for udstedelsen af revisionsmyndighedens rapport, som ikke tillod revisionsmyndigheden at udføre revisioner på transaktionsniveau.


  Se også Kommissionens svar på punkt 6.29 og 6.37. |
| --- | --- |

6.45.

Med hensyn til programmet vedrørende SMV-initiativet var der endvidere indført specifikke juridiske krav på tidspunktet for udstedelsen af revisionsmyndighedens rapport, som ikke tillod revisionsmyndigheden at udføre revisioner på transaktionsniveau.

Se også Kommissionens svar på punkt 6.29 og 6.37.

Svagheder i nogle revisionsmyndigheders stikprøveudtagning påvirkede stikprøvernes repræsentativitet

| 6.46. | På grund af det store antal operationer, der medfinansieres af hvert OP, er revisionsmyndighederne nødt til at bruge stikprøver for at få en udtalelse om, hvorvidt udgifterne er støtteberettigede. For at få et pålideligt resultat skal prøverne være repræsentative for den reviderede population og som hovedregel være baseret på en statistisk gyldig metode (44). Vi kontrollerede revisionsmyndighedernes stikprøvemetode for de 22 kontrol-/afslutningspakker, vi undersøgte. |
| --- | --- |

6.46.

På grund af det store antal operationer, der medfinansieres af hvert OP, er revisionsmyndighederne nødt til at bruge stikprøver for at få en udtalelse om, hvorvidt udgifterne er støtteberettigede. For at få et pålideligt resultat skal prøverne være repræsentative for den reviderede population og som hovedregel være baseret på en statistisk gyldig metode (44). Vi kontrollerede revisionsmyndighedernes stikprøvemetode for de 22 kontrol-/afslutningspakker, vi undersøgte.

| 6.47. | For så vidt angår OP'et under SMV-initiativet var der ingen stikprøve, da hverken revisionsmyndigheden eller den eksterne revisor, som EIF havde indgået kontrakt med, foretog revisioner hos den finansielle formidler (jf. punkt 6.37). |
| --- | --- |

6.47.

For så vidt angår OP'et under SMV-initiativet var der ingen stikprøve, da hverken revisionsmyndigheden eller den eksterne revisor, som EIF havde indgået kontrakt med, foretog revisioner hos den finansielle formidler (jf. punkt 6.37).

| 6.47. | Der er en klar lovgivningsmæssig begrænsning for revisionsmyndigheden, idet den kun må foretage revisioner hos slutmodtagerne i forbindelse med programmerne vedrørende SMV-initiativet, jf. artikel 40, stk. 3, i forordningen om fælles bestemmelser.

  Se Kommissionens svar på punkt 6.37. |
| --- | --- |

6.47.

Se Kommissionens svar på punkt 6.37.

| 6.48. | Vi konstaterede svagheder såsom utilstrækkelig stikprøvestørrelse, overrepræsentation af visse operationer og ukorrekt brug af stikprøveparametre i tre af de 22 pakker, vi undersøgte (alle for 2014-2020). Disse svagheder påvirkede i et vist omfang repræsentativiteten af stikprøverne og derfor også pålideligheden af de tilsvarende rapporterede restfejlfrekvenser. |
| --- | --- |

6.48.

Vi konstaterede svagheder såsom utilstrækkelig stikprøvestørrelse, overrepræsentation af visse operationer og ukorrekt brug af stikprøveparametre i tre af de 22 pakker, vi undersøgte (alle for 2014-2020). Disse svagheder påvirkede i et vist omfang repræsentativiteten af stikprøverne og derfor også pålideligheden af de tilsvarende rapporterede restfejlfrekvenser.

| 6.48. | Se Kommissionens samlede svar på punkt 6.64 og 6.65. |
| --- | --- |

6.48.

Andre mangler i revisionsmyndighedernes arbejde

| 6.49. | Utilstrækkelig eller uhensigtsmæssig kontrol øger risikoen for ikke at opdage ikkestøtteberettigede udgifter. Endvidere pålægger de internationale revisionsstandarder (45) revisorer at dokumentere deres kontrol, herunder med tydelige henvisninger til alle de dokumenter, der er mest relevante for de reviderede udgifter. Dette gør det muligt for dem at være ansvarlige for deres arbejde og hjælper interne eller eksterne revisorer med at drage konklusioner om omfanget og kvaliteten af kontrollen. |
| --- | --- |

6.49.

Utilstrækkelig eller uhensigtsmæssig kontrol øger risikoen for ikke at opdage ikkestøtteberettigede udgifter. Endvidere pålægger de internationale revisionsstandarder (45) revisorer at dokumentere deres kontrol, herunder med tydelige henvisninger til alle de dokumenter, der er mest relevante for de reviderede udgifter. Dette gør det muligt for dem at være ansvarlige for deres arbejde og hjælper interne eller eksterne revisorer med at drage konklusioner om omfanget og kvaliteten af kontrollen.

| 6.49. og 6.50. | Revisionsmyndighederne bør kunne dokumentere omfanget og kvaliteten af de kontroller, de har foretaget. Med hensyn til dokumentation for revisionsprocessen bør der imidlertid findes en passende balance for at sikre forsvarlige og effektive administrative procedurer.

  Kommissionen vil fortsat arbejde tæt sammen med revisionsmyndighederne for at tackle de problemer, som Revisionsretten har påpeget, gennem udveksling af bedste praksis og revisionsværktøjer og -metoder, herunder Kommissionens egne tjeklister.


  Kommissionen har inden for rammerne af sin fælles revisionsstrategi for samhørighedspolitikken planlagt at foretage 58 juridisk-kritiske revisioner og 19 undersøgelsesmissioner på grundlag af en risikovurdering i 2018 og 2019 for at sikre pålideligheden af revisionsmyndighedernes arbejde. Det forventes, at 21 af disse juridisk-kritiske revisioner og otte undersøgelsesmissioner vil blive foretaget i 2018, og at resultaterne af disse vil være tilgængelige for de årlige aktivitetsrapporter for 2018.


  Se også Kommissionens svar på punkt 6.26. |
| --- | --- |

6.49. og 6.50.

Kommissionen vil fortsat arbejde tæt sammen med revisionsmyndighederne for at tackle de problemer, som Revisionsretten har påpeget, gennem udveksling af bedste praksis og revisionsværktøjer og -metoder, herunder Kommissionens egne tjeklister.

Kommissionen har inden for rammerne af sin fælles revisionsstrategi for samhørighedspolitikken planlagt at foretage 58 juridisk-kritiske revisioner og 19 undersøgelsesmissioner på grundlag af en risikovurdering i 2018 og 2019 for at sikre pålideligheden af revisionsmyndighedernes arbejde. Det forventes, at 21 af disse juridisk-kritiske revisioner og otte undersøgelsesmissioner vil blive foretaget i 2018, og at resultaterne af disse vil være tilgængelige for de årlige aktivitetsrapporter for 2018.

Se også Kommissionens svar på punkt 6.26.

| 6.50. | Vi var i stand til at drage konklusioner for 96 transaktioner af stikprøven på 217 transaktioner (44 %) på grundlag af vores egen revision af revisionsmyndighedernes arbejde. Vi identificerede mangler med hensyn til omfang, kvalitet og dokumentation af revisionsmyndighedernes arbejde i 121 transaktioner (56 %), som krævede, at vi genudførte revisionsarbejdet. Manglerne vedrørte 17 af de 22 kontrol-/afslutningspakker, vi undersøgte. De vedrørte f.eks. checklister, som ikke omfattede alle nødvendige punkter, eller ukorrekte kontroller af udgifters støtteberettigelse. For 80 af disse transaktioner (37 % af det samlede antal) betød det, at vi var nødt til at besøge støttemodtageren. I 30 af de 121 transaktioner, hvor vi genudførte vores revisionsarbejde, konstaterede vi kvantificerbare fejl, der ikke tidligere var blevet identificeret af revisionsmyndigheden. Fejlene vedrørte 11 pakker. |
| --- | --- |

6.50.

Vi var i stand til at drage konklusioner for 96 transaktioner af stikprøven på 217 transaktioner (44 %) på grundlag af vores egen revision af revisionsmyndighedernes arbejde. Vi identificerede mangler med hensyn til omfang, kvalitet og dokumentation af revisionsmyndighedernes arbejde i 121 transaktioner (56 %), som krævede, at vi genudførte revisionsarbejdet. Manglerne vedrørte 17 af de 22 kontrol-/afslutningspakker, vi undersøgte. De vedrørte f.eks. checklister, som ikke omfattede alle nødvendige punkter, eller ukorrekte kontroller af udgifters støtteberettigelse. For 80 af disse transaktioner (37 % af det samlede antal) betød det, at vi var nødt til at besøge støttemodtageren. I 30 af de 121 transaktioner, hvor vi genudførte vores revisionsarbejde, konstaterede vi kvantificerbare fejl, der ikke tidligere var blevet identificeret af revisionsmyndigheden. Fejlene vedrørte 11 pakker.

Kommissionens arbejde og dens rapportering om restfejlfrekvensen i sine årlige aktivitetsrapporter

| 6.51. | De årlige aktivitetsrapporter er Kommissionens vigtigste redskab til rapportering af, om den har rimelig sikkerhed for, at de indførte kontrolprocedurer sikrer udgifternes lovlighed og formelle rigtighed (46). For så vidt angår økonomisk, social og territorial samhørighed giver de årlige aktivitetsrapporter forskellige frekvenser til måling af de risikobehæftede udgifter. Disse frekvenser omfatter restfejlfrekvensen for regnskabsåret 2015/2016, for hvilket Kommissionen har godkendt regnskaberne og for hvilket, den har draget konklusioner for så vidt angår den formelle rigtighed (47). |
| --- | --- |

6.51.

De årlige aktivitetsrapporter er Kommissionens vigtigste redskab til rapportering af, om den har rimelig sikkerhed for, at de indførte kontrolprocedurer sikrer udgifternes lovlighed og formelle rigtighed (46). For så vidt angår økonomisk, social og territorial samhørighed giver de årlige aktivitetsrapporter forskellige frekvenser til måling af de risikobehæftede udgifter. Disse frekvenser omfatter restfejlfrekvensen for regnskabsåret 2015/2016, for hvilket Kommissionen har godkendt regnskaberne og for hvilket, den har draget konklusioner for så vidt angår den formelle rigtighed (47).

| 6.51. | Kommissionen fastsætter forskellige satser i de årlige aktivitetsrapporter i forbindelse med udgifter under delt forvaltning med henblik på at måle de specifikke risici i forbindelse med forskellige typer af betalinger i rapporteringssåret (afslutning i 2007-2013 og forskellige regnskabsår for udgifter i 2014-2020) samt en samlet fejlfrekvens for kalenderåret 2017. |
| --- | --- |

6.51.

| 6.52. | I dette underafsnit undersøger vi Kommissionens arbejde for at opnå sikkerhed for, at medlemsstaternes systemer under den nye kontrol- og sikkerhedsramme fungerer effektivt, og at den deraf følgende restfejlfrekvens er et pålideligt skøn. |
| --- | --- |

6.52.

I dette underafsnit undersøger vi Kommissionens arbejde for at opnå sikkerhed for, at medlemsstaternes systemer under den nye kontrol- og sikkerhedsramme fungerer effektivt, og at den deraf følgende restfejlfrekvens er et pålideligt skøn.

| 6.53. | Vores bemærkninger vedrører udformningen af sikkerhedsrammen og Kommissionens arbejde med at godkende regnskaber, validere individuelle restfejlfrekvenser og etablere en samlet restfejlfrekvens. |
| --- | --- |

6.53.

Vores bemærkninger vedrører udformningen af sikkerhedsrammen og Kommissionens arbejde med at godkende regnskaber, validere individuelle restfejlfrekvenser og etablere en samlet restfejlfrekvens.

Udformningen af kontrol- og sikkerhedsrammen for 2014-2020

De årlige aktivitetsrapporter bør strømlines yderligere og tilpasses den nye kontrol- og sikkerhedsramme

| 6.54. | Den nye kontrol- og sikkerhedsramme betyder, at det tager næsten to år fra afslutningen af den relevante regnskabsperiode, inden Kommissionen tidligst kan indberette sin konklusion om pålideligheden af revisionsmyndigheders restfejlfrekvens for et givet regnskabsår. Denne periode omfatter otte måneder, som er afsat til, at revisionsmyndighederne kan udføre deres revisionsarbejde. Kommissionen udfører efterfølgende sine skrivebordsgennemgange, supplerende undersøgelsesmissioner og revisioner af den formelle rigtighed.
  Tekstboks 6.8
  viser tidsplanen for den nye ramme. |
| --- | --- |

6.54.

Den nye kontrol- og sikkerhedsramme betyder, at det tager næsten to år fra afslutningen af den relevante regnskabsperiode, inden Kommissionen tidligst kan indberette sin konklusion om pålideligheden af revisionsmyndigheders restfejlfrekvens for et givet regnskabsår. Denne periode omfatter otte måneder, som er afsat til, at revisionsmyndighederne kan udføre deres revisionsarbejde. Kommissionen udfører efterfølgende sine skrivebordsgennemgange, supplerende undersøgelsesmissioner og revisioner af den formelle rigtighed.
  Tekstboks 6.8
  viser tidsplanen for den nye ramme.

| 6.54. | De to år, som Revisionsretten henviser til, begynder ved afslutningen af den relevante regnskabsperiode og omfatter derfor de otte måneder, der er fastsat i forordningen for revisionsmyndighedernes udførelse af deres revisionsarbejde. Derfor sigter Kommissionen i overensstemmelse med sin revisionsstrategi for samhørighedspolitikken for den efterfølgende årlige aktivitetsrapport, dvs. inden for højst 13 måneder, mod rettidigt at vurdere de kontrolpakker, der er modtaget for hvert af de 419 samhørighedsprogrammer.

  Efter en sådan grundig skrivebordskontrol og kontrol på stedet, risikobaserede revisioner og undersøgelsesmissioner vil generaldirektoratet aflægge rapport i den efterfølgende årlige aktivitetsrapport om, hvorvidt den betragter de tidligere indberettede restfejlfrekvenser som pålidelige, eller om der pågår eller er behov for, yderligere kontroller.


  Se også Kommissionens svar på punkt 6.49 og 6.50. |
| --- | --- |

6.54.

Efter en sådan grundig skrivebordskontrol og kontrol på stedet, risikobaserede revisioner og undersøgelsesmissioner vil generaldirektoratet aflægge rapport i den efterfølgende årlige aktivitetsrapport om, hvorvidt den betragter de tidligere indberettede restfejlfrekvenser som pålidelige, eller om der pågår eller er behov for, yderligere kontroller.

Se også Kommissionens svar på punkt 6.49 og 6.50.

Tekstboks 6.8 —   Tidsplan for den nye kontrol- og sikkerhedsramme

Image

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 6.55. | Sidste år henledte vi opmærksomheden på, at rapporteringsperioden for de årlige aktivitetsrapporter ikke er den samme som perioden for medlemsstaternes kontrolpakker (48). Den restfejlfrekvens, som rapporteres af revisionsmyndighederne, vedrører regnskabsåret. I de årlige aktivitetsrapporter giver generaldirektørerne imidlertid høj grad af sikkerhed for kalenderåret med henblik på at afspejle princippet om budgettets etårighed og som følge af de retningslinjer, der udstikkes af GD BUDG og generalsekretariatet. Med henblik herpå besluttede generaldirektørerne for GD REGIO og GD EMPL i de årlige aktivitetsrapporter for 2017 at anslå risikoen ved at fremskrive en foreløbig restfejlfrekvens for udgifterne i kalenderåret 2017, som de endnu ikke havde godkendt og valideret. |
| --- | --- |

6.55.

Sidste år henledte vi opmærksomheden på, at rapporteringsperioden for de årlige aktivitetsrapporter ikke er den samme som perioden for medlemsstaternes kontrolpakker (48). Den restfejlfrekvens, som rapporteres af revisionsmyndighederne, vedrører regnskabsåret. I de årlige aktivitetsrapporter giver generaldirektørerne imidlertid høj grad af sikkerhed for kalenderåret med henblik på at afspejle princippet om budgettets etårighed og som følge af de retningslinjer, der udstikkes af GD BUDG og generalsekretariatet. Med henblik herpå besluttede generaldirektørerne for GD REGIO og GD EMPL i de årlige aktivitetsrapporter for 2017 at anslå risikoen ved at fremskrive en foreløbig restfejlfrekvens for udgifterne i kalenderåret 2017, som de endnu ikke havde godkendt og valideret.

| 6.55. | Kommissionen henviser til sit svar på punkt 6.34 i Revisionsrettens årsberetning for 2016. Finansforordningen og den tidsramme, der er fastsat for kontrolpakken for 2014-2020, giver mulighed for bedre tilpasning af rapporteringsperioderne, så der kun er en mellemliggende periode på seks måneder i forhold til et år i 2007-2013. Generaldirektoraterne har i overensstemmelse hermed tilpasset deres årlige aktivitetsrapporter og den måde, hvorpå de opnår sikkerhed for de forskellige typer af betalinger, der er foretaget, som dækker op til tre forskellige regnskabsår som beskrevet i de årlige aktivitetsrapporter for 2016 (afsnit A.1.2). Restfejlfrekvenserne for regnskabsåret 2016-2017, der blev modtaget den 1. marts 2018, blev anset for at være de bedste og seneste skøn med henblik på både at beregne risikoen for årets udgifter og om nødvendigt tage forbehold vedrørende individuelle programmer. Dette var navnlig tilfældet i 2017 på grund af det begrænsede antal modtagne regnskaber med udgifter og dermed indberettede fejlfrekvenser for regnskabsåret 2015-2016.

  Endvidere understreger Kommissionen, at på det tidspunkt, hvor en årlig aktivitetsrapport underskrives, dækkes de anmeldte udgifter i det foregående kalenderår af tilbageholdelsen på 10 % af EU's mellemliggende betalinger. |
| --- | --- |

6.55.

Endvidere understreger Kommissionen, at på det tidspunkt, hvor en årlig aktivitetsrapport underskrives, dækkes de anmeldte udgifter i det foregående kalenderår af tilbageholdelsen på 10 % af EU's mellemliggende betalinger.

| 6.56. | Rapporteringskravene for de årlige aktivitetsrapporter er ikke blevet tilpasset tilstrækkeligt til den nye kontrol- og sikkerhedsramme. Idet restfejlfrekvenserne for regnskabsåret 2015/2016 er de eneste for hvilke Kommissionen kan have opnået den nødvendige sikkerhed fra revisionsmyndighederne og sit eget arbejde vedrørende formel rigtighed, er det vores opfattelse, at de bør være den vigtigste indikator for formel rigtighed i de årlige aktivitetsrapporter for 2017. De bør ligeledes være det vigtigste grundlag for GD'ernes forvaltningserklæringer for de specifikke politikområder. Dog prioriterer ingen af GD'erne dem tilstrækkeligt eller nævner dem som central præstationsindikator. |
| --- | --- |

6.56.

Rapporteringskravene for de årlige aktivitetsrapporter er ikke blevet tilpasset tilstrækkeligt til den nye kontrol- og sikkerhedsramme. Idet restfejlfrekvenserne for regnskabsåret 2015/2016 er de eneste for hvilke Kommissionen kan have opnået den nødvendige sikkerhed fra revisionsmyndighederne og sit eget arbejde vedrørende formel rigtighed, er det vores opfattelse, at de bør være den vigtigste indikator for formel rigtighed i de årlige aktivitetsrapporter for 2017. De bør ligeledes være det vigtigste grundlag for GD'ernes forvaltningserklæringer for de specifikke politikområder. Dog prioriterer ingen af GD'erne dem tilstrækkeligt eller nævner dem som central præstationsindikator.

| 6.56. og 6.57. | Generaldirektoraterne anfører i de årlige aktivitetsrapporter en central resultatindikator (KPI 5) i overensstemmelse med de centrale instrukser for at sikre en sammenhængende og harmoniseret tilgang på tværs af alle budgetområder. Synligheden af restrisikoraten i forbindelse med regnskabet for 2015-2016 blev forbedret i de årlige aktivitetsrapporter for 2017 (herunder i fodnoten til KPI 5 og i sammenfatningen), hvor et særligt afsnit også vedrører valideringen af de indberettede restfejlfrekvenser for det pågældende regnskabsår.

  Kommissionen er åben over for at overveje og drøfte med Revisionsretten, hvordan den yderligere kan forbedre og strømline sin fremlæggelse af fejlfrekvenser i sine fremtidige årlige aktivitetsrapporter. |
| --- | --- |

6.56. og 6.57.

Kommissionen er åben over for at overveje og drøfte med Revisionsretten, hvordan den yderligere kan forbedre og strømline sin fremlæggelse af fejlfrekvenser i sine fremtidige årlige aktivitetsrapporter.

| 6.57. | Endvidere præsenterer Kommissionen i de årlige aktivitetsrapporter mindst 13 forskellige frekvenser for de to programmeringsperioder til måling af de risikobehæftede udgifter. Et så højt antal frekvenser resulterer i en manglende klarhed og kan skabe forvirring for så vidt angår deres relevans og den givne sikkerhed. |
| --- | --- |

6.57.

Endvidere præsenterer Kommissionen i de årlige aktivitetsrapporter mindst 13 forskellige frekvenser for de to programmeringsperioder til måling af de risikobehæftede udgifter. Et så højt antal frekvenser resulterer i en manglende klarhed og kan skabe forvirring for så vidt angår deres relevans og den givne sikkerhed.

Forskud til finansielle instrumenter bør ikke tages i betragtning ved beregningen af restfejlfrekvensen

| 6.58. | Strukturen for programmeringsperioden 2014-2020 har til formål at forenkle afslutningen af OP'er ved at indføre en procedure for den årlige undersøgelse og godkendelse af regnskaberne, der svarer til »delvis afslutning«. Dette kan kun fungere, hvis den restfejlfrekvens, som indberettes af revisionsmyndighederne, er pålidelig, og der foreligger oplysninger, der udelukkende henviser til støtteberettigede udgifter ved afslutningen (dvs. uden forskud). |
| --- | --- |

6.58.

Strukturen for programmeringsperioden 2014-2020 har til formål at forenkle afslutningen af OP'er ved at indføre en procedure for den årlige undersøgelse og godkendelse af regnskaberne, der svarer til »delvis afslutning«. Dette kan kun fungere, hvis den restfejlfrekvens, som indberettes af revisionsmyndighederne, er pålidelig, og der foreligger oplysninger, der udelukkende henviser til støtteberettigede udgifter ved afslutningen (dvs. uden forskud).

| 6.58. | Kommissionen har rent faktisk anført, at årsregnskabet sigter mod at øge retssikkerheden for medlemsstaterne i en flerårig kontekst under delt forvaltning ved at indføre valideringen af »årlige blokke af støtteberettigede udgifter«. En sådan delvis afslutning omfatter pr. definition ikke forskud, der udbetales i forbindelse med finansielle instrumenter, eller statsstøtte, der yderligere bør omdannes til støtteberettigede udgifter i de efterfølgende regnskabsår (der er derfor forudset kumulativ rapportering i årsregnskabet). I de årlige aktivitetsrapporter har Kommissionens tjenestegrene fremlagt sådanne oplysninger om restfejlfrekvenser, der kun vedrører støtteberettigede udgifter ved afslutningen (dvs. uden forskud fra finansielle instrumenter).

  Se også Kommissionens samlede svar på punkt 6.59-6.62 nedenfor. |
| --- | --- |

6.58.

Se også Kommissionens samlede svar på punkt 6.59-6.62 nedenfor.

| 6.59. | Forordning (EU) nr. 1303/2013 giver ikke et klart grundlag for beregningen af restfejlfrekvenser. |
| --- | --- |

6.59.

Forordning (EU) nr. 1303/2013 giver ikke et klart grundlag for beregningen af restfejlfrekvenser.

| 6.59.-6.62. | I overensstemmelse med artikel 137 i forordning (EU) nr. 1303/2013 er regnskaber vedrørende programmer baseret på de beløb, der er anmeldt til Kommissionen, herunder forskud til finansielle instrumenter. Revisionsmyndighederne fremlægger restfejlfrekvenser baseret på de udgifter, der er opført i regnskabet.

  For på konstruktiv vis at følge op på Revisionsrettens anbefalinger fra 2016 indvilligede revisionsmyndighederne i at forelægge Kommissionen supplerende detaljerede oplysninger, der gjorde det muligt for den i de årlige aktivitetsrapporter at beregne restfejlfrekvenser, bortset fra indvirkningen af de forskud, der er udbetalt til finansielle instrumenter. Kommissionen kunne således beregne indvirkningen af forskud, der i regnskabet for 2016-2017 er udbetalt til finansielle instrumenter (og til programmer vedrørende SMV-initiativet), til i gennemsnit at være mindre end 0,2 procentpoint for EFRU (baseret på finansielle instrumenter som omhandlet i artikel 67) og 0,02 procentpoint for ESF (baseret på 15 finansielle instrumenter) (se side 50 i GD REGIO's årlige aktivitetsrapport for 2017 og side 58 i GD EMPL's årlige aktivitetsrapport for 2017).


  Revisionsrettens anbefaling bidrog derfor til at forbedre offentliggørelsen af oplysninger vedrørende individuelle programmer i de årlige aktivitetsrapporter, uden at sådanne forskud til finansielle instrumenter hidtil har haft en væsentlig samlet indvirkning på de indberettede fejlfrekvenser. |
| --- | --- |

6.59.-6.62.

For på konstruktiv vis at følge op på Revisionsrettens anbefalinger fra 2016 indvilligede revisionsmyndighederne i at forelægge Kommissionen supplerende detaljerede oplysninger, der gjorde det muligt for den i de årlige aktivitetsrapporter at beregne restfejlfrekvenser, bortset fra indvirkningen af de forskud, der er udbetalt til finansielle instrumenter. Kommissionen kunne således beregne indvirkningen af forskud, der i regnskabet for 2016-2017 er udbetalt til finansielle instrumenter (og til programmer vedrørende SMV-initiativet), til i gennemsnit at være mindre end 0,2 procentpoint for EFRU (baseret på finansielle instrumenter som omhandlet i artikel 67) og 0,02 procentpoint for ESF (baseret på 15 finansielle instrumenter) (se side 50 i GD REGIO's årlige aktivitetsrapport for 2017 og side 58 i GD EMPL's årlige aktivitetsrapport for 2017).

Revisionsrettens anbefaling bidrog derfor til at forbedre offentliggørelsen af oplysninger vedrørende individuelle programmer i de årlige aktivitetsrapporter, uden at sådanne forskud til finansielle instrumenter hidtil har haft en væsentlig samlet indvirkning på de indberettede fejlfrekvenser.

| 6.60. | Revisionsmyndighedernes nuværende praksis med at medregne forskud til finansielle instrumenter i revisionspopulationen vil sandsynligvis føre til en underdrivelse af de restfejlfrekvenser, der indberettes til Kommissionen (49). |
| --- | --- |

6.60.

Revisionsmyndighedernes nuværende praksis med at medregne forskud til finansielle instrumenter i revisionspopulationen vil sandsynligvis føre til en underdrivelse af de restfejlfrekvenser, der indberettes til Kommissionen (49).

| 6.61. | Med udgangspunkt i vores anbefaling i sidste års årsberetning (50) oplyser Kommissionen i sine årlige aktivitetsrapporter nu ekstra restfejlfrekvenser, som udelukker forskud til finansielle instrumenter. |
| --- | --- |

6.61.

Med udgangspunkt i vores anbefaling i sidste års årsberetning (50) oplyser Kommissionen i sine årlige aktivitetsrapporter nu ekstra restfejlfrekvenser, som udelukker forskud til finansielle instrumenter.

| 6.62. | I den foregående programmeringsperiode udførte revisionsmyndighederne normalt ikke revisionsarbejde hos de finansielle formidlere. Med hensyn til perioden 2014-2020 er revisionsmyndighederne nødt til at kontrollere, at støtteberettigelsesbetingelserne er opfyldt hos de finansielle formidlere for så vidt angår den anden tranche af forskud og de efterfølgende trancher (51). En delvis afslutning kan ikke finde sted for OP'er, der omfatter finansielle instrumenter, medmindre revisionsmyndighederne udfører passende arbejde hos de finansielle formidlere. |
| --- | --- |

6.62.

I den foregående programmeringsperiode udførte revisionsmyndighederne normalt ikke revisionsarbejde hos de finansielle formidlere. Med hensyn til perioden 2014-2020 er revisionsmyndighederne nødt til at kontrollere, at støtteberettigelsesbetingelserne er opfyldt hos de finansielle formidlere for så vidt angår den anden tranche af forskud og de efterfølgende trancher (51). En delvis afslutning kan ikke finde sted for OP'er, der omfatter finansielle instrumenter, medmindre revisionsmyndighederne udfører passende arbejde hos de finansielle formidlere.

| 6.63. | Dette problem kan blive mere akut i de kommende år for programmer, hvor antallet af finansielle instrumenter forøges betydeligt (52). |
| --- | --- |

6.63.

Dette problem kan blive mere akut i de kommende år for programmer, hvor antallet af finansielle instrumenter forøges betydeligt (52).

Kommissionens arbejde med sikkerhed i de årlige aktivitetsrapporter

Svaghederne vedrørende stikprøveudtagningen var ikke blevet behandlet i revisionen af kontrolpakker

| 6.64. | Vores arbejde med revisionsmyndighedernes stikprøveudtagningsmetoder viste, at svagheder i tre af de 12 kontrolpakker, vi undersøgte (25 %), i et vist omfang påvirkede pålideligheden af de indberettede restfejlfrekvenser (jf. punkt 6.47-6.48). |
| --- | --- |

6.64.

Vores arbejde med revisionsmyndighedernes stikprøveudtagningsmetoder viste, at svagheder i tre af de 12 kontrolpakker, vi undersøgte (25 %), i et vist omfang påvirkede pålideligheden af de indberettede restfejlfrekvenser (jf. punkt 6.47-6.48).

| 6.64. og 6.65. | Kommissionen konstaterede nogle af de problemer, som Revisionsretten har rejst, men fandt ikke, at betingelserne i artikel 31 i forordning (EU) nr. 480/2014 fandt anvendelse på disse tilfælde.

  Med hensyn til programmet vedrørende SMV-initiativet henviser Kommissionen til sit svar på punkt 6.47. |
| --- | --- |

6.64. og 6.65.

Med hensyn til programmet vedrørende SMV-initiativet henviser Kommissionen til sit svar på punkt 6.47.

| 6.65. | Kommissionen kontrollerede stikprøvemetoden for alle de indsendte kontrolpakker i overensstemmelse med sine interne procedurer. Den tog dog ikke fat på de ovennævnte forhold. Forordningen fastsætter en fast korrektion i tilfælde af alvorlige mangler (53). |
| --- | --- |

6.65.

Kommissionen kontrollerede stikprøvemetoden for alle de indsendte kontrolpakker i overensstemmelse med sine interne procedurer. Den tog dog ikke fat på de ovennævnte forhold. Forordningen fastsætter en fast korrektion i tilfælde af alvorlige mangler (53).

| 6.66. | I alle de ovennævnte tilfælde regulerede Kommissionen saldoen og frigav de 10 %, som var tilbageholdt med henblik på at beskytte EU-budgettet (jf.
  tekstboks 6.8
  ). |
| --- | --- |

6.66.

I alle de ovennævnte tilfælde regulerede Kommissionen saldoen og frigav de 10 %, som var tilbageholdt med henblik på at beskytte EU-budgettet (jf.
  tekstboks 6.8
  ).

| 6.66. | Kommissionen skal afregne det udestående beløb for det pågældende regnskabsår i alle tilfælde, når betingelserne i artikel 139, stk. 2, i forordningen om fælles bestemmelser er opfyldt. Hvis dette resulterer i, at der skal foretages en betaling, har Kommissionen mulighed for at afbryde den, hvis restrisikoen fortsat er væsentlig. Når saldoen resulterer i en inddrivelse, skal Kommissionen straks inddrive beløbet i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning. |
| --- | --- |

6.66.

Kommissionen har endnu ikke draget nogen konklusion om den formelle rigtighed af udgifterne i regnskabsåret 2015/2016

| 6.67. | Kommissionen påtog sig i sine årlige aktivitetsrapporter for 2016 at gennemføre sin tilbundsgående vurdering af den formelle rigtighed senest ni måneder efter indsendelsen af kontrolpakker (54). Dette ville have medført en konklusion om restfejlfrekvenserne for regnskabsåret 2015/2016 i de årlige aktivitetsrapporter for 2017. Begge GD'er konkluderede, at restfejlfrekvensen for regnskabsåret 2015/2016 var under væsentlighedstærsklen på 2 %. GD EMPL drog ikke nogen endelig konklusion for så vidt angår visse OP'er, som den endnu ikke selv havde opnået sikkerhed for, og som det derfor stadig skulle foretage en endelig vurdering af. |
| --- | --- |

6.67.

Kommissionen påtog sig i sine årlige aktivitetsrapporter for 2016 at gennemføre sin tilbundsgående vurdering af den formelle rigtighed senest ni måneder efter indsendelsen af kontrolpakker (54). Dette ville have medført en konklusion om restfejlfrekvenserne for regnskabsåret 2015/2016 i de årlige aktivitetsrapporter for 2017. Begge GD'er konkluderede, at restfejlfrekvensen for regnskabsåret 2015/2016 var under væsentlighedstærsklen på 2 %. GD EMPL drog ikke nogen endelig konklusion for så vidt angår visse OP'er, som den endnu ikke selv havde opnået sikkerhed for, og som det derfor stadig skulle foretage en endelig vurdering af.

| 6.67. | Der er ikke nogen formel forpligtelse til at drage konklusioner om gyldigheden af de indberettede fejlfrekvenser for alle programmer hvert år, men generaldirektoraterne arbejder klart hen imod dette mål, når alle betingelser er opfyldt og giver mulighed for, at Kommissionens tjenestegrene kan drage en sådan konklusion. Ifølge den fælles revisionsstrategi for samhørighedspolitikken skal der om nødvendigt foretages revisioner indtil udløbet af den i lovgivningen fastsatte periode, hvor støttemodtagerne skal opbevare dokumentation. Derfor kan bestemte situationer (som f.eks. »indkøringen« af dette første år af gennemførelsen af kontrolsystemet) eller administrativ effektivitet føre til, at Kommissionens juridisk-kritiske revisioner dækker mere end ét regnskabsår med mulige konsekvenser for revisionen af tidligere indberettede fejlfrekvenser. |
| --- | --- |

6.67.

| 6.68. | Regnskabsåret 2015/2016 var det første under den nye kontrol- og sikkerhedsramme. For de 50 relevante kontrolpakker, som blev indsendt i marts 2017, udførte GD EMPL blot to juridisk-kritiske revisioner (55) fra juni 2017 til april 2018, der dækkede otte operationer og to kontrolpakker i to medlemsstater. GD REGIO foretog ingen sådanne revisioner. Vi konstaterede, at revisionsmyndighederne undervurderede de restfejlfrekvenser, som de indberettede til Kommissionen i seks af de 12 kontrolpakker, vi undersøgte. For at beskytte EU's budget giver forordningen Kommissionen mulighed for at gennemføre yderligere revisioner indtil udløbet af tilbageholdelsesperioden for støttedokumenter (jf. punkt 6.8). Disse to elementer kan betyde, at andre mangler, som opdages i Kommissionens fremtidige revisioner, kan forhøje restfejlfrekvensen for regnskabsårene 2015/2016. Derfor er de restfejlfrekvenser, på grundlag af hvilke Kommissionen drager sine konklusioner i de årlige aktivitetsrapporter for 2017, endnu ikke endelige. |
| --- | --- |

6.68.

Regnskabsåret 2015/2016 var det første under den nye kontrol- og sikkerhedsramme. For de 50 relevante kontrolpakker, som blev indsendt i marts 2017, udførte GD EMPL blot to juridisk-kritiske revisioner (55) fra juni 2017 til april 2018, der dækkede otte operationer og to kontrolpakker i to medlemsstater. GD REGIO foretog ingen sådanne revisioner. Vi konstaterede, at revisionsmyndighederne undervurderede de restfejlfrekvenser, som de indberettede til Kommissionen i seks af de 12 kontrolpakker, vi undersøgte. For at beskytte EU's budget giver forordningen Kommissionen mulighed for at gennemføre yderligere revisioner indtil udløbet af tilbageholdelsesperioden for støttedokumenter (jf. punkt 6.8). Disse to elementer kan betyde, at andre mangler, som opdages i Kommissionens fremtidige revisioner, kan forhøje restfejlfrekvensen for regnskabsårene 2015/2016. Derfor er de restfejlfrekvenser, på grundlag af hvilke Kommissionen drager sine konklusioner i de årlige aktivitetsrapporter for 2017, endnu ikke endelige.

| 6.68. | For at beskytte EU's budget har Kommissionen mulighed for at foretage yderligere revisioner under hensyntagen til de juridiske krav til tilgængeligheden af dokumenter og revisionsbevis. Eventuelle påviste uregelmæssigheder som følge af sådanne revisioner skal korrigeres på behørig vis med mulige konsekvenser for tidligere validerede fejlfrekvenser. Se også Kommissionens svar på punkt 6.9.

  I 2017 ledsagede GD REGIO og GD EMPL Revisionsretten i forbindelse med et betydeligt antal revisioner. Det lave antal kontrolpakker, der faktisk blev indsendt i dette første regnskabsår med begrænsede anmeldte udgifter og dermed begrænsede muligheder for at genudføre revisioner, som allerede er udført af revisionsmyndighederne, kombineret med omfanget af Revisionsrettens revisionsdækning af disse programmer, fik Kommissionen til at beslutte at ændre sine planlagte juridisk-kritiske revisioner i 2017. Formålet med beslutningen er at undgå at gentage revisioner af de samme programmer og støttemodtagere.


  En række andre faktorer, herunder muligheden for, at Kommissionen ved fremtidige juridisk-kritiske revisioner kan gå tre regnskabsår tilbage (af hensyn til den administrative effektivitet i tilfælde af et lavt antal revisioner, der skal gennemgås), og overlapningen med GD REGIO's og GD EMPL's revisionsarbejde vedrørende afslutningen af perioden 2007-2013 blev taget i betragtning af Kommissionen ud fra et effektivitetssynspunkt ved planlægningen (og den efterfølgende gennemgang) af dens revisionsarbejde i 2017. Se også Kommissionens svar på punkt 6.56 og 6.57. |
| --- | --- |

6.68.

I 2017 ledsagede GD REGIO og GD EMPL Revisionsretten i forbindelse med et betydeligt antal revisioner. Det lave antal kontrolpakker, der faktisk blev indsendt i dette første regnskabsår med begrænsede anmeldte udgifter og dermed begrænsede muligheder for at genudføre revisioner, som allerede er udført af revisionsmyndighederne, kombineret med omfanget af Revisionsrettens revisionsdækning af disse programmer, fik Kommissionen til at beslutte at ændre sine planlagte juridisk-kritiske revisioner i 2017. Formålet med beslutningen er at undgå at gentage revisioner af de samme programmer og støttemodtagere.

En række andre faktorer, herunder muligheden for, at Kommissionen ved fremtidige juridisk-kritiske revisioner kan gå tre regnskabsår tilbage (af hensyn til den administrative effektivitet i tilfælde af et lavt antal revisioner, der skal gennemgås), og overlapningen med GD REGIO's og GD EMPL's revisionsarbejde vedrørende afslutningen af perioden 2007-2013 blev taget i betragtning af Kommissionen ud fra et effektivitetssynspunkt ved planlægningen (og den efterfølgende gennemgang) af dens revisionsarbejde i 2017. Se også Kommissionens svar på punkt 6.56 og 6.57.

Der er ingen samlet restfejlfrekvens for samhørighed

| 6.69. | For begge programmeringsperioder angiver Kommissionens årlige aktivitetsrapporter hver især en særskilt restfejlfrekvens (56). Kommissionen beregner og angiver dog ikke en samlet restfejlfrekvens, der dækker området »Økonomisk, social og territorial samhørighed« (FFR-underudgiftsområde 1b) for regnskabsåret. |
| --- | --- |

6.69.

For begge programmeringsperioder angiver Kommissionens årlige aktivitetsrapporter hver især en særskilt restfejlfrekvens (56). Kommissionen beregner og angiver dog ikke en samlet restfejlfrekvens, der dækker området »Økonomisk, social og territorial samhørighed« (FFR-underudgiftsområde 1b) for regnskabsåret.

| 6.69. og 6.70. | Som krævet i finansforordningen følger Kommissionens indberetning kalenderåret.

  Kommissionens årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport viser en samlet restfejlfrekvens for samhørighed, migration og fiskeri baseret på data og indikatorer, der indberettes af de enkelte generaldirektorater i deres respektive årlige aktivitetsrapporter.


  Denne tilgang har af hensyn til sammenligneligheden været den samme siden den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport for 2015. |
| --- | --- |

6.69. og 6.70.

Kommissionens årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport viser en samlet restfejlfrekvens for samhørighed, migration og fiskeri baseret på data og indikatorer, der indberettes af de enkelte generaldirektorater i deres respektive årlige aktivitetsrapporter.

Denne tilgang har af hensyn til sammenligneligheden været den samme siden den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport for 2015.

| 6.70. | Kommissionen kunne fremlægge disse oplysninger med en lille ekstra indsats i den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport for EU-budgettet, hvilket ville være en hjælp for dechargemyndighederne. I stedet giver den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport en kombineret fejlfrekvens for området samhørighed, migration og fiskeri for kalenderåret. |
| --- | --- |

6.70.

Kommissionen kunne fremlægge disse oplysninger med en lille ekstra indsats i den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport for EU-budgettet, hvilket ville være en hjælp for dechargemyndighederne. I stedet giver den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport en kombineret fejlfrekvens for området samhørighed, migration og fiskeri for kalenderåret.

| 6.71. | I
  tekstboks 6.9
  giver vi en oversigt over de årlige aktivitetsrapporters oplysninger om programmeringsperioden 2014-2020. |
| --- | --- |

6.71.

I
  tekstboks 6.9
  giver vi en oversigt over de årlige aktivitetsrapporters oplysninger om programmeringsperioden 2014-2020.

Tekstboks 6.9 —   Oversigt over de årlige aktivitetsrapporters oplysninger om perioden 2014-2020

| (millioner euro) |
| --- |
| Aktivitet | Fond | Samlede udgifter attesteret i kontrolpakken | Antal kontrolpakker (72) | OP'er (72) | Restfejlfrekvens (73) |
| Programmerings-perioden 2014-2020 | EFRU/Samhørighedsfonden | 993,7 | 20 | 34 | 0,6  % |
| ESF/ungdomsbeskæftigelsesinitiativet (74) | 1 443,5 | 33 | 49 | 0,7  % |
| FEAD | 144,3 | 8 | 8 | 0,6  % |
| I alt uden SMV-initiativet
   (75) | 2 581,5 | 50 | 70 | 0,7  % |
| Kilde: GD REGIO's og GD EMPL's årlige aktivitetsrapporter for 2017. |

(millioner euro)

Aktivitet

Fond

Samlede udgifter attesteret i kontrolpakken

Antal kontrolpakker (72)

OP'er (72)

Restfejlfrekvens (73)

Programmerings-perioden 2014-2020

EFRU/Samhørighedsfonden

993,7

20

34

0,6  %

ESF/ungdomsbeskæftigelsesinitiativet (74)

1 443,5

33

49

0,7  %

FEAD

144,3

8

8

0,6  %

I alt uden SMV-initiativet
   (75)

2 581,5

50

70

0,7  %

Kilde: GD REGIO's og GD EMPL's årlige aktivitetsrapporter for 2017.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 6.72. | De rapporterede restfejlfrekvenser i de årlige aktivitetsrapporter fra 2017 for regnskabsåret 2015/2016 er under væsentlighedstærsklen (57). Resultaterne af vores revision af en repræsentativ stikprøve af operationer, som revisionsmyndighederne har revideret, viser imidlertid, at niveauet af fejl stadig er væsentligt (over 2 %), og at en række af de restfejlfrekvenser, som disse myndigheder har indgivet, var sat for lavt. |
| --- | --- |

6.72.

De rapporterede restfejlfrekvenser i de årlige aktivitetsrapporter fra 2017 for regnskabsåret 2015/2016 er under væsentlighedstærsklen (57). Resultaterne af vores revision af en repræsentativ stikprøve af operationer, som revisionsmyndighederne har revideret, viser imidlertid, at niveauet af fejl stadig er væsentligt (over 2 %), og at en række af de restfejlfrekvenser, som disse myndigheder har indgivet, var sat for lavt.

| 6.72. | Kommissionen har omtalt de problemer, som Revisionsretten har påpeget, i de respektive årlige aktivitetsrapporter fra GD REGIO og GD EMPL og taget hensyn til dem i sine validerede fejlfrekvenser, når den fandt det muligt. Med hensyn til de relevante enkelte programmer vil Kommissionen foretage yderligere finansielle korrektioner, hvis det konkluderes, at de indberettede restfejlfrekvenser var underdrevet. |
| --- | --- |

6.72.

KONKLUSION OG ANBEFALINGER

Konklusion

| 6.73. | Det samlede revisionsbevis indikerer, at fejlforekomsten i udgifterne på området »Økonomisk, social og territorial samhørighed« var væsentlig (se punkt 6.26-6.43). |
| --- | --- |

6.73.

Det samlede revisionsbevis indikerer, at fejlforekomsten i udgifterne på området »Økonomisk, social og territorial samhørighed« var væsentlig (se punkt 6.26-6.43).

| 6.73. | Kommissionen noterer sig med tilfredshed, at Revisionsrettens anslåede fejlniveau for samhørighedspolitikken i år udgør en væsentlig forbedring i forhold til de tidligere år. Kommissionen bemærker navnlig, at programmet vedrørende SMV-initiativet, der figurerer i regnskabet for 2015-2016 med en specifik reguleringsramme i forhold til generelle programmer, på grund af dets innovative karakter alene bidrager med 1 procentpoint til dette skøn. På grundlag af alle de oplysninger, Kommissionen har indhentet, konkluderer den, at der for langt størstedelen af programmerne ikke længere er nogen væsentlig fejlfrekvens i regnskabet for 2015-2016. |
| --- | --- |

6.73.

| 6.74. | Det antal svagheder, vi konstaterede i arbejdet fra adskillige revisionsmyndigheder, som var omfattet af vores stikprøve (jf. punkt 6.44-6.50), begrænser på nuværende tidspunkt i hvor høj grad, der kan fæstes tillid til dette arbejde. |
| --- | --- |

6.74.

Det antal svagheder, vi konstaterede i arbejdet fra adskillige revisionsmyndigheder, som var omfattet af vores stikprøve (jf. punkt 6.44-6.50), begrænser på nuværende tidspunkt i hvor høj grad, der kan fæstes tillid til dette arbejde.

| 6.74. og 6.75. | Kommissionen har allerede nævnt nogle af de problemer, som Revisionsretten har påpeget, i de respektive årlige aktivitetsrapporter fra GD REGIO og GD EMPL og taget hensyn til dem i sine validerede fejlfrekvenser, når den fandt det muligt. Generaldirektoraterne vil anvende de nødvendige yderligere finansielle korrektioner.

  Kommissionen vil fortsat arbejde tæt sammen med revisionsmyndighederne for at tackle de spørgsmål, som Revisionsretten har rejst.


  Hertil kommer, at der i Kommissionens fælles revisionsstrategi for samhørighed fokuseres stærkt på den fornyede gennemgang af revisionsmyndighedernes resultater på et risikobaseret grundlag.


  Se også Kommissionens svar på punkt 6.26 og 6.29, Kommissionens samlede svar på punkt 6.34 og 6.35, punkt 6.37, 6.39 og Kommissionens samlede svar på punkt 6.49 og 6.50. |
| --- | --- |

6.74. og 6.75.

Kommissionen vil fortsat arbejde tæt sammen med revisionsmyndighederne for at tackle de spørgsmål, som Revisionsretten har rejst.

Hertil kommer, at der i Kommissionens fælles revisionsstrategi for samhørighed fokuseres stærkt på den fornyede gennemgang af revisionsmyndighedernes resultater på et risikobaseret grundlag.

Se også Kommissionens svar på punkt 6.26 og 6.29, Kommissionens samlede svar på punkt 6.34 og 6.35, punkt 6.37, 6.39 og Kommissionens samlede svar på punkt 6.49 og 6.50.

| 6.75. | På grund af dette og af mangler i Kommissionens eget arbejde (jf. punkt 6.51-6.72) er de samlede restfejlfrekvenser, som blev fremlagt for regnskabsåret 2015/2016 i Kommissionens årlige aktivitetsrapporter, sat for lavt, og vi kan ikke på nuværende tidspunkt forlade os på dem. På grund af de yderligere fejl, vi opdagede, lå vores genberegnede fejlforekomst på over 2 % for så vidt angår seks af de 12 kontrolpakker for perioden 2014-2020 og tre af de 10 afslutningspakker for 2007-2013. |
| --- | --- |

6.75.

På grund af dette og af mangler i Kommissionens eget arbejde (jf. punkt 6.51-6.72) er de samlede restfejlfrekvenser, som blev fremlagt for regnskabsåret 2015/2016 i Kommissionens årlige aktivitetsrapporter, sat for lavt, og vi kan ikke på nuværende tidspunkt forlade os på dem. På grund af de yderligere fejl, vi opdagede, lå vores genberegnede fejlforekomst på over 2 % for så vidt angår seks af de 12 kontrolpakker for perioden 2014-2020 og tre af de 10 afslutningspakker for 2007-2013.

| 6.76. | Den nye kontrol- og sikkerhedsramme er udformet med henblik på at sikre, at restfejlfrekvenserne er under væsentlighedstærsklen på 2 % på årsbasis. Vores revision viste imidlertid, at der er behov for yderligere forbedringer, i særdeleshed med hensyn til rammens gennemførelse i både revisionsmyndigheden og Kommissionen. |
| --- | --- |

6.76.

Den nye kontrol- og sikkerhedsramme er udformet med henblik på at sikre, at restfejlfrekvenserne er under væsentlighedstærsklen på 2 % på årsbasis. Vores revision viste imidlertid, at der er behov for yderligere forbedringer, i særdeleshed med hensyn til rammens gennemførelse i både revisionsmyndigheden og Kommissionen.

| 6.76. | Uden at det berører det samlede svar på punkt 6.74 og 6.75 ovenfor, mener Kommissionen endvidere, at yderligere forbedringer altid er velkomne, og vil tage de nødvendige skridt til yderligere at forbedre sikkerhedsrammen og garantere, at alle uregelmæssigheder opdages og korrigeres i tide. Med hensyn til Kommissionens eget arbejde skal Kommissionens revisionsplaner tage hensyn til det arbejde, som Revisionsretten har planlagt for at mindske overlapninger og dobbeltarbejde i forbindelse med revisioner hos de ansvarlige forvaltninger og støttemodtagere. Dette var navnlig tilfældet med det første regnskab for 2014-2020, hvor der var et begrænset antal attesterede udgifter og dermed begrænsede muligheder for at genudføre revisioner, som revisionsmyndighederne allerede har udført.

  Se også Kommissionens svar på punkt 6.68. |
| --- | --- |

6.76.

Se også Kommissionens svar på punkt 6.68.

Anbefalinger

| 6.77. | Bilag 6.2
  viser revisionsresultaterne fra vores opfølgning på de syv anbefalinger, vi fremsatte i vores årsberetning for 2014 (58). Kommissionen havde gennemført fire af disse anbefalinger fuldt ud, mens to var blevet gennemført i nogle henseender, og én slet ikke var blevet gennemført. |
| --- | --- |

6.77.

Bilag 6.2
  viser revisionsresultaterne fra vores opfølgning på de syv anbefalinger, vi fremsatte i vores årsberetning for 2014 (58). Kommissionen havde gennemført fire af disse anbefalinger fuldt ud, mens to var blevet gennemført i nogle henseender, og én slet ikke var blevet gennemført.

| 6.77. | Med hensyn til anbefaling 3 i Revisionsrettens årsberetning fra 2014 havde Revisionsretten bemærket, at anvendelsen af forenklede omkostningsmuligheder var begrænset til 36 % af programbudgettet for ESF og til kun 2 % for EFRU/Samhørighedsfonden.

  Kommissionen fremmer fortsat anvendelsen af forenklede omkostningsmuligheder i programmeringsperioden 2014-2020. I denne forbindelse offentliggjorde Kommissionen den 27. marts 2018 sin endelige rapport om anvendelsen af forenklede omkostningsmuligheder i ESF, EFRU, Samhørighedsfonden og ELFUL, der viste, at størstedelen af ESI-fondenes forvaltningsmyndigheder mellem 2014 og 2017 anvendte forenklede omkostningsmuligheder (73 % og 95 % for programmerne under henholdsvis EFRU/Samhørighedsfonden og ESF). 65 % af ESF's projekter, 50 % af EFRU's projekter og 25 % af Samhørighedsfondens projekter anvender forenklede omkostningsmuligheder.


  Endvidere udvider omnibusforslaget, sådan som det foreligger efter den politiske enighed mellem Rådet og Parlamentet, omfanget og anvendelsen af forenklede omkostningsmuligheder.


  Kommissionen understreger, at den anbefaling, der blev anset for slet ikke at være blevet gennemført, ikke blev accepteret og derfor ikke gennemført. |
| --- | --- |

6.77.

Kommissionen fremmer fortsat anvendelsen af forenklede omkostningsmuligheder i programmeringsperioden 2014-2020. I denne forbindelse offentliggjorde Kommissionen den 27. marts 2018 sin endelige rapport om anvendelsen af forenklede omkostningsmuligheder i ESF, EFRU, Samhørighedsfonden og ELFUL, der viste, at størstedelen af ESI-fondenes forvaltningsmyndigheder mellem 2014 og 2017 anvendte forenklede omkostningsmuligheder (73 % og 95 % for programmerne under henholdsvis EFRU/Samhørighedsfonden og ESF). 65 % af ESF's projekter, 50 % af EFRU's projekter og 25 % af Samhørighedsfondens projekter anvender forenklede omkostningsmuligheder.

Endvidere udvider omnibusforslaget, sådan som det foreligger efter den politiske enighed mellem Rådet og Parlamentet, omfanget og anvendelsen af forenklede omkostningsmuligheder.

Kommissionen understreger, at den anbefaling, der blev anset for slet ikke at være blevet gennemført, ikke blev accepteret og derfor ikke gennemført.

| 6.78. | På grundlag af denne gennemgang samt vores revisionsresultater og konklusioner vedrørende 2017 anbefaler vi, at Kommissionen: |
| --- | --- |

6.78.

På grundlag af denne gennemgang samt vores revisionsresultater og konklusioner vedrørende 2017 anbefaler vi, at Kommissionen:

| — | Anbefaling 1: sikrer, at de revisionsordninger for finansielle instrumenter, der forvaltes af EIF, er hensigtsmæssige for så vidt angår de finansielle formidlere. Når EIB/EIF anvender aftalte procedurer med eksterne revisorer, bør Kommissionen definere minimumsbetingelserne for sådanne kontrakter med henblik på behovet for at give sikkerhed, navnlig forpligtelsen til tilstrækkeligt revisionsarbejde på medlemsstatsniveau.

  Gennemførelsesdato: straks. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: sikrer, at de revisionsordninger for finansielle instrumenter, der forvaltes af EIF, er hensigtsmæssige for så vidt angår de finansielle formidlere. Når EIB/EIF anvender aftalte procedurer med eksterne revisorer, bør Kommissionen definere minimumsbetingelserne for sådanne kontrakter med henblik på behovet for at give sikkerhed, navnlig forpligtelsen til tilstrækkeligt revisionsarbejde på medlemsstatsniveau.

Gennemførelsesdato: straks.

Kommissionen accepterer anbefalingen og mener, at anbefalingen med ikrafttrædelsen af omnibusforslaget, sådan som det foreligger efter den politiske enighed mellem Rådet og Parlamentet, og med de nye bestemmelser om revision af finansielle instrumenter, der forvaltes af EIF, vil blive gennemført.

Endvidere skal medlemsstaterne gennemføre kontroller og revisioner hos de finansielle formidlere og, for revisionsmyndighedernes vedkommende, hos slutmodtagerne i deres jurisdiktion, hvor det er relevant.

| — | Anbefaling 2: foreslår lovændringer for den finansielle ramme for perioden efter 2020, som udelukker godtgørelse af moms til offentlige organer fra EU-midler.

  Gennemførelsesdato: før vedtagelsen af den lovgivningsmæssige ramme for perioden efter 2020. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: foreslår lovændringer for den finansielle ramme for perioden efter 2020, som udelukker godtgørelse af moms til offentlige organer fra EU-midler.

Gennemførelsesdato: før vedtagelsen af den lovgivningsmæssige ramme for perioden efter 2020.

Kommissionen accepterer delvist denne anbefaling og har fremsat et lovgivningsforslag om den finansielle ramme for 2021-2027.

Med Kommissionens forslag (COM(2018) 375 final) indføres en enkel regel i forbindelse med moms uafhængigt af støttemodtagernes private eller offentlige status: for projekter til en samlet udgift på under 5 mio. EUR betragtes momsen som støtteberettiget, mens momsen på udgifter over denne tærskel ikke er støtteberettiget.

| — | Anbefaling 3: tackler de svagheder, vi har identificeret i dens kontrol af revisionsmyndighedernes arbejde i forbindelse med Kommissionens revisioner af den formelle rigtighed.

  Gennemførelsesdato: straks. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 3: tackler de svagheder, vi har identificeret i dens kontrol af revisionsmyndighedernes arbejde i forbindelse med Kommissionens revisioner af den formelle rigtighed.

Gennemførelsesdato: straks.

Kommissionen accepterer anbefalingen. Kommissionens tjenestegrene vil i overensstemmelse med deres fælles revisionsstrategi og den aftalte revisionsplan fra 2018 og frem koncentrere deres revisionsarbejde om at kontrollere kvaliteten af revisionsmyndighedernes arbejde og dets overensstemmelse med reglerne med henblik på at opnå fuldt pålidelige revisionserklæringer og -resultater.

| — | Anbefaling 4: adresserer kompleksiteten af de oplysninger, der fremlægges vedrørende kontrol- og sikkerhedsrammen for 2014-2020 i de årlige aktivitetsrapporter fra GD REGIO og GD EMPL ved at:






  i) | fokusere på udgifter, der har været igennem kontrolcyklussen, dvs. kontrolpakker, der dækker udgifter inden den 30. juni »n-1«. Til dette formål bør Kommissionen tilpasse sin rapportering for at sikre, at den ikke indeholder foreløbige skøn |
| --- | --- | --- |

—

Anbefaling 4: adresserer kompleksiteten af de oplysninger, der fremlægges vedrørende kontrol- og sikkerhedsrammen for 2014-2020 i de årlige aktivitetsrapporter fra GD REGIO og GD EMPL ved at:

i)

fokusere på udgifter, der har været igennem kontrolcyklussen, dvs. kontrolpakker, der dækker udgifter inden den 30. juni »n-1«. Til dette formål bør Kommissionen tilpasse sin rapportering for at sikre, at den ikke indeholder foreløbige skøn

| ii) | klart at angive, at sådanne udgifter endnu ikke er blevet grundigt undersøgt (herunder kontrol vedrørende den formelle rigtighed). Den bør angive, hvilke forebyggede foranstaltninger, der beskytter EU-budgettet, og hvorvidt disse foranstaltninger er tilstrækkelige til at give sikkerhed, men den bør afstå fra at genberegne en restfejlforekomst for udgifter, der endnu ikke er blevet undersøgt |
| --- | --- |

ii)

klart at angive, at sådanne udgifter endnu ikke er blevet grundigt undersøgt (herunder kontrol vedrørende den formelle rigtighed). Den bør angive, hvilke forebyggede foranstaltninger, der beskytter EU-budgettet, og hvorvidt disse foranstaltninger er tilstrækkelige til at give sikkerhed, men den bør afstå fra at genberegne en restfejlforekomst for udgifter, der endnu ikke er blevet undersøgt

| iii) | oplyse en samlet restfejlforekomst for FFR-underudgiftsområde 1b for det enkelte regnskabsår. |
| --- | --- |

iii)

oplyse en samlet restfejlforekomst for FFR-underudgiftsområde 1b for det enkelte regnskabsår.

Gennemførelsesdato: juni 2019.

Kommissionen accepterer delvist denne anbefaling.

Kommissionen understreger, at de årlige aktivitetsrapporter fra de berørte generaldirektorater allerede klart fokuserer på valideringen af fejlfrekvenserne for programmerne og regnskaberne vedrørende de regnskabsår, der afsluttes den 30. juni n-1. Dette kan gøres endnu tydeligere i fremtidige rapporter.

I overensstemmelse med finansforordningen vedrører den sikkerhed, der kræves af de anvisningsberettigede i de årlige aktivitetsrapporter, alle typer af betalinger, der er foretaget i rapporteringsår n. Generaldirektoraterne rapporterer særskilt om den grad af sikkerhed, der opnås for hver af dem. Risikobeløbet er derfor beregnet på grundlag af de relevante udgifter i kalenderåret.

Kommissionen gentager endvidere, at den er åben over for at overveje og drøfte med Revisionsretten, hvordan den kan forbedre og forenkle det system, der fører til fremlæggelsen af fejlfrekvenser i dens årlige aktivitetsrapporter.

| — | Anbefaling 5: sikrer, at revisionsordningerne ændres i overensstemmelse med det forslag, Kommissionen har fremsat vedrørende de lovgivningsmæssige rammer for finansielle instrumenter i perioden efter 2020, således at kun den reelle anvendelse af midler på endelig modtagerniveau anvendes til beregning af restfejlfrekvenser.

  Gennemførelsesdato: før gennemførelsen af den lovgivningsmæssige ramme for perioden efter 2020 påbegyndes. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 5: sikrer, at revisionsordningerne ændres i overensstemmelse med det forslag, Kommissionen har fremsat vedrørende de lovgivningsmæssige rammer for finansielle instrumenter i perioden efter 2020, således at kun den reelle anvendelse af midler på endelig modtagerniveau anvendes til beregning af restfejlfrekvenser.

Gennemførelsesdato: før gennemførelsen af den lovgivningsmæssige ramme for perioden efter 2020 påbegyndes.

Kommissionen accepterer denne anbefaling, i det omfang Kommissionens forslag til en lovgivningsmæssig ramme for perioden efter 2020 vedtages af medlovgiverne.

Ifølge dette forslag, der blev vedtaget den 29. maj 2018, skal medlemsstaten anmelde udgifter til finansielle instrumenter baseret på det beløb, der er udbetalt til slutmodtagerne. Der vil kun blive udbetalt ét forskud på 25 % til finansielle instrumenter, der ikke bør indgå i den reviderede population som fastsat i den lovgivningsmæssige ramme, hvilket vil begrænse den udgift, der kan anmeldes, før der sker betaling til slutmodtagerne.

| — | Anbefaling 6: udfører tilstrækkelig kontrol af den formelle rigtighed med henblik på at drage en konklusion om effektiviteten af revisionsmyndighedernes arbejde og opnå rimelig sikkerhed for udgifternes formelle rigtighed senest i de årlige aktivitetsrapporter, som den offentliggør efter det år, hvor regnskaberne er godkendt.

  Gennemførelsesdato: straks. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 6: udfører tilstrækkelig kontrol af den formelle rigtighed med henblik på at drage en konklusion om effektiviteten af revisionsmyndighedernes arbejde og opnå rimelig sikkerhed for udgifternes formelle rigtighed senest i de årlige aktivitetsrapporter, som den offentliggør efter det år, hvor regnskaberne er godkendt.

Gennemførelsesdato: straks.

Kommissionen accepterer delvist denne anbefaling, der er i overensstemmelse med dens fælles revisionsstrategi for de pågældende fonde.

Kommissionen har sat sig som mål, at den skal være i stand til hvert år i de respektive årlige aktivitetsrapporter at rapportere om pålideligheden af de restfejlfrekvenser, som revisionsmyndighederne har indberettet i de foregående års kontrolpakker. Den understreger samtidig, at den har op til tre år til at foretage revision af de udgifter, der er opført i regnskabet, med henblik på at drage konklusioner om pålideligheden af de fejlfrekvenser, som revisionsmyndighederne har indberettet, og bekræfte lovligheden og den formelle rigtighed af de attesterede udgifter.

RETTENS BEMÆRKNINGER

DEL 2 — VURDERING AF PROJEKTERNES PERFORMANCE

| 6.79. | Overholdelsen af princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning i forbindelse med gennemførelsen af EU-budgettet kræver, at der ikke blot er fokus på overholdelse af reglerne, men også på opfyldelse af de fastsatte mål (59). Af denne grund vurderer vi, ud over at kontrollere transaktionernes formelle rigtighed, også performance for så vidt angår de operationer, som disse transaktioner tilhører. |
| --- | --- |

6.79.

Overholdelsen af princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning i forbindelse med gennemførelsen af EU-budgettet kræver, at der ikke blot er fokus på overholdelse af reglerne, men også på opfyldelse af de fastsatte mål (59). Af denne grund vurderer vi, ud over at kontrollere transaktionernes formelle rigtighed, også performance for så vidt angår de operationer, som disse transaktioner tilhører.

| 6.80. | Af de 217 transaktioner, vi undersøgte i år, kom 113 fra operationer, som var fysisk afsluttet på tidspunktet for vores revision (56 for perioden 2007-2013 og 57 for 2014-2020). I forbindelse med disse operationer vurderede vi: |
| --- | --- |

6.80.

Af de 217 transaktioner, vi undersøgte i år, kom 113 fra operationer, som var fysisk afsluttet på tidspunktet for vores revision (56 for perioden 2007-2013 og 57 for 2014-2020). I forbindelse med disse operationer vurderede vi:

| — | den måde, hvorpå performancesystemet var udformet (navnlig om OP'erne havde output- og resultatindikatorer, der var relevante for deres mål, og om output- og resultatmålene i projektdokumenterne (60) svarede til OP'ernes mål for de enkelte prioritetsakser) |
| --- | --- |

—

den måde, hvorpå performancesystemet var udformet (navnlig om OP'erne havde output- og resultatindikatorer, der var relevante for deres mål, og om output- og resultatmålene i projektdokumenterne (60) svarede til OP'ernes mål for de enkelte prioritetsakser)

| — | Projekternes faktiske performance, dvs. om de havde rapporteret om, hvorvidt målene for hver indikator var opfyldt, og om målene blev nået. |
| --- | --- |

—

Projekternes faktiske performance, dvs. om de havde rapporteret om, hvorvidt målene for hver indikator var opfyldt, og om målene blev nået.

| 6.81. | For så vidt angår finansielle instrumenter undersøgte vi den faktiske udbetalingssats (det udbetalte beløb til endelige modtagere som en andel af de samlede midler). |
| --- | --- |

6.81.

For så vidt angår finansielle instrumenter undersøgte vi den faktiske udbetalingssats (det udbetalte beløb til endelige modtagere som en andel af de samlede midler).

Vurdering af performancesystemernes udformning

| 6.82. | I henhold til de relevante EU-regler for dette udgiftsområde skal støttemodtagerne definere og rapportere om output (61). Medlemsstaterne har også mulighed for at definere resultatindikatorer, der forbinder projektresultaterne med de tilsvarende indikatorer for OP'ets prioritetsakse. Fastsættelse af resultatindikatorer er, hvor det er muligt og giver mening, god praksis, da det giver myndighederne mulighed for at måle det specifikke bidrag, som et projekt yder til målene for den tilsvarende prioritetsakse. |
| --- | --- |

6.82.

I henhold til de relevante EU-regler for dette udgiftsområde skal støttemodtagerne definere og rapportere om output (61). Medlemsstaterne har også mulighed for at definere resultatindikatorer, der forbinder projektresultaterne med de tilsvarende indikatorer for OP'ets prioritetsakse. Fastsættelse af resultatindikatorer er, hvor det er muligt og giver mening, god praksis, da det giver myndighederne mulighed for at måle det specifikke bidrag, som et projekt yder til målene for den tilsvarende prioritetsakse.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 6.83. | I vores undersøgelse af stikprøven på 113 projekter konstaterede vi en række svagheder i måden, hvorpå medlemsstaternes myndigheder havde udformet deres performancesystemer på både OP- og projektniveau. Disse resultater er sammenfattet i 
  tekstboks 6.10
  . Vi konstaterede, at der i store træk var indført et performancemålingssystem til at knytte projekternes output og resultater til OP-målsætningerne for kun 74 af de 113 projekter (65 %). I fem af de 74 tilfælde havde myndighederne dog fejlagtigt klassificeret output som resultater i OP'et og/eller projektgodkendelsesdokumenterne. |
| --- | --- |

6.83.

I vores undersøgelse af stikprøven på 113 projekter konstaterede vi en række svagheder i måden, hvorpå medlemsstaternes myndigheder havde udformet deres performancesystemer på både OP- og projektniveau. Disse resultater er sammenfattet i 
  tekstboks 6.10
  . Vi konstaterede, at der i store træk var indført et performancemålingssystem til at knytte projekternes output og resultater til OP-målsætningerne for kun 74 af de 113 projekter (65 %). I fem af de 74 tilfælde havde myndighederne dog fejlagtigt klassificeret output som resultater i OP'et og/eller projektgodkendelsesdokumenterne.

| 6.83. | En veludformet interventionslogik som beskrevet i det operationelle program vil sikre, at output og resultater på projektniveau bidrager til opnåelsen af de forventede resultater af de operationelle programmer, idet man dog bør holde sig for øje, at disse også er påvirket af eksterne faktorer. |
| --- | --- |

6.83.

| 6.84. | I 34 tilfælde havde myndighederne ikke defineret resultatindikatorer på projektniveau, og i fire tilfælde havde de ikke angivet indikatorer eller mål til måling af performance på projektniveau overhovedet. I ét yderligere tilfælde havde det tilsvarende OP ikke selv defineret nogen mål. Under sådanne omstændigheder er det ikke muligt at afgøre, om projekterne har bidraget til at opfylde de overordnede programmål. Omkring tre fjerdedele af disse 39 tilfælde vedrører perioden 2007-2013. |
| --- | --- |

6.84.

I 34 tilfælde havde myndighederne ikke defineret resultatindikatorer på projektniveau, og i fire tilfælde havde de ikke angivet indikatorer eller mål til måling af performance på projektniveau overhovedet. I ét yderligere tilfælde havde det tilsvarende OP ikke selv defineret nogen mål. Under sådanne omstændigheder er det ikke muligt at afgøre, om projekterne har bidraget til at opfylde de overordnede programmål. Omkring tre fjerdedele af disse 39 tilfælde vedrører perioden 2007-2013.

| 6.84. | Vurderingen af de medfinansierede interventioners bidrag (som afspejlet i output- og resultatindikatorer på projektniveau) til OP-målene (som afspejlet i resultatindikatorerne) er en opgave, der skal løses ved konsekvensanalysen.

  Det utilstrækkelige fokus på resultater er blevet konstateret ved den efterfølgende evaluering af Samhørighedsfonden/EFRU. Dette er blevet taget op i lovgivningen vedrørende programmeringsperioden 2014-2020 gennem styrkelse af interventionslogikken og fokus på resultater. |
| --- | --- |

6.84.

Det utilstrækkelige fokus på resultater er blevet konstateret ved den efterfølgende evaluering af Samhørighedsfonden/EFRU. Dette er blevet taget op i lovgivningen vedrørende programmeringsperioden 2014-2020 gennem styrkelse af interventionslogikken og fokus på resultater.

| 6.85. | Disse resultater supplerer vores seneste rapport om projektudvælgelse og -overvågning (62) i programmeringsperioden 2014-2020. I rapporten konkluderedes det, at udvælgelseskriterierne for EFRU- og ESF-projekter i perioden 2014-2020 ikke systematisk kræver en definition af kvantificerede resultatindikatorer på projektniveau. Selv i tilfælde, hvor sådanne indikatorer findes, svarer de ikke nødvendigvis til OP-indikatorerne. |
| --- | --- |

6.85.

Disse resultater supplerer vores seneste rapport om projektudvælgelse og -overvågning (62) i programmeringsperioden 2014-2020. I rapporten konkluderedes det, at udvælgelseskriterierne for EFRU- og ESF-projekter i perioden 2014-2020 ikke systematisk kræver en definition af kvantificerede resultatindikatorer på projektniveau. Selv i tilfælde, hvor sådanne indikatorer findes, svarer de ikke nødvendigvis til OP-indikatorerne.

| 6.85. | Kommissionen mener, at der er forskel på de direkte resultater af de finansierede projekter og de resultater, der skal opnås på OP-niveau (som afspejlet i resultatindikatorerne). Mens de direkte resultater kun påvirkes af de medfinansiererede foranstaltninger, påvirkes resultatindikatorer af forskellige eksterne faktorer uden for forvaltningsmyndighedernes kontrol. En veludformet interventionslogik sikrer, at outputtene og de direkte resultater af de udvalgte projekter bidrager til opnåelsen af de forventede resultater af OP'et. |
| --- | --- |

6.85.

| 6.86. | Vores beretning om absorption
   (63) viser også, at Kommissionen og medlemsstaterne for perioden 2007-2013 traf foranstaltninger til at håndtere langsom absorption og sikre lovligheden, men undlod at tage behørigt hensyn til performance, hvilket har ført til utilstrækkeligt fokus på resultater. |
| --- | --- |

6.86.

Vores beretning om absorption
   (63) viser også, at Kommissionen og medlemsstaterne for perioden 2007-2013 traf foranstaltninger til at håndtere langsom absorption og sikre lovligheden, men undlod at tage behørigt hensyn til performance, hvilket har ført til utilstrækkeligt fokus på resultater.

| 6.86. | Kommissionen foreslog foranstaltninger til medlemsstater, der risikerede underudnyttelse, som var i overensstemmelse med den retlige ramme for 2007-2013, programmålene og interventionslogikken og var tilpasset de særlige forhold, der kendetegner hvert program. Derfor syntes der ikke at være behov for kun at tage særligt hensyn til resultater vedrørende garantierne for, at de planlagte resultater rent faktisk bliver leveret. Det er standardprogramforvaltningspraksis, at når et program viser tegn på en lavere udnyttelsesgrad, fokuserer de foranstaltninger, der er truffet for at tackle disse spørgsmål, på udnyttelsen inden for de eksisterende mål. |
| --- | --- |

6.86.

Tekstboks 6.10 —   Vurdering af performancesystemernes udformning (113 projekter)

Image

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Mange projekter når ikke fuldt ud deres resultatmål

| 6.87. | I de fleste af de tilfælde, vi undersøgte, konkluderede vi ikke, at samtlige resultatmål var blevet nået fuldt ud. For de 74 projekter, hvor der både var fastsat resultat- og outputindikatorer, konstaterede vi, at disse fuldt ud var opnået i 26 tilfælde (35 %), delvist opnået i 43 tilfælde (58 %), ikke kunne vurderes i to tilfælde (3 %) og ikke blev opnået i tre tilfælde (4 %). Et af de projekter, der ikke nåede målet, var »ikkefunktionsdygtigt« i henhold til definitionen i afslutningsretningslinjerne (64). |
| --- | --- |

6.87.

I de fleste af de tilfælde, vi undersøgte, konkluderede vi ikke, at samtlige resultatmål var blevet nået fuldt ud. For de 74 projekter, hvor der både var fastsat resultat- og outputindikatorer, konstaterede vi, at disse fuldt ud var opnået i 26 tilfælde (35 %), delvist opnået i 43 tilfælde (58 %), ikke kunne vurderes i to tilfælde (3 %) og ikke blev opnået i tre tilfælde (4 %). Et af de projekter, der ikke nåede målet, var »ikkefunktionsdygtigt« i henhold til definitionen i afslutningsretningslinjerne (64).

| 6.87. og 6.88. | Det er vigtigt at minde om, at Revisionsrettens stikprøve vedrørte en blanding af projekter fra perioderne 2007-2013 og 2014-2020 med en væsentlig ændring af den performancebaserede tilgang og programmernes interventionslogik i henhold til forordningen vedrørende 2014-2020. De rapporterede resultater giver derfor et begrænset billede af de hidtidige specifikke resultater for 2014-2020.

  Alt i alt bemærker Kommissionen dog, at 93 % af projekter med både resultat- og outputindikatorer helt eller delvist havde opfyldt dem, hvilket er i overensstemmelse med de foregående års resultater. Dette tal nåede endog helt op på 100 % i de tilfælde, hvor der kun var fastsat outputindikatorer. |
| --- | --- |

6.87. og 6.88.

Alt i alt bemærker Kommissionen dog, at 93 % af projekter med både resultat- og outputindikatorer helt eller delvist havde opfyldt dem, hvilket er i overensstemmelse med de foregående års resultater. Dette tal nåede endog helt op på 100 % i de tilfælde, hvor der kun var fastsat outputindikatorer.

| 6.88. | Af de 34 tilfælde, hvor der var fastsat outputindikatorer (men ikke resultatindikatorer), fandt vi, at disse var fuldt ud opnået i 23 tilfælde (68 %) og delvist opnået i 11 tilfælde (32 %) (jf.
  tekstboks 6.11
  ). |
| --- | --- |

6.88.

Af de 34 tilfælde, hvor der var fastsat outputindikatorer (men ikke resultatindikatorer), fandt vi, at disse var fuldt ud opnået i 23 tilfælde (68 %) og delvist opnået i 11 tilfælde (32 %) (jf.
  tekstboks 6.11
  ).

| 6.89. | Vi var ude af stand til at vurdere, om resultatmålene var nået i de resterende fem tilfælde, da der ikke var fastsat nogen indikatorer eller mål. |
| --- | --- |

6.89.

Vi var ude af stand til at vurdere, om resultatmålene var nået i de resterende fem tilfælde, da der ikke var fastsat nogen indikatorer eller mål.

Tekstboks 6.11 —   Opnåelse af resultatmålsætninger

Image

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

| 6.90. | I perioden 2014-2020 skal revisionsmyndighederne undersøge pålideligheden af resultatdataene. Vi konstaterede, at de generelt foretager kontrol af projekternes performance under deres revisioner af operationer. I 18 af 57 tilfælde var revisionsmyndigheden ude af stand til at danne sig en mening om opfyldelsen af målene, fordi projektet stadig var i gang. I 20 andre tilfælde havde revisionsmyndigheden begrænset sin kontrol til outputmål. |
| --- | --- |

6.90.

I perioden 2014-2020 skal revisionsmyndighederne undersøge pålideligheden af resultatdataene. Vi konstaterede, at de generelt foretager kontrol af projekternes performance under deres revisioner af operationer. I 18 af 57 tilfælde var revisionsmyndigheden ude af stand til at danne sig en mening om opfyldelsen af målene, fordi projektet stadig var i gang. I 20 andre tilfælde havde revisionsmyndigheden begrænset sin kontrol til outputmål.

| 6.90. | Kommissionen bemærker med tilfredshed, at revisionsmyndighederne har medtaget dette yderligere element vedrørende performancedataenes pålidelighed i deres revision af transaktionerne for 2014-2020 i overensstemmelse med Kommissionens vejledning og henstillinger og den lovgivningsmæssige ramme. Disse resultater er nyttige og supplerer Kommissions egne tematiske revisioner på dette område. |
| --- | --- |

6.90.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

De fleste medlemsstater var ikke i stand til at bruge deres bidrag fra de finansielle instrumenter under delt forvaltning fuldt ud

| 6.91. | Medlemsstaterne skal årligt rapportere om den faktiske udbetaling af finansiering fra de finansielle instrumenter under delt forvaltning til endelige modtagere (65).
  Tekstboks 6.12
  viser, hvordan de finansielle instrumenter under delt forvaltning blev brugt frem til den seneste rapporteringsperiode (66). Kun fire medlemsstater anvendte fuldt ud de tilgængelige bidrag med betydelig variation i udbetalingsrater. For så vidt angår perioden 2014-2020 rapporterede 16 medlemsstater ingen udbetalinger til endelige modtagere ved udgangen af 2016 (67). |
| --- | --- |

6.91.

Medlemsstaterne skal årligt rapportere om den faktiske udbetaling af finansiering fra de finansielle instrumenter under delt forvaltning til endelige modtagere (65).
  Tekstboks 6.12
  viser, hvordan de finansielle instrumenter under delt forvaltning blev brugt frem til den seneste rapporteringsperiode (66). Kun fire medlemsstater anvendte fuldt ud de tilgængelige bidrag med betydelig variation i udbetalingsrater. For så vidt angår perioden 2014-2020 rapporterede 16 medlemsstater ingen udbetalinger til endelige modtagere ved udgangen af 2016 (67).

| 6.91. | Med hensyn til perioden 2014-2020 blev finansieringsaftalen i de fleste medlemsstater undertegnet i 2016 og endog i anden halvdel af 2016. Den omstændighed, at der ikke blev foretaget udbetalinger til slutmodtagerne ved udgangen af 2016, er således i overensstemmelse med tidsplanen for oprettelsen af disse finansielle instrumenter. |
| --- | --- |

6.91.

Tekstboks 6.12 —   De finansielle instrumenters kumulerede udbetalingssatser

Image

| Note 1 | Irland og Luxembourg havde ikke oprettet finansielle instrumenter ved udgangen af 2016. |
| --- | --- |

Note 1

Irland og Luxembourg havde ikke oprettet finansielle instrumenter ved udgangen af 2016.

| Note 2 | Udbetalinger indberettet til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 67, stk. 2, litra j), i forordning (EF) nr. 1083/2006 og artikel 46 i forordning (EU) nr. 1303/2013. For 2014-2020 dækker dette kalenderåret og ikke regnskabsåret. |
| --- | --- |

Note 2

Udbetalinger indberettet til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 67, stk. 2, litra j), i forordning (EF) nr. 1083/2006 og artikel 46 i forordning (EU) nr. 1303/2013. For 2014-2020 dækker dette kalenderåret og ikke regnskabsåret.

| Note 3 | I programmeringsperioden 2014-2020 kan medlemsstaterne ikke normalt anmode om yderligere OP-bidrag til finansielle instrumenter, før de når et bestemt omfang af udbetaling til de endelige modtagere. |
| --- | --- |

Note 3

I programmeringsperioden 2014-2020 kan medlemsstaterne ikke normalt anmode om yderligere OP-bidrag til finansielle instrumenter, før de når et bestemt omfang af udbetaling til de endelige modtagere.

Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af oplysninger fra Kommissionen.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Konklusion

| 6.92. | Et af hovedmålene i lovbestemmelserne for perioden 2014-2020 var at fokusere mere på performance og resultater. Vores arbejde viser, at der generelt er en klar sammenhæng mellem outputmål på OP- og projektniveau. Hvor de findes, blev de fleste mål indberettet som værende opfyldt, i det mindste delvist. Men mange performancemålingssystemer mangler resultatindikatorer på projektniveau, hvilket gør det vanskeligt at vurdere et projekts samlede bidrag til specifikke OP-mål. |
| --- | --- |

6.92.

Et af hovedmålene i lovbestemmelserne for perioden 2014-2020 var at fokusere mere på performance og resultater. Vores arbejde viser, at der generelt er en klar sammenhæng mellem outputmål på OP- og projektniveau. Hvor de findes, blev de fleste mål indberettet som værende opfyldt, i det mindste delvist. Men mange performancemålingssystemer mangler resultatindikatorer på projektniveau, hvilket gør det vanskeligt at vurdere et projekts samlede bidrag til specifikke OP-mål.

| 6.92. | Kommissionen hilser denne konklusion velkommen. Resultatorienteringen i perioden 2014-2020 blev styrket, bl.a. gennem forhåndsbetingelserne. Generel forhåndsbetingelse 7 kræver, at medlemsstaterne har et system af resultatindikatorer, der gør det muligt at overvåge fremskridt hen imod de ønskede resultater, der er fastsat for hvert specifikt mål i OP'erne. Kommissionen vurderede opfyldelsen af generel forhåndsbetingelse 7 på tidspunktet for vedtagelsen af OP'erne og på tidspunktet for medlemsstaternes afslutning af de respektive handlingsplaner.

  Resultaterne af de individuelle projekter måles som det output og de resultater, de leverer på projektniveau. Vurderingen af de medfinansierede interventioners bidrag (som afspejlet i output- og resultatindikatorer på projektniveau) til OP-målene (som afspejlet i resultatindikatorerne) er en opgave, der skal løses ved konsekvensanalysen. |
| --- | --- |

6.92.

Resultaterne af de individuelle projekter måles som det output og de resultater, de leverer på projektniveau. Vurderingen af de medfinansierede interventioners bidrag (som afspejlet i output- og resultatindikatorer på projektniveau) til OP-målene (som afspejlet i resultatindikatorerne) er en opgave, der skal løses ved konsekvensanalysen.

---

(1)  Jf. artikel 174-178 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) (EUT C 326 af 26.10.2012, s. 47).

(2)  Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Estland, Grækenland, Kroatien, Cypern, Letland, Litauen, Ungarn, Malta, Polen, Portugal, Rumænien, Slovenien og Slovakiet. I programmeringsperioden 2007-2013 var Spanien berettiget til overgangsstøtte fra Samhørighedsfonden.

(3)  De regioner, der er berettiget til støtte under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, er dem, hvor arbejdsløsheden blandt personer i alderen 15-24 år var på over 25 % i 2012.

(4)  OP'er kan ændres på ethvert tidspunkt i løbet af perioden, hvor det er behørigt begrundet.

(5)  GD for Regionalpolitik og Bypolitik (GD REGIO) og GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion (GD EMPL).

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).

(7)  Forvaltningsmyndighed, attesteringsmyndighed og revisionsmyndighed.

(8)  Kontrolpakken består af en forvaltningserklæring, en årlig oversigt, de attesterede årsregnskaber, en årlig kontrolrapport og en revisionserklæring.

(9)  Regnskabsåret for de kontrolpakker, der blev indsendt i februar 2017, løb fra 1.7.2015 til 30.6.2016.

(10)  I de årlige aktivitetsrapporter taler Kommissionen om »restrisikoraten« i forbindelse med afslutningen af programmeringsperioden 2007-2013 og om den »samlede restfejlfrekvens« i forbindelse med programmeringsperioden 2014-2020. Selvom de gælder for forskellige tidsrammer, er disse to tal begrebsmæssigt det samme. I dette kapitel bruger vi konsekvent udtrykket »restfejlfrekvens(er)«.

(11)  Revisionsmyndigheden afgiver også en udtalelse om, hvorvidt forvaltnings- og kontrolsystemerne fungerer korrekt og om de reviderede regnskabers fuldstændighed, nøjagtighed og pålidelighed.

(12)  Artikel 28, stk. 11, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 480/2014 af 3. marts 2014 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EUT L 138 af 13.5.2014, s. 5).

(13)  Artikel 127, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1303/2013.

(14)  Som betaling eller inddrivelse.

(15)  Artikel 139 i forordning (EU) nr. 1303/2013.

(16)  Artikel 130 i forordning (EU) nr. 1303/2013 begrænser godtgørelsen af mellemliggende betalinger til 90 %. De resterende 10 % frigives efter godkendelse af regnskaberne.

(17)  Artikel 145, stk. 7, i forordning (EU) nr. 1303/2013 og artikel 99 i Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1260/1999 (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 25).

(18)  I henhold til artikel 140 i forordning (EU) nr. 1303/2013 skal forvaltningsmyndigheden sikre, at al dokumentation vedrørende medfinansierede udgifter til operationer, hvor de samlede støtteberettigede udgifter er på mere end 1 million euro, stilles til rådighed for Kommissionen og Den Europæiske Revisionsret i en periode på to år efter fremlæggelsen af de regnskaber, som indeholder de endelige udgifter til operationerne. For operationer, der omfatter støtteberettigede udgifter på mindre end 1 million euro, er tilbageholdelsesperioden på tre år efter fremlæggelsen af årsregnskaberne med de tilsvarende udgifter. Treårsperioden gælder generelt for afslutningen af OP'erne for 2007-2013 (jf. artikel 90 i forordning (EF) nr. 1083/2006).

(19)  Jf. bilag 4 (væsentlighedskriteriet), s. 23 for GD REGIO og s. 22 for GD EMPL.

(20)  Kommissionen afsluttede de første OP'er i det sidste kvartal af 2017, med undtagelse af EFRU-programmet for Gibraltar, som den afsluttede i 2016.

(21)  Tyskland, Irland, Luxembourg, Malta, Nederlandene, Østrig, Rumænien, Slovenien, Slovakiet og Det Forenede Kongerige indsendte kontrolpakker med nul udgifter. For så vidt angår et OP i Italien blev det fremlagte regnskab ikke godkendt i maj 2017.

(22)  Dette udgør blot 0,7 % af det budget, der er afsat til hele programmeringsperioden. Det udelukker forskud til finansielle instrumenter, men omfatter beløb, der anvendes på endelig modtagerniveau.

(23)  Bulgarien, Estland, Grækenland, Frankrig, Kroatien, Cypern, Ungarn, Rumænien, Slovenien og Slovakiet var ikke omfattet af beslutningerne om afslutning. For Kroatien var fristen for indsendelse af afslutningsdokumenterne den 31. marts 2018.

(24)  12 kontrolpakker (2014-2020) og 10 afslutningspakker (2007-2013).

(25)  Afregning betyder regulering af finansieringssaldoen. Det kan omfatte betalingen af udestående beløb, efter at forfinansiering og eventuelle tilbageholdelser er blevet afregnet, en inddrivelse (hvis de endelige udgifter er lavere end de beløb, der allerede er udbetalt), eller en »nulbetaling«.

(26)  I denne sammenhæng betyder »gennemgang« at undersøge revisionsmyndighedernes arbejdsmetoder og revisionssager og overveje pålideligheden og relevansen af resultaterne med hensyn til deres bidrag til revisionskonklusionen. »Genudførelse af revisionsarbejdet« betyder at indhente yderligere bevis ved kilden. Både gennemgang og genudførelse af revisionsarbejdet vedrører transaktioner, der allerede er blevet revideret.

(27)  Vi baserer vores beregning af fejlforekomsten på en repræsentativ stikprøve. Det anførte tal er det bedste skøn. Vi har 95 % sikkerhed for, at den anslåede fejlforekomst i populationen ligger mellem 0,7 % og 5,3 % (henholdsvis den nedre og den øvre fejlgrænse).

(28)  Jf. årsberetningen for 2016, punkt 6.19.

(29)  Artikel 44 i Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 og artikel 38, stk. 1, litra b), i forordning (EU) nr. 1303/2013.

(30)  SMV-initiativet er et fælles finansielt instrument under Kommissionen/Den Europæiske Investeringsfond (EIF), der har til formål at fremme adgang til finansiering for små og mellemstore virksomheder. Jf. artikel 39 i og bilag XIV til forordning (EU) nr. 1303/2013.

(31)  Artikel 38, stk. 1, litra a), og artikel 39 i forordning (EU) nr. 1303/2013.

(32)  Artikel 78, stk. 6, i Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 og artikel 42 i forordning (EU) nr. 1303/2013.

(33)  Bilag til Kommissionens afgørelse om ændring af afgørelse C(2013) 1573 om godkendelse af retningslinjer for afslutning af operationelle programmer godkendt til bistand fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden (2007-2013), (C(2015) 2771 final af 30.4.2015, sektion 3.6).

(34)  En tematisk revision er en revision af et bestemt centralt krav eller udgiftsområde, hvor risikoen anses for at være systemisk. Tematiske revisioner supplerer de regelmæssige systemrevisioner.

(35)  Artikel 40 i forordning (EU) nr. 1303/2013.

(36)  En procedure aftalt mellem en virksomhed og en tredjepart om at drage faktuelle konklusioner om finansielle oplysninger eller operationelle processer (ISRS 4400).

(37)  Ændringen til forordning (EU) nr. 1303/2013 i Omnibusforordningen sigter mod at løse manglen på revisionsrettigheder på medlemsstatsniveau. Omnibusforordningen forventes at træde i kraft i andet halvår af 2018, hvilket betyder, at den samme ulempe vil gælde for de årsregnskaber, der indsendes til Kommissionen i februar 2018.

(38)  En finansiel formidler er en enhed, der fungerer som mellemled mellem forvaltningsmyndigheden eller holdingfonden og de endelige modtagere af midler, der under delt forvaltning kanaliseres gennem finansielle instrumenter.

(39)  Kommissionens henstilling 2003/361/EF af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36).

(40)  Pr. 31. december 2017 godkendte Kommissionen OP'er under SMV-initiativet i seks medlemsstater.

(41)  EU-Domstolens sag T-89/10, Rettens dom af 20. september 2012 — Ungarn mod Kommissionen.

(42)  Jf. årsberetningen for 2015, punkt 6.33-6.35.

(43)  NEET-status henviser til personer, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse.

(44)  Artikel 127 i forordning (EU) nr. 1303/2013 og artikel 27 og 28 i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 480/2014.

(45)  International revisionsstandard (ISA) 230 »Revisionsdokumentation« (gælder for revision af regnskaber for perioder, der begynder den 15. december 2009 eller derefter).

(46)  Artikel 66, stk. 9, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1).

(47)  GD EMPL 2017 årlig aktivitetsrapport, s. 12 og GD REGIO 2017 årlig aktivitetsrapport, s. 9.

(48)  Jf. årsberetningen for 2016, punkt 6.34.

(49)  Det gælder også, men i mindre grad, forskud på statsstøtte.

(50)  Jf. årsberetningen for 2016, punkt 6.35 og anbefaling 2, litra a).

(51)  Hele bidraget til finansielle instrumenter i henhold til SMV-initiativet kan udbetales på én gang. For alle andre finansielle instrumenter anvendes der et såkaldt tranchesystem, hvor en første tranche betales efter oprettelsen, og yderligere beløb er underlagt en minimumudbetaling til de endelige modtagere fra tidligere trancher.

(52)  Ved udgangen af 2016 var det samlede forpligtede OP-bidrag til finansielle instrumentet under delt forvaltning på næsten 13,3 milliarder euro (sammenlignet med 5,7 milliarder euro ved udgangen af 2015), hvoraf 10,3 milliarder euro kom fra de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene). I alt 3,6 milliarder euro (ca. 30 %) af dette beløb var blevet udbetalt til finansielle instrumenter under delt forvaltning (2015: 1,2 milliarder euro), herunder 3,1 milliard euro fra ESI-fondene, og de endelige modtagere havde modtaget 1,2 milliarder euro, herunder 1 milliard euro fra ESI-fondene. (Baseret på »Summaries of the data on the progress made in financing and implementing the financial instruments for the programming period 2014-2020 in accordance with Article 46 of Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council«).

(53)  Artikel 31 i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 480/2014 fastsætter en fast korrektion på 100 %, 25 %, 10 % eller 5 %, som alle kan reduceres i givet fald.

(54)  Bilag 4 (væsentlighedskriteriet) — s. 23 for GD REGIO og s. 22 for GD EMPL.

(55)  GD EMPL rapporterer om tre juridisk-kritiske revisioner i sin årlige aktivitetsrapport, men dette tal omfatter en revision udført af os, hvor GD'et havde observatørstatus.

(56)  GD REGIO for EFRU/Samhørighedsfonden og GD EMPL for ESF/ungdomsbeskæftigelsesinitiativet.

(57)  GD REGIO anerkender i sin årlige aktivitetsrapport for 2017 (s. 45, fodnote 27), at indregning af fejlen vedrørende SMV-initiativet, vil forhøje restfejlfrekvensen til 3,3 %.

(58)  Anbefaling 2, 3 og 4 var ligeledes rettet til medlemsstaterne.

(59)  Jf. årsberetningen for 2013, punkt 10.10.

(60)  Projektansøgninger, tilskudsaftaler, kontrakter og/eller afgørelser om medfinansiering.

(61)  Artikel 37 i forordning (EF) nr. 1083/2006 og artikel 27, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1303/2013.

(62)  Særberetning nr. 21/2018 »Selection and monitoring for ERDF and ESF projects in the 2014-2020 period are still mainly outputs-oriented« (www.eca.europa.eu).

(63)  Særberetning nr. 17/2018 »Kommissionens og medlemsstaternes aktioner i programperioden 2007-2013 modvirkede lav absorption, men manglede fokus på resultater« (www.eca.europa.eu).

(64)  Bilag til Kommissionens afgørelse om ændring af afgørelse C(2013) 1573 om godkendelse af retningslinjer for afslutning af operationelle programmer godkendt til bistand fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden (2007-2013), (C(2015) 2771 final af 30.4.2015, punkt 3.5).

(65)  I kontrolpakken for 2014-2020 og for 2007-2013 de oplysninger, der blev indsendt i henhold til artikel 67, stk. 2, litra j), i forordning (EF) nr. 1083/2006.

(66)  31. december 2016 for programmeringsperioden 2014-2020 og 31. marts 2017 for programmeringsperioden 2007-2013.

(67)  Fem af disse 16 medlemsstater (Den Tjekkiske Republik, Danmark, Cypern, Luxembourg, Slovenien) havde ikke oprettet finansielle instrumenter før udgangen af 2016.

(68)  I overensstemmelse med den harmoniserede definition af underliggende transaktioner (for nærmere oplysninger jf.
  bilag 1.1
  , punkt 15).

(69)  Dette tal viser afregninger af forfinansiering for perioden 2007-2013 for OP'er afsluttet i 2017.

(70)  I dette tal indgår 0,3 milliarder euro i bidrag til finansielle instrumenter under delt forvaltning.

(71)  66 % af befolkningen vedrører 2007-2013, og 34 % vedrører programmeringsperioden 2014-2020.

(72)  De fleste OP'er er multifinansierende, dvs.at de dækker udgifter fra mere end én fond. Det samlede antal kontrolpakker og OP'er er således lavere end summen af beløbene for de fonde, der forvaltes af de enkelte GD'er.

(73)  Uden indvirkningen af forskud til finansielle instrumenter.

(74)  Herunder et italiensk OP, for hvilket regnskaberne blev godkendt i september 2017.

(75)  Vores revisionspopulation for SMV-initiativet bestod af afholdte udgifter på 290,9 millioner euro.

BILAG 6.1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER PÅ UDGIFTSOMRÅDET »ØKONOMISK, SOCIAL OG TERRITORIAL SAMHØRIGHED«

| | 2017 | 2016 |
| --- | --- | --- |
| |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| |
| Transaktioner i alt | 217 | 180 |
| |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| | | |
| Anslået fejlforekomst | 3,0  % | 4,8  % |
| | | |
| | Øvre fejlgrænse (ØF) | 5,3  % | |
| | Nedre fejlgrænse (NF) | 0,7  % | |
| Note: Det anslåede fejlniveau for 2017 er baseret på vores reviderede revisionsmetode og omfatter virkningen af alle relevante korrigerende foranstaltninger.

  Kilde: Den Europæiske Revisionsret. |

2017

2016

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Transaktioner i alt

217

180

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Anslået fejlforekomst

3,0  %

4,8  %

Øvre fejlgrænse (ØF)

5,3  %

Nedre fejlgrænse (NF)

0,7  %

Note: Det anslåede fejlniveau for 2017 er baseret på vores reviderede revisionsmetode og omfatter virkningen af alle relevante korrigerende foranstaltninger.

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

BILAG 6.2

OPFØLGNING AF TIDLIGERE ANBEFALINGER VEDRØRENDE UDGIFTSOMRÅDET »ØKONOMISK, SOCIAL OG TERRITORIAL SAMHØRIGHED«

E = GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion, R = GD for Regionalpolitik og Bypolitik, X= Fælles vurdering for begge generaldirektorater

| År | Revisionsrettens anbefaling | Revisionsrettens analyse af de fremskridt, der er sket | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Fuldstændig gennemført | Under gennemførelse | Ikke gennemført | Ikke relevant | Utilstrækkeligt bevis |
| I de fleste henseender | I nogle henseender |
| 2014 | Kapitel 6, anbefaling 1: Kommissionen bør udføre en fokuseret analyse af de nationale støtteberettigelsesregler for programmeringsperioderne 2007-2013 og 2014-2020 med henblik på at kortlægge god praksis. På grundlag af denne analyse bør den vejlede medlemsstaterne om, hvordan de kan forenkle reglerne og undgå unødvendigt komplekse og/eller besværlige regler, som ikke tilfører nogen merværdi med hensyn til de resultater, der skal opnås med politikken (»overregulering«) | | | X (1) | | | | |
| Kapitel 6, anbefaling 2: Forvaltningsmyndighederne og de formidlende organer i medlemsstaterne bør intensivere bestræbelserne på at afhjælpe svaghederne i »kontrollerne på første niveau« ved at tage hensyn til alle tilgængelige oplysninger. Endvidere bør Kommissionen bede revisionsmyndighederne om at genudføre nogle af disse kontroller i forbindelse med deres systemrevisioner og udveksle gode praksis og indhøstede erfaringer | X (2) | | | | | | |
| Kapitel 6, anbefaling 3: Medlemsstaterne bør gøre bedre brug af de muligheder for forenklede omkostninger, der gives i forordningen om fælles bestemmelser og ESF-forordningen for programmeringsperioden 2014-2020, i forbindelse med projekter, der modtager mere end 50 000 euro i offentlig støtte | | | X (3) | | | | |
| Kapitel 6, anbefaling 4: Medlemsstaterne bør sørge for, at det fulde beløb i relation til programmeringsperioden 2007-2013 betales til tiden, ved at betale godtgørelse til støttemodtagerne inden for en rimelig frist, når disse har indsendt en betalingsanmodning med henblik herpå. I overensstemmelse med de regler, der gælder for programmeringsperioden 2014-2020, mener vi, at alle sådanne betalinger bør afholdes senest 90 dage efter, at modtageren har indsendt en korrekt betalingsanmodning | X | | | | | | |
| Kapitel 6, anbefaling 5: Kommissionen bør forelægge et forslag til lovgivning for Rådet og Parlamentet med henblik på ved en retsakt med samme værdi at ændre Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 med hensyn til udvidelsen af støtteberettigelsesperioden for finansielle instrumenter under delt forvaltning til Rådet og Parlamentet | | | | X (4) | | | |
| 2014 | Kapitel 6, anbefaling 6: Kommissionen bør udvide sin vurdering af, om de finansielle korrektioner, som attesteringsmyndighederne rapporterer, er pålidelige, og hvordan dette indvirker på dens beregning af »restfejlforekomsten«, så alle medlemsstater bliver omfattet | X (2) | | | | | | |
| Kapitel 6, anbefaling 7: Kommissionen bør styrke kontrolsystemet for revisionsmyndighederne yderligere ved:






  — | at anmode revisionsmyndighederne om at give specifikke oplysninger om revisioner af operationer (særlig deres dækning), så den kan kontrollere nøjagtigheden og pålideligheden af de oplysninger, der gives i de årlige kontrolrapporter |

År

Revisionsrettens anbefaling

Revisionsrettens analyse af de fremskridt, der er sket

Kommissionens svar

Fuldstændig gennemført

Under gennemførelse

Ikke gennemført

Ikke relevant

Utilstrækkeligt bevis

I de fleste henseender

I nogle henseender

2014

Kapitel 6, anbefaling 1: Kommissionen bør udføre en fokuseret analyse af de nationale støtteberettigelsesregler for programmeringsperioderne 2007-2013 og 2014-2020 med henblik på at kortlægge god praksis. På grundlag af denne analyse bør den vejlede medlemsstaterne om, hvordan de kan forenkle reglerne og undgå unødvendigt komplekse og/eller besværlige regler, som ikke tilfører nogen merværdi med hensyn til de resultater, der skal opnås med politikken (»overregulering«)

X (1)

Kapitel 6, anbefaling 2: Forvaltningsmyndighederne og de formidlende organer i medlemsstaterne bør intensivere bestræbelserne på at afhjælpe svaghederne i »kontrollerne på første niveau« ved at tage hensyn til alle tilgængelige oplysninger. Endvidere bør Kommissionen bede revisionsmyndighederne om at genudføre nogle af disse kontroller i forbindelse med deres systemrevisioner og udveksle gode praksis og indhøstede erfaringer

X (2)

Kapitel 6, anbefaling 3: Medlemsstaterne bør gøre bedre brug af de muligheder for forenklede omkostninger, der gives i forordningen om fælles bestemmelser og ESF-forordningen for programmeringsperioden 2014-2020, i forbindelse med projekter, der modtager mere end 50 000 euro i offentlig støtte

X (3)

Kapitel 6, anbefaling 4: Medlemsstaterne bør sørge for, at det fulde beløb i relation til programmeringsperioden 2007-2013 betales til tiden, ved at betale godtgørelse til støttemodtagerne inden for en rimelig frist, når disse har indsendt en betalingsanmodning med henblik herpå. I overensstemmelse med de regler, der gælder for programmeringsperioden 2014-2020, mener vi, at alle sådanne betalinger bør afholdes senest 90 dage efter, at modtageren har indsendt en korrekt betalingsanmodning

X

Kapitel 6, anbefaling 5: Kommissionen bør forelægge et forslag til lovgivning for Rådet og Parlamentet med henblik på ved en retsakt med samme værdi at ændre Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 med hensyn til udvidelsen af støtteberettigelsesperioden for finansielle instrumenter under delt forvaltning til Rådet og Parlamentet

X (4)

2014

Kapitel 6, anbefaling 6: Kommissionen bør udvide sin vurdering af, om de finansielle korrektioner, som attesteringsmyndighederne rapporterer, er pålidelige, og hvordan dette indvirker på dens beregning af »restfejlforekomsten«, så alle medlemsstater bliver omfattet

X (2)

Kapitel 6, anbefaling 7: Kommissionen bør styrke kontrolsystemet for revisionsmyndighederne yderligere ved:

—

at anmode revisionsmyndighederne om at give specifikke oplysninger om revisioner af operationer (særlig deres dækning), så den kan kontrollere nøjagtigheden og pålideligheden af de oplysninger, der gives i de årlige kontrolrapporter

| — | at sikre sig, at alle revisionsmyndighederne i forbindelse med deres revisioner af operationer på passende vis kontrollerer, at statsstøttereglerne og reglerne for offentlige indkøb er overholdt |
| --- | --- |

—

at sikre sig, at alle revisionsmyndighederne i forbindelse med deres revisioner af operationer på passende vis kontrollerer, at statsstøttereglerne og reglerne for offentlige indkøb er overholdt

| — | hver gang den anser det for nødvendigt, at anmode revisionsmyndighederne om at attestere nøjagtigheden af de data vedrørende finansielle korrektioner, som attesteringsmyndighederne har rapporteret vedrørende hvert enkelt OP. |
| --- | --- |

—

hver gang den anser det for nødvendigt, at anmode revisionsmyndighederne om at attestere nøjagtigheden af de data vedrørende finansielle korrektioner, som attesteringsmyndighederne har rapporteret vedrørende hvert enkelt OP.

X (2)

---

(1)  Kommissionen har endnu ikke afsluttet en målrettet analyse, selv om den har truffet foranstaltninger gennem samarbejde og ved at udstede retningslinjer for medlemsstaterne.

(2)  Gennemførelsen bør fortsætte i programmeringsperioden 2014-2020.

(3)  Brugen af forenklede omkostningsmuligheder er begrænset til 36 % af programbudgettet for ESF og til kun 2 % for EFRU/Samhørighedsfonden.

(4)  Kommissionen accepterede ikke denne anbefaling.

---

KAPITEL 7

»Naturressourcer«

INDHOLD

| Indledning | 7.1-7.9 |
| --- | --- |

| Kort beskrivelse af »Naturressourcer« | 7.3-7.6 |
| --- | --- |

| Revisionens omfang og revisionsmetoden | 7.7-7.9 |
| --- | --- |

| Del 1 — Transaktionernes formelle rigtighed | 7.10-7.43 |
| --- | --- |

| De direkte betalinger var uden væsentlig fejlforekomst | 7.14-7.17 |
| --- | --- |

| Vi konstaterede en vedvarende høj fejlforekomst på de andre udgiftsområder | 7.18-7.25 |
| --- | --- |

| Årlige aktivitetsrapporter og andre forvaltningsordninger: Gennemgang af oplysninger om formel rigtighed fra den reviderede enhed | 7.26-7.39 |
| --- | --- |

| Kommissionens vurdering af certificeringsorganernes arbejde | 7.26-7.37 |
| --- | --- |

| GD AGRI's årlige aktivitetsrapport | 7.38 |
| --- | --- |

| GD MARE's og GD ENV's og GD CLIMA's årlige aktivitetsrapporter | 7.39 |
| --- | --- |

| Konklusion og anbefalinger | 7.40-7.43 |
| --- | --- |

| Konklusion | 7.40-7.41 |
| --- | --- |

| Anbefalinger | 7.42-7.43 |
| --- | --- |

| Del 2 — Performance | 7.44-7.67 |
| --- | --- |

| Vurdering af resultaterne af den geospatiale støtteansøgning | 7.46-7.55 |
| --- | --- |

| Vurdering af resultaterne af investeringsprojekterne for udvikling af landdistrikter | 7.56-7.64 |
| --- | --- |

| Konklusion | 7.65-7.66 |
| --- | --- |

| Anbefalinger | 7.67 |
| --- | --- |

| Bilag 7.1 — | Resultaterne af testen af transaktioner vedrørende »Naturressourcer« |
| --- | --- |

Bilag 7.1 —

| Bilag 7.2 — | Oversigt over resultaterne af testen af transaktioner vedrørende markedsforanstaltninger, udvikling af landdistrikter, miljø, klimaindsats og fiskeri for hver medlemsstat |
| --- | --- |

Bilag 7.2 —

| Bilag 7.3 — | Oversigt over fejl med en indvirkning på mindst 20 % vedrørende markedsforanstaltninger, udvikling af landdistrikter, miljø, klimaindsats og fiskeri |
| --- | --- |

Bilag 7.3 —

| Bilag 7.4 — | Opfølgning på tidligere anbefalinger |
| --- | --- |

Bilag 7.4 —

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 7.1. | I dette kapitel præsenteres vores revisionsresultater vedrørende FFR-udgiftsområdet »Naturressourcer«. Dette dækker udgifterne under Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og udgifterne til udvikling af landdistrikterne, miljø, klimaindsats og fiskeri. I 
  tekstboks 7.1
  findes en oversigt over de vigtigste aktiviteter og udgifter under dette udgiftsområde i 2017. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

7.1.

I dette kapitel præsenteres vores revisionsresultater vedrørende FFR-udgiftsområdet »Naturressourcer«. Dette dækker udgifterne under Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og udgifterne til udvikling af landdistrikterne, miljø, klimaindsats og fiskeri. I 
  tekstboks 7.1
  findes en oversigt over de vigtigste aktiviteter og udgifter under dette udgiftsområde i 2017.

Tekstboks 7.1 —   FFR-udgiftsområde 2 »Naturressourcer« — Fordeling i 2017

Image

| Regnskabsårets betalinger i alt | 56,7 |
| --- | --- |
| – forskud
   (35) | -0,5 |
| + afregninger af forskud
   (35) | 0,3 |
| Revideret population i alt | 56,5 |
| Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede årsregnskab for 2017. |

Regnskabsårets betalinger i alt

56,7

– forskud
   (35)

-0,5

- afregninger af forskud
   (35)

0,3

Revideret population i alt

56,5

Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede årsregnskab for 2017.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 7.2. | Del 1
  i dette kapitel beskriver vores revisionsresultater vedrørende den formelle rigtighed.
  Del 2
  ser på resultaterne af den nye geospatiale støtteansøgning, som landbrugere kan anvende til at indsende arealbaserede støtteansøgninger online, og af en stikprøve af landdistriktsudviklingsprojekter. |
| --- | --- |

7.2.

Del 1
  i dette kapitel beskriver vores revisionsresultater vedrørende den formelle rigtighed.
  Del 2
  ser på resultaterne af den nye geospatiale støtteansøgning, som landbrugere kan anvende til at indsende arealbaserede støtteansøgninger online, og af en stikprøve af landdistriktsudviklingsprojekter.

Kort beskrivelse af »Naturressourcer«

| 7.3. | Politikkerne for landbrug og udvikling af landdistrikterne tegner sig for 98 % af udgifterne til »Naturressourcer« og gennemføres via den fælles landbrugspolitik. De tre generelle mål, som er fastsat for den fælles landbrugspolitik i EU-lovgivningen, er (1): |
| --- | --- |

7.3.

Politikkerne for landbrug og udvikling af landdistrikterne tegner sig for 98 % af udgifterne til »Naturressourcer« og gennemføres via den fælles landbrugspolitik. De tre generelle mål, som er fastsat for den fælles landbrugspolitik i EU-lovgivningen, er (1):

| a) | bæredygtig fødevareproduktion med fokus på landbrugsindkomster, produktivitet i landbruget og prisstabilitet |
| --- | --- |

a)

bæredygtig fødevareproduktion med fokus på landbrugsindkomster, produktivitet i landbruget og prisstabilitet

| b) | bæredygtig forvaltning af naturressourcerne og klimapolitik med fokus på udledning af drivhusgasser, biodiversitet, jord og vand |
| --- | --- |

b)

bæredygtig forvaltning af naturressourcerne og klimapolitik med fokus på udledning af drivhusgasser, biodiversitet, jord og vand

| c) | afbalanceret territorial udvikling. |
| --- | --- |

c)

afbalanceret territorial udvikling.

| 7.4. | Kommissionen og navnlig Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (GD AGRI) deler forvaltningen af den fælles landbrugspolitik med godkendte betalingsorganer i medlemsstaterne. Udgifterne under den fælles landbrugspolitik består primært af direkte betalinger til landbrugere, som finansieres fuldt ud over EU-budgettet via EGFL. Den fælles landbrugspolitik støtter også markedsforanstaltninger på landbrugsområdet og programmer for udvikling af landdistrikter i medlemsstaterne (2). Siden 2015 har uafhængige certificeringsorganer i medlemsstaterne afgivet udtalelse om den formelle rigtighed af betalingsorganernes udgifter. |
| --- | --- |

7.4.

Kommissionen og navnlig Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (GD AGRI) deler forvaltningen af den fælles landbrugspolitik med godkendte betalingsorganer i medlemsstaterne. Udgifterne under den fælles landbrugspolitik består primært af direkte betalinger til landbrugere, som finansieres fuldt ud over EU-budgettet via EGFL. Den fælles landbrugspolitik støtter også markedsforanstaltninger på landbrugsområdet og programmer for udvikling af landdistrikter i medlemsstaterne (2). Siden 2015 har uafhængige certificeringsorganer i medlemsstaterne afgivet udtalelse om den formelle rigtighed af betalingsorganernes udgifter.

| 7.5. | Vi undersøgte de forskellige støtteordningers karakteristika og vurderede interne kontroller. På grundlag af dette arbejde og tidligere revisionsresultater er vi af den opfattelse, at markedsforanstaltninger og udgifter til udvikling af landdistrikter er mere udsatte for fejl end direkte betalinger. De største risici med hensyn til formel rigtighed er, at: |
| --- | --- |

7.5.

Vi undersøgte de forskellige støtteordningers karakteristika og vurderede interne kontroller. På grundlag af dette arbejde og tidligere revisionsresultater er vi af den opfattelse, at markedsforanstaltninger og udgifter til udvikling af landdistrikter er mere udsatte for fejl end direkte betalinger. De største risici med hensyn til formel rigtighed er, at:

| — | støttemodtagerne indgiver unøjagtige oplysninger om arealer eller dyr i deres støtteansøgninger, og at betalingsorganerne ikke opdager det |
| --- | --- |

—

støttemodtagerne indgiver unøjagtige oplysninger om arealer eller dyr i deres støtteansøgninger, og at betalingsorganerne ikke opdager det

| — | støttemodtagerne ikke opfylder kravene vedrørende miljø- og klimavenligt landbrug eller økologisk landbrug i visse ordninger for udvikling af landdistrikter |
| --- | --- |

—

støttemodtagerne ikke opfylder kravene vedrørende miljø- og klimavenligt landbrug eller økologisk landbrug i visse ordninger for udvikling af landdistrikter

| — | betalingsorganerne godtgør ikkestøtteberettigede omkostninger eller ikkestøtteberettigede modtagere i forbindelse med markedsforanstaltninger eller investeringsprojekter for udvikling af landdistrikter. |
| --- | --- |

—

betalingsorganerne godtgør ikkestøtteberettigede omkostninger eller ikkestøtteberettigede modtagere i forbindelse med markedsforanstaltninger eller investeringsprojekter for udvikling af landdistrikter.

| 7.6. | Dette FFR-udgiftsområde dækker også EU's udgifter til den fælles fiskeripolitik, som hovedsagelig finansieres via Den Europæiske Hav- og Fiskerifond, og dele af EU's udgifter til miljø og klimaindsats. |
| --- | --- |

7.6.

Dette FFR-udgiftsområde dækker også EU's udgifter til den fælles fiskeripolitik, som hovedsagelig finansieres via Den Europæiske Hav- og Fiskerifond, og dele af EU's udgifter til miljø og klimaindsats.

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 7.7. | For så vidt angår
  del 1
  i dette kapitel vedrørende transaktionernes formelle rigtighed undersøgte vi i 2017 med anvendelse af den revisionstilgang og de revisionsmetoder, der er fastsat i 
  bilag 1.1
  , følgende: |
| --- | --- |

7.7.

For så vidt angår
  del 1
  i dette kapitel vedrørende transaktionernes formelle rigtighed undersøgte vi i 2017 med anvendelse af den revisionstilgang og de revisionsmetoder, der er fastsat i 
  bilag 1.1
  , følgende:

| a) | en stikprøve på 230 transaktioner, som var udformet, så den var repræsentativ for samtlige udgifter på dette FFER-udgiftsområde (3), og omfattede transaktioner fra 21 medlemsstater (4) |
| --- | --- |

a)

en stikprøve på 230 transaktioner, som var udformet, så den var repræsentativ for samtlige udgifter på dette FFER-udgiftsområde (3), og omfattede transaktioner fra 21 medlemsstater (4)

| b) | GD AGRI's vurdering af cerficeringsorganernes arbejde med hensyn til udformningen af deres udtalelser om den formelle rigtighed af udgifterne til den fælles landbrugspolitik. Vores undersøgelse blev udført i overensstemmelse med Revisionsrettens nye strategi om i fremtiden at anvende en attestationstilgang og skal give indblik i et af de vigtigste elementer, der indgår i Kommissionens sikkerhedsmodel for udgifterne til den fælles landbrugspolitik i 2014-2020 |
| --- | --- |

b)

GD AGRI's vurdering af cerficeringsorganernes arbejde med hensyn til udformningen af deres udtalelser om den formelle rigtighed af udgifterne til den fælles landbrugspolitik. Vores undersøgelse blev udført i overensstemmelse med Revisionsrettens nye strategi om i fremtiden at anvende en attestationstilgang og skal give indblik i et af de vigtigste elementer, der indgår i Kommissionens sikkerhedsmodel for udgifterne til den fælles landbrugspolitik i 2014-2020

| c) | om de årlige aktivitetsrapporter fra GD AGRI, Generaldirektoratet for Maritime Anliggender og Fiskeri (GD MARE), Generaldirektoratet for Miljø (GD ENV) og Generaldirektoratet for Klima (GD CLIMA) gav oplysninger om udgifternes formelle rigtighed, der stort set stemmer overens med vores resultater. |
| --- | --- |

c)

om de årlige aktivitetsrapporter fra GD AGRI, Generaldirektoratet for Maritime Anliggender og Fiskeri (GD MARE), Generaldirektoratet for Miljø (GD ENV) og Generaldirektoratet for Klima (GD CLIMA) gav oplysninger om udgifternes formelle rigtighed, der stort set stemmer overens med vores resultater.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 7.8. | Vores arbejde sætter os i stand til at give en vurdering af »Naturressourcer« som helhed samt af de direkte betalinger (5). Det gør det også muligt for os at bidrage til de revisionskonklusioner, der præsenteres i 
  kapitel 1
  . |
| --- | --- |

7.8.

Vores arbejde sætter os i stand til at give en vurdering af »Naturressourcer« som helhed samt af de direkte betalinger (5). Det gør det også muligt for os at bidrage til de revisionskonklusioner, der præsenteres i 
  kapitel 1
  .

| 7.9. | For så vidt angår
  del 2
  i dette kapitel, der har fokus på resultater, undersøgte vi: |
| --- | --- |

7.9.

For så vidt angår
  del 2
  i dette kapitel, der har fokus på resultater, undersøgte vi:

| a) | på grundlag af en stikprøve på 24 betalingsorganer og 110 landbrug, om indførelsen af den geospatiale støtteansøgning havde forbedret indgivelsen og behandlingen af arealrelaterede støtteansøgninger |
| --- | --- |

a)

på grundlag af en stikprøve på 24 betalingsorganer og 110 landbrug, om indførelsen af den geospatiale støtteansøgning havde forbedret indgivelsen og behandlingen af arealrelaterede støtteansøgninger

| b) | en stikprøve på 29 investeringsprojekter for udvikling af landdistrikter for at vurdere deres levering, omkostninger og overensstemmelse med prioriteterne for udvikling af landdistrikter. |
| --- | --- |

b)

en stikprøve på 29 investeringsprojekter for udvikling af landdistrikter for at vurdere deres levering, omkostninger og overensstemmelse med prioriteterne for udvikling af landdistrikter.

DEL 1 — TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 7.10. | Bilag 7.1
  indeholder en oversigt over resultaterne af testen af transaktioner vedrørende »Naturressourcer«. Af de 230 transaktioner, vi undersøgte, var 178 (77 %) uden fejl. På grundlag af de 42 fejl (6), vi har kvantificeret, anslår vi, at fejlforekomsten på området »Naturressourcer« som helhed er 2,4  % (7). |
| --- | --- |

7.10.

Bilag 7.1
  indeholder en oversigt over resultaterne af testen af transaktioner vedrørende »Naturressourcer«. Af de 230 transaktioner, vi undersøgte, var 178 (77 %) uden fejl. På grundlag af de 42 fejl (6), vi har kvantificeret, anslår vi, at fejlforekomsten på området »Naturressourcer« som helhed er 2,4  % (7).

| 7.10. | Kommissionen glæder sig over, at den fejlforekomst, der er anslået af Revisionsretten, er i overensstemmelse med den fejlforekomst for udgifterne til den fælles landbrugspolitik, som Kommissionen har fastsat, og som er anført i den årlige aktivitetsrapport for 2017 fra Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (GD AGRI) (2,22  %).

  Kommissionen noterer sig med tilfredshed, at den samlede anslåede fejlforekomst fortsat er faldende, jf. både Revisionsrettens og Kommissionens rapporter. Efterhånden sker der også forbedringer hvad angår de mere risikobetonede udgiftsområder, navnlig takket være gennemførelsen af afhjælpende handlingsplaner.


  Kommissionen mener, at risikoen hvad angår EU's budget er behørigt dækket af korrektionskapaciteten, der udgøres af finansielle nettokorrektioner og inddrivelser fra støttemodtagerne. Korrektionskapaciteten, der er fastsat i GD AGRI's årlige aktivitetsrapport for 2017, beløb sig til 2,10  % af de relevante udgifter til den fælles landbrugspolitik, og det risikobehæftede beløb blev anslået til 0,12  %. |
| --- | --- |

7.10.

Kommissionen noterer sig med tilfredshed, at den samlede anslåede fejlforekomst fortsat er faldende, jf. både Revisionsrettens og Kommissionens rapporter. Efterhånden sker der også forbedringer hvad angår de mere risikobetonede udgiftsområder, navnlig takket være gennemførelsen af afhjælpende handlingsplaner.

Kommissionen mener, at risikoen hvad angår EU's budget er behørigt dækket af korrektionskapaciteten, der udgøres af finansielle nettokorrektioner og inddrivelser fra støttemodtagerne. Korrektionskapaciteten, der er fastsat i GD AGRI's årlige aktivitetsrapport for 2017, beløb sig til 2,10  % af de relevante udgifter til den fælles landbrugspolitik, og det risikobehæftede beløb blev anslået til 0,12  %.

| 7.11. | Vi anslår, at fejlforekomsten er under vores væsentlighedstærskel på 2 % — i udgifterne til direkte betalinger fra EGFL (8). Disse tegner sig for 74 % af udgifterne under FFR-udgiftsområdet »Naturressourcer«. Vi konstaterer imidlertid en vedvarende høj fejlforekomst for så vidt angår udgifter til markedsforanstaltninger og udvikling af landdistrikter samt udgifter til miljø, klimaindsats og fiskeri. For så vidt angår disse udgiftsområder giver
  bilag 7.2
  en oversigt over resultaterne af testen af transaktioner for hver medlemsstat, mens
  bilag 7.3
  giver en oversigt over alle fejl med en indvirkning på mindst 20 % af den undersøgte transaktionsværdi. |
| --- | --- |

7.11.

Vi anslår, at fejlforekomsten er under vores væsentlighedstærskel på 2 % — i udgifterne til direkte betalinger fra EGFL (8). Disse tegner sig for 74 % af udgifterne under FFR-udgiftsområdet »Naturressourcer«. Vi konstaterer imidlertid en vedvarende høj fejlforekomst for så vidt angår udgifter til markedsforanstaltninger og udvikling af landdistrikter samt udgifter til miljø, klimaindsats og fiskeri. For så vidt angår disse udgiftsområder giver
  bilag 7.2
  en oversigt over resultaterne af testen af transaktioner for hver medlemsstat, mens
  bilag 7.3
  giver en oversigt over alle fejl med en indvirkning på mindst 20 % af den undersøgte transaktionsværdi.

| 7.11. | Kommissionen er meget tilfreds med Revisionsrettens konklusion om, at de direkte betalinger fra EGFL svarende til 41,7  mia. EUR for regnskabsåret 2017 var uden væsentlig fejlforekomst. Kommissionen bemærker, at den af Revisionsretten anslåede fejlforekomst for direkte betalinger er i overensstemmelse med den fejlforekomst for direkte betalinger, der er anført i GD AGRI's årlige aktivitetsrapport for 2017 (1,92  %). |
| --- | --- |

7.11.

| 7.12. | Tekstboks 7.2
  viser den anslåede fejlforekomst for 2017 på området »Naturressourcer« fordelt på fejltyper. Fejl vedrørende ikkestøtteberettigede modtagere, aktiviteter, projekter eller udgifter udgør 64 % af den anslåede fejlforekomst på 2,4  %. |
| --- | --- |

7.12.

Tekstboks 7.2
  viser den anslåede fejlforekomst for 2017 på området »Naturressourcer« fordelt på fejltyper. Fejl vedrørende ikkestøtteberettigede modtagere, aktiviteter, projekter eller udgifter udgør 64 % af den anslåede fejlforekomst på 2,4  %.

Tekstboks 7.2 —   De fleste fejl vedrørte overtrædelser af støtteberettigelsesbetingelserne

Image

Kilde: Revisionsretten.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 7.13. | Kommissionen og medlemsstaternes myndigheder havde truffet korrigerende foranstaltninger, som direkte påvirkede 16 af transaktionerne i vores stikprøve. Disse foranstaltninger reducerede den anslåede fejlforekomst for dette kapitel med 1,1  procentpoint. I 12 tilfælde af kvantificerbare fejl havde de nationale myndigheder tilstrækkelige oplysninger til at forhindre eller opdage og korrigere fejlene, før de anmeldte udgifterne til Kommissionen. Hvis de nationale myndigheder havde anvendt alle de oplysninger, de havde til rådighed, korrekt, ville den anslåede fejlforekomst for dette kapitel have været 0,9 procentpoint lavere. |
| --- | --- |

7.13.

Kommissionen og medlemsstaternes myndigheder havde truffet korrigerende foranstaltninger, som direkte påvirkede 16 af transaktionerne i vores stikprøve. Disse foranstaltninger reducerede den anslåede fejlforekomst for dette kapitel med 1,1  procentpoint. I 12 tilfælde af kvantificerbare fejl havde de nationale myndigheder tilstrækkelige oplysninger til at forhindre eller opdage og korrigere fejlene, før de anmeldte udgifterne til Kommissionen. Hvis de nationale myndigheder havde anvendt alle de oplysninger, de havde til rådighed, korrekt, ville den anslåede fejlforekomst for dette kapitel have været 0,9 procentpoint lavere.

| 7.13. | Kommissionen glæder sig over Revisionsrettens erklæring om, at der er anvendt korrigerende foranstaltninger og vil fortsat opmuntre og støtte medlemsstaterne, så de kan træffe alle nødvendige foranstaltninger til at forebygge, påvise og korrigere fejl.

  Kommissionen vil især fortsætte med at samarbejde med medlemsstaterne for at sikre, at deres forvaltnings- og kontrolsystemer er pålidelige, idet den tager hensyn til, at betalingsorganerne har begrænsede ressourcer til at afsløre ikkestøtteberettigede udgifter, og at de skal stå i forhold til risikoen. |
| --- | --- |

7.13.

Kommissionen vil især fortsætte med at samarbejde med medlemsstaterne for at sikre, at deres forvaltnings- og kontrolsystemer er pålidelige, idet den tager hensyn til, at betalingsorganerne har begrænsede ressourcer til at afsløre ikkestøtteberettigede udgifter, og at de skal stå i forhold til risikoen.

De direkte betalinger var uden væsentlig fejlforekomst

| 7.14. | Fire hovedordninger under EGFL tegner sig for 90 % af alle direkte betalinger: |
| --- | --- |

7.14.

Fire hovedordninger under EGFL tegner sig for 90 % af alle direkte betalinger:

| a) | to ordninger, der yder afkoblet indkomststøtte
   (9), som er baseret på det landbrugsareal, som angives af landbrugerne: »grundbetalingsordningen« (BPS) (17,5  milliarder euro i 2017) og »den generelle arealbetalingsordning« (SAPS) (4,1  milliard euro i 2017) |
| --- | --- |

a)

to ordninger, der yder afkoblet indkomststøtte
   (9), som er baseret på det landbrugsareal, som angives af landbrugerne: »grundbetalingsordningen« (BPS) (17,5  milliarder euro i 2017) og »den generelle arealbetalingsordning« (SAPS) (4,1  milliard euro i 2017)

| b) | en betaling, som har til formål at støtte landbrugsmetoder, der er til gavn for klimaet og miljøet, almindeligt kendt som den »grønne« betaling (11,8  milliarder euro i 2017) |
| --- | --- |

b)

en betaling, som har til formål at støtte landbrugsmetoder, der er til gavn for klimaet og miljøet, almindeligt kendt som den »grønne« betaling (11,8  milliarder euro i 2017)

| c) | koblet støtte knyttet til specifikke typer landbrugsprodukter (f.eks. oksekød og kalvekød, mælk eller proteinafgrøder) (3,9  milliarder euro i 2017). |
| --- | --- |

c)

koblet støtte knyttet til specifikke typer landbrugsprodukter (f.eks. oksekød og kalvekød, mælk eller proteinafgrøder) (3,9  milliarder euro i 2017).

| 7.15. | Vi kontrollerede 121 direkte betalinger (10). Af disse var 103 transaktioner ikke behæftet med fejl. Vi opdagede yderligere 11 transaktioner med mindre overbetalinger (under 5 %), som hovedsagelig skyldes, at landbrugere havde givet unøjagtige oplysninger om arealer. Vi fandt fejl, der oversteg 5 % af det undersøgte beløb, i 7 direkte betalinger, herunder 2 tilfælde, hvor fejlen oversteg 20 %. |
| --- | --- |

7.15.

Vi kontrollerede 121 direkte betalinger (10). Af disse var 103 transaktioner ikke behæftet med fejl. Vi opdagede yderligere 11 transaktioner med mindre overbetalinger (under 5 %), som hovedsagelig skyldes, at landbrugere havde givet unøjagtige oplysninger om arealer. Vi fandt fejl, der oversteg 5 % af det undersøgte beløb, i 7 direkte betalinger, herunder 2 tilfælde, hvor fejlen oversteg 20 %.

| 7.15. | Kommissionen glæder sig over Revisionsrettens vurdering (se også Kommissionens svar på punkt 7.11).

  Kommissionen mener, at det er umuligt at undgå mindre fejl, hvis udgifterne skal holdes på et rimeligt niveau, og at den af Revisionsretten anslåede fejlforekomst for direkte betalinger ligger under væsentlighedstærsklen på 2 %. |
| --- | --- |

7.15.

Kommissionen mener, at det er umuligt at undgå mindre fejl, hvis udgifterne skal holdes på et rimeligt niveau, og at den af Revisionsretten anslåede fejlforekomst for direkte betalinger ligger under væsentlighedstærsklen på 2 %.

| 7.16. | Det vigtigste redskab til forvaltning af direkte betalinger er det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS), som omfatter markidentifikationssystemet (LPIS) (11). Vi har tidligere rapporteret, at især LPIS yder et væsentligt bidrag til forebyggelse og reduktion af fejlforekomster (12). I sidste års årsberetning bemærkede vi, at medlemsstaternes betalingsorganer havde fastsat de støtteberettigede arealer mere præcist end i de tidligere år (13). Vi fastholder denne positive vurdering for 2017. Desuden er betalingsorganerne nu begyndt at foretage foreløbig kontrol af ansøgninger om direkte støtte (14). Denne nye procedure gør landbrugerne opmærksomme på visse fejl i deres ansøgninger og giver dem således mulighed for at rette overlapninger og dobbeltanmeldelser på et tidligt tidspunkt uden at blive pålagt sanktioner. I punkt 7.46-7.55 behandler vi de øvrige fremskridt, der er gjort med den geospatiale støtteansøgning. |
| --- | --- |

7.16.

Det vigtigste redskab til forvaltning af direkte betalinger er det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS), som omfatter markidentifikationssystemet (LPIS) (11). Vi har tidligere rapporteret, at især LPIS yder et væsentligt bidrag til forebyggelse og reduktion af fejlforekomster (12). I sidste års årsberetning bemærkede vi, at medlemsstaternes betalingsorganer havde fastsat de støtteberettigede arealer mere præcist end i de tidligere år (13). Vi fastholder denne positive vurdering for 2017. Desuden er betalingsorganerne nu begyndt at foretage foreløbig kontrol af ansøgninger om direkte støtte (14). Denne nye procedure gør landbrugerne opmærksomme på visse fejl i deres ansøgninger og giver dem således mulighed for at rette overlapninger og dobbeltanmeldelser på et tidligt tidspunkt uden at blive pålagt sanktioner. I punkt 7.46-7.55 behandler vi de øvrige fremskridt, der er gjort med den geospatiale støtteansøgning.

| 7.16. | Kommissionen glæder sig over Revisionsrettens positive vurdering af LPIS's rolle, hvad angår forebyggelsen og reduktionen af fejlforekomster.

  Kommissionen sætter endvidere pris på Revisionsrettens vurdering af det geospatiale støtteansøgningsskema, der efter Kommissionens mening er et vigtig redskab til forebyggelse af fejl, og som bidrager til forenkling for landbrugere og betalingsorganer.


  Se også Kommissionens svar på punkt 7.19. |
| --- | --- |

7.16.

Kommissionen sætter endvidere pris på Revisionsrettens vurdering af det geospatiale støtteansøgningsskema, der efter Kommissionens mening er et vigtig redskab til forebyggelse af fejl, og som bidrager til forenkling for landbrugere og betalingsorganer.

Se også Kommissionens svar på punkt 7.19.

| 7.17. | I forbindelse med vores kontrol af de 121 direkte betalinger besøgte vi 35 modtagere af grønne betalinger (jf. punkt 7.14 b)) og konstaterede fejl i 8 tilfælde. Syv betalinger var behæftet med fejl, som skyldtes, at landbrugerne havde angivet unøjagtige oplysninger om arealer, hvilket forekommer i ordninger for direkte støtte generelt. Kun i ét tilfælde konstaterede vi en direkte overtrædelse af forgrønnelseskravene. Vi har tidligere konstateret, at forgrønnelseskravene ikke er krævende og stort set afspejler almindelig landbrugspraksis (15). |
| --- | --- |

7.17.

I forbindelse med vores kontrol af de 121 direkte betalinger besøgte vi 35 modtagere af grønne betalinger (jf. punkt 7.14 b)) og konstaterede fejl i 8 tilfælde. Syv betalinger var behæftet med fejl, som skyldtes, at landbrugerne havde angivet unøjagtige oplysninger om arealer, hvilket forekommer i ordninger for direkte støtte generelt. Kun i ét tilfælde konstaterede vi en direkte overtrædelse af forgrønnelseskravene. Vi har tidligere konstateret, at forgrønnelseskravene ikke er krævende og stort set afspejler almindelig landbrugspraksis (15).

| 7.17. | Kommissionen mener, at forgrønnelseskravene er en vigtig udvikling i retning af mere miljøvenligt landbrug. Strukturelle ændringer i landbrugspraksis kræver tid og som oftest også investeringer, uddannelse og vejledning.

  Forgrønnelseskravene er fastsat i lovgivning, der er vedtaget af medlovgiverne Europa-Parlamentet og Rådet. |
| --- | --- |

7.17.

Forgrønnelseskravene er fastsat i lovgivning, der er vedtaget af medlovgiverne Europa-Parlamentet og Rådet.

Vi konstaterede en vedvarende høj fejlforekomst på de andre udgiftsområder

| 7.18. | Vi kontrollerede 109 betalinger, der omfattede udgifter til udvikling af landdistrikter, miljø, klimaindsats og fiskeri og fik nedenstående resultater. |
| --- | --- |

7.18.

Vi kontrollerede 109 betalinger, der omfattede udgifter til udvikling af landdistrikter, miljø, klimaindsats og fiskeri og fik nedenstående resultater.

| a) | Af de 84 transaktioner vedrørende udvikling af landdistrikter var 60 ikke behæftet med fejl, 15 var behæftet med fejl på under 20 % af det undersøgte beløb, men i 4 tilfælde konstaterede vi fejl med en indvirkning, som svarede til eller oversteg 20 %. For så vidt angår fem betalinger konstaterede vi tilfælde af manglende overholdelse, som ikke havde nogen finansiel indvirkning |
| --- | --- |

a)

Af de 84 transaktioner vedrørende udvikling af landdistrikter var 60 ikke behæftet med fejl, 15 var behæftet med fejl på under 20 % af det undersøgte beløb, men i 4 tilfælde konstaterede vi fejl med en indvirkning, som svarede til eller oversteg 20 %. For så vidt angår fem betalinger konstaterede vi tilfælde af manglende overholdelse, som ikke havde nogen finansiel indvirkning

| b) | Af de 19 transaktioner vedrørende markedsforanstaltninger var 12 ikke behæftet med fejl, men i 2 tilfælde fandt vi fejl med en indvirkning, som oversteg 20 %. For så vidt angår fem betalinger konstaterede vi tilfælde af manglende overholdelse, som ikke havde nogen finansiel indvirkning |
| --- | --- |

b)

Af de 19 transaktioner vedrørende markedsforanstaltninger var 12 ikke behæftet med fejl, men i 2 tilfælde fandt vi fejl med en indvirkning, som oversteg 20 %. For så vidt angår fem betalinger konstaterede vi tilfælde af manglende overholdelse, som ikke havde nogen finansiel indvirkning

| c) | Af de seks transaktioner på områderne miljø, klimaindsats og fiskeri var tre ikke behæftet med fejl, mens tre var behæftet med fejl på under 20 % af det undersøgte beløb. |
| --- | --- |

c)

Af de seks transaktioner på områderne miljø, klimaindsats og fiskeri var tre ikke behæftet med fejl, mens tre var behæftet med fejl på under 20 % af det undersøgte beløb.

| 7.19. | De største fejlkilder var manglende overholdelse af støtteberettigelsesbetingelserne (jf. punkt 7.21, 7.24, 7.25 og
  tekstboks 7.6
  ), angivelse af unøjagtige oplysninger om arealer eller antallet af dyr (jf. punkt 7.22 og
  tekstboks 7.4
  ) og støttemodtagernes manglende overholdelse af forpligtelser til at drive miljø- og klimavenligt landbrug (jf. punkt 7.23 og
  tekstboks 7.5
  ). |
| --- | --- |

7.19.

De største fejlkilder var manglende overholdelse af støtteberettigelsesbetingelserne (jf. punkt 7.21, 7.24, 7.25 og
  tekstboks 7.6
  ), angivelse af unøjagtige oplysninger om arealer eller antallet af dyr (jf. punkt 7.22 og
  tekstboks 7.4
  ) og støttemodtagernes manglende overholdelse af forpligtelser til at drive miljø- og klimavenligt landbrug (jf. punkt 7.23 og
  tekstboks 7.5
  ).

| 7.19. | Kommissionen minder om, at enhver område- og dyrebaseret foranstaltning til udvikling af landdistrikter forvaltes inden for rammerne af IFKS. LPIS, der forebygger og mindsker omfanget af fejl og gør det muligt at foretage krydskontrol, er derfor også relevant hvad angår sådanne foranstaltninger. |
| --- | --- |

7.19.

Udvikling af landdistrikter

| 7.20. | Den fælles landbrugspolitik medfinansierer de udgifter til udvikling af landdistrikter, der udbetales gennem medlemsstaternes landdistriktsprogrammer. Af de 84 transaktioner vedrørende udvikling af landdistrikter, vi undersøgte, var 50 betalinger til landbrugere baseret på arealer eller antallet af dyr, som f.eks. betalinger for miljø- og klimavenligt landbrug, godtgørelse til landbrugere i områder med naturbetingede ulemper eller betalinger til dyrevelfærd. De øvrige 34 transaktioner var ikke arealrelaterede og vedrørte typisk investeringsprojekter, f.eks. støtte til investeringer i bedriften, støtte til virksomhedsetablering og støtte til basale tjenester og landsbyfornyelse i landdistrikterne. |
| --- | --- |

7.20.

Den fælles landbrugspolitik medfinansierer de udgifter til udvikling af landdistrikter, der udbetales gennem medlemsstaternes landdistriktsprogrammer. Af de 84 transaktioner vedrørende udvikling af landdistrikter, vi undersøgte, var 50 betalinger til landbrugere baseret på arealer eller antallet af dyr, som f.eks. betalinger for miljø- og klimavenligt landbrug, godtgørelse til landbrugere i områder med naturbetingede ulemper eller betalinger til dyrevelfærd. De øvrige 34 transaktioner var ikke arealrelaterede og vedrørte typisk investeringsprojekter, f.eks. støtte til investeringer i bedriften, støtte til virksomhedsetablering og støtte til basale tjenester og landsbyfornyelse i landdistrikterne.

| 7.21. | Støtteberettigelsesbetingelser fastsættes for investeringsprojekter vedrørende udvikling af landdistrikter med henblik på at målrette støtten mod bestemte støttemodtager- og aktivitetskategorier for på den måde at forbedre effektiviteten i forbindelse med udgifterne. For så vidt angår de 34 undersøgte ikkearealrelaterede transaktioner konstaterede vi i forbindelse med 5 investeringsprojekter, at støtteberettigelseskravene ikke var overholdt. I ét tilfælde identificerede vi f.eks. omkostninger, som var uretmæssigt tildelt projektet, og i et andet tilfælde fandt vi ikke dokumentation for nogle af de anmeldte omkostninger. |
| --- | --- |

7.21.

Støtteberettigelsesbetingelser fastsættes for investeringsprojekter vedrørende udvikling af landdistrikter med henblik på at målrette støtten mod bestemte støttemodtager- og aktivitetskategorier for på den måde at forbedre effektiviteten i forbindelse med udgifterne. For så vidt angår de 34 undersøgte ikkearealrelaterede transaktioner konstaterede vi i forbindelse med 5 investeringsprojekter, at støtteberettigelseskravene ikke var overholdt. I ét tilfælde identificerede vi f.eks. omkostninger, som var uretmæssigt tildelt projektet, og i et andet tilfælde fandt vi ikke dokumentation for nogle af de anmeldte omkostninger.

| 7.22. | Blandt de 50 betalinger, som var baseret på arealer eller antallet af dyr, fandt vi 9, hvor støttemodtagerne havde afgivet unøjagtige oplysninger (jf.
  tekstboks 7.4
  ). |
| --- | --- |

7.22.

Blandt de 50 betalinger, som var baseret på arealer eller antallet af dyr, fandt vi 9, hvor støttemodtagerne havde afgivet unøjagtige oplysninger (jf.
  tekstboks 7.4
  ).

| 7.22. | Kommissionen bemærker, at IFKS (og herunder LPIS) finder anvendelse på disse foranstaltninger og bidrager til at forebygge og mindske omfanget af fejl. |
| --- | --- |

7.22.

Tekstboks 7.4 —   Flere modtagere havde afgivet unøjagtige oplysninger

I Grækenland modtog en landbruger med en bedrift i et bjergområde en godtgørelse for områder med naturbetingede begrænsninger. Støtteberettigelsesreglerne fastsatte, at landbrugeren skulle opretholde en minimumsbelægningsgrad pr. hektar græsningsareal. Under vores besøg konstaterede vi, at det antal dyr, som landbrugeren holdt på sin bedrift, var utilstrækkeligt til at nå minimumsbelægningsgraden på hele det græsningsareal, for hvilket landbrugeren havde ansøgt om betaling. Dele af det af landbrugeren anmeldte areal var derfor ikke støtteberettiget, hvilket førte til en fejl på 15 %.

Vi konstaterede andre tilfælde, hvor støttemodtagerne havde angivet unøjagtige oplysninger om områder eller antallet af dyr (hvilket også havde en indvirkning på mindre end 20 %), i Frankrig, Kroatien, Polen og Det Forenede Kongerige (Nordirland).

| 7.23. | 22 af de 50 undersøgte transaktioner vedrørende dyr eller arealer var betalinger til økologisk og miljø- og klimavenligt landbrug. For at modtage disse betalinger skal støttemodtagerne i) indføre og opretholde økologiske landbrugsmetoder, ii) anvende landbrugsproduktionsmetoder, der er forenelige med beskyttelse af miljøet, landskabet og naturressourcerne, eller iii) bidrage til afbødning af og tilpasning til klimaforandringer. Vi konstaterede 3 tilfælde, hvor landbrugerne ikke havde overholdt nogle af eller alle deres forpligtelser (jf.
  tekstboks 7.5
  ). |
| --- | --- |

7.23.

22 af de 50 undersøgte transaktioner vedrørende dyr eller arealer var betalinger til økologisk og miljø- og klimavenligt landbrug. For at modtage disse betalinger skal støttemodtagerne i) indføre og opretholde økologiske landbrugsmetoder, ii) anvende landbrugsproduktionsmetoder, der er forenelige med beskyttelse af miljøet, landskabet og naturressourcerne, eller iii) bidrage til afbødning af og tilpasning til klimaforandringer. Vi konstaterede 3 tilfælde, hvor landbrugerne ikke havde overholdt nogle af eller alle deres forpligtelser (jf.
  tekstboks 7.5
  ).

Tekstboks 7.5 —   Nogle støttemodtagere opfyldte ikke deres forpligtelser til at drive miljøvenligt landbrug

En landbruger i Italien (Veneto) modtog støtte under en foranstaltning for miljømæssig optimering af landbrugsteknikker og kunstvanding. Støttemodtageren skulle for at modtage støtte forpligte sig til at plante efterafgrøder (16) på en del af bedriften, reducere anvendelsen af kunstgødning og vand ved kunstvanding og føre dyrknings- og vandingsregistre. Vi konstaterede, at støttemodtageren ikke havde overholdt nogen af disse forpligtelser, og det medførte en fejl på 100 %. Efter vores besøg indledte betalingsorganet en procedure for at inddrive støtten.

Vi konstaterede andre tilfælde, hvor støttemodtagerne ikke havde opfyldt nogle af eller alle deres forpligtelser til at drive miljøvenligt eller økologisk landbrug, i Grækenland og Sverige.

Tekstboks 7.5 — Nogle støttemodtagere opfyldte ikke deres forpligtelser til at drive miljøvenligt landbrug

Kommissionen bemærker, at betalingsorganet ikke har foretaget kontrol på stedet af den pågældende støttemodtager, og at de italienske myndigheder har indledt en inddrivelsesprocedure mod støttemodtageren.

Markedsforanstaltninger

| 7.24. | De 19 transaktioner vedrørende markedsforanstaltninger i vores stikprøve dækkede ordninger såsom støtte til organisationer for producenter af frugt og grøntsager, støtte til vinsektoren og ekstraordinær støtte til mælk og malkekvægbrugere. Betalingsorganerne havde i to tilfælde godtgjort omkostninger, som i hvert fald delvis var ikkestøtteberettigede (jf.
  tekstboks 7.6
  ). |
| --- | --- |

7.24.

De 19 transaktioner vedrørende markedsforanstaltninger i vores stikprøve dækkede ordninger såsom støtte til organisationer for producenter af frugt og grøntsager, støtte til vinsektoren og ekstraordinær støtte til mælk og malkekvægbrugere. Betalingsorganerne havde i to tilfælde godtgjort omkostninger, som i hvert fald delvis var ikkestøtteberettigede (jf.
  tekstboks 7.6
  ).

Tekstboks 7.6 —   Nogle støttemodtagere overholdt ikke støtteberettigelsesreglerne for markedsforanstaltninger

I Polen modtog en mælkeproducent støtte under en foranstaltning, der støtter landbrugere, der køber kvier fra andre besætninger for at øge deres egen besætnings avlsværdi og deres bedrifts konkurrenceevne. Landbrugeren modtog støtten efter indkøb af kvier fra sin far, som også var malkekvægbruger og havde sin besætning i den samme kvægstald som støttemodtageren. To dage før havde støttemodtageren solgt et tilsvarende antal kvier til sin far, som også modtog støtte under samme foranstaltning. Der var ingen fysisk transport af dyr, og det samlede antal dyr ejet af støttemodtageren og hans far forblev uændret. Vi vurderede derfor, at avlsværdien og konkurrenceevnen af støttemodtagerens landbrug ikke var ændret, og at landbrugeren ikke skulle have modtaget støtten, hvilket resulterede i en fejl på 100 %.

Vi fandt yderligere én støtteberettigelsesfejl i et projekt i Spanien vedrørende støtte for omstrukturering af vindyrkningsarealer.

Tekstboks 7.6 — Nogle støttemodtagere overholdt ikke støtteberettigelsesreglerne for markedsforanstaltninger

Kommissionen vil tage disse resultater i betragtning ved planlægningen af fremtidige efterprøvende regnskabsafslutninger.

Miljø, klimaindsats og fiskeri

| 7.25. | I tre ud af seks tilfælde konstaterede vi fejl, der skyldtes godtgørelse af ikkestøtteberettigede udgifter, bl.a. forkert beregnede omkostninger, manglende overholdelse af reglerne for indkøb og overanmeldte personaleomkostninger. |
| --- | --- |

7.25.

I tre ud af seks tilfælde konstaterede vi fejl, der skyldtes godtgørelse af ikkestøtteberettigede udgifter, bl.a. forkert beregnede omkostninger, manglende overholdelse af reglerne for indkøb og overanmeldte personaleomkostninger.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Årlige aktivitetsrapporter og andre forvaltningsordninger: Gennemgang af oplysninger om formel rigtighed fra den reviderede enhed

Kommissionens vurdering af certificeringsorganernes arbejde

| 7.26. | Certificeringsorganernes arbejde i medlemsstaterne indgår i Kommissionens sikkerhedsmodel for udgifterne til den fælles landbrugspolitik i 2014-2020 (jf.
  tekstboks 7.7
  ). Siden 2015 har certificeringsorganerne skullet afgive en årlig udtalelse om lovligheden og den formelle rigtighed af de udgifter, som medlemsstaterne har anmodet om at få godtgjort. Denne udtalelse bør været baseret på en repræsentativ stikprøve af transaktioner. |
| --- | --- |

7.26.

Certificeringsorganernes arbejde i medlemsstaterne indgår i Kommissionens sikkerhedsmodel for udgifterne til den fælles landbrugspolitik i 2014-2020 (jf.
  tekstboks 7.7
  ). Siden 2015 har certificeringsorganerne skullet afgive en årlig udtalelse om lovligheden og den formelle rigtighed af de udgifter, som medlemsstaterne har anmodet om at få godtgjort. Denne udtalelse bør været baseret på en repræsentativ stikprøve af transaktioner.

| 7.27. | Hvert år sender direktøren for hvert betalingsorgan Kommissionen en forvaltningserklæring om kontrolsystemernes effektivitet og en rapport med resultaterne af betalingsorganets administrative kontrol og kontrol på stedet (»kontrolstatistikker«). Certificeringsorganerne skal angive, hvorvidt deres undersøgelse sår tvivl omkring de påstande, der er fremsat i forvaltningserklæringerne. |
| --- | --- |

7.27.

Hvert år sender direktøren for hvert betalingsorgan Kommissionen en forvaltningserklæring om kontrolsystemernes effektivitet og en rapport med resultaterne af betalingsorganets administrative kontrol og kontrol på stedet (»kontrolstatistikker«). Certificeringsorganerne skal angive, hvorvidt deres undersøgelse sår tvivl omkring de påstande, der er fremsat i forvaltningserklæringerne.

Tekstboks 7.7 —   Kommissionens sikkerhedsmodel for udgifterne til den fælles landbrugspolitik i 2014-2020

Image

Kilde: Revisionsretten.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 7.28. | Vi har tidligere rapporteret, at vi ser cerficeringsorganernes afgivelse af en udtalelse om udgifternes formelle rigtighed som en positiv udvikling. Vi konstaterede imidlertid væsentlige svagheder i rammerne for det første år, de havde denne rolle (2015), som gør, at godkendelsesorganernes udtalelser ikke er helt i overensstemmelse med de gældende standarder og regler (17). |
| --- | --- |

7.28.

Vi har tidligere rapporteret, at vi ser cerficeringsorganernes afgivelse af en udtalelse om udgifternes formelle rigtighed som en positiv udvikling. Vi konstaterede imidlertid væsentlige svagheder i rammerne for det første år, de havde denne rolle (2015), som gør, at godkendelsesorganernes udtalelser ikke er helt i overensstemmelse med de gældende standarder og regler (17).

| 7.28. | Kommissionen mener, at Revisionsrettens anbefalinger i særberetningen om certificeringsorganernes nye rolle i det første gennemførelsesår, som Kommissionen accepterede, allerede er blevet gennemført, navnlig i de opdaterede retningslinjer for certificeringsorganerne for regnskabsåret 2018/2019. |
| --- | --- |

7.28.

| 7.29. | Mellem 2015 og 2017 gennemførte Kommissionen 47 særlige kontrolbesøg for at vurdere arbejde udført af certificeringsorganer. Kommissionen konkluderede i ti tilfælde, at det arbejde, den kontrollerede, var pålideligt (18)
   (19) (jf.
  tekstboks 7.8
  ). |
| --- | --- |

7.29.

Mellem 2015 og 2017 gennemførte Kommissionen 47 særlige kontrolbesøg for at vurdere arbejde udført af certificeringsorganer. Kommissionen konkluderede i ti tilfælde, at det arbejde, den kontrollerede, var pålideligt (18)
   (19) (jf.
  tekstboks 7.8
  ).

| 7.29. | Kommissionen udførte 47 revisionsbesøg (20), der omfattede 42 betalingsorganer og 35 certificeringsorganer i løbet af perioden 2015-2017. 10 af de 35 kontrollerede certificeringsorganer (21) blev fundet pålidelige på baggrund af revisionsbesøget. Endvidere blev der i forbindelse med den finansielle regnskabsafslutning foretaget en omfattende vurdering af pålideligheden af certificeringsorganernes arbejde, idet der blev taget højde for samtlige elementer, herunder observationer fra revisionsbesøg. Disse revisionsbesøg havde dermed til formål at bidrage til de endelige omfattende vurderinger, hvad angår pålideligheden af certificeringsorganernes samlede arbejde. Tiltroen til en række af certificeringsorganerne er derfor blevet styrket. |
| --- | --- |

7.29.

Tekstboks 7.8 —   Konklusionerne fra kontrolbesøgene i 2015-2017 om, i hvilket omfang man kan forlade sig på certificeringsorganernes arbejde

Image

Kilde: Revisionsretten på grundlag af GD AGRI's kontroller.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 7.30. | I 2017 undersøgte vi 12 af disse kontrolbesøg (22). Vi genudførte seks af dem på stedet (23) og undersøgte de andre seks (24) via en gennemgang af dokumentation i Kommissionen. |
| --- | --- |

7.30.

I 2017 undersøgte vi 12 af disse kontrolbesøg (22). Vi genudførte seks af dem på stedet (23) og undersøgte de andre seks (24) via en gennemgang af dokumentation i Kommissionen.

Vi konstaterede forbedringer i Kommissionens metodologi og tilgang ...

| 7.31. | Vi konstaterede forbedringer i den metodologi og tilgang, som Kommissionen anvender under sine kontrolbesøg. I 2016 begyndte Kommissionen at fremlægge klare standardkonklusioner om, i hvilket omfang den kan forlade sig på certificeringsorganernes arbejde. I 2017 omfattede Kommissionens kontrolbesøg en undersøgelse af certificeringsorganernes kontrol af fuldstændigheden, nøjagtigheden og repræsentativiteten af betalingsorganernes kontrolstatistikker. |
| --- | --- |

7.31.

Vi konstaterede forbedringer i den metodologi og tilgang, som Kommissionen anvender under sine kontrolbesøg. I 2016 begyndte Kommissionen at fremlægge klare standardkonklusioner om, i hvilket omfang den kan forlade sig på certificeringsorganernes arbejde. I 2017 omfattede Kommissionens kontrolbesøg en undersøgelse af certificeringsorganernes kontrol af fuldstændigheden, nøjagtigheden og repræsentativiteten af betalingsorganernes kontrolstatistikker.

| 7.31. | Kommissionen glæder sig over Revisionsrettens positive vurdering. Disse resultater afspejler udviklingen i forbindelse med formålet med disse besøg. Besøgene i 2015 var af mere af rådgivende karakter, hvorimod de i 2016 og 2017 var tænkt som en omfattende vurdering af pålideligheden og den overordnede kvalitet af certificeringsorganernes arbejde. |
| --- | --- |

7.31.

... men vi identificerede visse forhold, som ikke var blevet påpeget i Kommissionens kontroller

| 7.32. | Vi identificerede to vigtige forhold foruden de to, som Kommissionen havde påpeget i sine kontroller. Der var tale om følgende forhold: |
| --- | --- |

7.32.

Vi identificerede to vigtige forhold foruden de to, som Kommissionen havde påpeget i sine kontroller. Der var tale om følgende forhold:

7.32.

| a) | Ét certificeringsorgan havde ikke nogen grønne betalinger i sin stikprøve, selv om de udgør 30 % af udgifterne til direkte betalinger. |
| --- | --- |

a)

Ét certificeringsorgan havde ikke nogen grønne betalinger i sin stikprøve, selv om de udgør 30 % af udgifterne til direkte betalinger.

| a) | Hvad angår forgrønnelsen indhentede Kommissionen revisionsbevis for, at stikprøven blev produceret ved hjælp af statistisk software og derfor ikke var blevet manipuleret. Den blev således betragtet som statistisk repræsentativ. |
| --- | --- |

a)

Hvad angår forgrønnelsen indhentede Kommissionen revisionsbevis for, at stikprøven blev produceret ved hjælp af statistisk software og derfor ikke var blevet manipuleret. Den blev således betragtet som statistisk repræsentativ.

| b) | Ét betalingsorgan havde endnu ikke afsluttet sine kontroller, da det blev informeret om de transaktioner, som certificeringsorganet havde udtaget som stikprøve. En sådan situation skaber risiko for, at stikprøven ikke er repræsentativ, eftersom betalingsorganer kan gennemføre mere intensiv kontrol af de stikprøveenheder, som certificeringsorganerne vil basere deres vurderinger på. |
| --- | --- |

b)

Ét betalingsorgan havde endnu ikke afsluttet sine kontroller, da det blev informeret om de transaktioner, som certificeringsorganet havde udtaget som stikprøve. En sådan situation skaber risiko for, at stikprøven ikke er repræsentativ, eftersom betalingsorganer kan gennemføre mere intensiv kontrol af de stikprøveenheder, som certificeringsorganerne vil basere deres vurderinger på.

| b) | Kommissionen er enig med Revisionsretten i, at der eventuelt kan have været risiko for, at et betalingsorgan har foretaget mere grundige inspektioner hvad angår transaktionerne i certificeringsorganets stikprøve. Dette blev ved flere lejligheder drøftet med certificeringsorganerne på møderne i ekspertgruppen, og certificeringsorganerne blev anbefalet at indføre beskyttelsesforanstaltninger med henblik på at sikre, at deres stikprøver ikke meddeles til betalingsorganerne, før sidstnævnte har udført deres inspektioner. I tilfælde, hvor et certificeringsorgan var i tvivl om, hvorvidt et betalingsorgan havde udført mere grundige inspektioner på visse transaktioner, blev det pågældende certificeringsorgan anbefalet at foretage yderligere revisionsprocedurer med henblik på at fastslå dette. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen er enig med Revisionsretten i, at der eventuelt kan have været risiko for, at et betalingsorgan har foretaget mere grundige inspektioner hvad angår transaktionerne i certificeringsorganets stikprøve. Dette blev ved flere lejligheder drøftet med certificeringsorganerne på møderne i ekspertgruppen, og certificeringsorganerne blev anbefalet at indføre beskyttelsesforanstaltninger med henblik på at sikre, at deres stikprøver ikke meddeles til betalingsorganerne, før sidstnævnte har udført deres inspektioner. I tilfælde, hvor et certificeringsorgan var i tvivl om, hvorvidt et betalingsorgan havde udført mere grundige inspektioner på visse transaktioner, blev det pågældende certificeringsorgan anbefalet at foretage yderligere revisionsprocedurer med henblik på at fastslå dette.

Certificeringsorganernes bidrag til Kommissionens sikkerhedsmodel skal forbedres yderligere

| 7.33. | Kommissionen gennemførte kontrolbesøg hos 15 certificeringsorganer i 2017. Omfanget af disse besøg var ofte begrænset til specifikke udgiftstyper. Samlet set dækkede Kommissionens kontrol certificeringsorganernes arbejde vedrørende udgifter på 3,4  milliarder euro (25) eller ca. 6,1  % af den fælles landbrugspolitiks samlede udgifter. |
| --- | --- |

7.33.

Kommissionen gennemførte kontrolbesøg hos 15 certificeringsorganer i 2017. Omfanget af disse besøg var ofte begrænset til specifikke udgiftstyper. Samlet set dækkede Kommissionens kontrol certificeringsorganernes arbejde vedrørende udgifter på 3,4  milliarder euro (25) eller ca. 6,1  % af den fælles landbrugspolitiks samlede udgifter.

| 7.33. | Certificeringsorganernes pålidelighed vurderes ikke blot på grundlag af de målrettede besøg, men også på grundlag af den finansielle regnskabsafslutning og overensstemmelsesrevisionerne, der også omfatter certificeringsorganernes arbejde. Disse fandt sted ikke blot i 2017, men i hele perioden 2015-2017 og vil fortsat og i stigende grad finde sted, i og med at Kommissionens revisioner bliver fokuseret mere på certificeringsorganernes arbejde.

  Kommissionen har valgt en forsigtig tilgang, hvad angår tiltroen til certificeringsorganernes arbejde. Der blev i mange tilfælde givet henstillinger efter revisionsbesøgene, som derefter blev taget i betragtning og medførte øget tiltro til certificeringsorganets arbejde efter det oprindelige besøg. Kommissionens har siden 2015 i stigende grad gjort anvendelse af certificeringsorganernes arbejde. Certificeringsorganernes arbejde bidrager dermed væsentligt til tilpasningen af medlemsstaternes indberettede fejlforekomster i GD AGRI's årlige aktivitetsrapport for 2017. Da det er en løbende proces, forventer Kommissionen, at pålidelighedsgraden fortsat vil stige i de kommende år. |
| --- | --- |

7.33.

Kommissionen har valgt en forsigtig tilgang, hvad angår tiltroen til certificeringsorganernes arbejde. Der blev i mange tilfælde givet henstillinger efter revisionsbesøgene, som derefter blev taget i betragtning og medførte øget tiltro til certificeringsorganets arbejde efter det oprindelige besøg. Kommissionens har siden 2015 i stigende grad gjort anvendelse af certificeringsorganernes arbejde. Certificeringsorganernes arbejde bidrager dermed væsentligt til tilpasningen af medlemsstaternes indberettede fejlforekomster i GD AGRI's årlige aktivitetsrapport for 2017. Da det er en løbende proces, forventer Kommissionen, at pålidelighedsgraden fortsat vil stige i de kommende år.

| 7.34. | Kommissionen konkluderede, at blot 4 af de 15 certificeringsorganer, den havde besøgt i 2017, var pålidelige (26). Disse 4 kontroller udgør sikkerhedsgrundlaget for et budget på 700 millioner euro, dvs. 1,3  % af den fælles landbrugspolitiks samlede udgifter. |
| --- | --- |

7.34.

Kommissionen konkluderede, at blot 4 af de 15 certificeringsorganer, den havde besøgt i 2017, var pålidelige (26). Disse 4 kontroller udgør sikkerhedsgrundlaget for et budget på 700 millioner euro, dvs. 1,3  % af den fælles landbrugspolitiks samlede udgifter.

| 7.35. | GD AGRI beregnede som i de foregående år de årlige fejlforekomster, som er offentliggjort i dets årlige aktivitetsrapport, ved at justere de fejlforekomster, der var rapporteret i betalingsorganernes kontrolstatistikker. I forbindelse med justeringerne tog GD AGRI hensyn til resultaterne af sine egne overensstemmelseskontroller i medlemsstaterne og til certificeringsorganernes udtalelser om den formelle rigtighed af udgifter anmeldt til godtgørelse (jf. punkt 7.27 og
  tekstboks 7.7
  ). |
| --- | --- |

7.35.

GD AGRI beregnede som i de foregående år de årlige fejlforekomster, som er offentliggjort i dets årlige aktivitetsrapport, ved at justere de fejlforekomster, der var rapporteret i betalingsorganernes kontrolstatistikker. I forbindelse med justeringerne tog GD AGRI hensyn til resultaterne af sine egne overensstemmelseskontroller i medlemsstaterne og til certificeringsorganernes udtalelser om den formelle rigtighed af udgifter anmeldt til godtgørelse (jf. punkt 7.27 og
  tekstboks 7.7
  ).

| 7.36. | Medlemsstaterne rapporterede på baggrund af deres betalingsorganers kontrolstatistik en samlet fejlforekomst på næsten 1 %. GD AGRI rapporterede efterfølgende i sin årlige aktivitetsrapport om en justeret fejlforekomst på ca. 2,2  % for udgifterne til den fælles landbrugspolitik som helhed. Vi gennemgik GD AGRI's justering af de fejlforekomster, der var rapporteret i betalingsorganernes kontrolstatistikker. Vi konstaterede, at en fjerdedel af det samlede beløb af justeringerne direkte kunne tilskrives certificeringsorganernes arbejde. GD AGRI beregnede som i de foregående år størstedelen af sine justeringer på grundlag af sine egne overensstemmelseskontroller af betalingsorganernes udgifter. GD AGRI beregnede ofte disse justeringer ved at anvende faste satser, som skulle afspejle alvorligheden og omfanget af de svagheder, det fandt i kontrolsystemerne. Selv når GD AGRI mener, at godkendelsesorganernes arbejde er pålideligt, kan det foretage justeringer ud over de fejlforekomster, de rapporterer. I 2017 var dette tilfældet i forbindelse med to af de fire certificeringsorganer, der er nævnt i punkt 7.34. |
| --- | --- |

7.36.

Medlemsstaterne rapporterede på baggrund af deres betalingsorganers kontrolstatistik en samlet fejlforekomst på næsten 1 %. GD AGRI rapporterede efterfølgende i sin årlige aktivitetsrapport om en justeret fejlforekomst på ca. 2,2  % for udgifterne til den fælles landbrugspolitik som helhed. Vi gennemgik GD AGRI's justering af de fejlforekomster, der var rapporteret i betalingsorganernes kontrolstatistikker. Vi konstaterede, at en fjerdedel af det samlede beløb af justeringerne direkte kunne tilskrives certificeringsorganernes arbejde. GD AGRI beregnede som i de foregående år størstedelen af sine justeringer på grundlag af sine egne overensstemmelseskontroller af betalingsorganernes udgifter. GD AGRI beregnede ofte disse justeringer ved at anvende faste satser, som skulle afspejle alvorligheden og omfanget af de svagheder, det fandt i kontrolsystemerne. Selv når GD AGRI mener, at godkendelsesorganernes arbejde er pålideligt, kan det foretage justeringer ud over de fejlforekomster, de rapporterer. I 2017 var dette tilfældet i forbindelse med to af de fire certificeringsorganer, der er nævnt i punkt 7.34.

| 7.36. | Kommissionen beregner ikke en samlet fejlforekomst pr. medlemsstat, da ikke alle udgiftsområder er omfattet af kontrolstatistikker. GD AGRI gør i sin årlige aktivitetsrapport rede for kontrolstatistikkerne pr. udgiftsområde (markedsforanstaltninger, direkte betalinger, udvikling af landdistrikterne). GD AGRI's justeringer kombinerer resultaterne af certificeringsorganernes arbejde og GD AGRI's undersøgelsesresultater, som i visse tilfælde er sammenfaldende og i andre tilfælde vedrører forskellige områder. De kombineres under alle omstændigheder og skal behandles samlet, ikke separat. |
| --- | --- |

7.36.

| 7.37. | Certificeringsorganernes bidrag til Kommissionens sikkerhedsmodel er blevet større siden 2015. Det kræver imidlertid flere forbedringer, hvis Kommissionen skal nå sit mål om at anvende certificeringsorganernes arbejde som sin primære kilde til sikkerhed med hensyn til den formelle rigtighed af udgifterne til den fælles landbrugspolitik. |
| --- | --- |

7.37.

Certificeringsorganernes bidrag til Kommissionens sikkerhedsmodel er blevet større siden 2015. Det kræver imidlertid flere forbedringer, hvis Kommissionen skal nå sit mål om at anvende certificeringsorganernes arbejde som sin primære kilde til sikkerhed med hensyn til den formelle rigtighed af udgifterne til den fælles landbrugspolitik.

| 7.37. | Kommissionen glæder sig over Revisionsrettens bemærkning. Kommissionen mener, at certificeringsorganernes arbejde er blevet bedre, eftersom de i det tredje år for anvendelsen af den nye tilgang til vurdering af pålideligheden har afgivet bedre fastslåede og dokumenterede resultater i forhold til tidligere år. Selv om der er behov for yderligere forbedringer, mener Kommissionen, at certificeringsorganerne er et centralt element i den fælles landbrugspolitiks model for opnåelse af sikkerhed. |
| --- | --- |

7.37.

GD AGRI's årlige aktivitetsrapport

| 7.38. | De justerede fejlforekomster på ca. 2,2  % rapporteret af GD AGRI vedrørende udgifterne til den fælles landbrugspolitik og 1,9  % vedrørende direkte betalinger er i overensstemmelse med vores revisionskonklusion (jf. punkt 7.40). |
| --- | --- |

7.38.

De justerede fejlforekomster på ca. 2,2  % rapporteret af GD AGRI vedrørende udgifterne til den fælles landbrugspolitik og 1,9  % vedrørende direkte betalinger er i overensstemmelse med vores revisionskonklusion (jf. punkt 7.40).

| 7.38. | Kommissionen er meget tilfreds med, at Revisionsrettens revisionskonklusion er forenelig med de fejlforekomster, der er indberettet i GD AGRI's årlige aktivitetsrapport.

  De lave fejlforekomster giver et tilstrækkeligt sikkerhedsgrundlag for revisionserklæringen fra GD AGRI's generaldirektør. For at behandle årsagerne til fejlforekomsterne tages der forbehold for så vidt angår specifikke foranstaltninger eller betalingsorganer, i forbindelse med hvilke der er behov for korrigerende foranstaltninger.


  Kommissionen understreger, at den samlede fejlforekomst er faldende, hvilket også bekræftes af Revisionsrettens konklusion. Fejlforekomsten for det første år i GD AGRI's årlige aktivitetsrapport for hele EGFL (herunder direkte betalinger og markedsforanstaltninger) lå endvidere under væsentlighedstærsklen.


  Selv om Kommissionens fejlforekomst er faldet støt de seneste år, kan det for så vidt angå udvikling af landdistrikterne og i betragtning af behovet for at afveje lovligheden og den formelle rigtighed med de politiske målsætninger og under hensyntagen til gennemførelsesomkostningerne imidlertid ikke med nogen reel sikkerhed forventes, at fejlforekomsten med en rimelig indsats kan bringes ned under 2 % inden for udvikling af landdistrikter. |
| --- | --- |

7.38.

De lave fejlforekomster giver et tilstrækkeligt sikkerhedsgrundlag for revisionserklæringen fra GD AGRI's generaldirektør. For at behandle årsagerne til fejlforekomsterne tages der forbehold for så vidt angår specifikke foranstaltninger eller betalingsorganer, i forbindelse med hvilke der er behov for korrigerende foranstaltninger.

Kommissionen understreger, at den samlede fejlforekomst er faldende, hvilket også bekræftes af Revisionsrettens konklusion. Fejlforekomsten for det første år i GD AGRI's årlige aktivitetsrapport for hele EGFL (herunder direkte betalinger og markedsforanstaltninger) lå endvidere under væsentlighedstærsklen.

Selv om Kommissionens fejlforekomst er faldet støt de seneste år, kan det for så vidt angå udvikling af landdistrikterne og i betragtning af behovet for at afveje lovligheden og den formelle rigtighed med de politiske målsætninger og under hensyntagen til gennemførelsesomkostningerne imidlertid ikke med nogen reel sikkerhed forventes, at fejlforekomsten med en rimelig indsats kan bringes ned under 2 % inden for udvikling af landdistrikter.

GD MARE's og GD ENV's og GD CLIMA's årlige aktivitetsrapporter

| 7.39. | De årlige aktivitetsrapporter blev udarbejdet i overensstemmelse med Kommissionens interne instruktioner, og de metoder, der blev brugt til at beregne fejlforekomster, tyder ikke på metodologiske problemer. Antallet af transaktioner, vi reviderede i 2017 på områderne fiskeri, miljø og klimaindsats, var statistisk set for lille til, at vi kan sammenligne disse tre GD'ers oplysninger om udgifternes formelle rigtighed med vores revisionsresultater. |
| --- | --- |

7.39.

De årlige aktivitetsrapporter blev udarbejdet i overensstemmelse med Kommissionens interne instruktioner, og de metoder, der blev brugt til at beregne fejlforekomster, tyder ikke på metodologiske problemer. Antallet af transaktioner, vi reviderede i 2017 på områderne fiskeri, miljø og klimaindsats, var statistisk set for lille til, at vi kan sammenligne disse tre GD'ers oplysninger om udgifternes formelle rigtighed med vores revisionsresultater.

Konklusion og anbefalinger

Konklusion

| 7.40. | Det samlede revisionsbevis indikerer, at fejlforekomsten i udgifterne til »Naturressourcer« var væsentlig (jf. punkt 7.10). Ordningerne for direkte støtte, som stod for 74 % af udgifterne under dette FFR-udgiftsområde, var imidlertid ikke væsentlig fejlbehæftede i 2017 (jf. punkt 7.11). |
| --- | --- |

7.40.

Det samlede revisionsbevis indikerer, at fejlforekomsten i udgifterne til »Naturressourcer« var væsentlig (jf. punkt 7.10). Ordningerne for direkte støtte, som stod for 74 % af udgifterne under dette FFR-udgiftsområde, var imidlertid ikke væsentlig fejlbehæftede i 2017 (jf. punkt 7.11).

| 7.41. | Vores test af transaktioner på dette FFR-udgiftsområde viste en anslået samlet fejlforekomst på 2,4  % (jf.
  bilag 7.1
  ). |
| --- | --- |

7.41.

Vores test af transaktioner på dette FFR-udgiftsområde viste en anslået samlet fejlforekomst på 2,4  % (jf.
  bilag 7.1
  ).

Anbefalinger

| 7.42. | Bilag 7.4
  viser resultaterne af vores opfølgning på de fem anbefalinger, vi fremsatte i vores årsberetning for 2014. Kommissionen havde gennemført én anbefaling fuldt ud, mens tre var gennemført i de fleste henseender og én i nogle henseender. |
| --- | --- |

7.42.

Bilag 7.4
  viser resultaterne af vores opfølgning på de fem anbefalinger, vi fremsatte i vores årsberetning for 2014. Kommissionen havde gennemført én anbefaling fuldt ud, mens tre var gennemført i de fleste henseender og én i nogle henseender.

| 7.43. | På grundlag af denne gennemgang samt vores revisionsresultater og konklusioner vedrørende 2017 anbefaler vi, at Kommissionen: |
| --- | --- |

7.43.

På grundlag af denne gennemgang samt vores revisionsresultater og konklusioner vedrørende 2017 anbefaler vi, at Kommissionen:

| — | Anbefaling 1: vurderer effektiviteten af medlemsstaternes foranstaltninger til adressering af årsagerne til fejl i forbindelse med betalinger til markedsforanstaltninger og udvikling af landdistrikter og udsteder yderligere vejledning, hvor dette er nødvendigt (jf. punkt 7.18-7.24 og
  bilag 7.4
  )
  Måldato for gennemførelsen: 2019 |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: vurderer effektiviteten af medlemsstaternes foranstaltninger til adressering af årsagerne til fejl i forbindelse med betalinger til markedsforanstaltninger og udvikling af landdistrikter og udsteder yderligere vejledning, hvor dette er nødvendigt (jf. punkt 7.18-7.24 og
  bilag 7.4
  )

Måldato for gennemførelsen: 2019

Kommissionen accepterer denne anbefaling og vil fortsat anmode medlemsstaterne om at udarbejde afhjælpende handlingsplaner i tilfælde, hvor der er konstateret alvorlige mangler og svagheder, og overvåge at disse gennemføres effektivt. Alle de relevante retningslinjer ajourføres regelmæssigt. Se også Kommissionens svar på punkt 7.38.

| — | Anbefaling 2: foretager en nærmere undersøgelse af kvaliteten af certificeringsorganernes test af transaktioner (jf. punkt 7.32)
  Måldato for gennemførelsen: 2019 |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: foretager en nærmere undersøgelse af kvaliteten af certificeringsorganernes test af transaktioner (jf. punkt 7.32)

Måldato for gennemførelsen: 2019

Kommissionen accepterer denne anbefaling og mener, at den allerede gennemføres via de særlige revisioner af certificeringsorganerne, overensstemmelsesrevisioner og vurderingen af den finansielle regnskabsafslutning.

Kommissionen vil fortsat yde vejledning med hensyn til kvaliteten af certificeringsorganernes arbejde.

| — | Anbefaling 3: kontrollerer gennemførelsen af de afhjælpende foranstaltninger, som medlemsstaternes myndigheder har truffet i de tilfælde, hvor Kommissionen konstaterede, at den ikke eller kun i begrænset omfang kunne forlade sig på et certificeringsorgans arbejde (jf. punkt 7.34).
  Måldato for gennemførelsen: 2019. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 3: kontrollerer gennemførelsen af de afhjælpende foranstaltninger, som medlemsstaternes myndigheder har truffet i de tilfælde, hvor Kommissionen konstaterede, at den ikke eller kun i begrænset omfang kunne forlade sig på et certificeringsorgans arbejde (jf. punkt 7.34).

Måldato for gennemførelsen: 2019.

Kommissionen accepterer denne anbefaling og mener, at den allerede gennemføres.

Der er for alle tilfælde, hvor det er konstateret, at der ikke kan sættes lid til et certificeringsorgans arbejde, igangsat en efterprøvende regnskabsafslutning med henblik på at drøfte de afhjælpende foranstaltninger, der skal gennemføres af den pågældende medlemsstat. For så vidt angår tilfælde, hvor der kun i begrænset omfang kan sættes lid til certificeringsorganets arbejde, følges der systematisk op på grundlag af medlemsstatens svar og/eller certificeringsorganets rapport for det følgende regnskabsår.

DEL 2 — PERFORMANCE

| 7.44. | I 2017 offentliggjorde vi seks særberetninger om udgifterne til »Naturressourcer«. Særberetningerne om den fælles landbrugspolitik undersøgte udvikling af landdistrikterne, støtte til unge landbrugere, forgrønnelse (jf. punkt 3.45-3.48) og certificeringsorganernes rolle. Vi offentliggjorde også beretninger om fiskerikontrol og om Natura 2000-nettet. |
| --- | --- |

7.44.

I 2017 offentliggjorde vi seks særberetninger om udgifterne til »Naturressourcer«. Særberetningerne om den fælles landbrugspolitik undersøgte udvikling af landdistrikterne, støtte til unge landbrugere, forgrønnelse (jf. punkt 3.45-3.48) og certificeringsorganernes rolle. Vi offentliggjorde også beretninger om fiskerikontrol og om Natura 2000-nettet.

| 7.45. | I forbindelse med vores test af transaktionernes formelle rigtighed i 2017 vurderede vi desuden resultaterne af den geospatiale støtteansøgning vedrørende arealbaserede betalinger og af investeringsprojekterne for udvikling af landdistrikter. |
| --- | --- |

7.45.

I forbindelse med vores test af transaktionernes formelle rigtighed i 2017 vurderede vi desuden resultaterne af den geospatiale støtteansøgning vedrørende arealbaserede betalinger og af investeringsprojekterne for udvikling af landdistrikter.

Vurdering af resultaterne af den geospatiale støtteansøgning

| 7.46. | Den geospatiale ansøgning er en webapplikation, som landbrugere kan anvende til at indgive arealbaserede støtteansøgninger online til behandling hos betalingsorganerne. Betalingsorganerne skal stille den geospatiale ansøgning til rådighed for modtagere af arealbaseret støtte senest i 2018 (27), men en gennemførelsesafgørelse fra Kommissionen bevilgede en forlængelse af denne frist til seks medlemsstater (28). Støttemodtagerne bør anvende den geospatiale støtteansøgning, så snart den er tilgængelig. Hvis støttemodtagerne er ude af stand til at anvende den geospatiale støtteansøgning, skal myndighederne yde den nødvendige bistand eller levere ansøgningsskemaer på papir. Myndighederne skal under alle omstændigheder sikre, at de anmeldte arealer digitaliseres. |
| --- | --- |

7.46.

Den geospatiale ansøgning er en webapplikation, som landbrugere kan anvende til at indgive arealbaserede støtteansøgninger online til behandling hos betalingsorganerne. Betalingsorganerne skal stille den geospatiale ansøgning til rådighed for modtagere af arealbaseret støtte senest i 2018 (27), men en gennemførelsesafgørelse fra Kommissionen bevilgede en forlængelse af denne frist til seks medlemsstater (28). Støttemodtagerne bør anvende den geospatiale støtteansøgning, så snart den er tilgængelig. Hvis støttemodtagerne er ude af stand til at anvende den geospatiale støtteansøgning, skal myndighederne yde den nødvendige bistand eller levere ansøgningsskemaer på papir. Myndighederne skal under alle omstændigheder sikre, at de anmeldte arealer digitaliseres.

| 7.46. | Kommissionen bemærker, at det geospatiale støtteansøgningsskema hurtigt er blevet gennemført i størstedelen af medlemsstaterne.

  Selv om seks af medlemsstaterne fik bevilget en forlængelse af fristen, vedrører fristforlængelserne for tre af de pågældende medlemsstater imidlertid kun specifikke problemer i forbindelse med visse støtteansøgninger til udvikling af landdistrikterne eller med delte parceller, og de repræsenterer således kun en lille del af den samlede støtte (se anden fodnote til dette punkt). |
| --- | --- |

7.46.

Selv om seks af medlemsstaterne fik bevilget en forlængelse af fristen, vedrører fristforlængelserne for tre af de pågældende medlemsstater imidlertid kun specifikke problemer i forbindelse med visse støtteansøgninger til udvikling af landdistrikterne eller med delte parceller, og de repræsenterer således kun en lille del af den samlede støtte (se anden fodnote til dette punkt).

| 7.47. | Applikationen omfatter LPIS-data om landparceller, som giver landbrugere mulighed for at tjekke og ajourføre deres anmeldte landbrugsareal på skærmen (jf.
  tekstboks 7.9
  ). |
| --- | --- |

7.47.

Applikationen omfatter LPIS-data om landparceller, som giver landbrugere mulighed for at tjekke og ajourføre deres anmeldte landbrugsareal på skærmen (jf.
  tekstboks 7.9
  ).

Tekstboks 7.9 —   Den geospatiale støtteansøgning giver landbrugere mulighed for at ajourføre deres data på skærmen

Ved anvendelse af den geospatiale støtteansøgning kan landbrugere markere de enkelte markgrænser på skærmen og foretage de nødvendige korrektioner.

Image

Kilde: Onlinedemonstrationsskærm (Det Forenede Kongerige — Nordirland): Department of Agriculture, Environment and Rural Affairs).

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 7.48. | Applikationen skal forhindre landbrugere i at begå fejl, når de anmelder deres støtteberettigede arealer, gøre administrative krydskontroller mere effektive og levere mere pålidelige data til overvågning og evaluering. |
| --- | --- |

7.48.

Applikationen skal forhindre landbrugere i at begå fejl, når de anmelder deres støtteberettigede arealer, gøre administrative krydskontroller mere effektive og levere mere pålidelige data til overvågning og evaluering.

| 7.49. | Under vores besøg på 110 landbrug for at undersøge arealbaserede betalinger vurderede vi landbrugernes anvendelse af denne applikation. Vi bad dem, der havde anvendt applikationen, om at svare på følgende: |
| --- | --- |

7.49.

Under vores besøg på 110 landbrug for at undersøge arealbaserede betalinger vurderede vi landbrugernes anvendelse af denne applikation. Vi bad dem, der havde anvendt applikationen, om at svare på følgende:

| — | om den havde hjulpet dem til at undgå fejl ved indgivelse af støtteansøgninger |
| --- | --- |

—

om den havde hjulpet dem til at undgå fejl ved indgivelse af støtteansøgninger

| — | om de nu brugte mindre tid på at udfylde deres støtteansøgninger |
| --- | --- |

—

om de nu brugte mindre tid på at udfylde deres støtteansøgninger

| — | om de fandt applikationen mere brugervenlig end det tidligere system |
| --- | --- |

—

om de fandt applikationen mere brugervenlig end det tidligere system

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| — | om betalingsorganet havde ydet tilstrækkelig bistand og vejledning |
| --- | --- |

—

om betalingsorganet havde ydet tilstrækkelig bistand og vejledning

| — | hvordan de overordnet vurderede den geospatiale støtteansøgning sammenlignet med det tidligere system, de havde anvendt. |
| --- | --- |

—

hvordan de overordnet vurderede den geospatiale støtteansøgning sammenlignet med det tidligere system, de havde anvendt.

| 7.50. | Vi undersøgte også 24 betalingsorganer (29) og spurgte dem om: |
| --- | --- |

7.50.

Vi undersøgte også 24 betalingsorganer (29) og spurgte dem om:

| — | om de havde indført applikationen og i givet fald, hvor stor en del af støttemodtagerne der havde adgang til og faktisk anvendte systemet |
| --- | --- |

—

om de havde indført applikationen og i givet fald, hvor stor en del af støttemodtagerne der havde adgang til og faktisk anvendte systemet

| — | om applikationen havde resulteret i færre fejl i de indgivne støtteansøgninger |
| --- | --- |

—

om applikationen havde resulteret i færre fejl i de indgivne støtteansøgninger

| — | om de havde opnået omkostnings- og tidsbesparelser i behandlingen af støtteansøgninger. |
| --- | --- |

—

om de havde opnået omkostnings- og tidsbesparelser i behandlingen af støtteansøgninger.

Støttemodtagerne og betalingsorganerne var positive i deres vurdering af den geospatiale støtteansøgning

| 7.51. | 21 af de 24 undersøgte betalingsorganer meddelte os, at applikationen var tilgængelig for alle modtagere af direkte støtte. I Det Forenede Kongerige (England) for 2016 og i Slovakiet og Spanien (Castilla-La Mancha) for 2017 var applikationen tilgængelig for henholdsvis 62 %, 32 % og 22 % af støttemodtagerne, som tegnede sig for henholdsvis 50 %, 75 % og 83 % af det anmeldte areal. Betalingsorganerne oplevede en kraftig anvendelse af applikationen blandt støttemodtagerne, undtagen i Polen for 2016, hvor kun 0,8  % af støttemodtagerne brugte den, mens resten indgav papirbaserede ansøgninger. |
| --- | --- |

7.51.

21 af de 24 undersøgte betalingsorganer meddelte os, at applikationen var tilgængelig for alle modtagere af direkte støtte. I Det Forenede Kongerige (England) for 2016 og i Slovakiet og Spanien (Castilla-La Mancha) for 2017 var applikationen tilgængelig for henholdsvis 62 %, 32 % og 22 % af støttemodtagerne, som tegnede sig for henholdsvis 50 %, 75 % og 83 % af det anmeldte areal. Betalingsorganerne oplevede en kraftig anvendelse af applikationen blandt støttemodtagerne, undtagen i Polen for 2016, hvor kun 0,8  % af støttemodtagerne brugte den, mens resten indgav papirbaserede ansøgninger.

| 7.51. | Kommissionen anerkender det overordnet positive billede, der tegner sig på grundlag af Revisionsrettens data. Kommissionen overvåger gennemførelsen af det geospatiale støtteansøgningsskema på grundlag af det pågældende område snarere end antallet af støttemodtagere, jf. artikel 17 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014.

  Se også Kommissionens svar på punkt 7.52 og 7.65. |
| --- | --- |

7.51.

Se også Kommissionens svar på punkt 7.52 og 7.65.

| 7.52. | Mere end tre fjerdedele af de støttemodtagere, vi besøgte, havde anvendt applikationen. Når støttemodtagere ikke havde anvendt den geospatiale støtteansøgning, var det i nogle tilfælde, fordi applikationen ikke var tilgængelig eller oprindeligt var blevet indført som en valgmulighed, som støttemodtagerne ikke havde benyttet sig af endnu. Dette var tilfældet, når betalingsorganerne fortsat tillod indgivelse af papirbaserede støtteanmodninger, hvilket nogle støttemodtagere foretrak, idet de ikke havde de nødvendige IT-færdigheder eller ikke stolede på IT-systemet. |
| --- | --- |

7.52.

Mere end tre fjerdedele af de støttemodtagere, vi besøgte, havde anvendt applikationen. Når støttemodtagere ikke havde anvendt den geospatiale støtteansøgning, var det i nogle tilfælde, fordi applikationen ikke var tilgængelig eller oprindeligt var blevet indført som en valgmulighed, som støttemodtagerne ikke havde benyttet sig af endnu. Dette var tilfældet, når betalingsorganerne fortsat tillod indgivelse af papirbaserede støtteanmodninger, hvilket nogle støttemodtagere foretrak, idet de ikke havde de nødvendige IT-færdigheder eller ikke stolede på IT-systemet.

| 7.52. | Kommissionen bemærker, at den gradvise indførelse af det geospatiale støtteansøgningsskema og muligheden for at bibeholde systemet med papirbaserede ansøgninger blev fastsat i EU-lovgivningen, da det forventedes, at nogle landbrugere eventuelt vil have vanskeligheder med at tilpasse sig det nye system. Se artikel 17, stk. 3, og betragtning 15 i forordning (EU) nr. 809/2014. |
| --- | --- |

7.52.

| 7.53. | De fleste betalingsorganer, vi besøgte, var af den opfattelse, at applikationen havde hjulpet med at forhindre visse fejl fra støttemodtagernes side. De landbrugere, som vi mødte, var generelt enige i denne vurdering, da 88 % af dem, der svarede på vores spørgsmål om applikationens anvendelighed med hensyn til at undgå fejl, fortalte os, at applikationen havde hjulpet dem til at korrigere fejl i deres ansøgninger. |
| --- | --- |

7.53.

De fleste betalingsorganer, vi besøgte, var af den opfattelse, at applikationen havde hjulpet med at forhindre visse fejl fra støttemodtagernes side. De landbrugere, som vi mødte, var generelt enige i denne vurdering, da 88 % af dem, der svarede på vores spørgsmål om applikationens anvendelighed med hensyn til at undgå fejl, fortalte os, at applikationen havde hjulpet dem til at korrigere fejl i deres ansøgninger.

| 7.54. | Af de støttemodtagere, der svarede på vores spørgsmål om tidsbesparelser, erklærede 67 %, at de nu havde brug for mindre tid til at afslutte deres støtteansøgning. På samme måde bekræftede mere end halvdelen af betalingsorganerne, at de havde opnået tidsbesparelser i behandlingen af støtteansøgninger. To betalingsorganer, som først var begyndt at anvende applikationen i 2016 eller 2017, fandt det for tidligt at vurdere mulige tidsbesparelser. Tre betalingsorganer mente, at deres tidligere onlinesystem allerede havde de samme væsentlige karakteristika som den geospatiale støtteansøgning. |
| --- | --- |

7.54.

Af de støttemodtagere, der svarede på vores spørgsmål om tidsbesparelser, erklærede 67 %, at de nu havde brug for mindre tid til at afslutte deres støtteansøgning. På samme måde bekræftede mere end halvdelen af betalingsorganerne, at de havde opnået tidsbesparelser i behandlingen af støtteansøgninger. To betalingsorganer, som først var begyndt at anvende applikationen i 2016 eller 2017, fandt det for tidligt at vurdere mulige tidsbesparelser. Tre betalingsorganer mente, at deres tidligere onlinesystem allerede havde de samme væsentlige karakteristika som den geospatiale støtteansøgning.

| 7.55. | Af de støtteansøgere, der besvarede vores spørgsmål, erklærede 72 %, at den geospationale støtteansøgning var mere brugervenlig end tidligere systemer, og de var alle tilfredse med betalingsorganernes bistand og vejledning. Samlet set var støttemodtagernes vurdering positiv (jf.
  tekstboks 7.10
  ). |
| --- | --- |

7.55.

Af de støtteansøgere, der besvarede vores spørgsmål, erklærede 72 %, at den geospationale støtteansøgning var mere brugervenlig end tidligere systemer, og de var alle tilfredse med betalingsorganernes bistand og vejledning. Samlet set var støttemodtagernes vurdering positiv (jf.
  tekstboks 7.10
  ).

| 7.55. | Kommissionen anerkender det overordnet positive billede, der tegner sig. |
| --- | --- |

7.55.

Tekstboks 7.10 —   Støttemodtagerne var tilfredse med den geospatiale ansøgning

Image

Kilde: Revisionsretten.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Vurdering af resultaterne af investeringsprojekterne for udvikling af landdistrikter

| 7.56. | Vi vurderede stikprøvens 29 investeringsprojekter for udvikling af landdistrikter, som omfattede forskellige foranstaltninger, herunder: |
| --- | --- |

7.56.

Vi vurderede stikprøvens 29 investeringsprojekter for udvikling af landdistrikter, som omfattede forskellige foranstaltninger, herunder:

| — | opførelse af landbrugsbygninger og modernisering af landbrugsudstyr |
| --- | --- |

—

opførelse af landbrugsbygninger og modernisering af landbrugsudstyr

| — | ydelse af etableringsstøtte til unge landbrugere og mindre landbrugere |
| --- | --- |

—

ydelse af etableringsstøtte til unge landbrugere og mindre landbrugere

| — | udvikling af infrastrukturer i landdistrikterne, såsom forbedringer af veje og bredbåndsnet. |
| --- | --- |

—

udvikling af infrastrukturer i landdistrikterne, såsom forbedringer af veje og bredbåndsnet.

| 7.57. | Vi undersøgte, om: |
| --- | --- |

7.57.

Vi undersøgte, om:

| — | støtteberettigelsesbetingelserne for den pågældende foranstaltning var i overensstemmelse med de prioriteter, der var identificeret i programmet for udvikling af landdistrikter, og om udvælgelsesproceduren var hensigtsmæssig |
| --- | --- |

—

støtteberettigelsesbetingelserne for den pågældende foranstaltning var i overensstemmelse med de prioriteter, der var identificeret i programmet for udvikling af landdistrikter, og om udvælgelsesproceduren var hensigtsmæssig

| — | støttemodtagerne havde gennemført projekterne som planlagt |
| --- | --- |

—

støttemodtagerne havde gennemført projekterne som planlagt

| — | medlemsstaterne havde kontrolleret, om de anmeldte omkostninger var rimelige |
| --- | --- |

—

medlemsstaterne havde kontrolleret, om de anmeldte omkostninger var rimelige

| — | der var gjort passende brug af forenklede omkostningsmuligheder. |
| --- | --- |

—

der var gjort passende brug af forenklede omkostningsmuligheder.

Støtteberettigelsesbetingelserne og projektudvælgelseskriterierne var generelt i overensstemmelse med prioriteterne for udvikling af landdistrikterne

| 7.58. | EU har defineret 11 tematiske mål med henblik på at skabe en forbindelse mellem Europa 2020-strategien og de europæiske struktur- og investeringsfonde, herunder ELFUL. De langsigtede strategiske mål for udvikling af landdistrikterne for perioden 2014-2020 er inddelt i seks prioriteter, der er opdelt i 18 fokusområder (30) (jf.
  tekstboks 7.11
  ). En enkelt foranstaltning kan bidrage til flere prioriteter, og flere foranstaltninger kan være relevante for én prioritet. |
| --- | --- |

7.58.

EU har defineret 11 tematiske mål med henblik på at skabe en forbindelse mellem Europa 2020-strategien og de europæiske struktur- og investeringsfonde, herunder ELFUL. De langsigtede strategiske mål for udvikling af landdistrikterne for perioden 2014-2020 er inddelt i seks prioriteter, der er opdelt i 18 fokusområder (30) (jf.
  tekstboks 7.11
  ). En enkelt foranstaltning kan bidrage til flere prioriteter, og flere foranstaltninger kan være relevante for én prioritet.

Tekstboks 7.11 —   Illustration af forbindelserne mellem tematiske mål, prioriteter for udvikling af landdistrikterne og foranstaltninger

Image

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 7.59. | I 26 af de 29 undersøgte sager konstaterede vi, at foranstaltningen var i overensstemmelse med de prioriteter og fokusområder, der er identificeret i programmerne for udvikling af landdistrikterne, og at medlemsstaterne havde anvendt relevante udvælgelsesprocedurer. Som bemærket i vores særberetning nr. 16/2017 er det imidlertid svært at vurdere bidraget fra prioriteter og fokusområder for udvikling af landdistrikterne til hvert af de tematiske mål. |
| --- | --- |

7.59.

I 26 af de 29 undersøgte sager konstaterede vi, at foranstaltningen var i overensstemmelse med de prioriteter og fokusområder, der er identificeret i programmerne for udvikling af landdistrikterne, og at medlemsstaterne havde anvendt relevante udvælgelsesprocedurer. Som bemærket i vores særberetning nr. 16/2017 er det imidlertid svært at vurdere bidraget fra prioriteter og fokusområder for udvikling af landdistrikterne til hvert af de tematiske mål.

| 7.59. | Foranstaltningerne til udvikling af landdistrikterne er instrumenter, der skal gøre det muligt at nå målene for prioriteterne og fokusområderne. På grund af deres multifunktionelle karakter er det ikke muligt at etablere en direkte sammenhæng mellem foranstaltninger og tematiske mål. En sådan sammenhæng bliver imidlertid tydelig, når foranstaltningerne tildeles fokusområderne. |
| --- | --- |

7.59.

| 7.60. | I de resterende tre tilfælde havde de nationale myndigheder ikke fastsat passende støtteberettigelsesbetingelser eller anvendt effektive udvælgelsesprocedurer. I ét af disse tilfælde havde de nationale myndigheder fastsat passende udvælgelseskriterier på forhånd og tildelt point på grundlag af ansøgningens opfyldelse af disse kriterier. Myndighederne fastsatte imidlertid ikke en minimumstærskel for point, og alle projektansøgninger modtog derfor støtte. For så vidt angår to andre projekter havde de nationale myndigheder fastsat minimumstærsklen for lavt til at sikre tilstrækkelig målretning. |
| --- | --- |

7.60.

I de resterende tre tilfælde havde de nationale myndigheder ikke fastsat passende støtteberettigelsesbetingelser eller anvendt effektive udvælgelsesprocedurer. I ét af disse tilfælde havde de nationale myndigheder fastsat passende udvælgelseskriterier på forhånd og tildelt point på grundlag af ansøgningens opfyldelse af disse kriterier. Myndighederne fastsatte imidlertid ikke en minimumstærskel for point, og alle projektansøgninger modtog derfor støtte. For så vidt angår to andre projekter havde de nationale myndigheder fastsat minimumstærsklen for lavt til at sikre tilstrækkelig målretning.

| 7.60. | De nationale myndigheder kan fastsætte forpligtelser og andre krav, der sikrer en effektiv gennemførelse af den pågældende foranstaltning, under hensyntagen til de kriterier for støtteberettigelse, som normalt indgår i EU-lovgivningen. |
| --- | --- |

7.60.

Det gjaldt i de fleste tilfælde, at støttemodtagerne gennemførte projekterne som planlagt, og at medlemsstaterne kontrollerede omkostningernes rimelighed

| 7.61. | Da vores revision fandt sted, var 19 af de 29 projekter, vi undersøgte, blevet gennemført. Vi konstaterede, at 17 af disse projekter var blevet gennemført som planlagt (jf. et eksempel i 
  tekstboks 7.12
  ). |
| --- | --- |

7.61.

Da vores revision fandt sted, var 19 af de 29 projekter, vi undersøgte, blevet gennemført. Vi konstaterede, at 17 af disse projekter var blevet gennemført som planlagt (jf. et eksempel i 
  tekstboks 7.12
  ).

Tekstboks 7.12 —   Eksempel på et projekt, der blev gennemført som planlagt

Vi undersøgte en betaling til en landbrugsbedrift i Italien (Veneto), som var afholdt under en foranstaltning udformet til at styrke bedrifternes levedygtighed og konkurrenceevne ved at lette omstrukturering og modernisering.

Støtteberettigelsesbetingelserne og udvælgelseskriterierne sigtede mod investeringer, som styrker bedrifternes levedygtighed, begrænser den miljømæssige indvirkning eller øger dyrevelfærden. Investeringen bestod i erhvervelse af siloer og automatisk udstyr til opbevaring og tilberedning af dyrefoder.

Bedriften moderniserede sine aktiver og forbedrede sin levedygtighed ved at reducere omkostningerne i forbindelse med fodring af dyr.

| 7.62. | I 4 af de 29 projekter, vi undersøgte, bestod betalingen af et fast beløb. I 23 sager havde de nationale myndigheder indført procedurer til kontrol af, om de anmeldte omkostninger var rimelige, som f.eks. udbud, referenceomkostninger eller sammenligning af tilbud. Sådanne procedurer var enten ikke indført eller ikke blevet anvendt i de resterende to sager. |
| --- | --- |

7.62.

I 4 af de 29 projekter, vi undersøgte, bestod betalingen af et fast beløb. I 23 sager havde de nationale myndigheder indført procedurer til kontrol af, om de anmeldte omkostninger var rimelige, som f.eks. udbud, referenceomkostninger eller sammenligning af tilbud. Sådanne procedurer var enten ikke indført eller ikke blevet anvendt i de resterende to sager.

Medlemsstaterne gjorde kun begrænset brug af forenklede omkostningsmuligheder

| 7.63. | I perioden 2014-2020 kan medlemsstaterne som alternativ til godtgørelse af afholdte udgifter bruge forenklede omkostningsmuligheder: standardsatser for enhedsomkostninger, faste beløb og finansiering efter en fast takst (31). Forenklede omkostningsmuligheder har potentiale til at forenkle administrationen og holde projektomkostningerne under kontrol (32). |
| --- | --- |

7.63.

I perioden 2014-2020 kan medlemsstaterne som alternativ til godtgørelse af afholdte udgifter bruge forenklede omkostningsmuligheder: standardsatser for enhedsomkostninger, faste beløb og finansiering efter en fast takst (31). Forenklede omkostningsmuligheder har potentiale til at forenkle administrationen og holde projektomkostningerne under kontrol (32).

| 7.63. | Anvendelsen af forenklede omkostningsmuligheder er blevet udviklet yderligere i denne programmeringsperiode med henblik på ikke-IFKS-foranstaltninger og andre foranstaltninger, der ikke godtgøres ved hjælp af de forenklede omkostningsmuligheder, som er fastsat i den fondsspecifikke forordning. |
| --- | --- |

7.63.

| 7.64. | Vi er af den opfattelse, at 23 af de projekter, vi undersøgte, kunne have anvendt forenklede omkostningsmuligheder på i det mindste nogle omkostningselementer, men kun 5 gjorde det (33). Dette bekræfter konklusionen i vores nylige særberetning om finansiering af landdistriktsprojekter, nemlig at anvendelsen af disse muligheder er begrænset, delvis på grund af den store variation i foranstaltninger og støttemodtagere (34). |
| --- | --- |

7.64.

Vi er af den opfattelse, at 23 af de projekter, vi undersøgte, kunne have anvendt forenklede omkostningsmuligheder på i det mindste nogle omkostningselementer, men kun 5 gjorde det (33). Dette bekræfter konklusionen i vores nylige særberetning om finansiering af landdistriktsprojekter, nemlig at anvendelsen af disse muligheder er begrænset, delvis på grund af den store variation i foranstaltninger og støttemodtagere (34).

| 7.64. | Kommissionen er af den opfattelse, at anvendelsen af forenklede omkostningsordninger er noget nyt, hvad angår ikkearealrelaterede og ikkedyrerelaterede udgifter. Det kræver en vis tid, før disse muligheder kan blive udnyttet af medlemsstaterne. Dog indføres nogle af de forenklede omkostningsmuligheder på nuværende tidspunkt gennem ændringer i programmerne for udvikling af landdistrikterne. |
| --- | --- |

7.64.

Konklusion

| 7.65. | De fleste af de ansøgere om arealstøtte, vi besøgte, anvendte allerede den geospatiale støtteansøgning, hvilket medfører færre fejl og sikrer tidsbesparelser i de fleste tilfælde. Af de landbrugere, vi interviewede, indgav 23 % stadig deres ansøgninger uden at anvende den geospatiale ansøgning. |
| --- | --- |

7.65.

De fleste af de ansøgere om arealstøtte, vi besøgte, anvendte allerede den geospatiale støtteansøgning, hvilket medfører færre fejl og sikrer tidsbesparelser i de fleste tilfælde. Af de landbrugere, vi interviewede, indgav 23 % stadig deres ansøgninger uden at anvende den geospatiale ansøgning.

| 7.65. | Kommissionen bemærker, at EU-lovgivningen gav mulighed for gradvis indførelse af det geospatiale støtteansøgningsskema. Ifølge tidsrammerne forpligtedes medlemsstaterne til at sikre, at det geospatiale støtteansøgningsskema i ansøgningsåret 2016 ville dække 25 % af landområderne, 75 % i ansøgningsåret 2017 (regnskabsåret 2018), og til at sikre dækning i ansøgningsåret 2018 (regnskabsåret 2019) (se artikel 17, stk. 2, i forordning (EU) nr. 809/2014). |
| --- | --- |

7.65.

| 7.66. | I 2017 besøgte vi 29 investeringsprojekter for udvikling af landdistrikter. Med hensyn til de besøgte projekter konstaterede vi samlet set, at støtteberettigelsesbetingelserne var i overensstemmelse med prioriteterne i landdistriktsprogrammerne, og at udvælgelsesprocedurerne var hensigtsmæssige. De støttemodtagere, vi besøgte, gennemførte generelt de stikprøveudtagne investeringsprojekter for udvikling af landdistrikter som planlagt, og medlemsstaterne kontrollerede, at omkostningerne var rimelige. Medlemsstaterne gjorde imidlertid kun begrænset brug af forenklede omkostningsmuligheder. |
| --- | --- |

7.66.

I 2017 besøgte vi 29 investeringsprojekter for udvikling af landdistrikter. Med hensyn til de besøgte projekter konstaterede vi samlet set, at støtteberettigelsesbetingelserne var i overensstemmelse med prioriteterne i landdistriktsprogrammerne, og at udvælgelsesprocedurerne var hensigtsmæssige. De støttemodtagere, vi besøgte, gennemførte generelt de stikprøveudtagne investeringsprojekter for udvikling af landdistrikter som planlagt, og medlemsstaterne kontrollerede, at omkostningerne var rimelige. Medlemsstaterne gjorde imidlertid kun begrænset brug af forenklede omkostningsmuligheder.

Anbefalinger

| 7.67. | På grundlag af vores revisionsresultater og konklusion anbefaler vi, at Kommissionen: |
| --- | --- |

7.67.

På grundlag af vores revisionsresultater og konklusion anbefaler vi, at Kommissionen:

| — | Anbefaling 4: overvåger de fremskridt, som betalingsorganerne gør med hensyn til at støtte landmænd, der endnu ikke anvender den geospatiale støtteansøgning, og fremmer bedste praksis med henblik på at maksimere fordelene ved og sikre fuldstændig gennemførelse af det nye system inden for de lovbestemte tidsfrister (jf. punkt 7.51 og 7.52).
  Måldato for gennemførelsen: 2020. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 4: overvåger de fremskridt, som betalingsorganerne gør med hensyn til at støtte landmænd, der endnu ikke anvender den geospatiale støtteansøgning, og fremmer bedste praksis med henblik på at maksimere fordelene ved og sikre fuldstændig gennemførelse af det nye system inden for de lovbestemte tidsfrister (jf. punkt 7.51 og 7.52).

Måldato for gennemførelsen: 2020.

Kommissionen accepterer denne anbefaling og mener, at den allerede gennemføres. Kommissionen overvåger nøje fremskridtene i medlemsstaterne og vil fortsætte hermed. Det geospatiale støtteansøgningsskema er hurtigt blevet gennemført i de fleste medlemsstater i overensstemmelse med den frist, der er fastsat i EU-lovgivningen.

---

(1)  Artikel 110, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 af 17. december 2013 om finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 352/78, (EF) nr. 165/94, (EF) nr. 2799/98, (EF) nr. 814/2000, (EF) nr. 1290/2005 og (EF) nr. 485/2008 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 549).

(2)  Markedsforanstaltninger finansieres fuldt ud af EGFL, bortset fra visse foranstaltninger, der samfinansieres, f.eks. salgsfremstød og skolefrugtordningen. Programmer for udvikling af landdistrikter medfinansieres af Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL).

(3)  Stikprøven bestod af 121 direkte betalinger og 19 markedsforanstaltninger finansieret af EGFL, 84 betalinger til udvikling af landdistrikter finansieret af ELFUL og 6 betalinger til miljø, klimaindsats og fiskeri.

(4)  Belgien, Bulgarien, Danmark, Tyskland, Irland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Kroatien, Italien, Litauen, Ungarn, Nederlandene, Østrig, Polen, Portugal, Rumænien, Slovakiet, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige. Stikprøven omfattede også fem transaktioner under direkte forvaltning.

(5)  I overensstemmelse med Revisionsrettens nye tilgang (jf. bilag 1.1, punkt 12) besluttede vi i forbindelse med planlægningen af revisionen ikke at give en vurdering eller anslået fejlforekomst for området »udvikling af landdistrikter, markedsforanstaltninger, miljø, klimaindsats og fiskeri«. Vi giver indblik i den type af fejl, der forekommer på dette område (jf. punkt 1.25 og punkt 7.18-7.25 og bilag 7.3).

(6)  Vi konstaterede også 10 tilfælde af manglende overholdelse af reglerne, som ikke havde nogen finansiel indvirkning.

(7)  Vi baserer vores beregning af fejlforekomsten på en repræsentativ stikprøve. Det anførte tal er det bedste skøn. Vi har 95 % sikkerhed for, at den anslåede fejlforekomst i populationen ligger mellem 0,9 % og 3,9 % (henholdsvis den nedre og den øvre fejlgrænse).

(8)  Baseret på vores resultater fra tidligere år (jf. punkt 7.19 i vores årsberetning for 2016) har vi besluttet at undersøge markedsforanstaltninger sammen med andre områder, som vi anser for at være særlig udsatte for fejl (jf. punkt 7.5).

(9)  Der ydes afkoblede betalinger for støtteberettigede landbrugsarealer, uanset om de bruges til produktion eller ej.

(10)  Vi besøgte 77 landbrug for at kontrollere, at støttemodtagerne havde overholdt reglerne. Med hensyn til de resterende 44 betalinger, opnåede vi via skrivebordskontrol tilstrækkeligt bevis baseret på oplysninger, som betalingsorganerne havde givet os.

(11)  IFKS er afhængig af databaser over bedrifter, ansøgninger og landbrugsområder, som anvendes til administrativ krydskontrol af alle støtteansøgninger. LPIS er et geografisk informationssystem med geodatasæt fra mange kilder, som tilsammen udgør en fortegnelse over alle landbrugsarealer i medlemsstaterne.

(12)  Jf. punkt 7.13 i vores årsberetning for 2016.

(13)  Jf. punkt 7.15 i vores årsberetning for 2016.

(14)  Artikel 11, stk. 4, i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014 af 17. juli 2014 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 for så vidt angår det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem, foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne og krydsoverensstemmelse (EUT L 227 af 31.7.2014, s. 69).

(15)  For yderligere oplysninger henvises til punkt 7.43-7.54 i vores årsberetning for 2016 og punkt 26-39 i vores særberetning nr. 21/2017 »Forgrønnelse: en mere kompleks indkomststøtteordning, som endnu ikke er miljømæssigt effektiv«.

(16)  Hurtigt voksende afgrøder etableres mellem to hovedafgrøder med det formål at styrke biodiversiteten og forebygge jorderosion.

(17)  Jf. punkt 90 i vores særberetning nr. 7/2017 »Certificeringsorganernes nye rolle i forbindelse med udgifterne til den fælles landbrugspolitik: et positivt skridt i retning af en model med én enkelt revision, men der er væsentlige svagheder, der skal afhjælpes« og punkt 7.54 i vores årsberetning for 2015.

(18)  Omfanget af Kommissionens kontrolbesøg er normalt begrænset til visse delpopulationer i budgettet for den fælles landbrugspolitik (EGFL IFKS, EGFL ikke-IFKS, ELFUL IFKS, ELFUL ikke-IFKS), som revideres af certificeringsorganerne.

(19)  Kommissionen konkluderer på grundlag af kontrolbesøgene, at GD AGRI ved sin kontrol ikke konstaterede forhold, der giver anledning til at tro, man ikke kan forlade sig på det revisionsarbejde, der er udført af godkendelsesorganet for regnskabsåret 2017, dvs. at den giver negativ sikkerhed.

(20)  Der blev ved de respektive certificeringsorganer foretaget besøg, der omfattede forskellige befolkningsgrupper og forskellige betalingsorganer.

(21)  Kommissionen har i løbet af tre år besøgt 35 af de 55 certificeringsorganer.

(22)  Vi undersøgte ét kontrolbesøg fra 2015, fire fra 2016 og syv fra 2017.

(23)  Den Tjekkiske Republik, Tyskland (Niedersachsen), Estland, Grækenland, Rumænien og Det Forenede Kongerige (Wales).

(24)  Danmark, Spanien (Asturien og La Rioja), Italien (Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura), Slovakiet og Sverige.

(25)  Tallet vedrører udgifterne i 2016, idet det var det seneste år, for hvilket der forelå data på tidspunktet for Kommissionens kontroller.

(26)  Kommissionen havde begrænset tillid til 8 certificeringsorganer og kunne ikke forlade sig på de sidste tre.

(27)  Artikel 17 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014 fastsætter, at den geospatiale ansøgning skal være til rådighed:

| a) | fra og med ansøgningsåret 2016 for et antal støttemodtagere svarende til, hvad der kræves for at dække mindst 25 % af det samlede areal, der er fastslået i henhold til grundbetalingsordningen eller den generelle arealbetalingsordning i det foregående år |
| --- | --- |

a)

fra og med ansøgningsåret 2016 for et antal støttemodtagere svarende til, hvad der kræves for at dække mindst 25 % af det samlede areal, der er fastslået i henhold til grundbetalingsordningen eller den generelle arealbetalingsordning i det foregående år

| b) | fra og med ansøgningsåret 2017 for et antal støttemodtagere svarende til, hvad der kræves for at dække mindst 75 % af det samlede areal, der er fastslået i henhold til grundbetalingsordningen eller den generelle arealbetalingsordning i det foregående år |
| --- | --- |

b)

fra og med ansøgningsåret 2017 for et antal støttemodtagere svarende til, hvad der kræves for at dække mindst 75 % af det samlede areal, der er fastslået i henhold til grundbetalingsordningen eller den generelle arealbetalingsordning i det foregående år

| c) | fra og med ansøgningsåret 2018 for alle støttemodtagere. |
| --- | --- |

c)

fra og med ansøgningsåret 2018 for alle støttemodtagere.

(28)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2018) 2838 fastsætter følgende tidsfrister: 2020 for betalingsanmodninger vedrørende arealrelaterede foranstaltninger i forbindelse med udvikling af landdistrikter i Danmark og Italien; 2020 for støtteansøgninger og betalingsanmodninger for alle støttemodtagere i Luxembourg, Polen og Det Forenede Kongerige (England); 2019 for marker, der deles af to eller flere støttemodtagere med henblik på vekselproduktion i Finland.

(29)  Belgien (Flandern), Bulgarien, Danmark, Tyskland (Niedersachsen), Irland, Grækenland, Spanien (Andalusien, Castilla-La Mancha, Castilla og León), Frankrig, Kroatien, Italien (Lombardiet, Veneto), Litauen, Ungarn, Østrig, Polen, Portugal, Rumænien, Slovakiet, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige (England og Nordirland).

(30)  Nærmere oplysninger om resultatrammen for 2014-2020 findes i vores særberetning nr. 16/2017: »Udvikling af landdistrikterne: behov for mindre kompleksitet og større fokus på resultater«.

(31)  Artikel 67, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).

(32)  Jf. punkt 73 og 74 i særberetning nr. 11/2018 »De nye muligheder for finansiering af landdistriktsprojekter: enklere, men ikke fokuseret på resultater«.

(33)  I 3 af de 5 tilfælde var anvendelse af faste beløb obligatorisk i henhold til de gældende EU-regler.

(34)  Jf. punkt 79 i vores særberetning nr. 11/2018.

(35)  I overensstemmelse med den harmoniserede definition af underliggende transaktioner (for nærmere oplysninger jf.
  bilag 1.1
  , punkt IX).

BILAG 7.1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER VEDRØRENDE »NATURRESSOURCER«

| | 2017 | 2016 |
| --- | --- | --- |
| |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| |
| Direkte betalinger | 121 | 201 |
| Markedsforanstaltninger, udvikling af landdistrikter, miljø, klimaindsats og fiskeri | 109 | 179 |
| Transaktioner i alt vedrørende »Naturressourcer« | 230 | 380 |
| |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| | | |
| Anslået fejlforekomst: »Naturressourcer« | 2,4  % | 2,5  % |
| | | |
| | Øvre fejlgrænse (ØF) | 3,9  % | |
| | Nedre fejlgrænse (NF) | 0,9  % | |

2017

2016

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Direkte betalinger

121

201

Markedsforanstaltninger, udvikling af landdistrikter, miljø, klimaindsats og fiskeri

109

179

Transaktioner i alt vedrørende »Naturressourcer«

230

380

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Anslået fejlforekomst: »Naturressourcer«

2,4  %

2,5  %

Øvre fejlgrænse (ØF)

3,9  %

Nedre fejlgrænse (NF)

0,9  %

BILAG 7.2

OVERSIGT OVER RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER VEDRØRENDE MARKEDSFORANSTALTNINGER, UDVIKLING AF LANDDISTRIKTER, MILJØ, KLIMAINDSATS OG FISKERI FOR HVER MEDLEMSSTAT (1)

Image

---

(1)  Med undtagelse af de fem undersøgte transaktioner under direkte forvaltning på områderne miljø, klimaindsats og fiskeri.

BILAG 7.3

OVERSIGT OVER FEJL MED EN INDVIRKNING PÅ MINDST 20 % VEDRØRENDE MARKEDSFORANSTALTNINGER, UDVIKLING AF LANDDISTRIKTER, MILJØ, KLIMAINDSATS OG FISKERI

| RETTENS BEMÆRKNINGER | KOMMISSIONENS SVAR |
| --- | --- |
| Indledning |
| Med anvendelse af den generelle revisionsmetodologi, der er beskrevet i
  bilag 1.1
  , testede vi en repræsentativ stikprøve af transaktioner for at anslå graden af uregelmæssighed i populationen for dette FFR-udgiftsområde. De fejl, som vi registrerede under testen, udgør ikke en udtømmende liste — hverken over individuelle fejl eller mulige fejltyper. Nedenfor beskriver vi fire fejl med en indvirkning på mindst 20 % af den undersøgte transaktionsværdi i forbindelse med udgifter til markedsforanstaltninger, udvikling af landdistrikter, miljø, klimaindsats og fiskeri.
  Tekstboks 7.5
  og
  7.6
  indeholder de to resterende eksempler, vi fandt. Disse 6 fejl blev fundet i transaktioner med en værdi på mellem 3 500 euro og 1,6  millioner euro og en medianværdi på lige under 17 000 euro (1). | Kommissionen noterer sig Revisionsrettens bemærkning i bilag 7.2 om, at oversigten over Revisionsrettens transaktioner ikke er vejledende for den relative fejlforekomst i medlemsstaterne i stikprøven. Kommissionen påpeger, at der fremlægges detaljerede oplysninger om Kommissionens og medlemsstaternes revisionsresultater for hver medlemsstat i de årlige aktivitetsrapporter og de tekniske bilag fra Kommissionens tjenestegrene, der bruger EU-midler under delt forvaltning. |
| Eksempler på fejl |
| Markedsforanstaltninger, udvikling af landdistrikter, miljø, klimaindsats og fiskeri |
| Ikkestøtteberettiget modtager/aktivitet/projekt/udgift |
| Eksempel 1 — Projekt ikke støtteberettiget på grund af utilstrækkeligt afkast på investeringen |
| I Portugal undersøgte vi en betaling til et landbrug vedrørende forbedring af dets vandingssystem. For at være støtteberettiget skulle støtteansøgningen vise, at investeringen ville generere et positivt afkast. Myndighederne godkendte projektet på grundlag af oplysningerne i støtteansøgningen. Men på tidspunktet for godkendelsen drev støttemodtageren ikke længere landbrug på den ene af de parceller, der indgik i beregningen af afkastet på investeringen. På grundlag af de parceller, som støttemodtageren reelt drev landbrug på, ville beregningen ikke have vist et positivt afkast på investeringen. Projektet skulle derfor ikke have modtaget støtte, hvilket medførte en fejl på 100 %. | |
| Eksempel 2 — Støtte til en støttemodtager uden tilstrækkelige genplantningsrettigheder |
| I Spanien undersøgte vi en betaling, som bidrog til omkostningerne i forbindelse med omstrukturering og omstilling af vindyrkningsarealer. Ifølge de nationale regler skulle støttemodtageren være indehaver af genplantningsrettighederne til det areal, som skal omstruktureres, før fristen for indgivelse af støtteansøgningen. For så vidt angår én parcel havde støttemodtageren imidlertid opnået genplantningsrettighederne efter fristen, hvilket medførte en fejl på 44 %. | |
| Eksempel 3 — Teknisk bistand til landdistriktsudvikling også brugt til EGFL |
| Vi undersøgte en betaling til det græske betalingsorgan vedrørende teknisk bistand i relation til programmer for udvikling af landdistrikter. Vi konstaterede, at den finansierede IT-støtte og infrastruktur også blev anvendt til at forvalte EGFL-støtte. Eftersom kun bidraget til foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne var støtteberettiget, betragtede vi dele af omkostningerne som ikkestøtteberettigede og anslog en fejl på 23 %.
  Vi fandt også fejl, som skyldtes ikkestøtteberettigede støttemodtagere/aktiviteter/udgifter (kvantificeret til under 20 %) i Tyskland, Kroatien og Portugal, og i tre direkte forvaltede transaktioner vedrørende udgifter til miljøet. | Kommissionen vil tage disse resultater i betragtning ved planlægningen af fremtidige efterprøvende regnskabsafslutninger. |
| Manglende overholdelse af forpligtelser til at drive miljø- og klimavenligt landbrug |
| Eksempel 4 — Manglende overholdelse af forpligtelserne til at drive miljøvenligt landbrug på nitratfølsomme arealer |
| I Grækenland undersøgte vi en betaling til en landbruger under en foranstaltning vedrørende miljø- og klimavenligt landbrug til beskyttelse af nitratfølsomme arealer. Forpligtelsen fastsatte begrænsninger vedrørende mængden af gødning og vand til kunstvanding, som kunne anvendes på parcellerne. Parceller med en hældning på over 6 % var underlagt strengere restriktioner på grund af den større risiko for udstrømning af gødning og vand. På to parceller med en hældning på over 6 % havde støttemodtageren imidlertid ikke overholdt de strengere krav vedrørende gødning og kunstvanding, og det resulterede i en fejl på 20 %.
  Vi fandt også en fejl, som skyldtes manglende overholdelse af forpligtelser til at drive miljøvenligt landbrug (kvantificeret til under 20 %) i Sverige. | Målingerne fra de nationale myndigheder angav en hældning på under 6 %. Det er for så vidt angår parceller med varierende hældningsgrader ikke altid teknisk klart, hvordan hældningen skal måles. Efter Kommissionens opfattelse, er det med hensyn til sådanne parceller, ikke nødvendigvis det absolut laveste eller det absolut højeste punkt, der skal måles med henblik på angivelse af hældningsgraden, men derimod det henholdsvis højeste og laveste punkt, der er repræsentativt for den pågældende parcel, der skal måles.


  Kommissionen vil drøfte dette punkt yderligere med de nationale myndigheder. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Indledning

Med anvendelse af den generelle revisionsmetodologi, der er beskrevet i
  bilag 1.1
  , testede vi en repræsentativ stikprøve af transaktioner for at anslå graden af uregelmæssighed i populationen for dette FFR-udgiftsområde. De fejl, som vi registrerede under testen, udgør ikke en udtømmende liste — hverken over individuelle fejl eller mulige fejltyper. Nedenfor beskriver vi fire fejl med en indvirkning på mindst 20 % af den undersøgte transaktionsværdi i forbindelse med udgifter til markedsforanstaltninger, udvikling af landdistrikter, miljø, klimaindsats og fiskeri.
  Tekstboks 7.5
  og
  7.6
  indeholder de to resterende eksempler, vi fandt. Disse 6 fejl blev fundet i transaktioner med en værdi på mellem 3 500 euro og 1,6  millioner euro og en medianværdi på lige under 17 000 euro (1).

Kommissionen noterer sig Revisionsrettens bemærkning i bilag 7.2 om, at oversigten over Revisionsrettens transaktioner ikke er vejledende for den relative fejlforekomst i medlemsstaterne i stikprøven. Kommissionen påpeger, at der fremlægges detaljerede oplysninger om Kommissionens og medlemsstaternes revisionsresultater for hver medlemsstat i de årlige aktivitetsrapporter og de tekniske bilag fra Kommissionens tjenestegrene, der bruger EU-midler under delt forvaltning.

Eksempler på fejl

Markedsforanstaltninger, udvikling af landdistrikter, miljø, klimaindsats og fiskeri

Ikkestøtteberettiget modtager/aktivitet/projekt/udgift

Eksempel 1 — Projekt ikke støtteberettiget på grund af utilstrækkeligt afkast på investeringen

I Portugal undersøgte vi en betaling til et landbrug vedrørende forbedring af dets vandingssystem. For at være støtteberettiget skulle støtteansøgningen vise, at investeringen ville generere et positivt afkast. Myndighederne godkendte projektet på grundlag af oplysningerne i støtteansøgningen. Men på tidspunktet for godkendelsen drev støttemodtageren ikke længere landbrug på den ene af de parceller, der indgik i beregningen af afkastet på investeringen. På grundlag af de parceller, som støttemodtageren reelt drev landbrug på, ville beregningen ikke have vist et positivt afkast på investeringen. Projektet skulle derfor ikke have modtaget støtte, hvilket medførte en fejl på 100 %.

Eksempel 2 — Støtte til en støttemodtager uden tilstrækkelige genplantningsrettigheder

I Spanien undersøgte vi en betaling, som bidrog til omkostningerne i forbindelse med omstrukturering og omstilling af vindyrkningsarealer. Ifølge de nationale regler skulle støttemodtageren være indehaver af genplantningsrettighederne til det areal, som skal omstruktureres, før fristen for indgivelse af støtteansøgningen. For så vidt angår én parcel havde støttemodtageren imidlertid opnået genplantningsrettighederne efter fristen, hvilket medførte en fejl på 44 %.

Eksempel 3 — Teknisk bistand til landdistriktsudvikling også brugt til EGFL

Vi undersøgte en betaling til det græske betalingsorgan vedrørende teknisk bistand i relation til programmer for udvikling af landdistrikter. Vi konstaterede, at den finansierede IT-støtte og infrastruktur også blev anvendt til at forvalte EGFL-støtte. Eftersom kun bidraget til foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne var støtteberettiget, betragtede vi dele af omkostningerne som ikkestøtteberettigede og anslog en fejl på 23 %.

Vi fandt også fejl, som skyldtes ikkestøtteberettigede støttemodtagere/aktiviteter/udgifter (kvantificeret til under 20 %) i Tyskland, Kroatien og Portugal, og i tre direkte forvaltede transaktioner vedrørende udgifter til miljøet.

Kommissionen vil tage disse resultater i betragtning ved planlægningen af fremtidige efterprøvende regnskabsafslutninger.

Manglende overholdelse af forpligtelser til at drive miljø- og klimavenligt landbrug

Eksempel 4 — Manglende overholdelse af forpligtelserne til at drive miljøvenligt landbrug på nitratfølsomme arealer

I Grækenland undersøgte vi en betaling til en landbruger under en foranstaltning vedrørende miljø- og klimavenligt landbrug til beskyttelse af nitratfølsomme arealer. Forpligtelsen fastsatte begrænsninger vedrørende mængden af gødning og vand til kunstvanding, som kunne anvendes på parcellerne. Parceller med en hældning på over 6 % var underlagt strengere restriktioner på grund af den større risiko for udstrømning af gødning og vand. På to parceller med en hældning på over 6 % havde støttemodtageren imidlertid ikke overholdt de strengere krav vedrørende gødning og kunstvanding, og det resulterede i en fejl på 20 %.

Vi fandt også en fejl, som skyldtes manglende overholdelse af forpligtelser til at drive miljøvenligt landbrug (kvantificeret til under 20 %) i Sverige.

Målingerne fra de nationale myndigheder angav en hældning på under 6 %. Det er for så vidt angår parceller med varierende hældningsgrader ikke altid teknisk klart, hvordan hældningen skal måles. Efter Kommissionens opfattelse, er det med hensyn til sådanne parceller, ikke nødvendigvis det absolut laveste eller det absolut højeste punkt, der skal måles med henblik på angivelse af hældningsgraden, men derimod det henholdsvis højeste og laveste punkt, der er repræsentativt for den pågældende parcel, der skal måles.

Kommissionen vil drøfte dette punkt yderligere med de nationale myndigheder.

---

(1)  Dvs. at halvdelen af alle fejl med en indvirkning på mindst 20 % blev fundet i transaktioner med en værdi på under 17 000 euro, og de resterende i transaktioner med en værdi over dette beløb.

BILAG 7.4

OPFØLGNING PÅ TIDLIGERE ANBEFALINGER

| År | Revisionsrettens anbefaling | Revisionsrettens analyse af de fremskridt, der er sket | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Fuldt gennemført | Under gennemførelse | Ikke gennemført | Ikke længere relevant | Utilstrækkeligt bevis |
| I de fleste henseender | I nogle henseender |
| 2014 | 7.77. | På grundlag af denne gennemgang og revisionsresultaterne og konklusionerne for 2014 anbefaler vi, for så vidt angår EGFL: |

År

Revisionsrettens anbefaling

Revisionsrettens analyse af de fremskridt, der er sket

Kommissionens svar

Fuldt gennemført

Under gennemførelse

Ikke gennemført

Ikke længere relevant

Utilstrækkeligt bevis

I de fleste henseender

I nogle henseender

2014

7.77.

Anbefaling 1: at medlemsstaterne gør en yderligere indsats for at sikre, at deres LPIS-databaser indeholder pålidelige og ajourførte oplysninger om landbrugsarealernes, navnlig de permanente græsarealers, størrelse og støtteberettigelse, og systematisk analyserer og anvender alle de tilgængelige oplysninger i forbindelse med administrativ kontrol, herunder ajourførte ortobilleder, for at undgå udbetalinger for ikke-støtteberettigede arealer

X

for så vidt angår udvikling af landdistrikter, at Kommissionen:

Anbefaling 2: træffer hensigtsmæssige foranstaltninger til at kræve, at medlemsstaternes handlingsplaner indeholder afhjælpende foranstaltninger til modvirkning af de hyppigt konstaterede årsager til fejl

X

Anbefaling 3: gennemgår sin strategi for overensstemmelsesrevision i forbindelse med udvikling af landdistrikter for med hensyn til medlemsstater med regionale programmer at fastslå, om systemsvagheder, der er konstateret i en bestemt region, også findes i andre regioner, navnlig i forbindelse med investeringsforanstaltninger

X

2014

og for så vidt angår både EGFL og udvikling af landdistrikter, at Kommissionen:

Anbefaling 4:sikrer, at den nye procedure for styrkelse af sikkerheden med hensyn til transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed, som vil blive obligatorisk fra regnskabsåret 2015, anvendes korrekt af certificeringsorganerne og giver pålidelige oplysninger om fejlforekomsten, således at den kan forlade sig på den.

X

| 7.78. | Endvidere anbefaler vi på fiskeriområdet, at Kommissionen: |
| --- | --- |

7.78.

Anbefaling 5: sikrer, at medlemsstaternes revisionsmyndigheder udfører deres opgaver mere grundigt, blandt andet ved at gennemføre de krævede kontroller på stedet, anvende procedurerne for kvalitetskontrol og forbedre revisionsdokumentationen.

X

---

KAPITEL 8

Sikkerhed og medborgerskab

INDHOLD

| Indledning | 8.1-8.5 |
| --- | --- |

| Kort beskrivelse af dette FFR-udgiftsområde | 8.2-8.4 |
| --- | --- |

| Revisionens omfang og revisionsmetoden | 8.5 |
| --- | --- |

| Transaktionernes formelle rigtighed | 8.6-8.7 |
| --- | --- |

| Undersøgelse af udvalgte systemer | 8.8-8.13 |
| --- | --- |

| Delt forvaltning | 8.8-8.12 |
| --- | --- |

| Årlige aktivitetsrapporter og andre forvaltningsordninger | 8.13 |
| --- | --- |

| Konklusion og anbefalinger | 8.14-8.15 |
| --- | --- |

| Anbefalinger | 8.15 |
| --- | --- |

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 8.1. | I dette kapitel præsenteres resultaterne af vores revision vedrørende FFR-udgiftsområdet »Sikkerhed og medborgerskab«. I 
  tekstboks 8.1
  findes en oversigt over de vigtigste aktiviteter og udgifter under dette udgiftsområde i 2017. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

8.1.

I dette kapitel præsenteres resultaterne af vores revision vedrørende FFR-udgiftsområdet »Sikkerhed og medborgerskab«. I 
  tekstboks 8.1
  findes en oversigt over de vigtigste aktiviteter og udgifter under dette udgiftsområde i 2017.

Tekstboks 8.1 —   FFR-udgiftsområdet »Sikkerhed og medborgerskab« — Fordeling i 2017

Image

| Regnskabsårets betalinger i alt | 2,9 |
| --- | --- |
| – forskud
   (12) | -1,8 |
| + afregninger af forskud
   (12) | 1,6 |
| Revideret population i alt | 2,7 |
| Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede årsregnskab for 2017. |

Regnskabsårets betalinger i alt

2,9

– forskud
   (12)

-1,8

- afregninger af forskud
   (12)

1,6

Revideret population i alt

2,7

Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede årsregnskab for 2017.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Kort beskrivelse af dette FFR-udgiftsområde

| 8.2. | Udgiftsområde 3 omfatter forskellige politikker, hvis fælles målsætning er at styrke begrebet unionsborgerskab ved at skabe et område med frihed, retfærdighed og sikkerhed uden indre grænser. |
| --- | --- |

8.2.

Udgiftsområde 3 omfatter forskellige politikker, hvis fælles målsætning er at styrke begrebet unionsborgerskab ved at skabe et område med frihed, retfærdighed og sikkerhed uden indre grænser.

| 8.3. | Som det fremgår af
  tekstboks 8.1
  , er hovedparten af udgifterne afholdt på området migration og sikkerhed. Hovedparten af udgifterne er således afholdt over blot to fonde — Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden (1) (AMIF) og Fonden for Intern Sikkerhed (ISF). Disse fonde begyndte i 2014 og vil løbe indtil 2020 og har erstattet Solid-programmet (»Solidaritet og forvaltning af migrationsstrømme«), der bestod af fire instrumenter (2) og to programmer (3). Ligesom for Solid-programmets vedkommende deles forvaltningen af de fleste AMIF- og ISF-midler mellem medlemsstaterne og Kommissionens GD for Migration og Indre Anliggender (GD HOME). Målet med AMIF er at bidrage til en effektiv forvaltning af migrationsstrømmene og tilvejebringe en fælles EU-tilgang til asyl og indvandring. Målet med ISF er at opnå et højt sikkerhedsniveau i EU. Den omfatter to instrumenter (4): ISF — Ydre grænser og visum og ISF — Politi. Førstnævnte yder støtte til harmoniserede grænseforvaltningsforanstaltninger og udvikling af en fælles visumpolitik, mens sidstnævnte fokuserer på samarbejdet mellem retshåndhævende myndigheder og på at forbedre evnen til at håndtere sikkerhedsrelaterede risici og kriser. |
| --- | --- |

8.3.

Som det fremgår af
  tekstboks 8.1
  , er hovedparten af udgifterne afholdt på området migration og sikkerhed. Hovedparten af udgifterne er således afholdt over blot to fonde — Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden (1) (AMIF) og Fonden for Intern Sikkerhed (ISF). Disse fonde begyndte i 2014 og vil løbe indtil 2020 og har erstattet Solid-programmet (»Solidaritet og forvaltning af migrationsstrømme«), der bestod af fire instrumenter (2) og to programmer (3). Ligesom for Solid-programmets vedkommende deles forvaltningen af de fleste AMIF- og ISF-midler mellem medlemsstaterne og Kommissionens GD for Migration og Indre Anliggender (GD HOME). Målet med AMIF er at bidrage til en effektiv forvaltning af migrationsstrømmene og tilvejebringe en fælles EU-tilgang til asyl og indvandring. Målet med ISF er at opnå et højt sikkerhedsniveau i EU. Den omfatter to instrumenter (4): ISF — Ydre grænser og visum og ISF — Politi. Førstnævnte yder støtte til harmoniserede grænseforvaltningsforanstaltninger og udvikling af en fælles visumpolitik, mens sidstnævnte fokuserer på samarbejdet mellem retshåndhævende myndigheder og på at forbedre evnen til at håndtere sikkerhedsrelaterede risici og kriser.

| 8.4. | En anden væsentlig del af udgiftsområdets budget er midler til 12 decentrale agenturer (5), der deltager aktivt i gennemførelsen af EU's nøgleprioriteter inden for migration og sikkerhed, retligt samarbejde og sundhed. Herefter følger programmet »Fødevarer og foder«, der har til formål at sikre menneskers, dyrs og planters sundhed i alle led i fødevarekæden, og Et Kreativt Europa — EU-rammeprogrammet for støtte til kultursektoren og den audiovisuelle sektor. Endelig omfatter budgettet en række programmer, der sigter mod at nå det generelle mål om at styrke området sikkerhed og medborgerskab, herunder navnlig programmerne om retfærdighed og forbrugere samt om rettigheder, lighed og medborgerskab. |
| --- | --- |

8.4.

En anden væsentlig del af udgiftsområdets budget er midler til 12 decentrale agenturer (5), der deltager aktivt i gennemførelsen af EU's nøgleprioriteter inden for migration og sikkerhed, retligt samarbejde og sundhed. Herefter følger programmet »Fødevarer og foder«, der har til formål at sikre menneskers, dyrs og planters sundhed i alle led i fødevarekæden, og Et Kreativt Europa — EU-rammeprogrammet for støtte til kultursektoren og den audiovisuelle sektor. Endelig omfatter budgettet en række programmer, der sigter mod at nå det generelle mål om at styrke området sikkerhed og medborgerskab, herunder navnlig programmerne om retfærdighed og forbrugere samt om rettigheder, lighed og medborgerskab.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 8.5. | I 2017 undersøgte vi med anvendelse af den revisionstilgang og de revisionsmetoder, der er beskrevet i 
  bilag 1.1
  , følgende under »Sikkerhed og medborgerskab«:






  a) | en stikprøve på 15 transaktioner, der var udformet med henblik på, at vi kunne danne os et indtryk af 2017-udgifterne over budgettet som helhed, men ikke med henblik på at være repræsentativ for hele spektret af udgifter på dette FFR-udgiftsområde (dvs. at vi ikke beregnede fejlforekomsten på udgiftsområde 3). Dette valg skyldtes, at niveauet for betalingerne på dette politikområde i 2017 var relativt lavt (ca. 2 % af EU-totalen). Stikprøven bestod af otte transaktioner under delt forvaltning med medlemsstaterne (6), fem under Kommissionens direkte forvaltning og to, der involverede afregning af forskud til agenturer |
| --- | --- | --- |

8.5.

I 2017 undersøgte vi med anvendelse af den revisionstilgang og de revisionsmetoder, der er beskrevet i 
  bilag 1.1
  , følgende under »Sikkerhed og medborgerskab«:

a)

en stikprøve på 15 transaktioner, der var udformet med henblik på, at vi kunne danne os et indtryk af 2017-udgifterne over budgettet som helhed, men ikke med henblik på at være repræsentativ for hele spektret af udgifter på dette FFR-udgiftsområde (dvs. at vi ikke beregnede fejlforekomsten på udgiftsområde 3). Dette valg skyldtes, at niveauet for betalingerne på dette politikområde i 2017 var relativt lavt (ca. 2 % af EU-totalen). Stikprøven bestod af otte transaktioner under delt forvaltning med medlemsstaterne (6), fem under Kommissionens direkte forvaltning og to, der involverede afregning af forskud til agenturer

| b) | de vigtigste systemer, som Kommissionen og medlemsstaterne bruger til at give sikkerhed vedrørende betalinger afholdt under Solid-programmet, AMIF og ISF |
| --- | --- |

b)

de vigtigste systemer, som Kommissionen og medlemsstaterne bruger til at give sikkerhed vedrørende betalinger afholdt under Solid-programmet, AMIF og ISF

| c) | om den årlige aktivitetsrapport fra GD HOME indeholdt oplysninger om udgifternes formelle rigtighed, der i store træk stemte overens med vores resultater. |
| --- | --- |

c)

om den årlige aktivitetsrapport fra GD HOME indeholdt oplysninger om udgifternes formelle rigtighed, der i store træk stemte overens med vores resultater.

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 8.6. | Af de 15 transaktioner, vi undersøgte, var tre (20 %) behæftet med fejl, hvoraf to lå over væsentlighedstærsklen på 2 %: én transaktion vedrørende delt forvaltning under AMIF i Frankrig (fejl på 10 %) og én vedrørende driftsstøtte udbetalt til EASO for udgifter, som blev afholdt i 2016 og optaget i Kommissionens årsregnskab for 2017 (7) (fejl på 2,9  %). Som anført i punkt 8.5, litra a), var det ikke hensigten, at denne stikprøve skulle være repræsentativ for udgifterne på dette udgiftsområde; vi har derfor ikke beregnet fejlforekomsten. Vi forklarer revisionsresultatet vedrørende AMIF-transaktionen i 
  tekstboks 8.2
  . |
| --- | --- |

8.6.

Af de 15 transaktioner, vi undersøgte, var tre (20 %) behæftet med fejl, hvoraf to lå over væsentlighedstærsklen på 2 %: én transaktion vedrørende delt forvaltning under AMIF i Frankrig (fejl på 10 %) og én vedrørende driftsstøtte udbetalt til EASO for udgifter, som blev afholdt i 2016 og optaget i Kommissionens årsregnskab for 2017 (7) (fejl på 2,9  %). Som anført i punkt 8.5, litra a), var det ikke hensigten, at denne stikprøve skulle være repræsentativ for udgifterne på dette udgiftsområde; vi har derfor ikke beregnet fejlforekomsten. Vi forklarer revisionsresultatet vedrørende AMIF-transaktionen i 
  tekstboks 8.2
  .

| 8.6. | Fejlen vedrørende AMIF i Frankrig er blevet rettet i 2018-regnskabet (beløbet er fratrukket i 2018-regnskabet).

  Fejlen vedrørende EASO blev afdækket af revisorerne ved Revisionsretten under deres årlige revision i agenturet i 2016. Agenturets bestyrelse har kendskab til fejlen og følger den handlingsplan, som den administrerende direktør har fremlagt med henblik på at afhjælpe de svagheder, som Revisionsretten har afdækket, tæt.


  Kommissionen kunne på grund af forskriftsmæssige krav ikke have afvist EASO's fejlbehæftede omkostninger i 2017-regnskabet, men har fremhævet problemet i sin årlige aktivitetsrapport for 2017 (den anvisningsberettigede udstedte et omdømmemæssigt forbehold). |
| --- | --- |

8.6.

Fejlen vedrørende EASO blev afdækket af revisorerne ved Revisionsretten under deres årlige revision i agenturet i 2016. Agenturets bestyrelse har kendskab til fejlen og følger den handlingsplan, som den administrerende direktør har fremlagt med henblik på at afhjælpe de svagheder, som Revisionsretten har afdækket, tæt.

Kommissionen kunne på grund af forskriftsmæssige krav ikke have afvist EASO's fejlbehæftede omkostninger i 2017-regnskabet, men har fremhævet problemet i sin årlige aktivitetsrapport for 2017 (den anvisningsberettigede udstedte et omdømmemæssigt forbehold).

Tekstboks 8.2 —   Fejl i EU's bidrag til det franske flygtningegenbosættelsesprogram

I Frankrig støtter AMIF det nationale genbosættelsesprogram med en engangsbetaling på 10 000 euro pr. flygtning, der ankommer til landet. Vi undersøgte en EU-betaling på 100 000 euro til genbosættelse af ti syriske flygtninge. Vi konstaterede, at selv om kun ni ud af de ti personer reelt ankom til Frankrig, reducerede de franske myndigheder ikke deres betalingsanmodning i overensstemmelse hermed. EU's bidrag til genbosættelsesprogrammet var derfor sat 10 000 euro for højt.

Tekstboks 8.2— Fejl i EU's bidrag til det franske flygtningegenbosættelsesprogram

Medlemsstaten har allerede rettet fejlen i 2018-regnskabet og har truffet korrigerende foranstaltninger, bl.a. indført en styrket kontrolprocedure og en integreret IT-løsning.

| 8.7. | Vi konstaterede endvidere inkonsekvens i den måde, hvorpå medlemsstaterne behandlede støtteberettigelsen af den moms, der anmeldes af offentlige organer. Dette forhold, der underminerer den forsvarlige økonomiske forvaltning af EU's udgifter, er beskrevet i 
  tekstboks 8.3
  . |
| --- | --- |

8.7.

Vi konstaterede endvidere inkonsekvens i den måde, hvorpå medlemsstaterne behandlede støtteberettigelsen af den moms, der anmeldes af offentlige organer. Dette forhold, der underminerer den forsvarlige økonomiske forvaltning af EU's udgifter, er beskrevet i 
  tekstboks 8.3
  .

Tekstboks 8.3 —   Inkonsekvens vedrørende støtteberettigelsen af den moms, der anmeldes af offentlige organer

Tekstboks 8.3 — Inkonsekvens vedrørende støtteberettigelsen af den moms, der anmeldes af offentlige organer

Kommissionen anerkender, at behandlingen på medlemsstatsplan afhænger af den nationale lovgivning.

Kommissionen agter i sin vejledning til medlemsstaterne at præcisere, hvordan risikoen i forbindelse med overskridelse af medfinansieringssatsen kan reduceres, når momsen i henhold til nationale bestemmelser kan udgøre en del af en medfinansiering, som er højere end oprindelig forudset.

I henhold til EU-lovgivningen er ikkerefunderbar moms berettiget til EU-medfinansiering. I Spanien finansierede Fonden for de Ydre Grænser 95 % af omkostningerne til at udstyre grænsepatruljeskibe med kommunikationsudstyr. Støttemodtageren var en retshåndhævende myndighed, der finansieres over det nationale budget. Udgifterne vedrørte fakturaer for tjenesteydelser fra en ekstern kontrahent og omfattede moms (fra 7 % til 21 %). Eftersom den retshåndhævende myndighed ikke kan få moms refunderet, anser de spanske myndigheder momsen for berettiget til finansiering. Det af tjenesteyderen fakturerede momsbeløb tilføres imidlertid automatisk det nationale budget og udgør derfor ikke en nettoomkostning for medlemsstaten. På grund af den høje medfinansieringssats på 95 % oversteg EU's samlede bidrag til denne aktion de faktiske nettoomkostninger, der blev afholdt af medlemsstaten.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Et lignende resultat blev undgået i Kroatien, hvor EU's Schengenfacilitet blev anvendt til fuldt ud at finansiere genopbygningen af grænseovergange. Støttemodtageren var det kroatiske indenrigsministerium, og udgifterne vedrørte fakturaer for bygge- og anlægsarbejder fra en ekstern kontrahent, inklusive moms på 25 %. De kroatiske myndigheder, der var opmærksomme på Kommissionens instrukser om, at EU's medfinansiering ikke må overstige de samlede støtteberettigede udgifter eksklusive moms, behandlede momsen som ikke værende berettiget til EU-finansiering og betalte den med nationale midler.

Det spanske eksempel illustrerer de potentielle negative aspekter ved at gøre momsen til en støtteberettiget udgift for offentlige organer, der finansieres over nationale budgetter. Det viser, at når offentlige organer gennemfører aktioner med en høj EU-medfinansieringssats, og EU også refunderer den tilhørende moms, kan EU's bidrag overstige de faktiske nettoomkostninger, der afholdes af medlemsstaten. Dette underminerer den forsvarlige økonomiske forvaltning af EU's midler.

UNDERSØGELSE AF UDVALGTE SYSTEMER

Delt forvaltning

AMIF og ISF

| 8.8. | Tre år inde i den syvårige programperiode har medlemsstaterne øget gennemførelsesgraden for deres nationale programmer betydeligt.
  Tekstboks 8.4
  viser de årlige betalinger, som medlemsstaterne indberettede i deres regnskaber for 2016 og indgav til Kommissionen til afslutning og efterfølgende refusion i 2017. |
| --- | --- |

8.8.

Tre år inde i den syvårige programperiode har medlemsstaterne øget gennemførelsesgraden for deres nationale programmer betydeligt.
  Tekstboks 8.4
  viser de årlige betalinger, som medlemsstaterne indberettede i deres regnskaber for 2016 og indgav til Kommissionen til afslutning og efterfølgende refusion i 2017.

Tekstboks 8.4 —   Betalingerne til AMIF og ISF var betydeligt højere i regnskabsåret 2016

Image

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 8.9. | Vi gennemgik de procedurer, der førte til Kommissionens afslutning af de årsregnskaber for 2016, som en række medlemsstater (8) havde indgivet vedrørende ti nationale AMIF- og ISF-programmer. Vi undersøgte, hvorvidt Kommissionens vurdering af a) det årsregnskab og de gennemførelsesrapporter, som de ansvarlige myndigheder har indgivet, og b) de revisionserklæringer, som revisionsmyndighederne har indgivet, er fuldstændige og sammenhængende. Vi undersøgte også, om Kommissionen i sin vurdering tog hensyn til tidligere revisionsresultater, herunder vores egne. Vi fandt ingen alvorlige svagheder i Kommissionens procedurer og er enige i dens beslutninger om regnskabsafslutning. |
| --- | --- |

8.9.

Vi gennemgik de procedurer, der førte til Kommissionens afslutning af de årsregnskaber for 2016, som en række medlemsstater (8) havde indgivet vedrørende ti nationale AMIF- og ISF-programmer. Vi undersøgte, hvorvidt Kommissionens vurdering af a) det årsregnskab og de gennemførelsesrapporter, som de ansvarlige myndigheder har indgivet, og b) de revisionserklæringer, som revisionsmyndighederne har indgivet, er fuldstændige og sammenhængende. Vi undersøgte også, om Kommissionen i sin vurdering tog hensyn til tidligere revisionsresultater, herunder vores egne. Vi fandt ingen alvorlige svagheder i Kommissionens procedurer og er enige i dens beslutninger om regnskabsafslutning.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 8.10. | I overensstemmelse med rapporteringskravene for AMIF og ISF skelnedes der i de regnskaber, Kommissionen afsluttede i 2017, ikke mellem medlemsstaternes forfinansieringsbetalinger (forskud) til de endelige støttemodtagere, og de betalinger, der foretages til godtgørelse af faktisk afholdte udgifter. Som følge heraf kan Kommissionen ikke indhente oplysninger om, hvor mange midler der reelt blev brugt.
  Tekstboks 8.5
  viser, hvordan den nuværende situation underminerer Kommissionens tilsynsfunktion. |
| --- | --- |

8.10.

I overensstemmelse med rapporteringskravene for AMIF og ISF skelnedes der i de regnskaber, Kommissionen afsluttede i 2017, ikke mellem medlemsstaternes forfinansieringsbetalinger (forskud) til de endelige støttemodtagere, og de betalinger, der foretages til godtgørelse af faktisk afholdte udgifter. Som følge heraf kan Kommissionen ikke indhente oplysninger om, hvor mange midler der reelt blev brugt.
  Tekstboks 8.5
  viser, hvordan den nuværende situation underminerer Kommissionens tilsynsfunktion.

Tekstboks 8.5 —   Kommissionen havde utilstrækkelige oplysninger om de faktiske udgifter fra AMIF og ISF

I Estland giver tilskudsaftaler under AMIF og ISF mulighed for udbetaling af forskud på 100 % af projektets planlagte omkostninger. I overensstemmelse med rapporteringskravene for AMIF og ISF omfattede de årsregnskaber for ISF, der blev indgivet til Kommissionen for 2016, 13 millioner euro i betalinger, hvilket udgjorde ca. 35 % af den samlede tildeling i finansieringsperioden 2014-2020. Vi konstaterede imidlertid under vores besøg til Estland, at 12,7  millioner euro (97,6  % af det indberettede beløb) i realiteten omhandlede forskud til endelige modtagere.

Dette viser, at de nuværende rapporteringskrav for AMIF og ISF forhindrer Kommissionen i at indhente alle de nødvendige finansielle oplysninger. Det kan give et misvisende billede af den faktiske anvendelse af midlerne kun at indberette betalinger, hvilket igen underminerer Kommissionens tilsynsfunktion.

Tekstboks 8.5 — Kommissionen havde utilstrækkelige oplysninger om de faktiske udgifter fra AMIF og ISF

Kommissionen har anmodet medlemsstaterne om at forbedre de rapporterede oplysninger om de forskellige typer af udgifter allerede i de regnskaber, der fremlægges i 2018.

Fordelingen på forfinansiering og afholdte udgifter er allerede foretaget i det regnskab, der er indgivet i februar/marts 2018 (både foreløbige og endelige betalinger er markeret, og identifikation af forskud til endelige modtagere foretages som standard).

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 8.11. | Vi testede det arbejde, der var udført af fem nationale revisionsmyndigheder
   (9) som forberedelse til deres certificering af 2016-årsregnskaberne for AMIF og ISF. Vores revisionsresultater fremgår af
  tekstboks 8.6
  . |
| --- | --- |

8.11.

Vi testede det arbejde, der var udført af fem nationale revisionsmyndigheder
   (9) som forberedelse til deres certificering af 2016-årsregnskaberne for AMIF og ISF. Vores revisionsresultater fremgår af
  tekstboks 8.6
  .

Tekstboks 8.6 —   Systemsvagheder i relation til AMIF og ISF

| Medlemsstaterne |
| --- |
| Svaghed | Virkning |
| Svagheder i revisionsmyndighedernes revisioner:






  — | I Sverige dokumenterede revisionsmyndigheden ikke sit arbejde tilstrækkeligt med henblik på at vise, hvilke revisionsprocedurer der reelt blev udført. |

Medlemsstaterne

Svaghed

Virkning

Svagheder i revisionsmyndighedernes revisioner:

—

I Sverige dokumenterede revisionsmyndigheden ikke sit arbejde tilstrækkeligt med henblik på at vise, hvilke revisionsprocedurer der reelt blev udført.

| — | Hverken i Sverige eller Frankrig sørgede revisionsmyndigheden for at dokumentere sit tilsyn med revisionsarbejdet korrekt i overensstemmelse med de internationale revisionsstandarder. |
| --- | --- |

—

Hverken i Sverige eller Frankrig sørgede revisionsmyndigheden for at dokumentere sit tilsyn med revisionsarbejdet korrekt i overensstemmelse med de internationale revisionsstandarder.

| — | I Estland indeholdt revisionsstrategien ikke en vurdering af de begrænsninger, som den omfattende brug af forfinansieringsbetalinger medfører i forbindelse med revisionen af regnskaberne for AMIF og ISF. |
| --- | --- |

—

I Estland indeholdt revisionsstrategien ikke en vurdering af de begrænsninger, som den omfattende brug af forfinansieringsbetalinger medfører i forbindelse med revisionen af regnskaberne for AMIF og ISF.

Øget risiko med hensyn til de finansierede aktioners støtteberettigelse, forvaltning og kontrol.

SOLID-PROGRAMMET

| 8.12. | Vi vurderede GD HOME's efterfølgende revisionsarbejde ved at gennemgå ti efterfølgende juridisk-kritiske revisioner (10). Formålet med disse revisioner er at opdage og korrigere regelstridige udgifter fra de programmer, som Kommissionen allerede har afsluttet. Vores revisionsresultater fremhæver visse systemsvagheder, men rejser ikke tvivl om Kommissionens revisionsresultater. |
| --- | --- |

8.12.

Vi vurderede GD HOME's efterfølgende revisionsarbejde ved at gennemgå ti efterfølgende juridisk-kritiske revisioner (10). Formålet med disse revisioner er at opdage og korrigere regelstridige udgifter fra de programmer, som Kommissionen allerede har afsluttet. Vores revisionsresultater fremhæver visse systemsvagheder, men rejser ikke tvivl om Kommissionens revisionsresultater.

Tekstboks 8.7 —   Systemsvagheder i relation til Solid-programmet

| Kommissionen | |
| --- | --- |
| Svaghed | Virkning | Kommissionens svar |
| Eksternaliseret revisionsarbejde vedrørende Solid-programmet:






  — | Der er fortsat forsinkelser i rapporteringen af efterfølgende juridisk-kritiske revisioner: Rapporter med revisionsresultater fra projekter, der blev gennemført i 2007, var genstand for efterfølgende revision i 2013, men i slutningen af 2017 var medlemsstaterne stadig ikke blevet enige om og havde endnu ikke godkendt revisionsresultaterne. |

Kommissionen

Svaghed

Virkning

Kommissionens svar

Eksternaliseret revisionsarbejde vedrørende Solid-programmet:

—

Der er fortsat forsinkelser i rapporteringen af efterfølgende juridisk-kritiske revisioner: Rapporter med revisionsresultater fra projekter, der blev gennemført i 2007, var genstand for efterfølgende revision i 2013, men i slutningen af 2017 var medlemsstaterne stadig ikke blevet enige om og havde endnu ikke godkendt revisionsresultaterne.

Forsinkelserne forhindrer medlemsstaterne i at tage fat på de grundlæggende årsager til revisionsresultaterne inden for en passende tid.

Puklen af efterfølgende revisioner vedrørende Solid-programmet, der mangler at blive udført, påvirker revisionsarbejdet vedrørende AMIF og ISF, som udføres af de samme ansatte i Kommissionen.

Eksternaliseret revisionsarbejde vedrørende Solid-programmet — afhjælpning af de grundlæggende årsager til revisionsresultaterne

Hovedmålet med en efterfølgende kontrol er at vurdere den tilbageværende fejlforekomst i de(-t) reviderede program(-mer); Kommissionens sikkerhed er endvidere baseret på de systemrevisioner, der finder sted i løbet af hele programmeringsperioden, og som er medlemsstaternes vigtigste mulighed for at træffe foranstaltninger for at rette op på mangler i systemet. Om nødvendigt har Kommissionen også udstedt systemanbefalinger til genopretning af mangler efter sin analyse af de dokumenter, som medlemsstaterne havde indgivet i forbindelse med de årlige afslutningspakker. En efterfølgende revision er den sidste mulighed for at fastsætte det korrekte beløb, hvormed medlemsstaterne skulle have belastet Unionens budget i forbindelse med et bestemt årsprogram.

Eksternaliseret revisionsarbejde vedrørende Solid-programmet — revisionsarbejdet vedrørende AMIF og ISF

Den revisionsmetode, der er indført til AMIF/ISF, muliggør en hurtigere rapporteringsprocedure, og der forventes ikke at opstå forsinkelser i denne sammenhæng. GD HOME planlægger ifølge sin revisionsplan for 2018 at gennemføre op til syv systemrevisioner af AMIF/ISF mod de tre, som blev gennemført af disse fonde i 2017. Desuden er der iværksat målrettede aktioner til med øjeblikkelig virkning at håndtere de efterfølgende revisioner af Solid-programmet, som stadig er åbne. De nuværende revisionsmetoder til Solid-programmet er for tiden under forbedring i GD HOME med det formål at strømline såvel revisionsarbejdet som rapporteringsproceduren. Det er et prioriteret mål for GD HOME at afhjælpe den resterende pukkel hurtigst muligt.

| — | Utilstrækkelig dokumenterede procedurer for kvalitetskontrol af eksternaliseret revisionsarbejde. |
| --- | --- |

—

Utilstrækkelig dokumenterede procedurer for kvalitetskontrol af eksternaliseret revisionsarbejde.

Risiko for kvaliteten i efterfølgende juridisk-kritiske revisioner.

Procedurer for kvalitetskontrol af eksternaliseret revisionsarbejde

Som aftalt med revisorerne ved Revisionsretten har GD HOME øget sit tilsyn med det efterfølgende revisionsarbejde, som eksterne kontrahenter udfører. Det gennemgik en stikprøve af revisionsfiler og gentog det udførte arbejde på grundlag af de til rådighed værende bilag. GD HOME konkluderede, at det revisionsarbejde, som den eksterne kontrahent havde udført, var tilfredsstillende. GD HOME planlægger at udføre en lignende øvelse i løbet af 2018 med henblik på at opretholde den øgede grad af tilsyn med sin eksterne kontrahent.

| — | Kontrolprocedurerne vedrørende dobbeltfinansiering og finansiering fra flere kilder er ikke udtømmende. |
| --- | --- |

—

Kontrolprocedurerne vedrørende dobbeltfinansiering og finansiering fra flere kilder er ikke udtømmende.

Der er en risiko for, at dobbeltfinansiering ikke opdages.

Kontrolprocedurer vedrørende dobbeltfinansiering/finansiering fra flere kilder

Der er ikke specifikke spørgsmål, som indebærer en formel opfordring til revisoren om at kontrollere dobbeltfinansiering, men de detaljerede kontroller på indtægtssiden giver mulighed for i et vist omfang at afdække mulig dobbeltfinansiering, da revisorerne skal spore oprindelsen af alle indtægter.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Årlige aktivitetsrapporter og andre forvaltningsordninger

| 8.13. | Vi gennemgik den årlige aktivitetsrapport fra GD HOME, og vi fandt ikke nogen oplysninger, der er i strid med Revisionsrettens revisionsresultater. Vores begrænsede stikprøve på 15 transaktioner for 2017 er imidlertid ikke tilstrækkelig til, at vi kan sammenligne resultaterne af vores revision med GD HOME's oplysninger om udgifternes formelle rigtighed. |
| --- | --- |

8.13.

Vi gennemgik den årlige aktivitetsrapport fra GD HOME, og vi fandt ikke nogen oplysninger, der er i strid med Revisionsrettens revisionsresultater. Vores begrænsede stikprøve på 15 transaktioner for 2017 er imidlertid ikke tilstrækkelig til, at vi kan sammenligne resultaterne af vores revision med GD HOME's oplysninger om udgifternes formelle rigtighed.

KONKLUSION OG ANBEFALINGER

| 8.14. | Omfanget af vores revision vedrørende dette FFR-udgiftsområde (jf. punkt 8.5) giver ikke mulighed for en kvantificeret konklusion på samme måde som i andre kapitler i denne beretning. Vores undersøgelse af udvalgte systemer fremhævede dog to væsentlige forhold, hvor der er plads til forbedring. |
| --- | --- |

8.14.

Omfanget af vores revision vedrørende dette FFR-udgiftsområde (jf. punkt 8.5) giver ikke mulighed for en kvantificeret konklusion på samme måde som i andre kapitler i denne beretning. Vores undersøgelse af udvalgte systemer fremhævede dog to væsentlige forhold, hvor der er plads til forbedring.

Anbefalinger

| 8.15. | Kommissionen bør: |
| --- | --- |

8.15.

Kommissionen bør:

| — | Anbefaling 1: vejlede medlemsstaterne i at anvende EU's midler i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning. Det bør navnlig præciseres i gennemførelsesretningslinjerne for AMIF og ISF, at når offentlige organer gennemfører EU-aktioner, må EU-medfinansieringen ikke overstige de samlede støtteberettigede udgifter eksklusive moms |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: vejlede medlemsstaterne i at anvende EU's midler i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning. Det bør navnlig præciseres i gennemførelsesretningslinjerne for AMIF og ISF, at når offentlige organer gennemfører EU-aktioner, må EU-medfinansieringen ikke overstige de samlede støtteberettigede udgifter eksklusive moms

Kommissionen accepterer anbefalingen.

| — | Anbefaling 2: kræve, at medlemsstaterne i årsregnskaberne for deres nationale AMIF- og ISF-programmer angiver, hvordan de rapporterede beløb fordeler sig på inddrivelser, forfinansieringsbetalinger og faktisk afholdte udgifter, og i sin årlige aktivitetsrapport fra 2018 og fremefter rapportere de faktiske udgifter pr. fond. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: kræve, at medlemsstaterne i årsregnskaberne for deres nationale AMIF- og ISF-programmer angiver, hvordan de rapporterede beløb fordeler sig på inddrivelser, forfinansieringsbetalinger og faktisk afholdte udgifter, og i sin årlige aktivitetsrapport fra 2018 og fremefter rapportere de faktiske udgifter pr. fond.

Kommissionen accepterer anbefalingen og har delvist gennemført den, både med hensyn til:

| — | mere fyldestgørende oplysninger fra medlemsstaterne om arten af de beløb, de rapporterer i deres i årsregnskaber, og |
| --- | --- |

—

mere fyldestgørende oplysninger fra medlemsstaterne om arten af de beløb, de rapporterer i deres i årsregnskaber, og

| — | formidling af vejledning til medlemsstaterne om rapportering af inddrivelser (udstedt den 8. december 2017). |
| --- | --- |

—

formidling af vejledning til medlemsstaterne om rapportering af inddrivelser (udstedt den 8. december 2017).

---

(1)  Retsakten om oprettelse af AMIF kan findes på EUR-Lex-webstedet.

(2)  Retsakterne om oprettelse af følgende instrumenter kan findes på EUR-Lex-webstedet: Fonden for de Ydre Grænser, Den Europæiske Tilbagesendelsesfond, Den Europæiske Flygtningefond og Den Europæiske Fond for Integration af Tredjelandsstatsborgere.

(3)  »Forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet« (ISEC) og »Forebyggelse, beredskab og konsekvensstyring i forbindelse med terrorisme og andre sikkerhedsrelaterede risici« (CIPS).

(4)  Retsakterne om oprettelse af følgende instrumenter kan findes på EUR-Lex-webstedet: ISF — Ydre grænser og visum og ISF — Politi.

(5)  Sundhed: ECDC, EFSA, EMA. Indre anliggender: Frontex, EASO, Europol, Cepol, eu-LISA, EMCDDA. Retlige Anliggender: Eurojust, FRA, EIGE.

(6)  Belgien, Estland, Spanien, Frankrig, Kroatien, Litauen, Østrig og Sverige.

(7)  Den særlige årsberetning med vores erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af EASO's udgifter vedrørende 2016 kan findes på Revisionsrettens websted.

(8)  ISF for Estland, Grækenland, Italien, Litauen og Østrig; AMIF for Frankrig, Luxembourg, Spanien, Sverige og Det Forenede Kongerige.

(9)  Frankrig og Sverige for AMIF; Østrig, Estland og Litauen for ISF.

(10)  EIF og ERF i Spanien, EIF, ERF og RF i Tyskland; ERF og EIF i Italien; EIF og ERF i Bulgarien; EIF i Grækenland.

(11)  Omfatter udgifter vedrørende forbrugere, retfærdighed, rettigheder, lighed og medborgerskab.

(12)  I overensstemmelse med den harmoniserede definition af underliggende transaktioner (for nærmere oplysninger jf.
  bilag 1.1
  , punkt 15).

---

KAPITEL 9

Et globalt Europa

INDHOLD

| Indledning | 9.1-9.5 |
| --- | --- |

| Kort beskrivelse af udgiftsområdet »Et globalt Europa« | 9.2-9.4 |
| --- | --- |

| Revisionens omfang og revisionsmetoden | 9.5 |
| --- | --- |

| Del 1 — Transaktionernes formelle rigtighed | 9.6-9.19 |
| --- | --- |

| Årlige aktivitetsrapporter og andre forvaltningsordninger | 9.12-9.19 |
| --- | --- |

| Vurdering af GD NEAR's systemer | 9.12-9.18 |
| --- | --- |

| Vurdering af GD DEVCO's systemer | 9.19 |
| --- | --- |

| Del 2 — Performancespørgsmål i forbindelse med projekter under »Et globalt Europa« | 9.20-9.23 |
| --- | --- |

| Konklusioner og anbefalinger | 9.24-9.26 |
| --- | --- |

| Anbefalinger | 9.25-9.26 |
| --- | --- |

| Bilag 9.1 — | Aktionsudgifter pr. delegation i 2017 |
| --- | --- |

Bilag 9.1 —

| Bilag 9.2 — | Opfølgning af tidligere anbefalinger vedrørende »Et globalt Europa« |
| --- | --- |

Bilag 9.2 —

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 9.1. | I dette kapitel præsenteres resultaterne af vores revision vedrørende FFR-udgiftsområdet »Et globalt Europa«. I 
  tekstboks 9.1
  findes en oversigt over de vigtigste aktiviteter og udgifter under dette udgiftsområde i 2017. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

9.1.

I dette kapitel præsenteres resultaterne af vores revision vedrørende FFR-udgiftsområdet »Et globalt Europa«. I 
  tekstboks 9.1
  findes en oversigt over de vigtigste aktiviteter og udgifter under dette udgiftsområde i 2017.

Tekstboks 9.1 —   FFR-udgiftsområdet »Et globalt Europa« — Fordeling i 2017

Image

| Regnskabsårets betalinger i alt | 9,8 |
| --- | --- |
| – forskud
   (9) | -6,5 |
| + afregninger af forskud
   (9) | 4,9 |
| Revideret population i alt | 8,2 |
| Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede årsregnskab for 2017. |

Regnskabsårets betalinger i alt

9,8

– forskud
   (9)

-6,5

- afregninger af forskud
   (9)

4,9

Revideret population i alt

8,2

Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede årsregnskab for 2017.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Kort beskrivelse af udgiftsområdet »Et globalt Europa«

| 9.2. | »Et globalt Europa« dækker udgifterne til alle eksterne politikker (udenrigspolitikker), der finansieres over EU's almindelige budget. Disse politikker:






  — | fremmer EU's værdier i resten af verden, f.eks. menneskerettigheder, demokrati og retsstatsprincippet |
| --- | --- | --- |

9.2.

»Et globalt Europa« dækker udgifterne til alle eksterne politikker (udenrigspolitikker), der finansieres over EU's almindelige budget. Disse politikker:

—

fremmer EU's værdier i resten af verden, f.eks. menneskerettigheder, demokrati og retsstatsprincippet

| — | tackler store globale udfordringer som f.eks. klimaforandringer og tab af biodiversitet |
| --- | --- |

—

tackler store globale udfordringer som f.eks. klimaforandringer og tab af biodiversitet

| — | øger virkningerne af EU's udviklingssamarbejde, primært med det formål at hjælpe med til at udrydde fattigdom |
| --- | --- |

—

øger virkningerne af EU's udviklingssamarbejde, primært med det formål at hjælpe med til at udrydde fattigdom

| — | investerer i langsigtet velstand og stabilitet i EU's nabolande både ved at forberede kandidatlandene på medlemskab og gennem naboskabspolitikken |
| --- | --- |

—

investerer i langsigtet velstand og stabilitet i EU's nabolande både ved at forberede kandidatlandene på medlemskab og gennem naboskabspolitikken

| — | styrker den europæiske solidaritet efter natur- eller menneskeskabte katastrofer |
| --- | --- |

—

styrker den europæiske solidaritet efter natur- eller menneskeskabte katastrofer

| — | forbedrer kriseforebyggelse og konfliktløsning, bevarer freden og styrker den internationale sikkerhed |
| --- | --- |

—

forbedrer kriseforebyggelse og konfliktløsning, bevarer freden og styrker den internationale sikkerhed

| — | fremmer og promoverer EU-interesser og gensidige interesser i udlandet ved at støtte den eksterne dimension af EU's politikker. |
| --- | --- |

—

fremmer og promoverer EU-interesser og gensidige interesser i udlandet ved at støtte den eksterne dimension af EU's politikker.

| 9.3. | De generaldirektorater, der primært er involveret i gennemførelsen af budgettet for EU's optræden udadtil, er Generaldirektoratet for Internationalt Samarbejde og Udvikling (GD DEVCO), Generaldirektoratet for Naboskabspolitik og Udvidelsesforhandlinger (GD NEAR), Generaldirektoratet for Civilbeskyttelse og Humanitære Bistandsforanstaltninger (GD ECHO) og Tjenesten for Udenrigspolitiske Instrumenter (FPI). |
| --- | --- |

9.3.

De generaldirektorater, der primært er involveret i gennemførelsen af budgettet for EU's optræden udadtil, er Generaldirektoratet for Internationalt Samarbejde og Udvikling (GD DEVCO), Generaldirektoratet for Naboskabspolitik og Udvidelsesforhandlinger (GD NEAR), Generaldirektoratet for Civilbeskyttelse og Humanitære Bistandsforanstaltninger (GD ECHO) og Tjenesten for Udenrigspolitiske Instrumenter (FPI).

| 9.4. | I 2017 beløb betalingerne til »Et globalt Europa« sig til 9,8  milliarder euro, som blev udbetalt i mere end 150 lande (jf. 
  bilag 9.1
  ) ved hjælp af en række instrumenter (jf.
  tekstboks 9.1
  ) og leveringsmåder (1). |
| --- | --- |

9.4.

I 2017 beløb betalingerne til »Et globalt Europa« sig til 9,8  milliarder euro, som blev udbetalt i mere end 150 lande (jf. 
  bilag 9.1
  ) ved hjælp af en række instrumenter (jf.
  tekstboks 9.1
  ) og leveringsmåder (1).

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 9.5. | Med anvendelse af den revisionstilgang og de revisionsmetoder, der er fastsat i 
  bilag 1.1
  , udførte vi følgende arbejde vedrørende »Et globalt Europa« i 2017:






  a) | Vi udtog en stikprøve på i alt 56 transaktioner, hvoraf 4 var overtaget fra undersøgelsen af restfejlfrekvensen. Vi har derfor undersøgt en stikprøve på 52 transaktioner, der var udformet med henblik på, at vi kunne danne os et indtryk af 2017-udgifterne over budgettet som helhed, men ikke med henblik på at være repræsentativ for hele spektret af udgifter på dette FFR-udgiftsområde (dvs. at vi ikke beregnede fejlforekomsten på udgiftsområde 4). For den del af vores population, der er dækket af GD NEAR's og GD DEVCO's undersøgelser af restfejlfrekvensen fra 2017 (9 %), integrerede vi de justerede resultater (2) fra disse undersøgelser. De udtagne transaktioner omfattede 21 fra GD NEAR, 16 fra GD DEVCO, 7 fra GD ECHO og 8 andre transaktioner. |
| --- | --- | --- |

9.5.

Med anvendelse af den revisionstilgang og de revisionsmetoder, der er fastsat i 
  bilag 1.1
  , udførte vi følgende arbejde vedrørende »Et globalt Europa« i 2017:

a)

Vi udtog en stikprøve på i alt 56 transaktioner, hvoraf 4 var overtaget fra undersøgelsen af restfejlfrekvensen. Vi har derfor undersøgt en stikprøve på 52 transaktioner, der var udformet med henblik på, at vi kunne danne os et indtryk af 2017-udgifterne over budgettet som helhed, men ikke med henblik på at være repræsentativ for hele spektret af udgifter på dette FFR-udgiftsområde (dvs. at vi ikke beregnede fejlforekomsten på udgiftsområde 4). For den del af vores population, der er dækket af GD NEAR's og GD DEVCO's undersøgelser af restfejlfrekvensen fra 2017 (9 %), integrerede vi de justerede resultater (2) fra disse undersøgelser. De udtagne transaktioner omfattede 21 fra GD NEAR, 16 fra GD DEVCO, 7 fra GD ECHO og 8 andre transaktioner.

| b) | Når vi konstaterede fejl, undersøgte vi de tilhørende kontrolsystemer for at identificere de svagheder, der havde gjort, at fejlene opstod. |
| --- | --- |

b)

Når vi konstaterede fejl, undersøgte vi de tilhørende kontrolsystemer for at identificere de svagheder, der havde gjort, at fejlene opstod.

| c) | Vi foretog performancerelaterede kontroller på syv projekter ved to EU-delegationer. GD NEAR havde gennemført tre af disse projekter, og GD DEVCO havde gennemført de fire andre. |
| --- | --- |

c)

Vi foretog performancerelaterede kontroller på syv projekter ved to EU-delegationer. GD NEAR havde gennemført tre af disse projekter, og GD DEVCO havde gennemført de fire andre.

| d) | Vi vurderede, om de årlige aktivitetsrapporter fra GD DEVCO og GD NEAR indeholdt oplysninger om udgifternes formelle rigtighed, der i store træk stemte overens med vores resultater. |
| --- | --- |

d)

Vi vurderede, om de årlige aktivitetsrapporter fra GD DEVCO og GD NEAR indeholdt oplysninger om udgifternes formelle rigtighed, der i store træk stemte overens med vores resultater.

DEL 1 — TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 9.6. | I de 52 transaktioner, vi undersøgte, identificerede vi seks kvantificerbare fejl (i 8 % af de reviderede transaktioner), som havde haft en indvirkning på de beløb, der blev afholdt over EU-budgettet. Vi fandt også seks tilfælde af manglende overholdelse af retlige og finansielle bestemmelser, f.eks. at der manglede en finansiel garanti. Som nævnt i punkt 9.5, litra a), var det ikke hensigten, at stikprøven skulle være repræsentativ for udgifterne på dette FFR-udgiftsområde; vi har derfor ikke beregnet fejlforekomsten. Ved undersøgelsen af disse transaktioner konstaterede vi tilfælde af effektive interne kontrolsystemer, hvilket vi giver et eksempel på i 
  tekstboks 9.2
  . Revisionsresultaterne vedrørende ikkestøtteberettigede udgifter er forklaret i 
  tekstboks 9.3 og 9.4
  . |
| --- | --- |

9.6.

I de 52 transaktioner, vi undersøgte, identificerede vi seks kvantificerbare fejl (i 8 % af de reviderede transaktioner), som havde haft en indvirkning på de beløb, der blev afholdt over EU-budgettet. Vi fandt også seks tilfælde af manglende overholdelse af retlige og finansielle bestemmelser, f.eks. at der manglede en finansiel garanti. Som nævnt i punkt 9.5, litra a), var det ikke hensigten, at stikprøven skulle være repræsentativ for udgifterne på dette FFR-udgiftsområde; vi har derfor ikke beregnet fejlforekomsten. Ved undersøgelsen af disse transaktioner konstaterede vi tilfælde af effektive interne kontrolsystemer, hvilket vi giver et eksempel på i 
  tekstboks 9.2
  . Revisionsresultaterne vedrørende ikkestøtteberettigede udgifter er forklaret i 
  tekstboks 9.3 og 9.4
  .

Tekstboks 9.2 —   Eksempel på et effektivt internt kontrolsystem

GD DEVCO

Vi reviderede de udgifter, som en NGO havde anmeldt under en tilskudsaftale, der var indgået med Kommissionen. De udgifter, vi reviderede, var blevet godkendt af Kommissionen. Formålet med det støttede projekt var at kontrollere invasive fuglearter i seks østater i Stillehavet. EU-tilskuddet beløb sig til 1,16  millioner euro.

En finansiel revision, der var udført af en ekstern revisor på projektniveau, viste, at anmeldte udgifter på 15 909 euro ikke var støtteberettigede (manglende dokumentation og momsrelaterede fejl). Kommissionen korrigerede denne fejl i den endelige betaling.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Tekstboks 9.3 —   Ikkeafholdte udgifter, som var blevet godkendt af Kommissionen

GD DEVCO — Irak

Vi reviderede udgifter, som en international organisation havde anmeldt under en bidragsaftale, der var indgået med Kommissionen. Dette kapacitetsopbygningsprojekt, som regionale myndigheder stod bag, havde et budget på 11,5  millioner euro (100 % finansieret af EU) og en varighed på 3,5 år.

Vi gennemgik de udgifter, der var blevet afholdt i projektets første to år. I denne periode havde den internationale organisation anmeldt udgifter for 7,6  millioner euro, som Kommissionen havde godkendt. Vores kontroller afslørede, at de faktiske udgifter for perioden havde udgjort 6 millioner euro. Forskellen, dvs. 1,6  millioner euro, var midler, som den internationale organisation havde indgået forpligtelser for, men endnu ikke betalt. Beløbet anses ikke for støtteberettiget, da udgifterne endnu ikke var afholdt.

Tekstboks 9.3 — Ikkeafholdte udgifter, som var blevet godkendt af Kommissionen

Denne konklusion vedrører en foreløbig rapport, og i forbindelse med den endelige betaling omfatter den endelige finansielle rapport udelukkende de faktisk afholdte udgifter. Den Europæiske Revisionsrets konklusion vil blive taget i betragtning ved beregningen af den næste betaling eller betalingen af restbeløbet.

Tekstboks 9.4 —   Ikkestøtteberettigede udgifter vedrørende valutakurstab

GD DEVCO — Centralt forvaltede projekter

Vi reviderede det endelige udgiftsbeløb, som en international organisation havde anmeldt under en bidragsaftale, der var indgået med Kommissionen. Formålet med aftalen var at støtte den politiske dialog om nationale politikker, strategier og planer på sundhedsområdet i 28 mållande. De udgifter, vi reviderede, var blevet godkendt af Kommissionen. EU-tilskuddet beløb sig til 5 millioner euro.

Gennemførelsesorganisationen havde lidt valutakurstab i forbindelse med udbetaling af personalelønninger. Disse tab var blevet debiteret projektets budget via lønsystemet. Disse omkostninger var ikke støtteberettigede.

Tekstboks 9.4 — Ikkestøtteberettigede udgifter vedrørende valutakurstab

Kommissionen vil træffe de nødvendige opfølgende foranstaltninger.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 9.7. | På to områder begrænsede betalingsbetingelserne risikoen for fejl i transaktionerne. Det første af disse områder var budgetstøtte (3). Det andet område vedrørte de tilfælde, hvor den såkaldte »teoretiske tilgang« var blevet anvendt i forbindelse med multidonorprojekter, der gennemføres af internationale organisationer (4). |
| --- | --- |

9.7.

På to områder begrænsede betalingsbetingelserne risikoen for fejl i transaktionerne. Det første af disse områder var budgetstøtte (3). Det andet område vedrørte de tilfælde, hvor den såkaldte »teoretiske tilgang« var blevet anvendt i forbindelse med multidonorprojekter, der gennemføres af internationale organisationer (4).

| 9.8. | Budgetstøtte er et finansielt bidrag til enten en stats almindelige budget eller dens budget for en specifik politik eller et specifikt mål. Vi undersøgte, om Kommissionen havde overholdt de specifikke betingelser for at afholde budgetstøttebetalinger til partnerlande, og om den havde kontrolleret, at de generelle støtteberettigelsesbetingelser (f.eks. tilfredsstillende fremskridt i forvaltningen af de offentlige finanser) var blevet opfyldt, inden udbetalingen fandt sted. |
| --- | --- |

9.8.

Budgetstøtte er et finansielt bidrag til enten en stats almindelige budget eller dens budget for en specifik politik eller et specifikt mål. Vi undersøgte, om Kommissionen havde overholdt de specifikke betingelser for at afholde budgetstøttebetalinger til partnerlande, og om den havde kontrolleret, at de generelle støtteberettigelsesbetingelser (f.eks. tilfredsstillende fremskridt i forvaltningen af de offentlige finanser) var blevet opfyldt, inden udbetalingen fandt sted.

| 9.9. | De retlige bestemmelser giver imidlertid brede fortolkningsmuligheder, og Kommissionen har et betydeligt spillerum, når den skal afgøre, om disse generelle betingelser er opfyldt. For så vidt angår formel rigtighed kan vores revision ikke gå videre end til det stadie, hvor støtten udbetales til partnerlandet, da disse midler derefter slås sammen med modtagerlandets budgetmidler. Eventuelle svagheder i modtagerlandets finansielle forvaltning, som fører til misbrug på nationalt niveau, vil ikke generere fejl i forbindelse med vores revision (5). |
| --- | --- |

9.9.

De retlige bestemmelser giver imidlertid brede fortolkningsmuligheder, og Kommissionen har et betydeligt spillerum, når den skal afgøre, om disse generelle betingelser er opfyldt. For så vidt angår formel rigtighed kan vores revision ikke gå videre end til det stadie, hvor støtten udbetales til partnerlandet, da disse midler derefter slås sammen med modtagerlandets budgetmidler. Eventuelle svagheder i modtagerlandets finansielle forvaltning, som fører til misbrug på nationalt niveau, vil ikke generere fejl i forbindelse med vores revision (5).

| 9.10. | Ifølge den »teoretiske tilgang«, hvor Kommissionens og andre donorers bidrag til multidonorprojekter sammenlægges og ikke øremærkes til specifikke identificerbare udgiftsposter, går Kommissionen ud fra, at EU's støtteberettigelsesregler er overholdt, såfremt der i de samlede beløb er tilstrækkelig mange støtteberettigede udgifter til at dække EU-bidraget. Ved vores substanstest tog vi hensyn til denne tilgang, som den anvendes af Kommissionen (6). |
| --- | --- |

9.10.

Ifølge den »teoretiske tilgang«, hvor Kommissionens og andre donorers bidrag til multidonorprojekter sammenlægges og ikke øremærkes til specifikke identificerbare udgiftsposter, går Kommissionen ud fra, at EU's støtteberettigelsesregler er overholdt, såfremt der i de samlede beløb er tilstrækkelig mange støtteberettigede udgifter til at dække EU-bidraget. Ved vores substanstest tog vi hensyn til denne tilgang, som den anvendes af Kommissionen (6).

| 9.11. | Der var ingen fejl i de ti transaktioner vedrørende multidonorprojekter, hvor den »teoretiske tilgang« var anvendt, og i de to budgetstøttetransaktioner, som vi undersøgte. |
| --- | --- |

9.11.

Der var ingen fejl i de ti transaktioner vedrørende multidonorprojekter, hvor den »teoretiske tilgang« var anvendt, og i de to budgetstøttetransaktioner, som vi undersøgte.

Årlige aktivitetsrapporter og andre forvaltningsordninger

Vurdering af GD NEAR's systemer

Testen af transaktioner afslørede en række systemsvagheder

| 9.12. | Med hensyn til twinningkontrakter, hvorunder medlemsstaterne tilvejebringer personale til at gennemføre et projekt, konstaterede vi, at én EU-delegation ikke havde kontrolleret de tidligere lønninger for de rådgivere (RTA'er), der blev udstationeret til EU-finansierede projekter. Den myndighed, hvorfra RTA'en er udstationeret, har ret til at få godtgjort et beløb, der svarer til RTA'ens løn under udstationeringens varighed. I forbindelse med ét projekt konstaterede vi, at RTA'ens løn under udstationeringen var højere end det beløb, som vedkommende ville have fået, hvis han var fortsat med at arbejde for sin nationale myndighed. |
| --- | --- |

9.12.

Med hensyn til twinningkontrakter, hvorunder medlemsstaterne tilvejebringer personale til at gennemføre et projekt, konstaterede vi, at én EU-delegation ikke havde kontrolleret de tidligere lønninger for de rådgivere (RTA'er), der blev udstationeret til EU-finansierede projekter. Den myndighed, hvorfra RTA'en er udstationeret, har ret til at få godtgjort et beløb, der svarer til RTA'ens løn under udstationeringens varighed. I forbindelse med ét projekt konstaterede vi, at RTA'ens løn under udstationeringen var højere end det beløb, som vedkommende ville have fået, hvis han var fortsat med at arbejde for sin nationale myndighed.

2017-undersøgelsen af restfejlfrekvensen

| 9.13. | I 2017 fik GD NEAR udført sin tredje undersøgelse af restfejlfrekvensen af en ekstern kontrahent. Formålet med undersøgelsen var at beregne, hvor mange fejl på GD NEAR's ansvarsområde dets interne kontrolsystem ikke havde forhindret, og hvor mange det havde opdaget, men ikke korrigeret. |
| --- | --- |

9.13.

I 2017 fik GD NEAR udført sin tredje undersøgelse af restfejlfrekvensen af en ekstern kontrahent. Formålet med undersøgelsen var at beregne, hvor mange fejl på GD NEAR's ansvarsområde dets interne kontrolsystem ikke havde forhindret, og hvor mange det havde opdaget, men ikke korrigeret.

| 9.14. | Generaldirektoratet undersøgte en repræsentativ stikprøve af transaktioner gennemført under kontrakter, der var blevet afsluttet mellem september 2016 og august 2017, og anvendte den metode, GD DEVCO har brugt siden 2012. Vi vurderede metoden og fandt, at den i det store og hele egnede sig til formålet. Som led i vores analyse af undersøgelsen fandt vi imidlertid en række områder, hvor der var plads til forbedring. GD NEAR stratificerer ikke populationen for mere detaljeret at dække de områder, der er mere udsatte for fejl (f.eks. tilskud), eller til at fokusere mindre på områder med en bekræftet lavere fejlrisiko (f.eks. budgetstøtte). Vi mener, at én af de fejl, som kontrahenten undlod at korrigere, burde have været fastholdt. Der er også plads til forbedring med hensyn til de skønsbeføjelser, kontrahenten har med hensyn til at beregne den anslåede fejlforekomst i individuelle transaktioner. |
| --- | --- |

9.14.

Generaldirektoratet undersøgte en repræsentativ stikprøve af transaktioner gennemført under kontrakter, der var blevet afsluttet mellem september 2016 og august 2017, og anvendte den metode, GD DEVCO har brugt siden 2012. Vi vurderede metoden og fandt, at den i det store og hele egnede sig til formålet. Som led i vores analyse af undersøgelsen fandt vi imidlertid en række områder, hvor der var plads til forbedring. GD NEAR stratificerer ikke populationen for mere detaljeret at dække de områder, der er mere udsatte for fejl (f.eks. tilskud), eller til at fokusere mindre på områder med en bekræftet lavere fejlrisiko (f.eks. budgetstøtte). Vi mener, at én af de fejl, som kontrahenten undlod at korrigere, burde have været fastholdt. Der er også plads til forbedring med hensyn til de skønsbeføjelser, kontrahenten har med hensyn til at beregne den anslåede fejlforekomst i individuelle transaktioner.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 9.15. | Resultaterne af GD NEAR's undersøgelse af restfejlfrekvensen i 2017 præsenteres i GD'ets årlige aktivitetsrapport (7). I undersøgelsen anslås det, at restfejlfrekvensen for GD'et er 0,67  %, dvs. under den væsentlighedstærskel på 2 %, som Kommissionen har fastsat. |
| --- | --- |

9.15.

Resultaterne af GD NEAR's undersøgelse af restfejlfrekvensen i 2017 præsenteres i GD'ets årlige aktivitetsrapport (7). I undersøgelsen anslås det, at restfejlfrekvensen for GD'et er 0,67  %, dvs. under den væsentlighedstærskel på 2 %, som Kommissionen har fastsat.

Den årlige aktivitetsrapport

| 9.16. | Med henblik på regnskabsåret 2017 gennemgik vi GD NEAR's årlige aktivitetsrapport for 2017. |
| --- | --- |

9.16.

Med henblik på regnskabsåret 2017 gennemgik vi GD NEAR's årlige aktivitetsrapport for 2017.

| 9.17. | For at imødekomme Revisionsrettens anbefalinger vedrørende overvurderingen af den korrigerende effekt havde GD NEAR gjort en væsentlig indsats og indført en forsigtig tilgang til analyse af indtægtsordrer. Mere specifikt havde GD NEAR med rette kun medtaget de beløb, der var inddrevet som følge af uregelmæssigheder og fejl konstateret under den efterfølgende revision, i beregningen af den korrigerende effekt. |
| --- | --- |

9.17.

For at imødekomme Revisionsrettens anbefalinger vedrørende overvurderingen af den korrigerende effekt havde GD NEAR gjort en væsentlig indsats og indført en forsigtig tilgang til analyse af indtægtsordrer. Mere specifikt havde GD NEAR med rette kun medtaget de beløb, der var inddrevet som følge af uregelmæssigheder og fejl konstateret under den efterfølgende revision, i beregningen af den korrigerende effekt.

| 9.18. | GD NEAR's årlige aktivitetsrapport for 2017 indeholder ikke et afsnit, der fremhæver begrænsningerne ved undersøgelsen af restfejlfrekvensen. |
| --- | --- |

9.18.

GD NEAR's årlige aktivitetsrapport for 2017 indeholder ikke et afsnit, der fremhæver begrænsningerne ved undersøgelsen af restfejlfrekvensen.

Vurdering af GD DEVCO's systeme

| 9.19. | Vores test af transaktioner afslørede visse kontrolsvagheder i Kommissionens systemer for så vidt angår udbud på andet niveau (udbud gennemført af støttemodtagerne). I forbindelse med to projekter konstaterede vi, at tilskudsmodtagerne ikke havde overholdt principperne om gennemsigtighed og fair konkurrence, da de indgik kontrakter om tjenesteydelser. I et af tilfældene fremlagde de ikke dokumentation, der berettigede anvendelsen af en direkte tildeling. I det andet tilfælde kunne de ikke godtgøre, at alle tilbudsgiverne var blevet behandlet lige. |
| --- | --- |

9.19.

Vores test af transaktioner afslørede visse kontrolsvagheder i Kommissionens systemer for så vidt angår udbud på andet niveau (udbud gennemført af støttemodtagerne). I forbindelse med to projekter konstaterede vi, at tilskudsmodtagerne ikke havde overholdt principperne om gennemsigtighed og fair konkurrence, da de indgik kontrakter om tjenesteydelser. I et af tilfældene fremlagde de ikke dokumentation, der berettigede anvendelsen af en direkte tildeling. I det andet tilfælde kunne de ikke godtgøre, at alle tilbudsgiverne var blevet behandlet lige.

| 9.19. | Hvad angår en af de konstaterede svagheder understreger Kommissionen, at der i det pågældende land var erklæret en krisesituation, hvorfor fleksible procedurer var begrundede. Ikke desto mindre er betydningen af bilag blevet understreget over for de berørte parter.

  Den anden svaghed blev konstateret inden for rammerne af en kontrakt, der går tilbage til 2010. Siden da er der truffet forskellige foranstaltninger under DEVCO's handlingsplaner for bl.a. at afhjælpe denne type svagheder, således at antallet af sådanne fejl bør mindskes. |
| --- | --- |

9.19.

Den anden svaghed blev konstateret inden for rammerne af en kontrakt, der går tilbage til 2010. Siden da er der truffet forskellige foranstaltninger under DEVCO's handlingsplaner for bl.a. at afhjælpe denne type svagheder, således at antallet af sådanne fejl bør mindskes.

| 9.20. | Yderligere kontroller af GD DEVCO's systemer, herunder dets undersøgelse af restfejlfrekvensen og dets årlige aktivitetsrapport for 2017, er udførligt præsenteret i vores årsberetning om 8., 9., 10. og 11. Europæiske Udviklingsfond (jf. punkt 30-42). |
| --- | --- |

9.20.

Yderligere kontroller af GD DEVCO's systemer, herunder dets undersøgelse af restfejlfrekvensen og dets årlige aktivitetsrapport for 2017, er udførligt præsenteret i vores årsberetning om 8., 9., 10. og 11. Europæiske Udviklingsfond (jf. punkt 30-42).

DEL 2 — PERFORMANCESPØRGSMÅL I FORBINDELSE MED PROJEKTER UNDER »ET GLOBALT EUROPA«

| 9.21. | Ud over at kontrollere formel rigtighed vurderede vi i år performanceaspekter ved syv af de udtagne transaktioner. Vi valgte afsluttede projekter og udførte vores kontroller på stedet i forbindelse med besøg i EU-delegationerne |
| --- | --- |

9.21.

Ud over at kontrollere formel rigtighed vurderede vi i år performanceaspekter ved syv af de udtagne transaktioner. Vi valgte afsluttede projekter og udførte vores kontroller på stedet i forbindelse med besøg i EU-delegationerne

| 9.22. | For hvert projekt vurderede vi, hvorvidt der var klare indikatorer for output og udfald. Vi kontrollerede også, om projektets outputmål var blevet nået som planlagt for så vidt angår kvantitet, kvalitet og timing. Vi foretog yderligere kontrol af projekternes godkendte omkostninger med henblik på at kontrollere, at de var i overensstemmelse med de godkendte finansielle bud. |
| --- | --- |

9.22.

For hvert projekt vurderede vi, hvorvidt der var klare indikatorer for output og udfald. Vi kontrollerede også, om projektets outputmål var blevet nået som planlagt for så vidt angår kvantitet, kvalitet og timing. Vi foretog yderligere kontrol af projekternes godkendte omkostninger med henblik på at kontrollere, at de var i overensstemmelse med de godkendte finansielle bud.

| 9.23. | Alle de undersøgte projekter havde klare og relevante resultatindikatorer. Deres logiske rammer var velstrukturerede, og deres output var realistiske og opnåelige. Vi fandt dog en række forhold, der svækkede projekternes performance (jf.
  tekstboks 9.5
  ). |
| --- | --- |

9.23.

Alle de undersøgte projekter havde klare og relevante resultatindikatorer. Deres logiske rammer var velstrukturerede, og deres output var realistiske og opnåelige. Vi fandt dog en række forhold, der svækkede projekternes performance (jf.
  tekstboks 9.5
  ).

Tekstboks 9.5 —   Performancerelaterede forhold vedrørende de besøgte projekter

Tekstboks 9.5 — Performancerelaterede forhold vedrørende de besøgte projekter

| a) | I to tilfælde var omkostningerne ved at transportere forsyninger (stemmeurner og -sedler) meget højere end værdien af selve forsyningerne. I det første tilfælde havde det kostet 152 000 euro at transportere varer til en værdi af 78 000 euro. I det andet tilfælde havde det kostet 131 500 euro at transportere varer til en værdi af 70 150 euro. |
| --- | --- |

a)

I to tilfælde var omkostningerne ved at transportere forsyninger (stemmeurner og -sedler) meget højere end værdien af selve forsyningerne. I det første tilfælde havde det kostet 152 000 euro at transportere varer til en værdi af 78 000 euro. I det andet tilfælde havde det kostet 131 500 euro at transportere varer til en værdi af 70 150 euro.

| a) | Kommissionen vil gerne understrege, hvor følsomme valg er. De politiske partier krævede udtrykkeligt, at følsomt valgmateriale skulle indkøbes i udlandet for at undgå svig, men ikke i nabolandene på grund af disses påståede sympati med bestemte politiske partier og kandidater. Dertil kommer, at kun et begrænset antal specialiserede virksomheder kan fremstille og levere følsomt valgmateriale rettidigt, på sikker vis og af høj kvalitet. Et offentligt udbud uden for de eksisterende langfristede aftaler ville muligvis ikke have givet bedre resultater og kunne have forsinket leveringen af materialerne som følge af tidsplanen for valget. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen vil gerne understrege, hvor følsomme valg er. De politiske partier krævede udtrykkeligt, at følsomt valgmateriale skulle indkøbes i udlandet for at undgå svig, men ikke i nabolandene på grund af disses påståede sympati med bestemte politiske partier og kandidater. Dertil kommer, at kun et begrænset antal specialiserede virksomheder kan fremstille og levere følsomt valgmateriale rettidigt, på sikker vis og af høj kvalitet. Et offentligt udbud uden for de eksisterende langfristede aftaler ville muligvis ikke have givet bedre resultater og kunne have forsinket leveringen af materialerne som følge af tidsplanen for valget.

| b) | Hovedformålet med et projekt var at bygge latriner i skoler i fjerntliggende områder. Da vi besøgte projekterne, bemærkede vi, at selv om EU-projektet var blevet gennemført korrekt, manglede skolen grundlæggende udstyr, som f.eks. borde og stole, der var nødvendigt for at begynde skoleåret. |
| --- | --- |

b)

Hovedformålet med et projekt var at bygge latriner i skoler i fjerntliggende områder. Da vi besøgte projekterne, bemærkede vi, at selv om EU-projektet var blevet gennemført korrekt, manglede skolen grundlæggende udstyr, som f.eks. borde og stole, der var nødvendigt for at begynde skoleåret.

| b) | Projektet omfattede hverken stole, borde eller andet skoleinventar, men kun opførelse af latriner for hurtigst muligt at forbedre de grundlæggende hygiejneforhold. Selv om Kommissionen gerne ville finansiere andre dele af skoleudstyret, er tiltagene meget målrettede og begrænsede.

  Der er en alvorlig mangel på ressourcer i skolesystemet i Guinea-Bissau. Det forekommer ofte, at der mangler skolemøbler. For at forebygge tyveri står der uden for undervisningstiden kun sjældent møbler i klasselokalerne. |
| --- | --- |

b)

Projektet omfattede hverken stole, borde eller andet skoleinventar, men kun opførelse af latriner for hurtigst muligt at forbedre de grundlæggende hygiejneforhold. Selv om Kommissionen gerne ville finansiere andre dele af skoleudstyret, er tiltagene meget målrettede og begrænsede.

| c) | Et bygge- og anlægsprojekt vedrørende opførelsen af en bro skulle have været afsluttet inden for 32 måneder, men tog 64 måneder på grund af uventede forsinkelser i et parallelt projekt, der blev gennemført af de lokale myndigheder. |
| --- | --- |

c)

Et bygge- og anlægsprojekt vedrørende opførelsen af en bro skulle have været afsluttet inden for 32 måneder, men tog 64 måneder på grund af uventede forsinkelser i et parallelt projekt, der blev gennemført af de lokale myndigheder.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

| 9.24. | Omfanget af vores revision vedrørende dette FFR-udgiftsområde (jf. punkt 9.5) giver ikke mulighed for en kvantificeret konklusion på samme måde som i andre kapitler i denne beretning. Vores undersøgelse af transaktioner og systemer fremhævede dog tre væsentlige forhold, hvor der er plads til forbedring. |
| --- | --- |

9.24.

Omfanget af vores revision vedrørende dette FFR-udgiftsområde (jf. punkt 9.5) giver ikke mulighed for en kvantificeret konklusion på samme måde som i andre kapitler i denne beretning. Vores undersøgelse af transaktioner og systemer fremhævede dog tre væsentlige forhold, hvor der er plads til forbedring.

Anbefalinger

| 9.25. | Bilag 9.2
  viser resultaterne af vores opfølgningsgennemgang vedrørende de to anbefalinger, vi fremsatte i vores årsberetning for 2014 (8). Kommissionen har fuldt ud implementeret begge anbefalinger. |
| --- | --- |

9.25.

Bilag 9.2
  viser resultaterne af vores opfølgningsgennemgang vedrørende de to anbefalinger, vi fremsatte i vores årsberetning for 2014 (8). Kommissionen har fuldt ud implementeret begge anbefalinger.

| 9.26. | På grundlag af vores revisionsresultater vedrørende 2017 anbefaler vi, at Kommissionen: |
| --- | --- |

9.26.

På grundlag af vores revisionsresultater vedrørende 2017 anbefaler vi, at Kommissionen:

| — | Anbefaling 1 (GD NEAR) vedrørende undersøgelsen af restfejlfrekvensen: som led i undersøgelsen af restfejlfrekvensen for 2019 og fremefter giver den kontrahent, der forestår undersøgelsen af restfejlfrekvensen, mere præcise retningslinjer for kontrol af udbud på andet niveau |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1 (GD NEAR) vedrørende undersøgelsen af restfejlfrekvensen: som led i undersøgelsen af restfejlfrekvensen for 2019 og fremefter giver den kontrahent, der forestår undersøgelsen af restfejlfrekvensen, mere præcise retningslinjer for kontrol af udbud på andet niveau

Kommissionen accepterer anbefalingen.

| — | Anbefaling 2 (GD NEAR) vedrørende undersøgelsen af restfejlfrekvensen: som led i undersøgelsen af restfejlfrekvensen for 2019 og fremefter stratificerer den population, der er omfattet af undersøgelsen af restfejlfrekvensen, på grundlag af projekternes iboende risiko, idet der lægges mere vægt på tilskud under direkte forvaltning og mindre vægt på budgetstøttetransaktioner |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2 (GD NEAR) vedrørende undersøgelsen af restfejlfrekvensen: som led i undersøgelsen af restfejlfrekvensen for 2019 og fremefter stratificerer den population, der er omfattet af undersøgelsen af restfejlfrekvensen, på grundlag af projekternes iboende risiko, idet der lægges mere vægt på tilskud under direkte forvaltning og mindre vægt på budgetstøttetransaktioner

Kommissionen accepterer anbefalingen.

Den vil sammen med den kontrahent, der forestår undersøgelsen af restfejlfrekvensen, finde måder, hvorpå den population, der er omfattet af undersøgelsen af restfejlfrekvensen, kan stratificeres, samtidig med at der tages hensyn til behovet for samlet set at opretholde en pålidelig og repræsentativ stikprøve.

| — | Anbefaling 3 (GD NEAR) vedrørende undersøgelsen af restfejlfrekvensen: oplyser om begrænsningerne ved undersøgelsen af restfejlfrekvensen i den årlige aktivitetsrapport for 2018 og fremefter |
| --- | --- |

—

Anbefaling 3 (GD NEAR) vedrørende undersøgelsen af restfejlfrekvensen: oplyser om begrænsningerne ved undersøgelsen af restfejlfrekvensen i den årlige aktivitetsrapport for 2018 og fremefter

Kommissionen accepterer anbefalingen.

| — | Anbefaling 4 (GD DEVCO): senest i 2020 gennemgår eksisterende vejledning til støttemodtagere med projekter, der gennemføres under indirekte forvaltning, med det formål at sikre, at planlagte aktiviteter gennemføres rettidigt og bidrager til den praktiske anvendelse af projektresultaterne, med henblik på at få mest valuta for pengene. |
| --- | --- |

—

Anbefaling 4 (GD DEVCO): senest i 2020 gennemgår eksisterende vejledning til støttemodtagere med projekter, der gennemføres under indirekte forvaltning, med det formål at sikre, at planlagte aktiviteter gennemføres rettidigt og bidrager til den praktiske anvendelse af projektresultaterne, med henblik på at få mest valuta for pengene.

Kommissionen accepterer anbefalingen.

---

(1)  Såsom kontrakter vedrørende bygge- og anlægsarbejder/vareindkøb/tjenesteydelser, tilskud, speciallån, lånegarantier og finansiel bistand, budgetstøtte og andre specifikke former for budgettilskud.

(2)  Som følge af vores gennemgang af undersøgelserne af restfejlfrekvensen har vi konstateret, at der i den metodologi, der ligger til grund for DEVCO's undersøgelse af restfejlfrekvensen, forudses et meget begrænset antal kontroller på stedet. Endvidere forudses der både i DEVCO's og NEAR's undersøgelser af restfejlfrekvensen begrænsede muligheder for gennemgang af indkøbsprocedurer. I år justerede vi derfor resultatet af undersøgelsen af restfejlfrekvensen med fejlforekomsten vedrørende overholdelse af reglerne om offentlige udbud. Grundlaget for justeringen var revisionsresultaterne vedrørende »Et globalt Europa« i Revisionsrettens DAS-revision for 2014-2016.

(3)  Budgetstøttebetalinger finansieret over det almindelige budget beløb sig i 2017 til 955 millioner euro.

(4)  Betalingerne til internationale organisationer afholdt over det almindelige budget beløb sig i 2017 til 3,1 milliard euro. Vi kan ikke fastslå, på hvor stor en del af dette beløb Kommissionen har anvendt den teoretiske tilgang, fordi den ikke overvåger dette separat.

(5)  Budgetstøttens produktivitet og effektivitet behandles i en række af Revisionsrettens særberetninger, senest i særberetning nr. 32/2016 »EU's bistand til Ukraine« og særberetning nr. 30/2016 »Effektiviteten af EU's støtte til prioriterede sektorer i Honduras«.

(6)  Vi kontrollerede ikke de underliggende udgiftsposter, hvis Kommissionens bidrag var på mindre end 75 % af budgettet for den pågældende aktion. Hvis bidragene var på mellem 75 % og 90 %, vurderede vi fra sag til sag, om der var grund til at kontrollere de underliggende udgiftsposter.

(7)  Jf. GD NEAR's årlige aktivitetsrapport for 2017, s. 40 og 41.

(8)  Vi valgte beretningen for 2014 til dette års opfølgning, da der under normale forhold burde være gået tid nok til, at Kommissionen kunne have implementeret vores anbefalinger.

(9)  I overensstemmelse med den harmoniserede definition af underliggende transaktioner (for nærmere oplysninger jf.
  bilag 1.1
  , punkt 15).

BILAG 9.1

AKTIONSUDGIFTER PR. DELEGATION I 2017

Image

Kilder: Kort ©OpenStreetMap, der er licenseret i henhold til Creative Commons Attribution-ShareAlike 2.0 (CC BY-SA), og Den Europæiske Revisionsret på grundlag af Den Europæiske Unions konsoliderede årsregnskab for 2017.

BILAG 9.2

OPFØLGNING AF TIDLIGERE ANBEFALINGER VEDRØRENDE »ET GLOBALT EUROPA«

| År | Revisionsrettens anbefaling | Revisionsrettens analyse af de fremskridt, der er sket | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Fuldt ud implementeret | Under implementering | Ikke implementeret | Ikke relevant | Utilstrækkeligt bevis |
| I de fleste henseender | I nogle henseender |
| 2014 | Anbefaling 1: udarbejde og gennemføre procedurer for intern kontrol for at sikre, at forfinansiering afregnes på grundlag af faktiske påløbne udgifter, uden medregning af retlige forpligtelser. | x | | | | | | |
| Anbefaling 2: styrke den forudgående kontrol af tilskudsaftaler, navnlig ved at EuropeAid iværksætter de påtænkte foranstaltninger i forlængelse af den anbefaling, der blev fremsat i EUF-beretningen for 2011 om risikobaseret planlægning og systematisk opfølgning af kontrolbesøg og kontrolbesøg på stedet. | x | | | | | | |

År

Revisionsrettens anbefaling

Revisionsrettens analyse af de fremskridt, der er sket

Kommissionens svar

Fuldt ud implementeret

Under implementering

Ikke implementeret

Ikke relevant

Utilstrækkeligt bevis

I de fleste henseender

I nogle henseender

2014

Anbefaling 1: udarbejde og gennemføre procedurer for intern kontrol for at sikre, at forfinansiering afregnes på grundlag af faktiske påløbne udgifter, uden medregning af retlige forpligtelser.

x

Anbefaling 2: styrke den forudgående kontrol af tilskudsaftaler, navnlig ved at EuropeAid iværksætter de påtænkte foranstaltninger i forlængelse af den anbefaling, der blev fremsat i EUF-beretningen for 2011 om risikobaseret planlægning og systematisk opfølgning af kontrolbesøg og kontrolbesøg på stedet.

x

---

KAPITEL 10

Administration

INDHOLD

| Indledning | 10.1-10.5 |
| --- | --- |

| Kort beskrivelse af dette FFR-udgiftsområde | 10.3 |
| --- | --- |

| Revisionens omfang og revisionsmetoden | 10.4-10.5 |
| --- | --- |

| Transaktionernes formelle rigtighed | 10.6 |
| --- | --- |

| Årlige aktivitetsrapporter og andre forvaltningsordninger | 10.7 |
| --- | --- |

| Bemærkninger om specifikke institutioner og organer | 10.8-10.13 |
| --- | --- |

| Europa-Parlamentet | 10.9-10.11 |
| --- | --- |

| Europa-Kommissionen | 10.12 |
| --- | --- |

| Den Europæiske Revisionsret | 10.13 |
| --- | --- |

| Konklusion og anbefalinger | 10.14-10.16 |
| --- | --- |

| Konklusion | 10.14 |
| --- | --- |

| Anbefalinger | 10.15-10.16 |
| --- | --- |

| Bilag 10.1 — | Resultaterne af testen af transaktioner på udgiftsområdet »Administration« |
| --- | --- |

Bilag 10.1 —

| Bilag 10.2 — | Opfølgning af tidligere anbefalinger vedrørende udgiftsområdet »Administration« |
| --- | --- |

Bilag 10.2 —

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 10.1. | I dette kapitel præsenteres resultaterne af vores revision vedrørende FFR-udgiftsområde 5, »Administration« (1).
  Tekstboks 10.1
  giver en oversigt over udgifterne pr. institution i 2017. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

10.1.

I dette kapitel præsenteres resultaterne af vores revision vedrørende FFR-udgiftsområde 5, »Administration« (1).
  Tekstboks 10.1
  giver en oversigt over udgifterne pr. institution i 2017.

Tekstboks 10.1 —   FFR-udgiftsområde 5 — Fordeling i 2017

| (milliarder euro) |
| --- |
| |

(milliarder euro)

Image

| Regnskabsårets betalinger i alt | 9,7 |
| --- | --- |
| – forskud
   (10) | -0,1 |
| + afregninger af forskud
   (10) | 0,1 |
| Revideret population i alt | 9,7 |
| Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede årsregnskab for 2017. |

Regnskabsårets betalinger i alt

9,7

– forskud
   (10)

-0,1

- afregninger af forskud
   (10)

0,1

Revideret population i alt

9,7

Kilde: Den Europæiske Unions konsoliderede årsregnskab for 2017.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 10.2. | Vi rapporterer særskilt om EU's agenturer og andre organer (2). Finansiel revision af Den Europæiske Centralbank indgår ikke i vores mandat. |
| --- | --- |

10.2.

Vi rapporterer særskilt om EU's agenturer og andre organer (2). Finansiel revision af Den Europæiske Centralbank indgår ikke i vores mandat.

Kort beskrivelse af dette FFR-udgiftsområde

| 10.3. | Administrationsudgifter omfatter udgifter til menneskelige ressourcer, som tegner sig for ca. 60 % af det samlede beløb, samt udgifter til bygninger, udstyr, energi, kommunikation og informationsteknologi. Vores revisioner gennem mange år viser, at der kun er lav risiko forbundet med disse udgifter. |
| --- | --- |

10.3.

Administrationsudgifter omfatter udgifter til menneskelige ressourcer, som tegner sig for ca. 60 % af det samlede beløb, samt udgifter til bygninger, udstyr, energi, kommunikation og informationsteknologi. Vores revisioner gennem mange år viser, at der kun er lav risiko forbundet med disse udgifter.

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 10.4. | Med anvendelse af den revisionstilgang og de revisionsmetoder, der er fastsat i 
  bilag 1.1
  , undersøgte vi følgende under FFR-udgiftsområde 5: |
| --- | --- |

10.4.

Med anvendelse af den revisionstilgang og de revisionsmetoder, der er fastsat i 
  bilag 1.1
  , undersøgte vi følgende under FFR-udgiftsområde 5:

| a) | Vi undersøgte en stikprøve på 55 transaktioner i overensstemmelse med punkt 13 i 
  bilag 1.1
  . Stikprøven var udformet, så den var repræsentativ for de udgifter, der var afholdt under dette FFR-udgiftsområde (jf.
  tekstboks 10.1
  og punkt 10.3) |
| --- | --- |

a)

Vi undersøgte en stikprøve på 55 transaktioner i overensstemmelse med punkt 13 i 
  bilag 1.1
  . Stikprøven var udformet, så den var repræsentativ for de udgifter, der var afholdt under dette FFR-udgiftsområde (jf.
  tekstboks 10.1
  og punkt 10.3)

| b) | Vi undersøgte også, om de årlige aktivitetsrapporter for alle EU's institutioner og organer, og blandt disse for de generaldirektorater (GD'er) og kontorer i Kommissionen, der har det primære ansvar for administrationsudgifterne (3), indeholdt oplysninger om udgifternes formelle rigtighed, som i store træk stemte overens med vores egne resultater. |
| --- | --- |

b)

Vi undersøgte også, om de årlige aktivitetsrapporter for alle EU's institutioner og organer, og blandt disse for de generaldirektorater (GD'er) og kontorer i Kommissionen, der har det primære ansvar for administrationsudgifterne (3), indeholdt oplysninger om udgifternes formelle rigtighed, som i store træk stemte overens med vores egne resultater.

| 10.5. | Revisionsrettens egne udgifter revideres af et eksternt firma (4). Resultaterne af dets revision af vores årsregnskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2017, præsenteres i punkt 10.13. |
| --- | --- |

10.5.

Revisionsrettens egne udgifter revideres af et eksternt firma (4). Resultaterne af dets revision af vores årsregnskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2017, præsenteres i punkt 10.13.

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

| 10.6. | Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i 
  bilag 10.1
  . Af de 55 transaktioner, vi undersøgte, var 9 (16 %) behæftet med fejl. På grundlag af de 3 fejl, vi har kvantificeret (jf. punkt 10.11 og 10.12), anslår vi fejlforekomsten til 0,5  % (5). |
| --- | --- |

10.6.

Resultaterne af testen af transaktioner er sammenfattet i 
  bilag 10.1
  . Af de 55 transaktioner, vi undersøgte, var 9 (16 %) behæftet med fejl. På grundlag af de 3 fejl, vi har kvantificeret (jf. punkt 10.11 og 10.12), anslår vi fejlforekomsten til 0,5  % (5).

ÅRLIGE AKTIVITETSRAPPORTER OG ANDRE FORVALTNINGSORDNINGER

| 10.7. | De årlige aktivitetsrapporter, vi gennemgik, identificerede ingen væsentlige fejlforekomster. Dette er i overensstemmelse med vores egne revisionsresultater. |
| --- | --- |

10.7.

De årlige aktivitetsrapporter, vi gennemgik, identificerede ingen væsentlige fejlforekomster. Dette er i overensstemmelse med vores egne revisionsresultater.

BEMÆRKNINGER OM SPECIFIKKE INSTITUTIONER OG ORGANER

| 10.8. | Vi konstaterede ingen specifikke forhold med hensyn til Rådet, Den Europæiske Unions Domstol, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Det Europæiske Regionsudvalg, Den Europæiske Ombudsmand, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil. |
| --- | --- |

10.8.

Vi konstaterede ingen specifikke forhold med hensyn til Rådet, Den Europæiske Unions Domstol, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Det Europæiske Regionsudvalg, Den Europæiske Ombudsmand, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil.

RETTENS BEMÆRKNINGER

EUROPA-PARLAMENTETS SVAR

Europa-Parlamentet

| 10.9. | To af de otte transaktioner, vi undersøgte i Europa-Parlamentet, vedrørte arbejde udført på bygninger i henhold til kontrakter, der var indgået som følge af udbud. I det første tilfælde opnåede Europa-Parlamentet ikke tilstrækkeligt bevis for, at kontrahenten opfyldte et teknisk og fagligt udvælgelseskriterium vedrørende kvalifikationerne og den faglige erfaring hos det personale, der var ansat til at udføre arbejdet. I det andet tilfælde skulle rammekontrakten tildeles tilbudsgiveren med den laveste pris. Kontraktbeløbet indeholdt to komponenter: omkostningerne ved arbejdet og kontrahentens bruttofortjenestmargen, udtrykt som en procentdel af disse omkostninger. Tilbudsgiverne blev kun bedt om at oplyse deres bruttofortjenstmargener, og kun bruttofortjenstmargenerne indgik i den finansielle vurdering af tilbuddene. Omkostningerne ved arbejdet blev ikke vurderet i forbindelse med udbuddet, men blev anslået af Parlamentet. For at undersøge, om arbejde blev bestilt på et konkurrencemæssigt grundlag under gennemførelsen af rammekontrakten, kontrollerede vi, hvordan Parlamentet havde fastsat de enhedspriser, der var anført på bestillingssedlerne. Vi bemærkede, at Parlamentet i forbindelse med nogle arbejdsopgaver ikke havde indhentet mere end ét tilbud. Denne fremgangsmåde kan indebære, at arbejdet ikke bliver udført til den laveste pris. |
| --- | --- |

10.9.

To af de otte transaktioner, vi undersøgte i Europa-Parlamentet, vedrørte arbejde udført på bygninger i henhold til kontrakter, der var indgået som følge af udbud. I det første tilfælde opnåede Europa-Parlamentet ikke tilstrækkeligt bevis for, at kontrahenten opfyldte et teknisk og fagligt udvælgelseskriterium vedrørende kvalifikationerne og den faglige erfaring hos det personale, der var ansat til at udføre arbejdet. I det andet tilfælde skulle rammekontrakten tildeles tilbudsgiveren med den laveste pris. Kontraktbeløbet indeholdt to komponenter: omkostningerne ved arbejdet og kontrahentens bruttofortjenestmargen, udtrykt som en procentdel af disse omkostninger. Tilbudsgiverne blev kun bedt om at oplyse deres bruttofortjenstmargener, og kun bruttofortjenstmargenerne indgik i den finansielle vurdering af tilbuddene. Omkostningerne ved arbejdet blev ikke vurderet i forbindelse med udbuddet, men blev anslået af Parlamentet. For at undersøge, om arbejde blev bestilt på et konkurrencemæssigt grundlag under gennemførelsen af rammekontrakten, kontrollerede vi, hvordan Parlamentet havde fastsat de enhedspriser, der var anført på bestillingssedlerne. Vi bemærkede, at Parlamentet i forbindelse med nogle arbejdsopgaver ikke havde indhentet mere end ét tilbud. Denne fremgangsmåde kan indebære, at arbejdet ikke bliver udført til den laveste pris.

| 10.9. | Parlamentet har i det første tilfælde baseret sin afgørelse på de dokumenter, der er forelagt i henhold til gennemførelsesbestemmelserne, men vil tage behørigt hensyn til Revisionsrettens bemærkninger i forbindelse med fremtidige procedurer. I det andet tilfælde blev der truffet foranstaltninger for at opnå de mest konkurrencedygtige priser i denne komplicerede kontrakt. Parlamentet har i mellemtiden forbedret processen gennem en mere intensiv anvendelse af rammekontrakter med fornyet konkurrence. |
| --- | --- |

10.9.

| 10.10. | Én transaktion i vores stikprøve fra Den Europæiske Ombudsmand vedrørte et udbud afholdt under ledelse af Europa-Parlamentet med henblik på udvælgelse af et rejsebureau. Et af udvælgelseskriterierne var, at tilbudsgiverne skulle have en årsomsætning, som var fem gange den anslåede årlige værdi af den kontrakt, de afgav tilbud på (6). Vi mener, at dette kriterium er for strengt, og det kan have afholdt mindre virksomheder fra at afgive tilbud. |
| --- | --- |

10.10.

Én transaktion i vores stikprøve fra Den Europæiske Ombudsmand vedrørte et udbud afholdt under ledelse af Europa-Parlamentet med henblik på udvælgelse af et rejsebureau. Et af udvælgelseskriterierne var, at tilbudsgiverne skulle have en årsomsætning, som var fem gange den anslåede årlige værdi af den kontrakt, de afgav tilbud på (6). Vi mener, at dette kriterium er for strengt, og det kan have afholdt mindre virksomheder fra at afgive tilbud.

| 10.10. | Parlamentet tager Revisionsrettens bemærkninger til efterretning. I mellemtiden er den anvendte tærskel, som følge af 2016-ændringen af finansforordningen, bl.a. under den igangværende procedure for en ny kontrakt, det dobbelte af den anslåede årlige kontraktværdi. Det skal bemærkes, at kravene i kontrakten kun kunne opfyldes af et begrænset antal virksomheder, som på daværende tidspunkt alle opfyldte kriteriet, og at der ikke forekom en begrænsning af konkurrencen. |
| --- | --- |

10.10.

| 10.11. | Vores undersøgelse af en transaktion vedrørende betaling af tilskud til besøgsgrupper viste, at der var problemer med udgiftsanmeldelsen fra én sådan gruppe, idet beløbene i dokumentationen ikke stemte med beløbene i udgiftsanmeldelsen (7). I et andet tilfælde fandt vi ikkestøtteberettigede udgifter i en anmeldelse fra en gruppe, som inkluderede udgifter vedrørende en del af en tur til Bruxelles, som ikke var forbundet med dens besøg i Europa-Parlamentet. |
| --- | --- |

10.11.

Vores undersøgelse af en transaktion vedrørende betaling af tilskud til besøgsgrupper viste, at der var problemer med udgiftsanmeldelsen fra én sådan gruppe, idet beløbene i dokumentationen ikke stemte med beløbene i udgiftsanmeldelsen (7). I et andet tilfælde fandt vi ikkestøtteberettigede udgifter i en anmeldelse fra en gruppe, som inkluderede udgifter vedrørende en del af en tur til Bruxelles, som ikke var forbundet med dens besøg i Europa-Parlamentet.

| 10.11. | Parlamentet noterer sig, at nogle af bilagene fra en af grupperne ikke stemte overens med de anmeldte udgifter. Parlamentet har derfor oprettet et program for efterfølgende kontrol for at kontrollere bilagene. For udgifter, der ikke er behørigt begrundede eller ikke er støtteberettigede, udstedes der en indtægtsordre.

  Med hensyn til støtteberettigelsen for udgifter i forbindelse med besøgene mener Parlamentet, at støtteberettigelsen bør vurderes under hensyntagen til de overordnede mål for besøgsprogrammet, det udvidede besøgstilbud, jf. Europa-Parlamentets besøgsstrategi, der blev godkendt af Parlamentets præsidium i april 2015, og de logistiske begrænsninger, der er forbundet med tilrettelæggelsen af transporten af besøgsgrupperne. |
| --- | --- |

10.11.

Med hensyn til støtteberettigelsen for udgifter i forbindelse med besøgene mener Parlamentet, at støtteberettigelsen bør vurderes under hensyntagen til de overordnede mål for besøgsprogrammet, det udvidede besøgstilbud, jf. Europa-Parlamentets besøgsstrategi, der blev godkendt af Parlamentets præsidium i april 2015, og de logistiske begrænsninger, der er forbundet med tilrettelæggelsen af transporten af besøgsgrupperne.

KOMMISSIONENS SVAR

Europa-Kommissionen

| 10.12. | Ligesom i de foregående år (8) fandt vi et lille antal fejl med relation til personaleomkostninger og nogle svagheder i PMO's forvaltning af familietillæg. Vi har gjort Kommissionens ledelse opmærksom på disse forhold. |
| --- | --- |

10.12.

Ligesom i de foregående år (8) fandt vi et lille antal fejl med relation til personaleomkostninger og nogle svagheder i PMO's forvaltning af familietillæg. Vi har gjort Kommissionens ledelse opmærksom på disse forhold.

| 10.12. | Ansvaret for at angive/opdatere personlige oplysninger, herunder om familietillæg, påhviler først og fremmest de ansatte.

  Kommissionen har for sin del allerede taget adskillige skridt til at forbedre opdateringen af oplysninger om personlige forhold og forvaltningen af familietillæg. |
| --- | --- |

10.12.

Kommissionen har for sin del allerede taget adskillige skridt til at forbedre opdateringen af oplysninger om personlige forhold og forvaltningen af familietillæg.

Den Europæiske Revisionsret

| 10.13. | I den eksterne revisors beretning (9) hedder det, at »årsregnskabet giver et retvisende billede af Den Europæiske Revisionsrets finansielle stilling pr. 31. december 2017 samt af resultaterne af dens transaktioner, pengestrømme og ændringer i nettoaktiver i det afsluttede regnskabsår«. |
| --- | --- |

10.13.

I den eksterne revisors beretning (9) hedder det, at »årsregnskabet giver et retvisende billede af Den Europæiske Revisionsrets finansielle stilling pr. 31. december 2017 samt af resultaterne af dens transaktioner, pengestrømme og ændringer i nettoaktiver i det afsluttede regnskabsår«.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KONKLUSION OG ANBEFALINGER

Konklusion

| 10.14. | Det samlede revisionsbevis indikerer, at fejlforekomsten i udgifterne under »Administration« ikke var væsentlig. Vores test af transaktioner på dette FFR-udgiftsområde viste en anslået samlet fejlforekomst på 0,5  % (jf.
  bilag 10.1
  ). |
| --- | --- |

10.14.

Det samlede revisionsbevis indikerer, at fejlforekomsten i udgifterne under »Administration« ikke var væsentlig. Vores test af transaktioner på dette FFR-udgiftsområde viste en anslået samlet fejlforekomst på 0,5  % (jf.
  bilag 10.1
  ).

Anbefalinger

| 10.15. | Bilag 10.2
  viser resultaterne af vores opfølgningsgennemgang vedrørende de tre anbefalinger, vi fremsatte i vores årsberetning for 2014. To af anbefalingerne blev ikke gennemgået, fordi vores revisionsarbejde vedrørende 2017 ikke omfattede denne type transaktioner. De berørte institutioner og organer havde gennemført den tredje anbefaling i de fleste henseender. |
| --- | --- |

10.15.

Bilag 10.2
  viser resultaterne af vores opfølgningsgennemgang vedrørende de tre anbefalinger, vi fremsatte i vores årsberetning for 2014. To af anbefalingerne blev ikke gennemgået, fordi vores revisionsarbejde vedrørende 2017 ikke omfattede denne type transaktioner. De berørte institutioner og organer havde gennemført den tredje anbefaling i de fleste henseender.

EUROPA-PARLAMENTETS SVAR

| 10.16. | På grundlag af denne gennemgang samt vores revisionsresultater og konklusioner vedrørende 2017 anbefaler vi følgende: |
| --- | --- |

10.16.

På grundlag af denne gennemgang samt vores revisionsresultater og konklusioner vedrørende 2017 anbefaler vi følgende:

| — | Anbefaling 1: I forbindelse med revisionen af finansforordningen bør Europa-Parlamentet forbedre retningslinjerne for de anvisningsberettigedes udformning og kontrol af de udvælgelses- og tildelingskriterier, der anvendes ved udbud (jf. punkt 10.9 og 10.10). |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: I forbindelse med revisionen af finansforordningen bør Europa-Parlamentet forbedre retningslinjerne for de anvisningsberettigedes udformning og kontrol af de udvælgelses- og tildelingskriterier, der anvendes ved udbud (jf. punkt 10.9 og 10.10).

Parlamentet noterer sig, at emner som udformning af procedurer og kontrol af overholdelsen af udvælgelseskriterierne er en del af en hensigtsmæssig vejledning. De overordnede spørgsmål om øget konkurrence er genstand for en vurdering, der foretages af Parlamentets koordineringsorgan, vedrørende offentlige udbud, som i øjeblikket også omfatter en vurdering af beslægtede spørgsmål på baggrund af Revisionsrettens særberetning 17/2016.

| — | Anbefaling 2: I forbindelse med den næste revision af bestemmelserne for modtagelse af besøgsgrupper bør Europa-Parlamentet styrke proceduren for indsendelse af udgiftsanmeldelser ved at kræve, at grupper indsender dokumentation sammen med udgiftsanmeldelsen (jf. punkt 10.11). |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: I forbindelse med den næste revision af bestemmelserne for modtagelse af besøgsgrupper bør Europa-Parlamentet styrke proceduren for indsendelse af udgiftsanmeldelser ved at kræve, at grupper indsender dokumentation sammen med udgiftsanmeldelsen (jf. punkt 10.11).

Parlamentet noterer sig denne anbefaling, som vil blive taget i betragtning i forbindelse med en revision af reglerne. I mellemtiden vil kontrolfrekvensen og kontrolintensiteten blive tilpasset den risiko, der foreligger.

KOMMISSIONENS SVAR

| — | Anbefaling 3: Europa-Kommissionen bør hurtigst muligt forbedre sine systemer til forvaltning af vedtægtsmæssige familietillæg ved at styrke overensstemmelseskontrollen af de ansattes erklæringer om tillæg modtaget fra anden side (jf. punkt 10.12). |
| --- | --- |

—

Anbefaling 3: Europa-Kommissionen bør hurtigst muligt forbedre sine systemer til forvaltning af vedtægtsmæssige familietillæg ved at styrke overensstemmelseskontrollen af de ansattes erklæringer om tillæg modtaget fra anden side (jf. punkt 10.12).

Kommissionen accepterer anbefalingen og har allerede taget skridt til at forbedre forvaltningen af familietillæg.

---

(1)  Dette omfatter administrationsudgifterne i alle EU's institutioner samt pensioner og betalinger til Europaskolerne. Vi udarbejder en særlig årsberetning om Europaskolerne, der sendes til Europaskolernes Øverste Råd. En kopi af beretningen sendes til Europa-Parlamentet, Rådet og Europa-Kommissionen.

(2)  Vores særlige årsberetninger om agenturer og andre organer offentliggøres i EU-Tidende.

(3)  GD for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed, Kontoret for Forvaltning og Fastsættelse af Individuelle Rettigheder (PMO), Kontorerne for Infrastruktur og Logistik i Bruxelles og Luxembourg, Publikationskontoret og GD for Informationsteknologi.

(4)  PricewaterhouseCoopers, Société à responsabilité limitée, Réviseur d'Entreprises.

(5)  Vi baserer vores beregning af fejlforekomsten på en repræsentativ stikprøve. Det anførte tal er det bedste skøn. Vi har 95 % sikkerhed for, at den anslåede fejlforekomst i populationen ligger mellem 0,0 % og 1,2 % (henholdsvis den nedre og den øvre fejlgrænse).

(6)  I de gennemførelsesbestemmelser til finansforordningen, der var gældende i 2013, da udbuddet fandt sted, fastsætter stk. 5 i artikel 146 om udvælgelseskriterier følgende: »Omfanget af de oplysninger, som den ordregivende myndighed udbeder sig som bevis for ansøgerens eller tilbudsgiverens finansielle, økonomiske, tekniske og faglige kapacitet og de minimale kapacitetsniveauer, som kræves i henhold til stk. 2, må ikke gå videre end kontraktens genstand (...)«. Vi mener, at et rimeligt kriterium er to eller tre gange den anslåede årlige værdi af kontrakten. I de gennemførelsesbestemmelser til finansforordningen, der var gældende fra 1. januar 2016, er dette forhold præciseret, og stk. 1 i artikel 147 om økonomisk og finansiel kapacitet fastsætter, at kravet til »minimumsårsomsætningen ikke [må] være højere end den dobbelte anslåede årlige værdi af kontrakten, undtagen i behørigt begrundede tilfælde knyttet til købets art som angivet i udbudsdokumenterne af de ordregivende myndigheder«.

(7)  I bestemmelserne for modtagelse af besøgsgrupper fastsætter stk. 2 i artikel 20, at grupper skal indsende deres endelige udgiftsanmeldelse senest tredive dage efter deres besøg. Bestemmelserne stiller imidlertid ingen krav om indsendelse af dokumentation (f.eks. fakturaer fra tredjepart eller boardingpas) på dette tidspunkt. Sådanne dokumenter skal opbevares i en periode på tre år og kun sendes til Parlamentet i tilfælde af efterfølgende kontrol.

(8)  Jf. årsberetningen for 2015, punkt 9.12, og årsberetningen for 2014, punkt 9.13.

(9)  Jf. den eksterne revisors beretning om årsregnskabet, som der henvises til i punkt 10.5.

(*1)  Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) 1 % — 0,1

(*2)  Revisionsretten 1 % — 0,1

(*3)  Andre (Regionsudvalget, Den Europæiske Ombudsmand og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse) 1 % — 0,1

(10)  I overensstemmelse med den harmoniserede definition af underliggende transaktioner (for nærmere oplysninger jf.
  bilag 1.1
  , punkt 15).

BILAG 10.1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER PÅ UDGIFTSOMRÅDET »ADMINISTRATION«

| | 2017 | 2016 |
| --- | --- | --- |
| |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| |
| Transaktioner i alt | 55 | 100 |
| |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| | | |
| Anslået fejlforekomst | 0,5  % | 0,2  % |
| | | |
| | Øvre fejlgrænse (ØF) | 1,2  % | |
| | Nedre fejlgrænse (NF) | 0,0  % | |

2017

2016

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Transaktioner i alt

55

100

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Anslået fejlforekomst

0,5  %

0,2  %

Øvre fejlgrænse (ØF)

1,2  %

Nedre fejlgrænse (NF)

0,0  %

BILAG 10.2

OPFØLGNING AF TIDLIGERE ANBEFALINGER VEDRØRENDE UDGIFTSOMRÅDET »ADMINISTRATION«

| År | Revisionsrettens anbefaling | Revisionsrettens analyse af de fremskridt, der er sket | Institutionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Fuldt gennemført | Under gennemførelse | Ikke gennemført | ikke relevant (*1) | Utilstrækkeligt bevis |
| I de fleste henseender | I nogle henseender |
| 2014 | Anbefaling 1 (Europa-Parlamentet):


  Europæiske politiske partier

  Europa-Parlamentet bør styrke sin kontrol af de omkostninger, som de europæiske politiske partier godtgør deres tilknyttede organisationer. Endvidere bør Europa-Parlamentet udvikle passende regler for de politiske partiers offentlige indkøb og overvåge anvendelsen af dem ved hjælp af passende kontrol og bedre vejledning (jf. årsberetningen for 2014, punkt 9.11 og 9.17). | | | | | X | | |
| Anbefaling 2 (EØSU):


  Indkøb

  EØSU bør forbedre udformningen, samordningen og gennemførelsen af sine indkøbsprocedurer ved hjælp af passende kontrol og bedre vejledning (jf. årsberetningen for 2014, punkt 9.12 og 9.17). | | | | | X | | |
| Anbefaling 3 (institutionerne og organerne):


  Løn og familietillæg

  Institutionerne og organerne bør forbedre deres overvågningssystemer med henblik på at sikre rettidig ajourføring af de oplysninger om de ansattes personlige forhold, der kan påvirke beregningen af familietillæg (jf. årsberetningen for 2014, punkt 9.13 og 9.17). | | X | | | | | |

År

Revisionsrettens anbefaling

Revisionsrettens analyse af de fremskridt, der er sket

Institutionens svar

Fuldt gennemført

Under gennemførelse

Ikke gennemført

ikke relevant (*1)

Utilstrækkeligt bevis

I de fleste henseender

I nogle henseender

2014

Anbefaling 1 (Europa-Parlamentet):

Europæiske politiske partier

Europa-Parlamentet bør styrke sin kontrol af de omkostninger, som de europæiske politiske partier godtgør deres tilknyttede organisationer. Endvidere bør Europa-Parlamentet udvikle passende regler for de politiske partiers offentlige indkøb og overvåge anvendelsen af dem ved hjælp af passende kontrol og bedre vejledning (jf. årsberetningen for 2014, punkt 9.11 og 9.17).

X

Anbefaling 2 (EØSU):

Indkøb

EØSU bør forbedre udformningen, samordningen og gennemførelsen af sine indkøbsprocedurer ved hjælp af passende kontrol og bedre vejledning (jf. årsberetningen for 2014, punkt 9.12 og 9.17).

X

Anbefaling 3 (institutionerne og organerne):

Løn og familietillæg

Institutionerne og organerne bør forbedre deres overvågningssystemer med henblik på at sikre rettidig ajourføring af de oplysninger om de ansattes personlige forhold, der kan påvirke beregningen af familietillæg (jf. årsberetningen for 2014, punkt 9.13 og 9.17).

X

---

(*1)  Vores revisionsarbejde vedrørende 2017 omfattede ikke undersøgelse af denne type transaktioner. Disse anbefalinger vil blive fulgt op i de kommende år.

---

| 4.10.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 357/315 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 357/315

---

ÅRSBERETNING OM 8., 9., 10. OG 11. EUROPÆISKE UDVIKLINGSFONDS AKTIVITETER I REGNSKABSÅRET 2017

(2018/C 357/02)

Årsberetning om 8., 9., 10. og 11. Europæiske Udviklingsfonds aktiviteter i regnskabsåret 2017

INDHOLD

| Indledning | 1-5 |
| --- | --- |

| Kort beskrivelse af de europæiske udviklingsfonde | 2-5 |
| --- | --- |

| Kapitel I — Den finansielle gennemførelse af 8., 9., 10. og 11. EUF | 6-10 |
| --- | --- |

| Kapitel II — Revisionsrettens revisionserklæring om EUF | 11-41 |
| --- | --- |

| Revisionsrettens revisionserklæring om 8., 9., 10. og 11. EUF til Europa-Parlamentet og Rådet — Den uafhængige revisors beretning | I-XXI |
| --- | --- |

| Oplysninger til underbygning af revisionserklæringen | 11-41 |
| --- | --- |

| Revisionens omfang og revisionsmetoden | 11-14 |
| --- | --- |

| Regnskabernes rigtighed | 15 |
| --- | --- |

| Transaktionernes formelle rigtighed | 16-28 |
| --- | --- |

| Den årlige aktivitetsrapport og andre forvaltningsordninger | 29-41 |
| --- | --- |

| Konklusion og anbefalinger | 42-47 |
| --- | --- |

| Konklusion | 42-45 |
| --- | --- |

| Anbefalinger | 46-47 |
| --- | --- |

| Bilag 1 — | Resultaterne af testen af transaktioner vedrørende de europæiske udviklingsfonde |
| --- | --- |

Bilag 1 —

| Bilag 2 — | EUF-betalinger i 2017 efter hovedregion |
| --- | --- |

Bilag 2 —

| Bilag 3 — | Opfølgning på tidligere anbefalinger vedrørende de europæiske udviklingsfonde |
| --- | --- |

Bilag 3 —

| RETTENS BEMÆRKNINGER | |
| --- | --- |
| INDLEDNING |
| 1. | Denne årsberetning præsenterer vores revision vedrørende 8., 9., 10. og 11. Europæiske Udviklingsfond (EUF).
  Tekstboks 1
  giver en oversigt over aktiviteterne og udgifterne på dette område i 2017. |

RETTENS BEMÆRKNINGER

INDLEDNING

1.

Denne årsberetning præsenterer vores revision vedrørende 8., 9., 10. og 11. Europæiske Udviklingsfond (EUF).
  Tekstboks 1
  giver en oversigt over aktiviteterne og udgifterne på dette område i 2017.

Tekstboks 1 —   De europæiske udviklingsfonde — finansiel oversigt 2017

Image

Tabel 1 — De europæiske udviklingsfonde — Centrale oplysninger 2017

| (millioner euro) |
| --- |
| Betalinger i alt | 4 256 |
| – forskud og EUF's bidrag til EU-trustfonde | -2 648 |
| + afregninger af forskud og EU-trustfonde | 1 876 |
| Revideret population | 3 484 |
| Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af det konsoliderede 2017-regnskab for 8., 9., 10. og 11. EUF og GD DEVCO's årlige aktivitetsrapport for 2017. |

(millioner euro)

Betalinger i alt

4 256

– forskud og EUF's bidrag til EU-trustfonde

-2 648

- afregninger af forskud og EU-trustfonde

1 876

Revideret population

3 484

Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af det konsoliderede 2017-regnskab for 8., 9., 10. og 11. EUF og GD DEVCO's årlige aktivitetsrapport for 2017.

RETTENS BEMÆRKNINGER

Kort beskrivelse af de europæiske udviklingsfonde

| 2. | EUF, som blev oprettet i 1959, er det vigtigste af de instrumenter, Den Europæiske Union anvender til levering af bistand til udviklingssamarbejde med staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-staterne) og de oversøiske lande og territorier (OLT). Den partnerskabsaftale, der blev underskrevet i Cotonou den 23. juni 2000 for en periode på 20 år (»Cotonouaftalen«), er den nuværende ramme for EU's forbindelser med AVS-staterne og OLT. Aftalens primære mål er at mindske og på sigt udrydde fattigdommen. |
| --- | --- |

2.

EUF, som blev oprettet i 1959, er det vigtigste af de instrumenter, Den Europæiske Union anvender til levering af bistand til udviklingssamarbejde med staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-staterne) og de oversøiske lande og territorier (OLT). Den partnerskabsaftale, der blev underskrevet i Cotonou den 23. juni 2000 for en periode på 20 år (»Cotonouaftalen«), er den nuværende ramme for EU's forbindelser med AVS-staterne og OLT. Aftalens primære mål er at mindske og på sigt udrydde fattigdommen.

| 3. | De europæiske udviklingsfonde er specielle, fordi:






  a) | de finansieres af medlemsstaterne ifølge kvoter eller »fordelingsnøgler«, som fastsættes af de nationale regeringer i Rådet for Den Europæiske Union |
| --- | --- | --- |

3.

De europæiske udviklingsfonde er specielle, fordi:

a)

de finansieres af medlemsstaterne ifølge kvoter eller »fordelingsnøgler«, som fastsættes af de nationale regeringer i Rådet for Den Europæiske Union

| b) | de forvaltes af Kommissionen uden for EU's almindelige budget og af Den Europæiske Investeringsbank (EIB) |
| --- | --- |

b)

de forvaltes af Kommissionen uden for EU's almindelige budget og af Den Europæiske Investeringsbank (EIB)

| c) | Europa-Parlamentet på grund af EUF's mellemstatslige karakter spiller en mindre rolle i forbindelse med deres funktion end i forbindelse med de udviklingssamarbejdsinstrumenter, der finansieres af EU's almindelige budget. Det er for eksempel ikke involveret i tilvejebringelsen og tildelingen af EUF-midler. Men det er stadig Europa-Parlamentet, der er dechargemyndighed, undtagen for investeringsfaciliteten, som forvaltes af EIB og derfor ikke er omfattet af vores revision (1)
   (2) |
| --- | --- |

c)

Europa-Parlamentet på grund af EUF's mellemstatslige karakter spiller en mindre rolle i forbindelse med deres funktion end i forbindelse med de udviklingssamarbejdsinstrumenter, der finansieres af EU's almindelige budget. Det er for eksempel ikke involveret i tilvejebringelsen og tildelingen af EUF-midler. Men det er stadig Europa-Parlamentet, der er dechargemyndighed, undtagen for investeringsfaciliteten, som forvaltes af EIB og derfor ikke er omfattet af vores revision (1)
   (2)

| d) | princippet om etårighed ikke gælder for EUF: EUF-aftalerne indgås normalt for en forpligtelsesperiode på fem til syv år, og der kan afholdes betalinger over en meget længere periode. |
| --- | --- |

d)

princippet om etårighed ikke gælder for EUF: EUF-aftalerne indgås normalt for en forpligtelsesperiode på fem til syv år, og der kan afholdes betalinger over en meget længere periode.

| 4. | EUF forvaltes næsten udelukkende af Kommissionens Generaldirektorat for Internationalt Samarbejde og Udvikling (GD DEVCO) (3). |
| --- | --- |

4.

EUF forvaltes næsten udelukkende af Kommissionens Generaldirektorat for Internationalt Samarbejde og Udvikling (GD DEVCO) (3).

| 5. | De udgifter, denne beretning omhandler, afholdes under en bred vifte af bistandsordninger (4), der gennemføres i 79 lande. |
| --- | --- |

5.

De udgifter, denne beretning omhandler, afholdes under en bred vifte af bistandsordninger (4), der gennemføres i 79 lande.

KAPITEL I — DEN FINANSIELLE GENNEMFØRELSE AF 8., 9., 10. OG 11. EUF

| 6. | Budgettet for 8. EUF (1995-2000) var på 12 840  millioner euro, budgettet for 9. EUF (2000-2007) på 13 800  millioner euro og budgettet for 10. EUF (2008-2013) på 22 682  millioner euro. |
| --- | --- |

6.

Budgettet for 8. EUF (1995-2000) var på 12 840  millioner euro, budgettet for 9. EUF (2000-2007) på 13 800  millioner euro og budgettet for 10. EUF (2008-2013) på 22 682  millioner euro.

| 7. | Den interne aftale om oprettelse af 11. EUF (5) (2015-2020) trådte i kraft den 1. marts 2015 (6). Den 11. EUF råder over 30 506  millioner euro (7), heraf 29 089  millioner euro til AVS-staterne og 364,5  millioner euro til OLT. |
| --- | --- |

7.

Den interne aftale om oprettelse af 11. EUF (5) (2015-2020) trådte i kraft den 1. marts 2015 (6). Den 11. EUF råder over 30 506  millioner euro (7), heraf 29 089  millioner euro til AVS-staterne og 364,5  millioner euro til OLT.

| 8. | Tekstboks 2
  viser anvendelsen af EUF-midler både i 2017 og kumulativt. |
| --- | --- |

8.

Tekstboks 2
  viser anvendelsen af EUF-midler både i 2017 og kumulativt.

Tekstboks 2 —   Anvendelsen af EUF-midler pr. 31. december 2017

| (millioner euro) |
| --- |
| | Situationen ved udgangen af 2016 | Budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2017 (nettobeløb) (47) | Situationen ved udgangen af 2017 |
| | Samlet beløb | Udnyttelsesgrad (43) | 8. EUF (44) | 9. EUF (44) | 10. EUF | 11. EUF3 (44) | Samlet beløb | 8. EUF | 9. EUF | 10. EUF | 11. EUF | Samlet beløb | Udnyttelsesgrad (43) |
| A — | MIDLER
   (42) |

(millioner euro)

Situationen ved udgangen af 2016

Budgetgennemførelsen i regnskabsåret 2017 (nettobeløb) (47)

Situationen ved udgangen af 2017

Samlet beløb

Udnyttelsesgrad (43)

8. EUF (44)

9. EUF (44)

10. EUF

11. EUF3 (44)

Samlet beløb

8. EUF

9. EUF

10. EUF

11. EUF

Samlet beløb

Udnyttelsesgrad (43)

A —

76 896

-7

-37

-119

191

28

10 385

15 430

21 488

29 621

76 924

| B — | UDNYTTELSE |
| --- | --- |

B —

| 1. | Samlede forpligtelser
   (45) |
| --- | --- |

1.

60 097

78,2  %

-9

-38

-5

5 807

5 755

10 382

15 391

21 052

19 027

65 852

85,6  %

| 2. | Specifikke forpligtelser
   (46) |
| --- | --- |

2.

53 032

69,0  %

-3

-20

550

5 684

6 211

10 376

15 289

20 125

13 453

59 243

77,0  %

| 3. | Betalinger |
| --- | --- |

3.

45 339

59,0  %

-1

111

1 277

2 770

4 157

10 375

15 164

17 753

6 206

49 498

64,3  %

| C — | Uindfriede forpligtelser (B1-B3) |
| --- | --- |

C —

14 758

19,2  %

7

227

3 299

12 821

16 354

21,3  %

| D — | Disponibelt beløb (A-B1) |
| --- | --- |

D —

16 799

21,8  %

3

39

436

10 594

11 072

14,4  %

Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af det konsoliderede 2017-årsregnskab for 8., 9., 10. og 11. EUF. Tallene dækker ikke den del af EUF, der forvaltes af EIB.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 9. | I 2017 fortsatte GD DEVCO sine bestræbelser på at nedbringe gammel forfinansiering og gamle uindfriede forpligtelser med 25 % (8) (jf.
  tekstboks 3
  ). |
| --- | --- |

9.

I 2017 fortsatte GD DEVCO sine bestræbelser på at nedbringe gammel forfinansiering og gamle uindfriede forpligtelser med 25 % (8) (jf.
  tekstboks 3
  ).

Tekstboks 3 —   Nøgleresultatindikatorer vedrørende nedbringelse af gammel forfinansiering, gamle uindfriede forpligtelser og gamle udløbne kontrakter

GD DEVCO's mål blev overopfyldt med en nedbringelse af gammel forfinansiering for hele dets ansvarsområde på 37,60  % (32,58  % for EUF) og en nedbringelse af gamle uindfriede forpligtelser på 38,49  % (37,63  % for EUF).

Selv om det for EUF ikke lykkedes at nå målet om at holde andelen af udløbne kontrakter (9) under 15 % af de samlede åbne kontrakter (18,75  %), lykkedes det at nå målet samlet set (14,95  %). Den vigtigste årsag til den ringere succes med hensyn til EUF-kontrakter er, at afslutningen af gamle udløbne kontrakter under EUF er mere kompleks i teknisk henseende, hvis der er indtægtsordrer, som ikke er inkasseret. I september 2017 indførte GD DEVCO en ny procedure med henblik på at løse dette problem. Vi følger op på den nye procedure i forbindelse med vores årsberetning for 2018.

| 10. | Kommissionen har ikke, som for ældning af forfinansiering, en nøgleresultatindikator til at overvåge ældningen af forskudsbidrag udbetalt til EU-trustfonde (Bêkou-trustfonden og EU's Nødtrustfond for Afrika). |
| --- | --- |

10.

Kommissionen har ikke, som for ældning af forfinansiering, en nøgleresultatindikator til at overvåge ældningen af forskudsbidrag udbetalt til EU-trustfonde (Bêkou-trustfonden og EU's Nødtrustfond for Afrika).

| 10. | I henhold til regnskabsreglerne opføres EUF-bidragene til EU-trustfondene i EUF's årsregnskab. De overvåges og kontrolleres hvert år. Desuden overvåges EU-trustfondenes UF (10)-absorptionsperiode, som direkte påvirker ældningen af disse bidrag, i realtid gennem nøgleresultatindikator 4 (UF-absorptionskapacitet). Kommissionen mener derfor, at ældningen af EUF-bidragene til EU-trustfondene overvåges korrekt, og at det ikke er nødvendigt at oprette en yderligere nøgleresultatindikator. |
| --- | --- |

10.

KAPITEL II — REVISIONSRETTENS REVISIONSERKLÆRING OM EUF

Revisionsrettens revisionserklæring om 8., 9., 10. og 11. EUF til Europa-Parlamentet og Rådet — Den uafhængige revisors beretning

Erklæring

| I. | Vi har:






  a) | revideret årsregnskaberne for 8., 9., 10. og 11. EUF, som Kommissionen godkendte den 27. juni 2018, og som omfatter balancen, resultatopgørelsen, pengestrømsopgørelsen, opgørelsen over bevægelser på nettoaktiver og beretningen om den finansielle gennemførelse i det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2017, og |
| --- | --- | --- |

I.

Vi har:

a)

revideret årsregnskaberne for 8., 9., 10. og 11. EUF, som Kommissionen godkendte den 27. juni 2018, og som omfatter balancen, resultatopgørelsen, pengestrømsopgørelsen, opgørelsen over bevægelser på nettoaktiver og beretningen om den finansielle gennemførelse i det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2017, og

| b) | undersøgt lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for disse regnskaber, og hvor Kommissionen har ansvaret for den økonomiske forvaltning (11) |
| --- | --- |

b)

undersøgt lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for disse regnskaber, og hvor Kommissionen har ansvaret for den økonomiske forvaltning (11)

i overensstemmelse med artikel 287 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og artikel 49 i finansforordningen for den 11. EUF, som også finder anvendelse på tidligere EUF'er.

Regnskabernes rigtighed

Erklæring om regnskabernes rigtighed

| II. | Det er vores opfattelse, at 8., 9., 10 og 11. EUF's årsregnskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2017, i alt væsentligt giver et retvisende billede af deres finansielle stilling pr. 31. december 2017 samt af resultaterne af deres transaktioner og pengestrømme og af bevægelserne i deres nettoaktiver i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med EUF-finansforordningen og med regnskabsreglerne, der er baseret på de internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor. |
| --- | --- |

II.

Det er vores opfattelse, at 8., 9., 10 og 11. EUF's årsregnskab for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2017, i alt væsentligt giver et retvisende billede af deres finansielle stilling pr. 31. december 2017 samt af resultaterne af deres transaktioner og pengestrømme og af bevægelserne i deres nettoaktiver i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med EUF-finansforordningen og med regnskabsreglerne, der er baseret på de internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor.

Lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for regnskaberne

Indtægter

Erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de indtægter, der ligger til grund for regnskaberne

| III. | Det er vores opfattelse, at de indtægter, der ligger til grund for regnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2017, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige. |
| --- | --- |

III.

Det er vores opfattelse, at de indtægter, der ligger til grund for regnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2017, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige.

Betalinger

Afkræftende erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet

| IV. | På grund af væsentligheden af de forhold, der er beskrevet i afsnittet om grundlaget for en afkræftende erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet, er det vores opfattelse, at de betalinger, der ligger til grund for regnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2017, er væsentligt fejlbehæftede. |
| --- | --- |

IV.

På grund af væsentligheden af de forhold, der er beskrevet i afsnittet om grundlaget for en afkræftende erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet, er det vores opfattelse, at de betalinger, der ligger til grund for regnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2017, er væsentligt fejlbehæftede.

Grundlag for erklæringen

| V. | Vi har udført vores revision i overensstemmelse med IFAC's Internationale Standarder om Revision (ISA'erne) og etiske regler og INTOSAI's internationale standarder for overordnede revisionsorganer (ISSAI'erne). Vores ansvar i henhold til disse standarder beskrives nærmere i afsnittet Revisors ansvar. Vi er uafhængige i overensstemmelse med Ethics Standards Board for Accountants' (IESBA's) etiske kodeks for revisorer, og vi har opfyldt vores øvrige etiske ansvar i overensstemmelse med disse standarder og krav og IESBA's kodeks. Vi mener, at det tilvejebragte revisionsbevis er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for vores erklæring. |
| --- | --- |

V.

Vi har udført vores revision i overensstemmelse med IFAC's Internationale Standarder om Revision (ISA'erne) og etiske regler og INTOSAI's internationale standarder for overordnede revisionsorganer (ISSAI'erne). Vores ansvar i henhold til disse standarder beskrives nærmere i afsnittet Revisors ansvar. Vi er uafhængige i overensstemmelse med Ethics Standards Board for Accountants' (IESBA's) etiske kodeks for revisorer, og vi har opfyldt vores øvrige etiske ansvar i overensstemmelse med disse standarder og krav og IESBA's kodeks. Vi mener, at det tilvejebragte revisionsbevis er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for vores erklæring.

Grundlag for en afkræftende erklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for regnskabet

| VI. | De udgifter, der er registreret i 2017 under 8., 9., 10. og 11. EUF, er væsentligt fejlbehæftede. Vi anslår, at fejlforekomsten i de betalinger, der ligger til grund for regnskabet, er 4,5  %. |
| --- | --- |

VI.

De udgifter, der er registreret i 2017 under 8., 9., 10. og 11. EUF, er væsentligt fejlbehæftede. Vi anslår, at fejlforekomsten i de betalinger, der ligger til grund for regnskabet, er 4,5  %.

Centrale forhold ved revisionen

| VII. | Centrale forhold ved revisionen er de forhold, der efter vores faglige vurdering havde mest betydning for vores revision af regnskabet for den aktuelle periode. Disse forhold blev behandlet som en del af revisionen af regnskabet som helhed og ved udformningen af vores erklæring derom, men vi afgiver ikke nogen særskilt erklæring om disse forhold. |
| --- | --- |

VII.

Centrale forhold ved revisionen er de forhold, der efter vores faglige vurdering havde mest betydning for vores revision af regnskabet for den aktuelle periode. Disse forhold blev behandlet som en del af revisionen af regnskabet som helhed og ved udformningen af vores erklæring derom, men vi afgiver ikke nogen særskilt erklæring om disse forhold.

Skyldige omkostninger

| VIII. | Vi vurderede de skyldige omkostninger opført i regnskabet (jf. note 2.8), hvis beregning i høj grad hviler på et skøn. Ved udgangen af 2017 anslog Kommissionen, at de støtteberettigede udgifter, som modtagerne havde afholdt, men endnu ikke anmeldt, beløb sig til 4 653  millioner euro (3 903  millioner euro ved udgangen af 2016). |
| --- | --- |

VIII.

Vi vurderede de skyldige omkostninger opført i regnskabet (jf. note 2.8), hvis beregning i høj grad hviler på et skøn. Ved udgangen af 2017 anslog Kommissionen, at de støtteberettigede udgifter, som modtagerne havde afholdt, men endnu ikke anmeldt, beløb sig til 4 653  millioner euro (3 903  millioner euro ved udgangen af 2016).

| IX. | Vi gennemgik beregningen af overslagene og reviderede en stikprøve på 36 individuelle kontrakter for at vurdere risikoen for, at disse omkostningerne var oplyst forkert. På grundlag af det udførte arbejde konkluderer vi, at beløbet for skyldige omkostninger i det endelige regnskab var korrekt. |
| --- | --- |

IX.

Vi gennemgik beregningen af overslagene og reviderede en stikprøve på 36 individuelle kontrakter for at vurdere risikoen for, at disse omkostningerne var oplyst forkert. På grundlag af det udførte arbejde konkluderer vi, at beløbet for skyldige omkostninger i det endelige regnskab var korrekt.

Den potentielle indvirkning på EUF's regnskaber for 2017 af Det Forenede Kongeriges udtrædelse af Den Europæiske Union

| X. | Det Forenede Kongerige meddelte den 29. marts 2017 Det Europæiske Råd, at det agtede at træde ud af Den Europæiske Union (EU). Den 19. marts 2018 offentliggjorde Kommissionen et udkast til udtrædelsesaftale, som redegjorde for de fremskridt, der er gjort i forhandlingerne med Det Forenede Kongerige. Det erklæres i udkastet til udtrædelsesaftale, at Det Forenede Kongerige fortsat vil være part i EUF indtil afslutningen af 11. EUF og alle tidligere EUF'er, der endnu ikke er lukket, og vil påtage sig de samme forpligtelser som medlemsstaterne ifølge den internationale aftale, som den 11. EUF blev oprettet under, samt de forpligtelser der opstår fra tidligere EUF'er frem til deres afslutning. |
| --- | --- |

X.

Det Forenede Kongerige meddelte den 29. marts 2017 Det Europæiske Råd, at det agtede at træde ud af Den Europæiske Union (EU). Den 19. marts 2018 offentliggjorde Kommissionen et udkast til udtrædelsesaftale, som redegjorde for de fremskridt, der er gjort i forhandlingerne med Det Forenede Kongerige. Det erklæres i udkastet til udtrædelsesaftale, at Det Forenede Kongerige fortsat vil være part i EUF indtil afslutningen af 11. EUF og alle tidligere EUF'er, der endnu ikke er lukket, og vil påtage sig de samme forpligtelser som medlemsstaterne ifølge den internationale aftale, som den 11. EUF blev oprettet under, samt de forpligtelser der opstår fra tidligere EUF'er frem til deres afslutning.

| XI. | Udkastet til udtrædelsesaftale erklærer endvidere, at hvor der ikke er indgået forpligtelser for beløbene fra projekter under den 10. EUF eller fra tidligere EUF'er, eller hvor beløbe er blevet frigjort på datoen for denne aftales ikrafttrædelse, vil Det Forenede Kongeriges del af disse beløb ikke blive genanvendt. Det samme gælder for Det Forenede Kongeriges del af midler, for hvilke der ikke er indgået forpligtelser eller som er blevet frigjort under den 11. EUF efter den 31. december 2020. Forhandlingerne om Det Forenede Kongeriges udtrædelse af Den Europæiske Union er stadig igangværende, og aftalens endelige ordlyd er endnu ikke blevet bekræftet. |
| --- | --- |

XI.

Udkastet til udtrædelsesaftale erklærer endvidere, at hvor der ikke er indgået forpligtelser for beløbene fra projekter under den 10. EUF eller fra tidligere EUF'er, eller hvor beløbe er blevet frigjort på datoen for denne aftales ikrafttrædelse, vil Det Forenede Kongeriges del af disse beløb ikke blive genanvendt. Det samme gælder for Det Forenede Kongeriges del af midler, for hvilke der ikke er indgået forpligtelser eller som er blevet frigjort under den 11. EUF efter den 31. december 2020. Forhandlingerne om Det Forenede Kongeriges udtrædelse af Den Europæiske Union er stadig igangværende, og aftalens endelige ordlyd er endnu ikke blevet bekræftet.

| XII. | Vi konkluderer på dette grundlag, at regnskaberne pr. 31. december 2017 afspejler den nuværende situation korrekt, afhængigt af udfaldet af udtrædelsesprocessen. |
| --- | --- |

XII.

Vi konkluderer på dette grundlag, at regnskaberne pr. 31. december 2017 afspejler den nuværende situation korrekt, afhængigt af udfaldet af udtrædelsesprocessen.

Ledelsens ansvar

| XIII. | Ifølge artikel 310-325 i TEUF og 11. EUF's finansforordning er den daglige ledelse ansvarlig for at udarbejde og aflægge et årsregnskab for EUF'erne på grundlag af de internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor, samt for lovligheden og den formelle rigtighed af de underliggende transaktioner. Dette ansvar omfatter udformning, gennemførelse og opretholdelse af intern kontrol, som sikrer, at der udarbejdes og aflægges et årsregnskab uden væsentlig fejlinformation, uanset om denne skyldes besvigelser eller fejl. Kommissionen har det endelige ansvar for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for EUF-regnskaberne. |
| --- | --- |

XIII.

Ifølge artikel 310-325 i TEUF og 11. EUF's finansforordning er den daglige ledelse ansvarlig for at udarbejde og aflægge et årsregnskab for EUF'erne på grundlag af de internationalt anerkendte regnskabsstandarder, der anvendes i den offentlige sektor, samt for lovligheden og den formelle rigtighed af de underliggende transaktioner. Dette ansvar omfatter udformning, gennemførelse og opretholdelse af intern kontrol, som sikrer, at der udarbejdes og aflægges et årsregnskab uden væsentlig fejlinformation, uanset om denne skyldes besvigelser eller fejl. Kommissionen har det endelige ansvar for lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund for EUF-regnskaberne.

| XIV. | Ved udarbejdelsen af EUF-regnskaberne er Kommissionen ansvarlig for at vurdere EUF'ernes evne til at fortsætte driften samt oplyse om alle relevante forhold og anvende regnskabsprincippet om fortsat drift, medmindre den har til hensigt at likvidere enheden eller indstille driften, eller ikke har andet realistisk alternativ end at gøre dette. |
| --- | --- |

XIV.

Ved udarbejdelsen af EUF-regnskaberne er Kommissionen ansvarlig for at vurdere EUF'ernes evne til at fortsætte driften samt oplyse om alle relevante forhold og anvende regnskabsprincippet om fortsat drift, medmindre den har til hensigt at likvidere enheden eller indstille driften, eller ikke har andet realistisk alternativ end at gøre dette.

| XV. | Kommissionen er ansvarlig for at overvåge EUF'ernes regnskabsaflæggelse. |
| --- | --- |

XV.

Kommissionen er ansvarlig for at overvåge EUF'ernes regnskabsaflæggelse.

Revisors ansvar for revisionen af EUF-regnskaberne og de underliggende transaktioner

| XVI. | Vores mål er at opnå høj grad af sikkerhed for, om EUF-regnskaberne er uden væsentlig fejlinformation, og om de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige, samt på grundlag af vores revision at afgive en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Høj grad af sikkerhed er imidlertid ikke en garanti for, at en revision har opdaget samtlige væsentlige fejlinformationer og tilfælde af manglende regeloverholdelse. Disse kan skyldes besvigelser eller fejl og betragtes som væsentlige, hvis det med rimelighed kan forventes, at de enkeltvis eller sammenlagt påvirker brugeres økonomiske beslutninger, der træffes på grundlag af EUF-regnskaberne. |
| --- | --- |

XVI.

Vores mål er at opnå høj grad af sikkerhed for, om EUF-regnskaberne er uden væsentlig fejlinformation, og om de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige, samt på grundlag af vores revision at afgive en erklæring til Europa-Parlamentet og Rådet om regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Høj grad af sikkerhed er imidlertid ikke en garanti for, at en revision har opdaget samtlige væsentlige fejlinformationer og tilfælde af manglende regeloverholdelse. Disse kan skyldes besvigelser eller fejl og betragtes som væsentlige, hvis det med rimelighed kan forventes, at de enkeltvis eller sammenlagt påvirker brugeres økonomiske beslutninger, der træffes på grundlag af EUF-regnskaberne.

| XVII. | Som led i en revision, der udføres i overensstemmelse med ISA'erne og ISSAI'erne, udøver vi professionel dømmekraft og udviser professionel skepsis under hele revisionen. Endvidere:






  — | identificerer og vurderer vi risiciene for væsentlig fejlinformation i EUF-regnskaberne og for, at de underliggende transaktioner i væsentligt omfang ikke opfylder kravene i EUF's retlige ramme, uanset om det skyldes besvigelser eller fejl. Vi udformer og gennemfører revisionshandlinger, der tager højde for disse risici, og indhenter revisionsbevis, der er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for vores erklæring. Forekomster af væsentlige fejlinformation eller regelbrud som følge af besvigelser er mere vanskelige at opdage end dem, der skyldes fejl, da besvigelser kan involvere hemmelige aftaler, forfalskede dokumenter, forsætlige udeladelser, vildledende oplysninger eller tilsidesættelse af intern kontrol. Risikoen for, at sådanne forekomster ikke opdages, er derfor større |
| --- | --- | --- |

XVII.

Som led i en revision, der udføres i overensstemmelse med ISA'erne og ISSAI'erne, udøver vi professionel dømmekraft og udviser professionel skepsis under hele revisionen. Endvidere:

—

identificerer og vurderer vi risiciene for væsentlig fejlinformation i EUF-regnskaberne og for, at de underliggende transaktioner i væsentligt omfang ikke opfylder kravene i EUF's retlige ramme, uanset om det skyldes besvigelser eller fejl. Vi udformer og gennemfører revisionshandlinger, der tager højde for disse risici, og indhenter revisionsbevis, der er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for vores erklæring. Forekomster af væsentlige fejlinformation eller regelbrud som følge af besvigelser er mere vanskelige at opdage end dem, der skyldes fejl, da besvigelser kan involvere hemmelige aftaler, forfalskede dokumenter, forsætlige udeladelser, vildledende oplysninger eller tilsidesættelse af intern kontrol. Risikoen for, at sådanne forekomster ikke opdages, er derfor større

| — | opnår vi en forståelse af den interne kontrol, der er relevant for revisionen, med henblik på at udforme passende revisionshandlinger, men ikke med det formål at afgive en erklæring om den interne kontrols effektivitet |
| --- | --- |

—

opnår vi en forståelse af den interne kontrol, der er relevant for revisionen, med henblik på at udforme passende revisionshandlinger, men ikke med det formål at afgive en erklæring om den interne kontrols effektivitet

| — | vurderer vi, om de regnskabspraksis, som ledelsen har anvendt, er hensigtsmæssige, og om dens regnskabsmæssige skøn og oplysningerne i forbindelse hermed er rimelige |
| --- | --- |

—

vurderer vi, om de regnskabspraksis, som ledelsen har anvendt, er hensigtsmæssige, og om dens regnskabsmæssige skøn og oplysningerne i forbindelse hermed er rimelige

| — | konkluderer vi, om ledelsens anvendelse af regnskabsprincippet om fortsat drift er passende, og, på grundlag af det indhentede revisionsbevis, om der er væsentlig usikkerhed på grund af begivenheder eller forhold, der kan så væsentlig tvivl om EUF'ernes evne til at fortsætte driften. Hvis vi konkluderer, at der eksisterer en sådan væsentlig usikkerhed, skal vi i vores beretning gøre opmærksom på de tilknyttede oplysninger i det konsoliderede regnskab eller, hvis disse oplysninger er utilstrækkelige, afgive en erklæring med forbehold. Vores konklusioner er baseret på det revisionsbevis, vi havde indhentet frem til datoen for vores beretning. Fremtidige begivenheder eller forhold kan imidlertid bevirke, at enheden må ophøre med at fortsætte driften |
| --- | --- |

—

konkluderer vi, om ledelsens anvendelse af regnskabsprincippet om fortsat drift er passende, og, på grundlag af det indhentede revisionsbevis, om der er væsentlig usikkerhed på grund af begivenheder eller forhold, der kan så væsentlig tvivl om EUF'ernes evne til at fortsætte driften. Hvis vi konkluderer, at der eksisterer en sådan væsentlig usikkerhed, skal vi i vores beretning gøre opmærksom på de tilknyttede oplysninger i det konsoliderede regnskab eller, hvis disse oplysninger er utilstrækkelige, afgive en erklæring med forbehold. Vores konklusioner er baseret på det revisionsbevis, vi havde indhentet frem til datoen for vores beretning. Fremtidige begivenheder eller forhold kan imidlertid bevirke, at enheden må ophøre med at fortsætte driften

| — | vurderer vi den samlede præsentation af årsregnskabet samt dette regnskabs struktur og indhold, herunder samtlige oplysninger, og vurderer, om det årsregnskabet gengiver de underliggende transaktioner og begivenheder på en sådan måde, at der gives et retvisende billede heraf. |
| --- | --- |

—

vurderer vi den samlede præsentation af årsregnskabet samt dette regnskabs struktur og indhold, herunder samtlige oplysninger, og vurderer, om det årsregnskabet gengiver de underliggende transaktioner og begivenheder på en sådan måde, at der gives et retvisende billede heraf.

| XVIII. | Vi kommunikerer med ledelsen, bl.a. om revisionens planlagte omfang og tidsmæssige placering og om væsentlige revisionsresultater, herunder resultater vedrørende betydelige mangler i intern kontrol. |
| --- | --- |

XVIII.

Vi kommunikerer med ledelsen, bl.a. om revisionens planlagte omfang og tidsmæssige placering og om væsentlige revisionsresultater, herunder resultater vedrørende betydelige mangler i intern kontrol.

| XIX. | For så vidt angår indtægter gennemgår vi alle bidrag fra medlemsstaterne og undersøger en stikprøve af andre typer af indtægtstransaktioner. |
| --- | --- |

XIX.

For så vidt angår indtægter gennemgår vi alle bidrag fra medlemsstaterne og undersøger en stikprøve af andre typer af indtægtstransaktioner.

| XX. | For så vidt angår udgifter undersøger vi betalingstransaktionerne, så snart udgifterne er afholdt, registreret og godkendt. Denne undersøgelse omfatter alle kategorier af betalinger (inklusive betalinger vedrørende køb af aktiver) i det år, hvor de foretages, undtagen forskud. Forskudsbetalinger undersøges, så snart modtageren har forelagt dokumentation for, at midlerne er blevet anvendt korrekt, og institutionen eller organet har godkendt denne dokumentation ved at afregne forskuddet enten samme år eller senere. |
| --- | --- |

XX.

For så vidt angår udgifter undersøger vi betalingstransaktionerne, så snart udgifterne er afholdt, registreret og godkendt. Denne undersøgelse omfatter alle kategorier af betalinger (inklusive betalinger vedrørende køb af aktiver) i det år, hvor de foretages, undtagen forskud. Forskudsbetalinger undersøges, så snart modtageren har forelagt dokumentation for, at midlerne er blevet anvendt korrekt, og institutionen eller organet har godkendt denne dokumentation ved at afregne forskuddet enten samme år eller senere.

| XXI. | Blandt de forhold, vi har drøftet med Kommissionen, afgør vi, hvilke forhold der havde størst betydning for revisionen af EUF-regnskaberne, og derfor er de centrale spørgsmål for den aktuelle periode. Vi beskriver disse forhold i vores beretning, medmindre lov eller øvrig regulering forhindrer oplysning, eller vi i yderst sjældne tilfælde fastlægger, at et forhold ikke skal kommunikeres i vores revisionserklæring, fordi de negative konsekvenser heraf med rimelighed vil kunne forventes at veje tungere end den offentlige interesses fordele. |
| --- | --- |

XXI.

Blandt de forhold, vi har drøftet med Kommissionen, afgør vi, hvilke forhold der havde størst betydning for revisionen af EUF-regnskaberne, og derfor er de centrale spørgsmål for den aktuelle periode. Vi beskriver disse forhold i vores beretning, medmindre lov eller øvrig regulering forhindrer oplysning, eller vi i yderst sjældne tilfælde fastlægger, at et forhold ikke skal kommunikeres i vores revisionserklæring, fordi de negative konsekvenser heraf med rimelighed vil kunne forventes at veje tungere end den offentlige interesses fordele.

12. juli 2018

Klaus-Heiner LEHNE

Formand

Den Europæiske Revisionsret

12, rue Alcide de Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG

RETTENS BEMÆRKNINGER

Oplysninger til underbygning af revisionserklæringen

Revisionens omfang og revisionsmetoden

| 11. | Vores revisionstilgang og -metoder beskrives i 
  bilag 1.1
  i årsberetningen om gennemførelsen af budgettet i 2017. I forbindelse med dette års revision af EUF'erne skal følgende specifikke punkter bemærkes. |
| --- | --- |

11.

Vores revisionstilgang og -metoder beskrives i 
  bilag 1.1
  i årsberetningen om gennemførelsen af budgettet i 2017. I forbindelse med dette års revision af EUF'erne skal følgende specifikke punkter bemærkes.

| 12. | Vores bemærkninger om EUF-regnskabernes rigtighed er baseret på årsregnskabet (12) for 8., 9., 10. og 11. EUF, som Kommissionen har godkendt i overensstemmelse med EUF's finansforordning (13), og på regnskabsførerens forvaltningserklæring, som begge blev modtaget den 21. juni 2018. Vi kontrollerede beløbene og oplysningerne og vurderede de anvendte regnskabsprincipper såvel som væsentlige skøn foretaget af Kommissionen og den samlede præsentation af regnskabet. |
| --- | --- |

12.

Vores bemærkninger om EUF-regnskabernes rigtighed er baseret på årsregnskabet (12) for 8., 9., 10. og 11. EUF, som Kommissionen har godkendt i overensstemmelse med EUF's finansforordning (13), og på regnskabsførerens forvaltningserklæring, som begge blev modtaget den 21. juni 2018. Vi kontrollerede beløbene og oplysningerne og vurderede de anvendte regnskabsprincipper såvel som væsentlige skøn foretaget af Kommissionen og den samlede præsentation af regnskabet.

| 13. | Med henblik på at revidere transaktionernes formelle rigtighed tog vi følgende skridt: |
| --- | --- |

13.

Med henblik på at revidere transaktionernes formelle rigtighed tog vi følgende skridt:

| a) | Vi gennemgik alle bidrag fra medlemsstaterne og undersøgte en stikprøve af andre typer af indtægtstransaktioner |
| --- | --- |

a)

Vi gennemgik alle bidrag fra medlemsstaterne og undersøgte en stikprøve af andre typer af indtægtstransaktioner

| b) | Vi undersøgte en stikprøve på 128 transaktioner, som var repræsentativ for hele spektret af betalinger inden for EUF, og som bestod af 100 betalinger godkendt af 23 EU-delegationer (14) og 28 betalinger godkendt af Kommissionen centralt (15). Idet en del af vores reviderede population indgik i GD DEVCO's 2017-undersøgelse af restfejlfrekvensen integrerede vi yderligere 14 transaktioner i vores stikprøve, som vi anvendte resultaterne (16) af denne undersøgelse på, efter at have tilpasset dem. Den samlede stikprøvestørrelse var på 142, hvilket er i overensstemmelse med Revisionsrettens sikkerhedsmodel |
| --- | --- |

b)

Vi undersøgte en stikprøve på 128 transaktioner, som var repræsentativ for hele spektret af betalinger inden for EUF, og som bestod af 100 betalinger godkendt af 23 EU-delegationer (14) og 28 betalinger godkendt af Kommissionen centralt (15). Idet en del af vores reviderede population indgik i GD DEVCO's 2017-undersøgelse af restfejlfrekvensen integrerede vi yderligere 14 transaktioner i vores stikprøve, som vi anvendte resultaterne (16) af denne undersøgelse på, efter at have tilpasset dem. Den samlede stikprøvestørrelse var på 142, hvilket er i overensstemmelse med Revisionsrettens sikkerhedsmodel

| c) | Der, hvor der var konstateret fejl i transaktionerne, analyserede vi de relevante systemer med henblik på at identificere svagheder |
| --- | --- |

c)

Der, hvor der var konstateret fejl i transaktionerne, analyserede vi de relevante systemer med henblik på at identificere svagheder

| d) | Vi vurderede de systemer, som blev anvendt af GD DEVCO og EU-delegationerne, herunder til: i) forudgående kontroller udført af ansatte i Kommissionen, eksterne revisorer eller tilsynsførende, før der blev afholdt betaling, og ii) overvågning og tilsyn, navnlig opfølgningen på eksterne revisioner og den ovennævnte undersøgelse af restfejlfrekvensen |
| --- | --- |

d)

Vi vurderede de systemer, som blev anvendt af GD DEVCO og EU-delegationerne, herunder til: i) forudgående kontroller udført af ansatte i Kommissionen, eksterne revisorer eller tilsynsførende, før der blev afholdt betaling, og ii) overvågning og tilsyn, navnlig opfølgningen på eksterne revisioner og den ovennævnte undersøgelse af restfejlfrekvensen

| e) | Vi gennemgik GD DEVCO's årlige aktivitetsrapport |
| --- | --- |

e)

Vi gennemgik GD DEVCO's årlige aktivitetsrapport

| f) | Vi fulgte op på vores tidligere anbefalinger. |
| --- | --- |

f)

Vi fulgte op på vores tidligere anbefalinger.

| 14. | Som anført i punkt 4 implementerer GD DEVCO de fleste af de instrumenter for ekstern bistand, der finansieres over det almindelige budget og EUF. Vores bemærkninger om systemerne, om pålideligheden af den årlige aktivitetsrapport og om generaldirektørens erklæring for 2017 vedrører hele GD DEVCO's ansvarsområde. |
| --- | --- |

14.

Som anført i punkt 4 implementerer GD DEVCO de fleste af de instrumenter for ekstern bistand, der finansieres over det almindelige budget og EUF. Vores bemærkninger om systemerne, om pålideligheden af den årlige aktivitetsrapport og om generaldirektørens erklæring for 2017 vedrører hele GD DEVCO's ansvarsområde.

Regnskabernes rigtighed

| 15. | I de to foregående år berettede vi om inddrivelse af uudnyttet forfinansiering, der imod reglerne var blevet registreret som driftsindtægter. GD DEVCO's regnskabstest og vores gennemgang af en stikprøve af indtægtsordrer (17) har vist, at dette også var tilfældet i 2017. Selv om der blev foretaget korrektioner i det endelige EUF-regnskab på 5,1 million euro (18), er det sandsynligt, at der var lignende fejl i den population, der ikke blev kontrolleret. |
| --- | --- |

15.

I de to foregående år berettede vi om inddrivelse af uudnyttet forfinansiering, der imod reglerne var blevet registreret som driftsindtægter. GD DEVCO's regnskabstest og vores gennemgang af en stikprøve af indtægtsordrer (17) har vist, at dette også var tilfældet i 2017. Selv om der blev foretaget korrektioner i det endelige EUF-regnskab på 5,1 million euro (18), er det sandsynligt, at der var lignende fejl i den population, der ikke blev kontrolleret.

Transaktionernes formelle rigtighed

Indtægter

| 16. | Indtægtstransaktionerne var ikke væsentlig fejlbehæftede. |
| --- | --- |

16.

Indtægtstransaktionerne var ikke væsentlig fejlbehæftede.

Betalinger

| 17. | Bilag 1
  giver en oversigt over resultaterne af testen af transaktioner. Der var fejl i 37 (29 %) af de 128 betalingstransaktioner, vi kontrollerede. På grundlag af de 30 fejl, vi har kvantificeret, anslår vi fejlforekomsten til 4,5  % (19). Dette tal tager hensyn til de justerede resultater fra 2017-undersøgelsen af restfejlfrekvensen.
  Tekstboks 4
  indeholder en oversigt over den anslåede fejlforekomst i 2017 fordelt på fejltyper.
  Tekstboks 5
  giver eksempler på disse fejl. |
| --- | --- |

17.

Bilag 1
  giver en oversigt over resultaterne af testen af transaktioner. Der var fejl i 37 (29 %) af de 128 betalingstransaktioner, vi kontrollerede. På grundlag af de 30 fejl, vi har kvantificeret, anslår vi fejlforekomsten til 4,5  % (19). Dette tal tager hensyn til de justerede resultater fra 2017-undersøgelsen af restfejlfrekvensen.
  Tekstboks 4
  indeholder en oversigt over den anslåede fejlforekomst i 2017 fordelt på fejltyper.
  Tekstboks 5
  giver eksempler på disse fejl.

Boks 4 —   Den anslåede fejlforekomst fordelt på fejltyper

Image

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

RETTENS BEMÆRKNINGER

| 18. | Der var fejl i 37 (31 %) af de 118 projektrelaterede (20) betalingstransaktioner, vi undersøgte (30 kvantificerbare fejl og 8 ikkekvantificerbare fejl). 10 (33 %) af de 30 betalingstransaktioner, der var behæftet med kvantificerbare fejl, var endelige transaktioner, der var blevet godkendt, efter at alle forudgående kontroller var gennemført. |
| --- | --- |

18.

Der var fejl i 37 (31 %) af de 118 projektrelaterede (20) betalingstransaktioner, vi undersøgte (30 kvantificerbare fejl og 8 ikkekvantificerbare fejl). 10 (33 %) af de 30 betalingstransaktioner, der var behæftet med kvantificerbare fejl, var endelige transaktioner, der var blevet godkendt, efter at alle forudgående kontroller var gennemført.

| 19. | Som i tidligere år begik Kommissionen og dens gennemførelsespartnere flere fejl i transaktioner med relation til programoverslag, tilskud, bidragsaftaler med internationale organisationer og delegationsaftaler med EU-medlemsstaternes samarbejdsagenturer end i forbindelse med andre former for støtte (21). 27 (36 %) af de 75 reviderede transaktioner af denne type var behæftet med kvantificerbare fejl, som tegnede sig for 70 % af den anslåede fejlforekomst. |
| --- | --- |

19.

Som i tidligere år begik Kommissionen og dens gennemførelsespartnere flere fejl i transaktioner med relation til programoverslag, tilskud, bidragsaftaler med internationale organisationer og delegationsaftaler med EU-medlemsstaternes samarbejdsagenturer end i forbindelse med andre former for støtte (21). 27 (36 %) af de 75 reviderede transaktioner af denne type var behæftet med kvantificerbare fejl, som tegnede sig for 70 % af den anslåede fejlforekomst.

Tekstboks 5 —   Eksempler på kvantificerbare og ikkekvantificerbare fejl i projekttransaktioner

a)   
  Ikke afholdte udgifter (kvantificerbar fejl)

I forbindelse med et projekt vedrørende forvaltning af naturressourcer i Sudan godkendte Kommissionen ved en fejl et beløb på 2 millioner euro mere end gennemførelsespartneren, en international organisation, havde anmeldt som udgifter.

Da vi undersøgte de enkelte udgiftsposter, konstaterede vi, at tre var behæftet med fejl, idet det anmeldte beløb reelt ikke var afholdt fuldt ud. Fejlen i godkendelsen og de identificerede ikkestøtteberettigede omkostninger resulterede i en fejlforekomst på 51,57  % i de samlede kontrollerede omkostninger.

b)   
  Manglende væsentlig dokumentation (kvantificerbar fejl)

I forbindelse med et biodiversitetsprojekt i Angola, som blev gennemført af en international organisation, kontrollerede vi poster vedrørende bygge- og anlægskontrakter. Dokumentationen var ikke tilstrækkelig til, at vi kunne kontrollere udgifterne, og den indeholdt heller ikke et revisionsspor til de fakturerede beløb og det udførte arbejde. Vores kontrol på stedet viste betydelige uoverensstemmelser mellem udbudsbetingelserne og det afsluttede arbejde med hensyn til størrelse, udformning og anvendte materialer. De ikkestøtteberettigede omkostninger resulterede i en fejlforekomst på 28,83  % i de samlede kontrollerede omkostninger.

c)   
  Brud på reglerne for udbud — Manglende dokumentation i forbindelse med en udbudsprocedure (kvantificerbar fejl)

Da vi kontrollerede udgifterne til et projekt, som blev gennemført af en organisation til støtte for udviklingen af den private sektor i AVS-landene, var vi ikke i stand til at kontrollere berettigelsen af én udbudspost på grund af manglende dokumentation. Vi anmodede om dokumenter, såsom pristilbud, udbudsbekendtgørelse, modtagne tilbud, evalueringsrapporter eller en meddelelse om tildeling, men vi modtog ingen. De ikkestøtteberettigede omkostninger resulterede i en fejlforekomst på 10,00  % i de samlede kontrollerede omkostninger.

d)   
  Ikkestøtteberettigede udgifter (kvantificerbar fejl)

For så vidt angår udgifterne til en trustfond, der administreres af et internationalt organ, identificerede vi to ikkestøtteberettigede poster. Den ene post bestod af indirekte omkostninger, som var opgivet som direkte omkostninger, mens den anden post ikke var direkte forbundet med foranstaltningens aktiviteter eller nødvendig for fuldførelsen af denne. De ikkestøtteberettigede omkostninger resulterede i en fejlforekomst på 20,00  % i de samlede kontrollerede omkostninger.

e)   
  Ikkestøtteberettigede udgifter (kvantificerbar fejl og ikkekvantificerbar fejl)

I forbindelse med et projekt til støtte for udvikling af lokale virksomheder i Tanzania, som koordineres af en privat enhed, identificerede vi tre poster behæftet med fejl. Den ene post omfattede moms, som ikke er støtteberettiget i henhold til kontraktvilkårene, og der forelå ikke fyldestgørende bilag, f.eks. en faktura eller en kontrakt. De ikkestøtteberettigede omkostninger resulterede i en fejlforekomst på 1,84  % i de samlede kontrollerede omkostninger.

Den anden post, der var indberettet som løn, var ikke baseret på faktiske bruttolønninger, men på et skøn. En udgift kan kun anses for støtteberettiget, hvis den er afholdt og kan identificeres og kontrolleres. Med hensyn til den tredje post var det ikke muligt at kontrollere, om beløbet svarer til fuldt ud betalte lønudgifter, og om modtageren ikke tilbageholdt en fortjeneste. Disse begrænsninger resulterede i en ikkekvantificerbar fejl for begge poster.

| 20. | For så vidt angår otte af de kvantificerbare fejl og tre af de ikkekvantificerbare fejl havde Kommissionen tilstrækkelige oplysninger til at forebygge eller opdage og korrigere fejlene, før den godkendte udgifterne. Hvis Kommissionen havde anvendt alle de oplysninger, den havde til rådighed, korrekt, ville den anslåede fejlforekomst have været 1,8 procentpoint lavere. Vi fandt yderligere to transaktioner med fejl, som de eksterne revisorer og de tilsynsførende burde have opdaget. Disse fejl bidrog til den anslåede fejlforekomst med 0,1  procentpoint (22). |
| --- | --- |

20.

For så vidt angår otte af de kvantificerbare fejl og tre af de ikkekvantificerbare fejl havde Kommissionen tilstrækkelige oplysninger til at forebygge eller opdage og korrigere fejlene, før den godkendte udgifterne. Hvis Kommissionen havde anvendt alle de oplysninger, den havde til rådighed, korrekt, ville den anslåede fejlforekomst have været 1,8 procentpoint lavere. Vi fandt yderligere to transaktioner med fejl, som de eksterne revisorer og de tilsynsførende burde have opdaget. Disse fejl bidrog til den anslåede fejlforekomst med 0,1  procentpoint (22).

| 21. | I alt 15 transaktioner med en kvantificerbar (23) fejl havde endvidere været genstand for revision eller udgiftskontrol. Oplysningerne i revisions-/kontrolrapporterne om det faktisk udførte arbejde gjorde det ikke muligt for os at vurdere, om fejlene kunne være opdaget og korrigeret under disse forudgående kontroller. |
| --- | --- |

21.

I alt 15 transaktioner med en kvantificerbar (23) fejl havde endvidere været genstand for revision eller udgiftskontrol. Oplysningerne i revisions-/kontrolrapporterne om det faktisk udførte arbejde gjorde det ikke muligt for os at vurdere, om fejlene kunne være opdaget og korrigeret under disse forudgående kontroller.

| 22. | EU's Trustfond for Infrastrukturer i Afrika, som forvaltes af Den Europæiske Investeringsbank, er en trustfond, som Kommissionen bidrager til. GD DEVCO bruger fondens reviderede og ureviderede årsregnskaber som grundlag for godkendelse af afholdte udgifter mindst én gang om året. Fondens årsregnskab udarbejdes i henhold til IFRS (24) og indeholder skøn (25). Det indeholder derfor ikke udelukkende faktisk afholdte udgifter. Den revisionsrapport, som GD DEVCO har anvendt, hidrører desuden fra en finansiel revision, som skulle føre til en revisionserklæring om fondens årsregnskab. Den er ikke udformet med henblik på at identificere ikkestøtteberettigede udgifter. |
| --- | --- |

22.

EU's Trustfond for Infrastrukturer i Afrika, som forvaltes af Den Europæiske Investeringsbank, er en trustfond, som Kommissionen bidrager til. GD DEVCO bruger fondens reviderede og ureviderede årsregnskaber som grundlag for godkendelse af afholdte udgifter mindst én gang om året. Fondens årsregnskab udarbejdes i henhold til IFRS (24) og indeholder skøn (25). Det indeholder derfor ikke udelukkende faktisk afholdte udgifter. Den revisionsrapport, som GD DEVCO har anvendt, hidrører desuden fra en finansiel revision, som skulle føre til en revisionserklæring om fondens årsregnskab. Den er ikke udformet med henblik på at identificere ikkestøtteberettigede udgifter.

| 23. | . Vores revision af transaktioner vedrørende EU's Trustfond for Infrastrukturer i Afrika afslørede kvantificerbare og ikkekvantificerbare fejl, som hænger sammen med, at der anvendes skøn, eller med, at de forudgående kontroller ikke opdagede ikkestøtteberettigede udgifter, før de blev godkendt. |
| --- | --- |

23.

. Vores revision af transaktioner vedrørende EU's Trustfond for Infrastrukturer i Afrika afslørede kvantificerbare og ikkekvantificerbare fejl, som hænger sammen med, at der anvendes skøn, eller med, at de forudgående kontroller ikke opdagede ikkestøtteberettigede udgifter, før de blev godkendt.

| 24. | På to områder begrænsede betalingsbetingelserne risikoen for fejl i transaktionerne. Det første af disse områder var budgetstøtte (26). Det andet område vedrørte de tilfælde, hvor den såkaldte »teoretiske tilgang« var blevet anvendt i forbindelse med multidonorprojekter, der gennemføres af internationale organisationer (27). |
| --- | --- |

24.

På to områder begrænsede betalingsbetingelserne risikoen for fejl i transaktionerne. Det første af disse områder var budgetstøtte (26). Det andet område vedrørte de tilfælde, hvor den såkaldte »teoretiske tilgang« var blevet anvendt i forbindelse med multidonorprojekter, der gennemføres af internationale organisationer (27).

| 25. | Budgetstøtte er et finansielt bidrag til enten en stats almindelige budget eller dens budget til en specifik politik eller et specifikt mål. Vi undersøgte, om Kommissionen havde overholdt de specifikke betingelser for at afholde budgetstøttebetalinger til partnerlande, og om den havde kontrolleret, at de generelle støtteberettigelsesbetingelser (f.eks. tilfredsstillende fremskridt i forvaltningen af de offentlige finanser) var blevet opfyldt, inden udbetalingen fandt sted. |
| --- | --- |

25.

Budgetstøtte er et finansielt bidrag til enten en stats almindelige budget eller dens budget til en specifik politik eller et specifikt mål. Vi undersøgte, om Kommissionen havde overholdt de specifikke betingelser for at afholde budgetstøttebetalinger til partnerlande, og om den havde kontrolleret, at de generelle støtteberettigelsesbetingelser (f.eks. tilfredsstillende fremskridt i forvaltningen af de offentlige finanser) var blevet opfyldt, inden udbetalingen fandt sted.

| 26. | De retlige bestemmelser giver imidlertid brede fortolkningsmuligheder, og Kommissionen har et betydeligt spillerum, når den skal afgøre, om disse generelle betingelser er opfyldt. For så vidt angår formel rigtighed kan vores revision ikke gå videre end til det stadie, hvor støtten udbetales til partnerlandet, da disse midler derefter slås sammen med modtagerlandets budgetmidler. Eventuelle svagheder i modtagerlandets finansielle forvaltning, som fører til misbrug på nationalt niveau, vil ikke generere fejl i forbindelse med vores revision (28). |
| --- | --- |

26.

De retlige bestemmelser giver imidlertid brede fortolkningsmuligheder, og Kommissionen har et betydeligt spillerum, når den skal afgøre, om disse generelle betingelser er opfyldt. For så vidt angår formel rigtighed kan vores revision ikke gå videre end til det stadie, hvor støtten udbetales til partnerlandet, da disse midler derefter slås sammen med modtagerlandets budgetmidler. Eventuelle svagheder i modtagerlandets finansielle forvaltning, som fører til misbrug på nationalt niveau, vil ikke generere fejl i forbindelse med vores revision (28).

| 27. | Ifølge den »teoretiske tilgang«, hvor Kommissionens og andre donorers bidrag til multidonorprojekter sammenlægges og ikke øremærkes til specifikke identificerbare udgiftsposter, går Kommissionen ud fra, at EU's støtteberettigelsesregler er overholdt, såfremt der i de samlede beløb er tilstrækkelig mange støtteberettigede udgifter til at dække EU-bidraget. Ved vores substanstest tog vi hensyn til denne tilgang, som den anvendes af Kommissionen (29). |
| --- | --- |

27.

Ifølge den »teoretiske tilgang«, hvor Kommissionens og andre donorers bidrag til multidonorprojekter sammenlægges og ikke øremærkes til specifikke identificerbare udgiftsposter, går Kommissionen ud fra, at EU's støtteberettigelsesregler er overholdt, såfremt der i de samlede beløb er tilstrækkelig mange støtteberettigede udgifter til at dække EU-bidraget. Ved vores substanstest tog vi hensyn til denne tilgang, som den anvendes af Kommissionen (29).

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

| 28. | Der var ingen fejl i de 15 transaktioner vedrørende multidonorprojekter, hvor den »teoretiske tilgang« blev anvendt, og de 10 budgetstøttetransaktioner, som vi undersøgte. Hvis disse transaktioner udelukkes fra den reviderede stikprøve, er den anslåede fejlforekomst 6,5  % (30). |
| --- | --- |

28.

Der var ingen fejl i de 15 transaktioner vedrørende multidonorprojekter, hvor den »teoretiske tilgang« blev anvendt, og de 10 budgetstøttetransaktioner, som vi undersøgte. Hvis disse transaktioner udelukkes fra den reviderede stikprøve, er den anslåede fejlforekomst 6,5  % (30).

Den årlige aktivitetsrapport og andre forvaltningsordninger

| 29. | I hver eneste årlige aktivitetsrapport siden 2012 har GD DEVCO taget forbehold med hensyn til de underliggende transaktioners formelle rigtighed. Der er blevet vedtaget en handlingsplan for at afhjælpe svaghederne i implementeringen af GD DEVCO's kontrolsystem. |
| --- | --- |

29.

I hver eneste årlige aktivitetsrapport siden 2012 har GD DEVCO taget forbehold med hensyn til de underliggende transaktioners formelle rigtighed. Der er blevet vedtaget en handlingsplan for at afhjælpe svaghederne i implementeringen af GD DEVCO's kontrolsystem.

| 30. | Sidste år berettede vi om de tilfredsstillende fremskridt, der var gjort med at gennemføre handlingsplanen for 2015. Ti aktioner var blevet gennemført, fem var delvist gennemført, og én var under gennemførelse. |
| --- | --- |

30.

Sidste år berettede vi om de tilfredsstillende fremskridt, der var gjort med at gennemføre handlingsplanen for 2015. Ti aktioner var blevet gennemført, fem var delvist gennemført, og én var under gennemførelse.

| 31. | I sin handlingsplan for 2016 adresserede GD DEVCO fortsat højrisikoområder: midler, der forvaltes indirekte via internationale organisationer, og tilskud, der forvaltes direkte. I marts 2018 var ti aktioner blevet gennemført, to var delvist gennemført (31), og to var under gennemførelse. |
| --- | --- |

31.

I sin handlingsplan for 2016 adresserede GD DEVCO fortsat højrisikoområder: midler, der forvaltes indirekte via internationale organisationer, og tilskud, der forvaltes direkte. I marts 2018 var ti aktioner blevet gennemført, to var delvist gennemført (31), og to var under gennemførelse.

| 32. | Seks nye målrettede foranstaltninger blev føjet til handlingsplanen for 2017. Disse foranstaltninger skal bl.a. reducere antallet af fejl, der skyldes programoverslag. De omfattede også ændringer, der skal foretages i kontraktmodellerne for delegationsaftaler og i søjlevurderingerne for at afspejle ændringerne i den nye finansforordning. |
| --- | --- |

32.

Seks nye målrettede foranstaltninger blev føjet til handlingsplanen for 2017. Disse foranstaltninger skal bl.a. reducere antallet af fejl, der skyldes programoverslag. De omfattede også ændringer, der skal foretages i kontraktmodellerne for delegationsaftaler og i søjlevurderingerne for at afspejle ændringerne i den nye finansforordning.

| 33. | GD DEVCO's kontrolsystem er baseret på forudgående kontroller, der udføres, før de udgifter, modtagerne har anmeldt, godkendes. Frekvensen af konstaterede fejl — herunder også en del fejl i endelige betalingsanmodninger, som havde været genstand for forudgående ekstern revision og udgiftskontrol — tyder også i år på, at der er svagheder i denne kontrol. |
| --- | --- |

33.

GD DEVCO's kontrolsystem er baseret på forudgående kontroller, der udføres, før de udgifter, modtagerne har anmeldt, godkendes. Frekvensen af konstaterede fejl — herunder også en del fejl i endelige betalingsanmodninger, som havde været genstand for forudgående ekstern revision og udgiftskontrol — tyder også i år på, at der er svagheder i denne kontrol.

| 33. | I slutningen af marts 2018 blev de reviderede udbudsbetingelser vedtaget, som forventes at bidrage til præstationsforbedringer for de forudgående kontroller. |
| --- | --- |

33.

Undersøgelsen af restfejlfrekvensen i 2017

| 34. | I 2017 udførte GD DEVCO sin sjette undersøgelse af restfejlfrekvensen for at vurdere omfanget af fejl på hele generaldirektoratets ansvarsområde, som alle forvaltningens kontroller til forebyggelse, afsløring og korrektion af fejl ikke havde kunnet forhindre (32). I undersøgelsen anslås det for andet år i træk, at restfejlfrekvensen holder sig under den væsentlighedstærskel på 2 %, som Kommissionen har fastsat (33). |
| --- | --- |

34.

I 2017 udførte GD DEVCO sin sjette undersøgelse af restfejlfrekvensen for at vurdere omfanget af fejl på hele generaldirektoratets ansvarsområde, som alle forvaltningens kontroller til forebyggelse, afsløring og korrektion af fejl ikke havde kunnet forhindre (32). I undersøgelsen anslås det for andet år i træk, at restfejlfrekvensen holder sig under den væsentlighedstærskel på 2 %, som Kommissionen har fastsat (33).

| 35. | GD DEVCO har i sin årlige aktivitetsrapport for 2017 fjernet det afsnit, der henleder opmærksomheden på undersøgelsen af restfejlfrekvensens begrænsninger med hensyn til undersøgelse af udbud, på trods af at begrænsningen stadig eksisterer. |
| --- | --- |

35.

GD DEVCO har i sin årlige aktivitetsrapport for 2017 fjernet det afsnit, der henleder opmærksomheden på undersøgelsen af restfejlfrekvensens begrænsninger med hensyn til undersøgelse af udbud, på trods af at begrænsningen stadig eksisterer.

| 35. | Efter Kommissionens opfattelse er det noget overdrevet at opfatte omfanget af undersøgelsen af udbudsprocedurerne som en væsentlig forskel, da de kontrahenter, der forestår undersøgelsen af restfejlfrekvensen, faktisk undersøger dele af udbudsproceduren: De kontrollerer den grundlæggende dokumentation (f.eks. udbudsbekendtgørelsen, rapporter om åbningen af bud, evalueringsrapporter, tildelingsbeslutning osv.), men metoden til beregning af restfejlfrekvensen foreskriver ikke en gentagelse af udvælgelsesproceduren (hverken på Kommissionsniveau eller på støttemodtagerniveau). I nogle tilfælde kan kontrahenterne på grundlag af deres faglige erfaring og en risikoanalyse beslutte at analysere udbudsproceduren i nærmere detaljer. |
| --- | --- |

35.

| 36. | I undersøgelsen af restfejlfrekvensen i 2017 var antallet af transaktioner, hvor der ikke var gennemført substansrevision, idet man havde forladt sig fuldt ud på tidligere kontrolarbejde, langt højere (67 % af transaktionerne) end i tidligere undersøgelser (jf.
  tekstboks 6
  ), på trods af at vejledningen vedrørende undersøgelsen af restfejlfrekvensen kun giver mulighed for at forlade sig fuldt ud på tidligere kontrolarbejde i sjældne tilfælde (34). For så vidt angår de fleste af de transaktioner fra undersøgelsen af restfejlfrekvensen, som indgik i stikprøven for vores gennemgang (35), konkluderede vi, at man ukorrekt eller uden en behørig begrundelse havde forladt sig fuldt ud på tidligere kontrolarbejde. Endvidere blev de fejl, som var konstateret i forbindelse med tidligere kontrolarbejde, ikke ekstrapoleret til den population, som ikke blev kontrolleret, og derfor antages det i undersøgelsen, at den ukontrollerede population er fri for fejl. Dette har indflydelse på restfejlfrekvensen. |
| --- | --- |

36.

I undersøgelsen af restfejlfrekvensen i 2017 var antallet af transaktioner, hvor der ikke var gennemført substansrevision, idet man havde forladt sig fuldt ud på tidligere kontrolarbejde, langt højere (67 % af transaktionerne) end i tidligere undersøgelser (jf.
  tekstboks 6
  ), på trods af at vejledningen vedrørende undersøgelsen af restfejlfrekvensen kun giver mulighed for at forlade sig fuldt ud på tidligere kontrolarbejde i sjældne tilfælde (34). For så vidt angår de fleste af de transaktioner fra undersøgelsen af restfejlfrekvensen, som indgik i stikprøven for vores gennemgang (35), konkluderede vi, at man ukorrekt eller uden en behørig begrundelse havde forladt sig fuldt ud på tidligere kontrolarbejde. Endvidere blev de fejl, som var konstateret i forbindelse med tidligere kontrolarbejde, ikke ekstrapoleret til den population, som ikke blev kontrolleret, og derfor antages det i undersøgelsen, at den ukontrollerede population er fri for fejl. Dette har indflydelse på restfejlfrekvensen.

| 36. | Ved undersøgelsen af restfejlfrekvensen for 2017 blev der givet et fagligt skøn, når fortolkning var mulighed eller påkrævet.

  På denne baggrund vil Kommissionen overveje at udvikle metoden, således at den i et stigende antal tilfælde, hvor internationale standarder blev anvendt, baseres på tidligere revisionsarbejde. |
| --- | --- |

36.

På denne baggrund vil Kommissionen overveje at udvikle metoden, således at den i et stigende antal tilfælde, hvor internationale standarder blev anvendt, baseres på tidligere revisionsarbejde.

| 37. | Ud over den betydelige stigning hvad angår fuld tillid til tidligere kontrolarbejde identificerede vores gennemgang også fejl og uoverensstemmelser i beregningen og ekstrapoleringen af individuelle fejl. Disse fejl svarer til dem, vi nævnte i vores årsberetning om EUF for 2014 (36). |
| --- | --- |

37.

Ud over den betydelige stigning hvad angår fuld tillid til tidligere kontrolarbejde identificerede vores gennemgang også fejl og uoverensstemmelser i beregningen og ekstrapoleringen af individuelle fejl. Disse fejl svarer til dem, vi nævnte i vores årsberetning om EUF for 2014 (36).

| 38. | Kommissionen førte ikke tilfredsstillende tilsyn med det arbejde, der blev udført af den kontrahent, der foretog undersøgelsen af restfejlfrekvensen, og kunne derfor ikke forhindre problemerne i at opstå. |
| --- | --- |

38.

Kommissionen førte ikke tilfredsstillende tilsyn med det arbejde, der blev udført af den kontrahent, der foretog undersøgelsen af restfejlfrekvensen, og kunne derfor ikke forhindre problemerne i at opstå.

| 38. | Der blev afholdt regelmæssige møder, hvor undersøgelsens forløb blev overvåget i nærmere detaljer. Kommissionen har givet kontrahenten, der forestår undersøgelsen af restfejlfrekvensen, retningslinjer inden for grænserne, der er bestemt af den absolutte nødvendighed af kontrahentens uafhængighed og faglige skøn. Ikke desto mindre foreslår Kommissionen at forbedre sin overvågning yderligere med henblik på en nøjere opfølgning på mere specifikke aspekter som f.eks. antallet af sager, hvor man har forladt sig fuldt ud på det tidligere kontrolarbejde. |
| --- | --- |

38.

Tekstboks 6 —   Udviklingen i antallet af transaktioner, hvor man forlod sig fuldt ud på tidligere kontrolarbejde, 2012-2017

Image

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

RETTENS BEMÆRKNINGER

KOMMISSIONENS SVAR

Gennemgang af den årlige aktivitetsrapport for 2017

| 39. | I 2016 indeholdt Erklæringen fra generaldirektøren for GD DEVCO to forbehold, hvoraf det ene vedrørte tilskud i forbindelse med direkte og indirekte forvaltning, indirekte forvaltning via internationale organisationer, udviklingsagenturer og programoverslag. Det forbehold, der er taget i erklæringen i den årlige aktivitetsrapport for 2017 (37), omfatter kun tilskud i forbindelse med direkte forvaltning. |
| --- | --- |

39.

I 2016 indeholdt Erklæringen fra generaldirektøren for GD DEVCO to forbehold, hvoraf det ene vedrørte tilskud i forbindelse med direkte og indirekte forvaltning, indirekte forvaltning via internationale organisationer, udviklingsagenturer og programoverslag. Det forbehold, der er taget i erklæringen i den årlige aktivitetsrapport for 2017 (37), omfatter kun tilskud i forbindelse med direkte forvaltning.

| 40. | Dette forbehold er baseret på resultaterne af undersøgelsen af restfejlfrekvensen. Hvis undersøgelsen af restfejlfrekvensen havde fulgt den samme forsigtige tilgang som i de foregående år, ville dens udfald, og derfor også erklæringen, sandsynligvis have været anderledes. |
| --- | --- |

40.

Dette forbehold er baseret på resultaterne af undersøgelsen af restfejlfrekvensen. Hvis undersøgelsen af restfejlfrekvensen havde fulgt den samme forsigtige tilgang som i de foregående år, ville dens udfald, og derfor også erklæringen, sandsynligvis have været anderledes.

| 40. | Forbeholdet er ikke udelukkende baseret på resultatet af denne undersøgelse af restfejlfrekvensen. Det er resultatet af en risikoanalyse baseret på Revisionsrettens revisionserklæring og undersøgelserne af restfejlfrekvensen for de sidste tre år. Det kan derfor ikke konkluderes, at den valgte tilgang til den kontrollerede undersøgelse af restfejlfrekvensen sandsynligvis ville have ført til et andet resultat hvad angår forbeholdene.

  Endvidere vedrørte forbeholdet i den årlige aktivitetsrapport for 2017 faktisk kun tilskud under direkte forvaltning, mens det i de foregående år var kombinationen af restfejlfrekvenser og risikovurderinger, der førte til forbehold på flere udgiftsområder. Det betyder imidlertid ikke, at kontrolindsatsen blev mindsket. I beskrivelsen af forbeholdet forklares det, at selv om forbeholdet udelukkende vedrører tilskud under direkte forvaltning, vil også tiltagene vedrørende de andre udgiftsområder, dvs. tiltagene fra de tidligere år, blive videreført. |
| --- | --- |

40.

Endvidere vedrørte forbeholdet i den årlige aktivitetsrapport for 2017 faktisk kun tilskud under direkte forvaltning, mens det i de foregående år var kombinationen af restfejlfrekvenser og risikovurderinger, der førte til forbehold på flere udgiftsområder. Det betyder imidlertid ikke, at kontrolindsatsen blev mindsket. I beskrivelsen af forbeholdet forklares det, at selv om forbeholdet udelukkende vedrører tilskud under direkte forvaltning, vil også tiltagene vedrørende de andre udgiftsområder, dvs. tiltagene fra de tidligere år, blive videreført.

| 41. | GD DEVCO anslog det samlede risikobehæftede beløb ved afslutningen til 82,96  millioner euro (38). Af dette beløb skønnes det, at 13,08  millioner euro (16 %) vil blive korrigeret som led i dets kontrol i de efterfølgende år (39). |
| --- | --- |

41.

GD DEVCO anslog det samlede risikobehæftede beløb ved afslutningen til 82,96  millioner euro (38). Af dette beløb skønnes det, at 13,08  millioner euro (16 %) vil blive korrigeret som led i dets kontrol i de efterfølgende år (39).

KONKLUSION OG ANBEFALINGER

Konklusion

| 42. | Det samlede revisionsbevis indikerer, at EUF's regnskaber for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2017, i alt væsentligt giver et retvisende billede af EUF's finansielle stilling samt af resultaterne af deres transaktioner, deres pengestrømme og bevægelserne i nettoaktiver i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med finansforordningen og de regnskabsregler, som regnskabsføreren har fastlagt. |
| --- | --- |

42.

Det samlede revisionsbevis indikerer, at EUF's regnskaber for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2017, i alt væsentligt giver et retvisende billede af EUF's finansielle stilling samt af resultaterne af deres transaktioner, deres pengestrømme og bevægelserne i nettoaktiver i det afsluttede regnskabsår, i overensstemmelse med finansforordningen og de regnskabsregler, som regnskabsføreren har fastlagt.

| 43. | Hvad angår det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2017, indikerer det samlede revisionsbevis, at:






  a) | EUF'ernes indtægter ikke var væsentlig fejlbehæftede |
| --- | --- | --- |

43.

Hvad angår det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2017, indikerer det samlede revisionsbevis, at:

a)

EUF'ernes indtægter ikke var væsentlig fejlbehæftede

| b) | EUF-betalingstransaktionerne var væsentlig fejlbehæftede (jf. punkt 17-28). Vores test af transaktioner inklusive de justerede resultater fra undersøgelsen af restfejlfrekvensen viste en anslået fejlforekomst på 4,5  % (jf.
  bilag 1
  ). |
| --- | --- |

b)

EUF-betalingstransaktionerne var væsentlig fejlbehæftede (jf. punkt 17-28). Vores test af transaktioner inklusive de justerede resultater fra undersøgelsen af restfejlfrekvensen viste en anslået fejlforekomst på 4,5  % (jf.
  bilag 1
  ).

| 44. | For så vidt angår undersøgelsen af fejlrestfrekvensen konkluderede vi i betragtning af den mindre forsigtige tilgang og arten, relevansen og omfanget af de fejl, som blev konstateret under vores gennemgang, at resultaterne fra dette års undersøgelse ikke kan sammenlignes med resultaterne fra tidligere år. De konstaterede svagheder har en indvirkning på restfejlfrekvensen for 2017 (jf. punkt 36-38) |
| --- | --- |

44.

For så vidt angår undersøgelsen af fejlrestfrekvensen konkluderede vi i betragtning af den mindre forsigtige tilgang og arten, relevansen og omfanget af de fejl, som blev konstateret under vores gennemgang, at resultaterne fra dette års undersøgelse ikke kan sammenlignes med resultaterne fra tidligere år. De konstaterede svagheder har en indvirkning på restfejlfrekvensen for 2017 (jf. punkt 36-38)

| 44. | Det kan ikke konkluderes, at en anden tilgang automatisk ville have ført til et andet resultat med hensyn til fejlfrekvensen. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Der er på nuværende tidspunkt en uoverensstemmelse mellem budgetproceduren (Parlamentet er ikke involveret) og ansvarlighedsprocessen (Parlamentet er til dels involveret i dechargeproceduren) (jf. punkt 3, litra c)). Den eventuelle fremtidige integrering af EUF'erne i EU's almindelige budget kunne afbøde de risici, der er forbundet med denne uoverensstemmelse (Parlamentets kunstige årlige budgetdecharge og manglende budgetmæssige beføjelser). |
| --- | --- |

45.

Der er på nuværende tidspunkt en uoverensstemmelse mellem budgetproceduren (Parlamentet er ikke involveret) og ansvarlighedsprocessen (Parlamentet er til dels involveret i dechargeproceduren) (jf. punkt 3, litra c)). Den eventuelle fremtidige integrering af EUF'erne i EU's almindelige budget kunne afbøde de risici, der er forbundet med denne uoverensstemmelse (Parlamentets kunstige årlige budgetdecharge og manglende budgetmæssige beføjelser).

Anbefalinger

| 46. | Bilag 3
  viser resultaterne af vores opfølgningsgennemgang vedrørende de fire anbefalinger, vi fremsatte i vores årsberetning for 2014 (40), og hvoraf anbefaling 1, 2 og 4 er blevet gennemført fuldt ud af GD DEVCO (41). På grundlag af vores gennemgang af undersøgelsen af restfejlfrekvensen i 2017 (jf. punkt 37) er vi af den opfattelse, at anbefaling 3 ikke er blevet gennemført. |
| --- | --- |

46.

Bilag 3
  viser resultaterne af vores opfølgningsgennemgang vedrørende de fire anbefalinger, vi fremsatte i vores årsberetning for 2014 (40), og hvoraf anbefaling 1, 2 og 4 er blevet gennemført fuldt ud af GD DEVCO (41). På grundlag af vores gennemgang af undersøgelsen af restfejlfrekvensen i 2017 (jf. punkt 37) er vi af den opfattelse, at anbefaling 3 ikke er blevet gennemført.

| 46. | Kommissionen er af den opfattelse, at anbefalingen er gennemført fuldt ud: Der er udsendt nye versioner af metoden og vejledningen til beregning af restfejlfrekvensen, hvori de af Revisionsretten rejste punkter belyses. |
| --- | --- |

46.

| 47. | På grundlag af denne gennemgang samt vores revisionsresultater og konklusioner vedrørende 2017 anbefaler vi, at Kommissionen fra 2019 og fremefter: |
| --- | --- |

47.

På grundlag af denne gennemgang samt vores revisionsresultater og konklusioner vedrørende 2017 anbefaler vi, at Kommissionen fra 2019 og fremefter:

| — | Anbefaling 1: nøje overvåger gennemførelsen af undersøgelsen af restfejlfrekvensen og navnlig vurderer, om de afgørelser, hvor man har forladt sig fuldt ud på tidligere kontrolarbejde, er i fuld overensstemmelse med metoden og berettigede (jf. punkt 36) |
| --- | --- |

—

Anbefaling 1: nøje overvåger gennemførelsen af undersøgelsen af restfejlfrekvensen og navnlig vurderer, om de afgørelser, hvor man har forladt sig fuldt ud på tidligere kontrolarbejde, er i fuld overensstemmelse med metoden og berettigede (jf. punkt 36)

Kommissionen accepterer anbefalingen.

Kommissionen foreslår at forbedre sin overvågning yderligere med henblik på nøje opfølgning på mere specifikke aspekter som f.eks. antallet af sager, hvor man har forladt sig fuldt ud på det tidligere kontrolarbejde.

| — | Anbefaling 2: igen oplyser om undersøgelsen af restfejlfrekvensens begrænsninger i den årlige aktivitetsrapport (jf. punkt 35) |
| --- | --- |

—

Anbefaling 2: igen oplyser om undersøgelsen af restfejlfrekvensens begrænsninger i den årlige aktivitetsrapport (jf. punkt 35)

Kommissionen accepterer anbefalingen.

| — | Anbefaling 3: træffer afgørende foranstaltninger til reelt at håndhæve retningslinjerne for godkendelse af udgifter med henblik på at undgå godkendelser af for store beløb (jf.
  tekstboks 5
  ) |
| --- | --- |

—

Anbefaling 3: træffer afgørende foranstaltninger til reelt at håndhæve retningslinjerne for godkendelse af udgifter med henblik på at undgå godkendelser af for store beløb (jf.
  tekstboks 5
  )

Kommissionen accepterer anbefalingen og vil undersøge mulighederne for at præcisere og håndhæve de relevante retningslinjer.

| — | Anbefaling 4: træffer foranstaltninger til at sikre, at kun afholdte udgifter godkendes i forbindelse med transaktioner vedrørende EU's Trustfond for Infrastrukturer i Afrika (jf. punkt 22) |
| --- | --- |

—

Anbefaling 4: træffer foranstaltninger til at sikre, at kun afholdte udgifter godkendes i forbindelse med transaktioner vedrørende EU's Trustfond for Infrastrukturer i Afrika (jf. punkt 22)

Kommissionen accepterer anbefalingen.

Kommissionen vil træffe foranstaltninger til at hindre, at de skøn, der er opført i årsregnskabet for EU's Trustfond for Infrastrukturer i Afrika, godkendes som udgifter.

| — | Anbefaling 5: opstiller en nøgleresultatindikator med henblik på at overvåge ældningen af de forskudsbidrag, der udbetales til trustfonde (jf. punkt 10) |
| --- | --- |

—

Anbefaling 5: opstiller en nøgleresultatindikator med henblik på at overvåge ældningen af de forskudsbidrag, der udbetales til trustfonde (jf. punkt 10)

Kommissionen accepterer ikke denne anbefaling.

I henhold til regnskabsreglerne opføres EUF-bidragene til EU-trustfondene i EUF's årsregnskab. De overvåges og kontrolleres hvert år. Desuden overvåges EU-trustfondenes UF-absorptionsperiode, som direkte påvirker ældningen af disse bidrag, i realtid gennem nøgleresultatindikator 4 (UF-absorptionskapacitet). Kommissionen mener derfor, at aldringen af EUF-bidragene til EU-trustfondene overvåges behørigt, og at det ikke er nødvendigt at oprette en yderligere nøgleresultatindikator.

| — | Anbefaling 6: i forbindelse med den aktuelle opfølgning på Cotonou foreslår en relevant løsning på uoverensstemmelsen mellem EUF's budget- og ansvarlighedsmæssige forhold (jf. punkt 45). |
| --- | --- |

—

Anbefaling 6: i forbindelse med den aktuelle opfølgning på Cotonou foreslår en relevant løsning på uoverensstemmelsen mellem EUF's budget- og ansvarlighedsmæssige forhold (jf. punkt 45).

Kommissionen accepterer anbefalingen.

Da Kommissionen allerede har fremsat et forslag, anser den anbefalingen for værende gennemført.

---

(1)  Jf. artikel 43, 48-50 og 58 i Rådets forordning (EU) 2015/323 af 2. marts 2015 om finansforordningen for 11. Europæiske Udviklingsfond (EUT L 58 af 3.3.2015, s. 17).

(2)  I 2012 blev reglerne for Revisionsrettens revision af disse transaktioner (jf. artikel 134 i Rådets forordning (EF) nr. 215/2008 af 18. februar 2008 om finansforordningen for den 10. Europæiske Udviklingsfond (EUT L 78 af 19.3.2008, s. 1)) fastsat i en trepartsaftale mellem EIB, Kommissionen og Revisionsretten. Investeringsfaciliteten er ikke omfattet af Revisionsrettens revisionserklæring.

(3)  Med undtagelse af de 4 % af EUF's udgifter i 2017, som forvaltes af Generaldirektoratet for Humanitær Bistand og Civilbeskyttelse (GD ECHO).

(4)  Såsom kontrakter vedrørende bygge- og anlægsarbejder/vareindkøb/tjenesteydelser, tilskud, budgetstøtte og programoverslag.

(5)  EUT L 210 af 6.8.2013, s. 1.

(6)  Mellem 2013 og 2015 blev der indgået forpligtelser via overgangsfaciliteten

(7)  Inklusive 1 139 millioner euro, som EIB forvalter.

(8)  Dette mål blev sat for hele ansvarsområdet og specifikt for EUF'erne.

(9)  En kontrakt anses for at være udløbet, hvis den stadig er åben mere end 18 måneder efter udløbet af den aftalte periode.

(10)  UF er summen af uindfriede forpligtelser, der er vedtaget, men endnu ikke har resulteret i betalinger.

(11)  I overensstemmelse med artikel 43, 48-50 og 58 i finansforordningen for 11. EUF dækker denne revisionserklæring ikke den del af EUF's midler, som EIB forvalter.

(12)  Jf. artikel 44 i forordning (EU) 2015/323.

(13)  Jf. artikel 43 i forordning (EU) 2015/323.

(14)  Den Afrikanske Union, Angola, Barbados, Burkina Faso, Den Demokratiske Republik Congo, Etiopien, Fiji, Haiti, Jamaica, Kenya, Madagaskar, Malawi, Mali, Niger, Nigeria, Rwanda, Senegal, Sierra Leone, Sydsudan, Sudan, Tanzania, Zambia, Zimbabwe.

(15)  GD DEVCO: 19 betalinger, GD ECHO: 9 betalinger til humanitær bistand.

(16)  Som følge af vores gennemgang af undersøgelserne af restfejlfrekvensen har vi konstateret, at der i den metodologi, der ligger til grund for undersøgelsen af restfejlfrekvensen, forudses et meget begrænset antal kontroller på stedet og begrænsede muligheder for gennemgang af indkøbsprocedurer. I år justerede vi derfor resultatet af undersøgelsen af restfejlfrekvensen med andelene af fejl i forbindelse med overholdelse af reglerne om offentlige udbud. Grundlaget for justeringen var revisionsresultaterne vedrørende EUF i Revisionsrettens DAS-revision for 2014-2016.

(17)  Vi kontrollerede 17 indtægtsordrer (samlet værdi 16,7 millioner euro) og konstaterede, at 3 indtægtsordrer (0,4 millioner euro) var blevet registreret forkert som indtægter i stedet for som inddrivelse af uudnyttet forfinansiering.

(18)  Korrektioner på 1,1 million euro identificeret af GD DEVCO og 4 millioner euro senere identificeret af Revisionsrettens revisorer.

(19)  Vi baserer vores beregning af fejlforekomsten på en repræsentativ stikprøve. Det anførte tal er det bedste skøn. Vi har 95 % sikkerhed for, at den anslåede fejlforekomst i populationen ligger mellem 1,2 % og 7,8 % (henholdsvis den nedre og den øvre fejlgrænse).

(20)  Projektrelaterede betalinger omfatter ikke budgetstøttebetalinger.

(21)  Såsom kontrakter vedrørende bygge- og anlægsarbejder/vareindkøb/tjenesteydelser.

(22)  For så vidt angår 1,1 procentpoint (9 tilfælde) havde Kommissionen selv begået fejlen, og hvad angår 0,8 procentpoint (4 tilfælde) var fejlen begået af støttemodtagerne.

(23)  Disse fejl bidrog med 1,7 procentpoint til den anslåede fejlforekomst.

(24)  International Financial Reporting Standards,

(25)  Udarbejdelsen af årsregnskaber i overensstemmelse med IFRS kræver, at der anvendes visse kritiske regnskabsmæssige skøn. Den kræver også, at EIB's ledelse udøver et skøn ved anvendelsen af trustfondens regnskabspolitikker. Punkt 2.2 — Væsentlige regnskabsmæssige vurderinger og skøn vedrørende årsregnskabet for EU's Trustfond for Infrastrukturer i Afrika pr. 31. december 2015.

(26)  De EUF-finansierede budgetstøttebetalinger i 2017 beløb sig til 880 millioner euro.

(27)  EUF-betalingerne til multidonorprojekter, der gennemføres af internationale organisationer, beløb sig til 812 millioner euro i 2017. Vi kan ikke fastslå, på hvor stor en del af dette beløb Kommissionen har anvendt den teoretiske tilgang, fordi den ikke overvåger dette.

(28)  Budgetstøttens produktivitet og effektivitet behandles i en række af Revisionsrettens særberetninger, senest i SB nr. 32/2016 »EU's bistand til Ukraine« og SB nr. 30/2016 »Effektiviteten af EU's støtte til prioriterede sektorer i Honduras«.

(29)  Vi kontrollerede ikke de tilgrundliggende udgiftsposter, hvis Kommissionens bidrag var på mindre end 75 % af budgettet for den pågældende aktion. Hvis bidragene var på mellem 75 % og 90 %, vurderede vi fra sag til sag, om der var grund til at kontrollere de underliggende udgiftsposter.

(30)  Det anførte tal er det bedste skøn baseret på en repræsentativ stikprøve på 117 transaktioner. Vi har 95 % sikkerhed for, at fejlforekomsten i populationen ligger mellem 2,8 % og 10,2 % (henholdsvis den nedre og den øvre fejlgrænse).

(31)  Meddelelse til modtagerne om muligheden for, at GD DEVCO anmoder om detaljeret dokumentation før godkendelse af udgifterne, samt om etablering af en kontaktpunktsenhed til koordinering af forbindelserne med internationale organisationer.

(32)  EUF-budgettet og EU's almindelige budget.

(33)  2015: 2,2 %, 2016 1,7 % og 2017: 1,18 %.

(34)  »DEVCO Residual Error Rate: Instruction Manual for Annual Measurement Exercise«, s. 26.

(35)  Vi konkluderede i vores gennemgang, at for så vidt angår 26 af 41 af de reviderede transaktioner burde man ikke have forladt sig fuldt ud på det tidligere kontrolarbejde.

(36)  Jf. punkt 43 i vores årsberetning om 8., 9., 10. og 11. Europæiske Udviklingsfonds (EUF's) aktiviteter i regnskabsåret 2014 (EUT C 373 af 10.11.2015, s. 289).

(37)  Jf. kapitel 2.1.5 i den årlige aktivitetsrapport for 2017.

(38)  Det bedste konservative skøn over omfanget af udgifter, der er godkendt i regnskabsåret, men som ikke er i overensstemmelse med de kontraktmæssige og lovgivningsmæssige bestemmelser, der er gældende på det tidspunkt, hvor betalingen foretages.

(39)  Jf. GD DEVCO's årlige aktivitetsrapport for 2017, s. 59.

(40)  Vi valgte beretningen for 2014 til dette års opfølgning, da der under normale forhold burde være gået tid nok til, at Kommissionen kunne have gennemført vores anbefalinger.

(41)  Formålet med denne opfølgning var at kontrollere, om der var blevet iværksat korrigerende foranstaltninger som reaktion på vores anbefalinger, og ikke at vurdere, om de var blevet gennemført effektivt.

(42)  Inklusive den oprindelige tildeling til 8., 9. og 10. EUF, samfinansiering, renter, diverse midler og overførsler fra tidligere EUF'er.

(43)  Som % af midlerne.

(44)  Negative beløb svarer til frigjorte midler.

(45)  Samlede forpligtelser vedrører finansieringsafgørelser.

(46)  Specifikke forpligtelser vedrører individuelle kontrakter.

(47)  Nettoforpligtelser efter frigørelse. Nettobetalinger efter inddrivelse.

---

BILAG 1

RESULTATERNE AF TESTEN AF TRANSAKTIONER VEDRØRENDE DE EUROPÆISKE UDVIKLINGSFONDE

| | 2017 | 2016 |
| --- | --- | --- |
| |
| STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR |
| |
| Transaktioner i alt | 142 | 143 |
| |
| ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL |
| | | |
| Anslået fejlforekomst | 4,5  % | 3,3  % |
| | | |
| | Øvre fejlgrænse (ØF) | 7,8  % | |
| | Nedre fejlgrænse (NF) | 1,2  % | |

2017

2016

STIKPRØVENS STØRRELSE OG STRUKTUR

Transaktioner i alt

142

143

ANSLÅET EFFEKT AF DE KVANTIFICERBARE FEJL

Anslået fejlforekomst

4,5  %

3,3  %

Øvre fejlgrænse (ØF)

7,8  %

Nedre fejlgrænse (NF)

1,2  %

---

BILAG 2

EUF-BETALINGER I 2017 EFTER HOVEDREGION

Kilder: Kort ©OpenStreetMap, der er licenseret i henhold til Creative Commons Attribution-ShareAlike 2.0 (CC BY-SA), og Den Europæiske Revisionsret på grundlag af det konsoliderede 2017-årsregnskab for 8., 9., 10. og 11. EUF.

Kilder: Kort ©OpenStreetMap, der er licenseret i henhold til Creative Commons Attribution-ShareAlike 2.0 (CC BY-SA), og Den Europæiske Revisionsret på grundlag af det konsoliderede 2017-årsregnskab for 8., 9., 10. og 11. EUF.

---

BILAG 3

OPFØLGNING PÅ TIDLIGERE ANBEFALINGER VEDRØRENDE DE EUROPÆISKE UDVIKLINGSFONDE

| År | Revisionsrettens anbefaling | Revisionsrettens analyse af de fremskridt, der er sket | Kommissionens svar |
| --- | --- | --- | --- |
| Fuldt gennemført | Under gennemførelse | Ikke gennemført | Ikke relevant | Utilstrækkeligt bevis |
| I de fleste henseender | I nogle henseender |
| 2014 | Anbefaling 1: EuropeAid bør udarbejde og gennemføre procedurer for intern kontrol for at sikre, at forfinansiering afregnes på grundlag af faktiske afholdte udgifter, uden medregning af retlige forpligtelser | x | | | | | | |
| Anbefaling 2: EuropeAid bør styrke den systematiske efterprøvelse af, at partnerlandene anvender den korrekte vekselkurs, når de omregner budgetstøttebetalinger til deres nationale valuta | x | | | | | | |
| Anbefaling 3: EuropeAid bør sammen med den kontrahent, der forestår undersøgelsen af restfejlfrekvensen, sørge for, der tages hånd om de forhold, vi har konstateret | | | | x | | | |
| Anbefaling 4: EuropeAid bør forbedre sine indikatorer med hensyn til de målværdier, som kontrollernes produktivitet og omkostningseffektivitet vurderes i forhold til, sin omkostningsmetode og sine procedurer og forvaltningsinformationssystemer til måling af fordelene ved kontroller. | x | | | | | | |

År

Revisionsrettens anbefaling

Revisionsrettens analyse af de fremskridt, der er sket

Kommissionens svar

Fuldt gennemført

Under gennemførelse

Ikke gennemført

Ikke relevant

Utilstrækkeligt bevis

I de fleste henseender

I nogle henseender

2014

Anbefaling 1: EuropeAid bør udarbejde og gennemføre procedurer for intern kontrol for at sikre, at forfinansiering afregnes på grundlag af faktiske afholdte udgifter, uden medregning af retlige forpligtelser

x

Anbefaling 2: EuropeAid bør styrke den systematiske efterprøvelse af, at partnerlandene anvender den korrekte vekselkurs, når de omregner budgetstøttebetalinger til deres nationale valuta

x

Anbefaling 3: EuropeAid bør sammen med den kontrahent, der forestår undersøgelsen af restfejlfrekvensen, sørge for, der tages hånd om de forhold, vi har konstateret

x

Anbefaling 4: EuropeAid bør forbedre sine indikatorer med hensyn til de målværdier, som kontrollernes produktivitet og omkostningseffektivitet vurderes i forhold til, sin omkostningsmetode og sine procedurer og forvaltningsinformationssystemer til måling af fordelene ved kontroller.

x

---