# Den Europæiske Unions C 400/2018

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 400 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 61. årgang6. november 2018 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 400

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

61. årgang6. november 2018

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2018/C 400/01 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9105 — Rhône Capital/Maxam) (
  1
  ) | 1 |

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2018/C 400/01

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9105 — Rhône Capital/Maxam) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2018/C 400/02 | Den Europæiske Centralbanks rentesats for de vigtigste refinansieringstransaktioner: 0,00 % pr. 1. november 2018 — Euroens vekselkurs | 2 |
| 2018/C 400/03 | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 24. oktober 2018 om offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende af en ansøgning om registrering af en betegnelse som omhandlet i artikel 49 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 — Schaf-Heumilch/Sheep's Haymilk/Latte fieno di pecora/Lait de foin de brebis/Leche de heno de oveja (GTS) | 3 |
| 2018/C 400/04 | Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 24. oktober 2018 om offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende af en ansøgning om registrering af en betegnelse som omhandlet i artikel 49 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (Ziegen-Heumilch/Goat’s Haymilk/Latte fieno di capra/Lait de foin de chèvre/Leche de heno de cabra (GTS)) | 7 |
| 2018/C 400/05 | Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb | 11 |
| 2018/C 400/06 | Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb | 12 |
| 2018/C 400/07 | Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb | 13 |
| 2018/C 400/08 | Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/68/EU om harmonisering af medlemsstaternes love om tilgængeliggørelse på markedet af trykbærende udstyr (
  1
  ) | 14 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2018/C 400/02

Den Europæiske Centralbanks rentesats for de vigtigste refinansieringstransaktioner: 0,00 % pr. 1. november 2018 — Euroens vekselkurs

2

2018/C 400/03

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 24. oktober 2018 om offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende af en ansøgning om registrering af en betegnelse som omhandlet i artikel 49 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 — Schaf-Heumilch/Sheep's Haymilk/Latte fieno di pecora/Lait de foin de brebis/Leche de heno de oveja (GTS)

Den Europæiske Unions Tidende

3

2018/C 400/04

Kommissionens gennemførelsesafgørelse af 24. oktober 2018 om offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende af en ansøgning om registrering af en betegnelse som omhandlet i artikel 49 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (Ziegen-Heumilch/Goat’s Haymilk/Latte fieno di capra/Lait de foin de chèvre/Leche de heno de cabra (GTS))

Den Europæiske Unions Tidende

7

2018/C 400/05

Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb

11

2018/C 400/06

Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb

12

2018/C 400/07

Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb

13

2018/C 400/08

Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/68/EU om harmonisering af medlemsstaternes love om tilgængeliggørelse på markedet af trykbærende udstyr (
  1
  )

1

14

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2018/C 400/09 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9044 — CVC/Recordati) (
  1
  ) | 15 |
| 2018/C 400/10 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9071 — Banca Generali/Saxo Bank/JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 16 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2018/C 400/09

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9044 — CVC/Recordati) (
  1
  )

1

15

2018/C 400/10

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.9071 — Banca Generali/Saxo Bank/JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

16

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 6.11.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 400/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 400/1

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.9105 — Rhône Capital/Maxam)

(EØS-relevant tekst)

(2018/C 400/01)

Den 26. oktober 2018 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32018M9105. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32018M9105. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 6.11.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 400/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 400/2

---

Den Europæiske Centralbanks rentesats for de vigtigste refinansieringstransaktioner (1):

0,00 % pr. 1. november 2018

Euroens vekselkurs (2)

5. november 2018

(2018/C 400/02)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1370 |
| JPY | japanske yen | 128,81 |
| DKK | danske kroner | 7,4596 |
| GBP | pund sterling | 0,87535 |
| SEK | svenske kroner | 10,3268 |
| CHF | schweiziske franc | 1,1437 |
| ISK | islandske kroner | 137,90 |
| NOK | norske kroner | 9,5240 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,846 |
| HUF | ungarske forint | 322,44 |
| PLN | polske zloty | 4,3126 |
| RON | rumænske leu | 4,6608 |
| TRY | tyrkiske lira | 6,1783 |
| AUD | australske dollar | 1,5803 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4887 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,9047 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7085 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5651 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 278,67 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 16,3230 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,8780 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,4383 |
| IDR | indonesiske rupiah | 17 027,71 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,7475 |
| PHP | filippinske pesos | 60,515 |
| RUB | russiske rubler | 75,4376 |
| THB | thailandske bath | 37,476 |
| BRL | brasilianske real | 4,2253 |
| MXN | mexicanske pesos | 22,8514 |
| INR | indiske rupee | 83,0920 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1370

JPY

japanske yen

128,81

DKK

danske kroner

7,4596

GBP

pund sterling

0,87535

SEK

svenske kroner

10,3268

CHF

schweiziske franc

1,1437

ISK

islandske kroner

137,90

NOK

norske kroner

9,5240

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,846

HUF

ungarske forint

322,44

PLN

polske zloty

4,3126

RON

rumænske leu

4,6608

TRY

tyrkiske lira

6,1783

AUD

australske dollar

1,5803

CAD

canadiske dollar

1,4887

HKD

hongkongske dollar

8,9047

NZD

newzealandske dollar

1,7085

SGD

singaporeanske dollar

1,5651

KRW

sydkoreanske won

1 278,67

ZAR

sydafrikanske rand

16,3230

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,8780

HRK

kroatiske kuna

7,4383

IDR

indonesiske rupiah

17 027,71

MYR

malaysiske ringgit

4,7475

PHP

filippinske pesos

60,515

RUB

russiske rubler

75,4376

THB

thailandske bath

37,476

BRL

brasilianske real

4,2253

MXN

mexicanske pesos

22,8514

INR

indiske rupee

83,0920

---

(1)  Rentesats for den seneste transaktion inden den angivne dato. Ved refinansieringstransaktioner til en variabel rente er rentesatsen den marginale rentesats.

(2)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 6.11.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 400/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 400/3

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 24. oktober 2018

om offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende af en ansøgning om registrering af en betegnelse som omhandlet i artikel 49 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012

»Schaf-Heumilch«/»Sheep's Haymilk«/»Latte fieno di pecora«/»Lait de foin de brebis«/»Leche de heno de oveja« (GTS)

(2018/C 400/03)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 50, stk. 2, litra b), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Østrig har i henhold til artikel 49, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1151/2012 indgivet en ansøgning til Kommissionen om beskyttelse af betegnelserne »Schaf-Heumilch«/»Sheep's Haymilk«/»Latte fieno di pecora«/»Lait de foin de brebis«/»Leche de heno de oveja«. |
| --- | --- |

(1)

Østrig har i henhold til artikel 49, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1151/2012 indgivet en ansøgning til Kommissionen om beskyttelse af betegnelserne »Schaf-Heumilch«/»Sheep's Haymilk«/»Latte fieno di pecora«/»Lait de foin de brebis«/»Leche de heno de oveja«.

| (2) | Kommissionen har i henhold til artikel 50 i forordning (EU) nr. 1151/2012 behandlet ansøgningen og konkluderet, at den opfylder betingelserne i nævnte forordning. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har i henhold til artikel 50 i forordning (EU) nr. 1151/2012 behandlet ansøgningen og konkluderet, at den opfylder betingelserne i nævnte forordning.

| (3) | For at gøre det muligt at indgive meddelelse om indsigelse i henhold til artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012 skal den varespecifikation, der er omhandlet i nævnte forordnings artikel 50, stk. 2, litra b), for betegnelserne »Schaf-Heumilch«/»Sheep's Haymilk«/»Latte fieno di pecora«/»Lait de foin de brebis«/»Leche de heno de oveja« offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(3)

For at gøre det muligt at indgive meddelelse om indsigelse i henhold til artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012 skal den varespecifikation, der er omhandlet i nævnte forordnings artikel 50, stk. 2, litra b), for betegnelserne »Schaf-Heumilch«/»Sheep's Haymilk«/»Latte fieno di pecora«/»Lait de foin de brebis«/»Leche de heno de oveja« offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende —

BESTEMT FØLGENDE:

Eneste artikel

Den varespecifikation, der er omhandlet i artikel 50, stk. 2, litra b), i forordning (EU) nr. 1151/2012, for betegnelserne »Schaf-Heumilch«/»Sheep's Haymilk«/»Latte fieno di pecora«/»Lait de foin de brebis«/»Leche de heno de oveja« (GTS) findes i bilaget til denne afgørelse.

I henhold til artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012 giver offentliggørelsen af denne afgørelse ret til at gøre indsigelse mod registreringen af den betegnelse, der er anført i stk. 1, inden for tre måneder fra datoen for offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. oktober 2018.

På Kommissionens vegne

Phil HOGAN

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

---

BILAG

Varespecifikation for en garanteret traditionel specialitet

»Schaf-Heumilch«/»Sheep's Haymilk«/»Latte fieno di pecora«/»Lait de foin de brebis«/»Leche de heno de oveja«

EU-nr.: TSG-AT-02289 — 22.2.2017

»Østrig«

1.   Betegnelse, der skal registreres

»Schaf-Heumilch« (de), »Sheep's Haymilk« (en), »Latte fieno di pecora« (it), »Lait de foin de brebis« (fr), »Leche de heno de oveja« (es)

2.   Produkttype

2.1.   Produkttype

Kategori 1.4. Andre animalske produkter (æg, honning, forskellige mejeriprodukter undtagen smør m.m.)

3.   Begrundelse for registrering

3.1.   Produktet

| — | ☒ | er resultatet af en produktionsmåde, forarbejdning eller sammensætning, som svarer til den traditionelle praksis for det pågældende produkt eller den pågældende fødevare |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | er fremstillet af de råvarer eller ingredienser, der traditionelt har været anvendt |

—

☒

er resultatet af en produktionsmåde, forarbejdning eller sammensætning, som svarer til den traditionelle praksis for det pågældende produkt eller den pågældende fødevare

—

☐

er fremstillet af de råvarer eller ingredienser, der traditionelt har været anvendt

Produktion af hømælk er den mest naturlige form for produktion af mælk. Mælken produceres af dyr i traditionelle bæredygtige mælkebedrifter. Den væsentligste forskel mellem almindelig mælk og hømælk og sidstnævntes traditionelle egenart består i, at der ved produktion af hømælk, lige som det var tilfældet i den oprindelige mælkeproduktion, ikke fodres med fermenteret foder. På grund af industrialiseringen og mekaniseringen har landbruget siden 1960'erne i stigende grad fokuseret på produktion af ensilage (fermenteret foder), hvorved produktion af hø er faldet. Desuden indeholder retningslinjerne for produktion af hømælk et forbud mod brug af dyr og fodermidler, som i henhold til gældende lov skal betegnes som genetisk modificerede. Fodringen er tilpasset årstiderne: I grøntfoderperioden fodres dyrene med frisk græs, urter og hø og visse former for hø og tilladte fodermidler, jf. punkt 4.2, og i vinterperioden fodres de med hø eller andre former for tilladte fodermidler, jf. punkt 4.2.

3.2.   Betegnelsen

| — | ☐ | har traditionelt været brugt til at betegne det bestemte produkt |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | udtrykker produktets traditionelle eller særlige karakter |

—

☐

har traditionelt været brugt til at betegne det bestemte produkt

—

☒

udtrykker produktets traditionelle eller særlige karakter

Fåret er et af verdens ældste husdyr. Lige siden den tidlige stenalder har mennesket haft glæde af fårets kød, mælk, skind og uld. Fåreavlen opstod formentlig på de sydøstasiatiske stepper og kom til Europa via Persien og Balkan. Alperegionerne har historisk set været egnet til fåreavl. I Tyrol har en særlig form for intensiv husdyravl, nemlig den såkaldte »Schwaigen«, været udbredt siden midten af det 12. århundrede. Ordet »Schwaig« stammer fra middelhøjtysk og betegner en speciel form for bebyggelse og særlig bedriftsform i alpeområdet. Jordejerne opførte ofte »Schwaighof«-gårde som permanent bebyggelse til kvæg- og fåreavl. Der er dokumentation for, at de allerede fandtes i Tyrol i det 12. århundrede. Senere blev begrebet »Schwaige« til tider anvendt som betegnelse for bjerggræsgange, der kun blev benyttet i sommermånederne. Mælkeproducenterne i Alperegionen kaldes også »Schwaiger« eller »Schwaigerin«. Indtil slutningen af det 14. århundrede beskæftigede de tyrolske »Schwaighof«-gårde sig primært med fåreavl. Fåreopdræt på alpegræsgange er derfor en tradition i Tyrol, der går flere hundrede år tilbage.

Fra det 14. til det 19. århundrede svandt fåreavlen i Østrig dog betydeligt ind og blev gradvist erstattet af svineavl. I dag er fåreavlen igen ved at få stigende betydning i mælke- og kødproduktionen.

4.   Beskrivelse

4.1.   Beskrivelse af det produkt, som betegnelsen i punkt 1 henviser til, herunder dets vigtigste fysiske, kemiske, mikrobiologiske eller organoleptiske kendetegn, som viser produktets særlige egenart (artikel 7, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014)

Fåremælk i overensstemmelse med gældende lovgivning.

4.2.   Beskrivelse af den fremstillingsmetode for det produkt, som betegnelsen under punkt 1 henviser til, som producenterne skal følge, herunder eventuelt arten og beskaffenheden af de råvarer eller ingredienser, der anvendes, og metoden til fremstilling af produktet (artikel 7, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) 668/2014)

»Schaf-Heumilch« produceres i henhold til traditionelle produktionsbetingelser, som er i overensstemmelse med det såkaldte »Heumilchregulativ« (regler for hømælksproduktion). Denne form for mælk adskiller sig fra andre mælketyper ved regler, der forbyder anvendelse af fermenteret foder, f.eks. ensilage, og regler, der forbyder anvendelse af dyr og fodermidler, som i henhold til gældende lov skal klassificeres som genetisk modificeret.

»Heumilchregulativ« (regler for hømælksproduktion)

»Schaf-Heumilch« er en form for fåremælk, der produceres af lakterende får på mælkeproducerende brug, der har forpligtet sig til at efterleve følgende kriterier. Der må ikke anvendes dyr eller fodermidler, som i henhold til gældende lovgivning skal klassificeres som genetisk modificeret.

Hele husdyrbedriften skal drives i overensstemmelse med reglerne for produktion af hømælk.

Tilladte fodermidler

| — | Der fodres hovedsagelig med frisk græs, bælgplanter og urter i grøntfoderperioden og med hø i vinterperioden. |
| --- | --- |

—

Der fodres hovedsagelig med frisk græs, bælgplanter og urter i grøntfoderperioden og med hø i vinterperioden.

| — | Følgende fodermidler regnes og er tilladt som supplerende grovfoder: grønraps, grønmajs, grønrug og foderroer samt hø-, lucerne- og majspiller. |
| --- | --- |

—

Følgende fodermidler regnes og er tilladt som supplerende grovfoder: grønraps, grønmajs, grønrug og foderroer samt hø-, lucerne- og majspiller.

| — | Grovfoderet skal udgøre minimum 75 % af tørstoffet i den årlige foderration. |
| --- | --- |

—

Grovfoderet skal udgøre minimum 75 % af tørstoffet i den årlige foderration.

| — | Korntyper som hvede, byg, havre, triticale, rug og majs er ligeledes tilladt, enten i den form, de normalt markedsføres i, eller i blandinger med mineraler (f.eks. klid eller foderpiller). |
| --- | --- |

—

Korntyper som hvede, byg, havre, triticale, rug og majs er ligeledes tilladt, enten i den form, de normalt markedsføres i, eller i blandinger med mineraler (f.eks. klid eller foderpiller).

| — | Følgende kan også anvendes som fodermidler: hestebønner, markærter, olieholdige frugter, ekstraheret skrå og ekstraherede foderkager. |
| --- | --- |

—

Følgende kan også anvendes som fodermidler: hestebønner, markærter, olieholdige frugter, ekstraheret skrå og ekstraherede foderkager.

Forbudte fodermidler

| — | Anvendelse af følgende typer foder er forbudt: ensilage (fermenteret foder), fugtigt hø og fermenteret hø. |
| --- | --- |

—

Anvendelse af følgende typer foder er forbudt: ensilage (fermenteret foder), fugtigt hø og fermenteret hø.

| — | Fodring med biprodukter fra bryggerier, brænderier eller mosterier og andre biprodukter fra fødevareindustrien som for eksempel våd mask eller vådt afskåret materiale er forbudt, med undtagelse af tørt foder i udskårne stykker, melasse som biprodukt fra sukkerproduktion og tørt proteinfoder fra restprodukter fra kornforarbejdning. |
| --- | --- |

—

Fodring med biprodukter fra bryggerier, brænderier eller mosterier og andre biprodukter fra fødevareindustrien som for eksempel våd mask eller vådt afskåret materiale er forbudt, med undtagelse af tørt foder i udskårne stykker, melasse som biprodukt fra sukkerproduktion og tørt proteinfoder fra restprodukter fra kornforarbejdning.

| — | Lakterende dyr må ikke fodres med vådfoder. |
| --- | --- |

—

Lakterende dyr må ikke fodres med vådfoder.

| — | Der må ikke fodres med foder af animalsk oprindelse, med undtagelse af unge dyr, som må fodres med mælk og valle. |
| --- | --- |

—

Der må ikke fodres med foder af animalsk oprindelse, med undtagelse af unge dyr, som må fodres med mælk og valle.

| — | Fodring med haveaffald, frugtaffald eller urea er forbudt. |
| --- | --- |

—

Fodring med haveaffald, frugtaffald eller urea er forbudt.

Gødningsbestemmelser

| — | Spildevandsslam, produkter af spildevandsslam og kompost fra kommunale rensningsanlæg, med undtagelse af grøn kompost (kompostblandinger af vegetabilsk materiale), må ikke tilføres på arealer, som husdyrbedriften udnytter i jordbrugsmæssig henseende. |
| --- | --- |

—

Spildevandsslam, produkter af spildevandsslam og kompost fra kommunale rensningsanlæg, med undtagelse af grøn kompost (kompostblandinger af vegetabilsk materiale), må ikke tilføres på arealer, som husdyrbedriften udnytter i jordbrugsmæssig henseende.

| — | Mindst tre uger skal forløbe mellem spredning af staldgødning på husdyrbedrifternes jordbrugsareal og anvendelse heraf til afgræsning. |
| --- | --- |

—

Mindst tre uger skal forløbe mellem spredning af staldgødning på husdyrbedrifternes jordbrugsareal og anvendelse heraf til afgræsning.

Anvendelse af kemiske hjælpestoffer

| — | Kun selektiv anvendelse af kemisk-syntetiske plantebeskyttelsesmidler under faglig vejledning fra landbrugskonsulenter og punktbekæmpelse på alle husdyrbedriftens grøntfoderarealer er tilladt. |
| --- | --- |

—

Kun selektiv anvendelse af kemisk-syntetiske plantebeskyttelsesmidler under faglig vejledning fra landbrugskonsulenter og punktbekæmpelse på alle husdyrbedriftens grøntfoderarealer er tilladt.

| — | Anvendelse af tilladte sprøjtemidler til bekæmpelse af fluer i stalde til lakterende dyr må kun foregå, når de lakterende dyr ikke er til stede. |
| --- | --- |

—

Anvendelse af tilladte sprøjtemidler til bekæmpelse af fluer i stalde til lakterende dyr må kun foregå, når de lakterende dyr ikke er til stede.

Leveringsforbud

| — | Levering af »Schaf-Heumilch« må tidligst ske ti dage efter læmning. |
| --- | --- |

—

Levering af »Schaf-Heumilch« må tidligst ske ti dage efter læmning.

| — | Hvad angår får, som fodres med ensilage (fermenteret foder), skal en ventetid på mindst 14 dage overholdes. |
| --- | --- |

—

Hvad angår får, som fodres med ensilage (fermenteret foder), skal en ventetid på mindst 14 dage overholdes.

| — | Hvad angår dyr på alpebrug, som på bedriften normalt fodres med ensilage (fermenteret foder), skal omstilles til ensilagefri fodring 14 dage, før de drives op i alpegræsgangene. I modsat fald kan mælken først anvendes som »Schaf-Heumilch« efter 14 dages græsning på alpegræsgange (som tilhører leverandøren af »Schaf-Heumilch«). På alpegræsgangene må der hverken produceres eller fodres med ensilage. |
| --- | --- |

—

Hvad angår dyr på alpebrug, som på bedriften normalt fodres med ensilage (fermenteret foder), skal omstilles til ensilagefri fodring 14 dage, før de drives op i alpegræsgangene. I modsat fald kan mælken først anvendes som »Schaf-Heumilch« efter 14 dages græsning på alpegræsgange (som tilhører leverandøren af »Schaf-Heumilch«). På alpegræsgangene må der hverken produceres eller fodres med ensilage.

Forbud mod genetisk modificerede fødevarer og fodermidler

| — | For at sikre at den traditionelle egenart af »Schaf-Heumilch« bibeholdes, må der ikke anvendes dyr eller fodermidler, som i henhold til gældende lovgivning skal klassificeres som genetisk modificeret. |
| --- | --- |

—

For at sikre at den traditionelle egenart af »Schaf-Heumilch« bibeholdes, må der ikke anvendes dyr eller fodermidler, som i henhold til gældende lovgivning skal klassificeres som genetisk modificeret.

Andre forskrifter

| — | Produktion og lagring af ensilage (fermenteret foder) er forbudt på husdyrbedriften. |
| --- | --- |

—

Produktion og lagring af ensilage (fermenteret foder) er forbudt på husdyrbedriften.

| — | Produktion og opbevaring af rundballer indpakket i plastfolie er forbudt på husdyrbedriften. |
| --- | --- |

—

Produktion og opbevaring af rundballer indpakket i plastfolie er forbudt på husdyrbedriften.

| — | Produktion af fugtigt hø eller fermenteret hø er forbudt på husdyrbedriften. |
| --- | --- |

—

Produktion af fugtigt hø eller fermenteret hø er forbudt på husdyrbedriften.

4.3.   Beskrivelse af de centrale elementer til dokumentation for produktets traditionelle egenart (artikel 7, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014)

Hømælks traditionelle egenart består i, at der ved produktion af hømælk, lige som det var tilfældet i den oprindelige mælkeproduktion, ikke fodres med fermenteret foder. På grund af industrialiseringen og mekaniseringen har landbruget siden 1960'erne i stigende grad fokuseret på produktion af ensilage (fermenteret foder), hvorved produktion af hø er faldet.

Husdyravl var den ene side baseret på græsning og på den anden side græs- og høproduktion på græsgange. Ifølge skriftlige fortegnelser har høstning af hø — eller hø og »grummet« (grøntfoder) — mindst to gange om året (fenum primum et secundum) været almindelig praksis i Tyrol siden det 13. århundrede (Stolz, O., Rechtsgeschichte des Bauernstandes und der Landwirtschaft in Tirol und Vorarlberg (landmænd og landbrug i Tyrol og Vorarlberg gennem tiden), 1949).

Tingbogen fra ærkebiskoppen af Salzburg indeholder yderst detaljerede oplysninger om antallet af husdyr på »Schwaig«-bebyggelser og alle andre ejendomme i Ziller-dalen, der tilhørte ærkebiskoppen i 1607. Navnlig er der i slutningen af hver enkelt detaljerede beskrivelse af de enkelte parceller en erklæring, hvoraf det fremgår, at der »i løbet af vinteren var så og så mange heste, køer, får eller geder«. Alpelandbrugerne havde en lavere husdyrbestand om vinteren end om sommeren, hvor græsarealerne var tilgængelige. Der er ingen tvivl om, at græsning på landsbyens græsarealer var vidt udbredt i »Schwaig«-bebyggelserne og tjente som primær kilde til foder for husdyrbestanden. Der er fra en endnu tidligere periode, nærmere bestemt det 13. og 14. århundrede, dokumentation for, at »Schwaighof«-gårdene omfattede enge og marker samt græsarealer og alpegræsgange. Dette betyder, at der fra de tidligste perioder fandt græs- og høproduktionen sted på »Schwaighof«-gårde. Et stykke væk fra gårdene er der bjergrygge, som også tilhører »Schwaig«-bebyggelserne. Disse bjergrygge består traditionelt af græsarealer, som husdyrbestanden sendes til græsning på i et nogle få uger i løbet af foråret og efteråret, og som resten af året anvendes til fremstilling af hø. Disse bjergområder eller højtliggende enge er blandt de forskellige typer græsningsarealer særligt karakteristiske for Alperne. Disse enge slås højst en gang om året og visse steder kun hvert andet til fjerde år. Den producerede hømængde er beskeden, men meget velsmagende og nærende. (Stolz, O., Die Schwaighöfe in Tirol (»Schwaighof«-gårde i Tyrol), 1930).

Der skal være en lade til høet. Høet skal opbevares indtil det efterfølgende forår, fordi der ofte falder sne, kort efter at husdyrbestanden er kommet ud på alpegræsgangene (Trientl, A., Die Landwirtschaft in den Gebirgsländern (landbrug i bjergrige lande), 1892).

---

| 6.11.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 400/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 400/7

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 24. oktober 2018

om offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende af en ansøgning om registrering af en betegnelse som omhandlet i artikel 49 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012

(»Ziegen-Heumilch«/»Goat’s Haymilk«/»Latte fieno di capra«/»Lait de foin de chèvre«/»Leche de heno de cabra« (GTS))

(2018/C 400/04)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 50, stk. 2, litra b), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Østrig har i henhold til artikel 49, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1151/2012 indgivet en ansøgning til Kommissionen om beskyttelse af betegnelserne »Ziegen-Heumilch«/»Goat’s Haymilk«/»Latte fieno di capra«/»Lait de foin de chèvre«/»Leche de heno de cabra«. |
| --- | --- |

(1)

Østrig har i henhold til artikel 49, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1151/2012 indgivet en ansøgning til Kommissionen om beskyttelse af betegnelserne »Ziegen-Heumilch«/»Goat’s Haymilk«/»Latte fieno di capra«/»Lait de foin de chèvre«/»Leche de heno de cabra«.

| (2) | Kommissionen har i henhold til artikel 50 i forordning (EU) nr. 1151/2012 behandlet ansøgningen og konkluderet, at den opfylder betingelserne i nævnte forordning. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen har i henhold til artikel 50 i forordning (EU) nr. 1151/2012 behandlet ansøgningen og konkluderet, at den opfylder betingelserne i nævnte forordning.

| (3) | For at gøre det muligt at indgive meddelelse om indsigelse i henhold til artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012 skal den varespecifikation, der er omhandlet i nævnte forordnings artikel 50, stk. 2, litra b), for betegnelserne »Ziegen-Heumilch«/»Goat’s Haymilk«/»Latte fieno di capra«/»Lait de foin de chèvre«/»Leche de heno de cabra« offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(3)

For at gøre det muligt at indgive meddelelse om indsigelse i henhold til artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012 skal den varespecifikation, der er omhandlet i nævnte forordnings artikel 50, stk. 2, litra b), for betegnelserne »Ziegen-Heumilch«/»Goat’s Haymilk«/»Latte fieno di capra«/»Lait de foin de chèvre«/»Leche de heno de cabra« offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende —

BESTEMT FØLGENDE:

Eneste artikel

Den varespecifikation, der er omhandlet i artikel 50, stk. 2, litra b), i forordning (EU) nr. 1151/2012, for betegnelserne »Ziegen-Heumilch«/»Goat’s Haymilk«/»Latte fieno di capra«/»Lait de foin de chèvre«/»Leche de heno de cabra« (GTS) findes i bilaget til denne afgørelse.

I henhold til artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012 giver offentliggørelsen af denne afgørelse ret til at gøre indsigelse mod registreringen af den betegnelse, der er anført i stk. 1, inden for tre måneder fra datoen for offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. oktober 2018.

På Kommissionens vegne

Phil HOGAN

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

1

---

BILAG

VARESPECIFIKATION FOR EN GARANTERET TRADITIONEL SPECIALITET

»Ziegen-Heumilch«/»Goat’s Haymilk«/»Latte fieno di capra«/»Lait de foin de chèvre«/»Leche de heno de cabra«

EU-nr.: TSG-AT-02290 — 22.2.2017

Østrig

1.   Betegnelse, der skal registreres

»Ziegen-Heumilch« (de), »Goat’s Haymilk« (en), »Latte fieno di capra« (it), »Lait de foin de chèvre« (fr), »Leche de heno de cabra« (es).

2.   Produkttype

Kategori 1.4. Andre animalske produkter (æg, honning, forskellige mejeriprodukter undtagen smør m.m.)

3.   Begrundelse for registrering

3.1.   Produktet

| — | ☒ | er resultatet af en produktionsmåde, forarbejdning eller sammensætning, som svarer til den traditionelle praksis for det pågældende produkt eller den pågældende fødevare |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | er fremstillet af de råvarer eller ingredienser, der traditionelt har været anvendt |

—

☒

er resultatet af en produktionsmåde, forarbejdning eller sammensætning, som svarer til den traditionelle praksis for det pågældende produkt eller den pågældende fødevare

—

☐

er fremstillet af de råvarer eller ingredienser, der traditionelt har været anvendt

Produktion af hømælk er den mest naturlige form for produktion af mælk. Mælken produceres af dyr i traditionelle bæredygtige mælkebedrifter. Den væsentligste forskel mellem almindelig mælk og hømælk og sidstnævntes traditionelle karakter består i, at der ved produktion af hømælk, lige som det var tilfældet i den oprindelige mælkeproduktion, ikke fodres med fermenteret foder. På grund af industrialiseringen og mekaniseringen har landbruget siden 1960'erne i stigende grad fokuseret på produktion af ensilage (fermenteret foder), hvorved produktion af hø er faldet. Desuden indeholder retningslinjerne for produktion af hømælk et forbud mod brug af dyr og fodermidler, som i henhold til gældende lov skal betegnes som genetisk modificerede. Fodringen er tilpasset årstiderne: I grønfoderperioden fodres dyrene med frisk græs, urter og hø og visse former for hø og tilladte fodermidler, jf. punkt 4.2, og i vinterperioden fodres de med hø eller andre former for tilladte fodermidler, jf. punkt 4.2.

3.2.   Betegnelsen

| — | ☐ | har traditionelt været brugt til at betegne det bestemte produkt |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | udtrykker produktets traditionelle eller særlige karakter |

—

☐

har traditionelt været brugt til at betegne det bestemte produkt

—

☒

udtrykker produktets traditionelle eller særlige karakter

Produktionen af hømælk fra geder og den videre forarbejdning er lige så gammel som traditionen med hold af geder inden for jordbruget (ca. 11. årh. f. Kr.). Gedeopdræt var vidt udbredt i middelalderen på de såkaldte »Schwaighöfen« (traditionelle gårde) i Foralperne og bjergene i Tyrol, hvor gederne ofte blev ført op i høslætenge i Alperne — med mange uheld til følge, når disse lå langt væk fra alpegræsgange — hvilket gav arbejderne mulighed for at få mælk. Ordet »Schwaig« stammer fra middelhøjtysk og betegner en speciel form for bebyggelse og især bedrift i alpeområdet. »Schwaighöfe« blev ofte opført af jordejerne som permanent bebyggelsesform, og deres husdyrbestand blev fortrinsvis anvendt til mælkeproduktion (især med henblik på osteproduktion). I Tyrol har de eksisteret siden det 12. århundrede. I visse alpeområder, hvor gårdene blev delt, opdrættede små landbrugere geder for at have den nødvendige mælk til de gårde, som lå i dalen.

4.   Beskrivelse

4.1.   Beskrivelse af det produkt, som betegnelsen i punkt 1 henviser til, herunder dets vigtigste fysiske, kemiske, mikrobiologiske eller organoleptiske kendetegn, som viser produktets særlige egenart (artikel 7, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) 668/2014)

Gedemælk i overensstemmelse med gældende lovgivning.

4.2.   Beskrivelse af den fremstillingsmetode for det produkt, som betegnelsen under punkt 1 henviser til, som producenterne skal følge, herunder eventuelt arten og beskaffenheden af de råvarer eller ingredienser, der anvendes, og metoden til fremstilling af produktet (artikel 7, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014)

Hømælk fra geder produceres i henhold til traditionelle produktionsbetingelser, som er i overensstemmelse med det såkaldte »Heumilchregulativ« (regler for hømælksproduktion). Denne form for mælk adskiller sig fra andre mælketyper ved regler, der forbyder anvendelse af fermenteret foder, f.eks. ensilage, og regler, der forbyder anvendelse af dyr og fodermidler, som i henhold til gældende lov skal klassificeres som genetisk modificeret.

»Heumilchregulativ« (regler for hømælksproduktion)

Hømælk fra geder er gedemælk, der produceres af geder, som er i malkeperioden, på mælkeproducerende brug, der har forpligtet sig til at efterleve følgende kriterier. Brugen af dyr og fodermidler, som i henhold til gældende lov skal betegnes som genetisk modificerede, er forbudt.

Hele landbrugsbedriften skal drives i overensstemmelse med reglerne for produktion af hømælk.

Tilladte fodermidler

| — | Der fodres hovedsagelig med frisk græs, bælgplanter og urter i grønfoderperioden og med hø i vinterperioden. |
| --- | --- |

—

Der fodres hovedsagelig med frisk græs, bælgplanter og urter i grønfoderperioden og med hø i vinterperioden.

| — | Følgende fodermidler regnes og er tilladt som supplerende grovfoder: grønraps, grønmajs, grønrug og foderroer samt hø-, lucerne- og majspiller og lignende typer foder. |
| --- | --- |

—

Følgende fodermidler regnes og er tilladt som supplerende grovfoder: grønraps, grønmajs, grønrug og foderroer samt hø-, lucerne- og majspiller og lignende typer foder.

| — | Grovfoderet skal udgøre minimum 75 % af tørstoffet i den årlige foderration. |
| --- | --- |

—

Grovfoderet skal udgøre minimum 75 % af tørstoffet i den årlige foderration.

| — | Korntyper som hvede, byg, havre, triticale, rug og majs er tilladt som foderafgrøder, enten i den form, de normalt markedsføres i, eller i blandinger med klid, foderpiller osv. |
| --- | --- |

—

Korntyper som hvede, byg, havre, triticale, rug og majs er tilladt som foderafgrøder, enten i den form, de normalt markedsføres i, eller i blandinger med klid, foderpiller osv.

| — | Hestebønner, markærter, olieholdige frugter, ekstraheret skrå og ekstraherede foderkager kan også anvendes som fodermidler. |
| --- | --- |

—

Hestebønner, markærter, olieholdige frugter, ekstraheret skrå og ekstraherede foderkager kan også anvendes som fodermidler.

Forbudte fodermidler

| — | Anvendelse af følgende typer foder er forbudt: ensilage (fermenteret foder), fugtigt hø og fermenteret hø. |
| --- | --- |

—

Anvendelse af følgende typer foder er forbudt: ensilage (fermenteret foder), fugtigt hø og fermenteret hø.

| — | Fodring med biprodukter fra bryggerier, brænderier, mosterier og andre biprodukter fra fødevareindustrien som for eksempel våd mask eller vådt afskåret materiale er forbudt, med undtagelse af tørt foder i udskårne stykker, melasse som biprodukt fra sukkerproduktion og tørt proteinfoder fra restprodukter fra kornforarbejdning. |
| --- | --- |

—

Fodring med biprodukter fra bryggerier, brænderier, mosterier og andre biprodukter fra fødevareindustrien som for eksempel våd mask eller vådt afskåret materiale er forbudt, med undtagelse af tørt foder i udskårne stykker, melasse som biprodukt fra sukkerproduktion og tørt proteinfoder fra restprodukter fra kornforarbejdning.

| — | Husdyr, som er i malkeperioden, må ikke fodres med vådfoder. |
| --- | --- |

—

Husdyr, som er i malkeperioden, må ikke fodres med vådfoder.

| — | Der må ikke fodres med foder af animalsk oprindelse (mælk, valle, kød- og benmel osv.), med undtagelse af unge dyr, som må fodres med mælk og valle. |
| --- | --- |

—

Der må ikke fodres med foder af animalsk oprindelse (mælk, valle, kød- og benmel osv.), med undtagelse af unge dyr, som må fodres med mælk og valle.

| — | Fodring med haveaffald, nedfaldsfrugt, kartofler eller urea er forbudt. |
| --- | --- |

—

Fodring med haveaffald, nedfaldsfrugt, kartofler eller urea er forbudt.

Gødningsbestemmelser

| — | Spildevandsslam, produkter af spildevandsslam og kompost fra kommunale rensningsanlæg, med undtagelse af grøn kompost, må ikke tilføres på arealer, som mælkeproducenten udnytter i jordbrugsmæssig henseende. |
| --- | --- |

—

Spildevandsslam, produkter af spildevandsslam og kompost fra kommunale rensningsanlæg, med undtagelse af grøn kompost, må ikke tilføres på arealer, som mælkeproducenten udnytter i jordbrugsmæssig henseende.

| — | Mindst tre uger skal forløbe mellem spredning af staldgødning på mælkeproducenternes jordbrugsareal og anvendelse heraf til afgræsning. |
| --- | --- |

—

Mindst tre uger skal forløbe mellem spredning af staldgødning på mælkeproducenternes jordbrugsareal og anvendelse heraf til afgræsning.

Anvendelse af kemiske hjælpestoffer

| — | Kun selektiv anvendelse af kemisk-syntetiske plantebeskyttelsesmidler under faglig vejledning fra landbrugskonsulenter og punktbekæmpelse på alle mælkeproducentens grønfoderarealer er tilladt. |
| --- | --- |

—

Kun selektiv anvendelse af kemisk-syntetiske plantebeskyttelsesmidler under faglig vejledning fra landbrugskonsulenter og punktbekæmpelse på alle mælkeproducentens grønfoderarealer er tilladt.

| — | Anvendelse af tilladte sprøjtemidler til bekæmpelse af fluer i stalde til malkegeder må kun foregå, når de mælkegivende geder ikke er til stede. |
| --- | --- |

—

Anvendelse af tilladte sprøjtemidler til bekæmpelse af fluer i stalde til malkegeder må kun foregå, når de mælkegivende geder ikke er til stede.

Leveringsforbud

| — | Levering af hømælk fra geder må tidligst ske ti dage efter læmning. |
| --- | --- |

—

Levering af hømælk fra geder må tidligst ske ti dage efter læmning.

| — | Hvad angår geder, som fodres med ensilage (fermenteret foder), skal en ventetid på mindst 14 dage overholdes. |
| --- | --- |

—

Hvad angår geder, som fodres med ensilage (fermenteret foder), skal en ventetid på mindst 14 dage overholdes.

| — | Dyr på alpebrug, som på bedriften normalt fodres med ensilage (fermenteret foder), skal omstilles til ensilagefri fodring 14 dage, før de drives op i alpegræsgangene. I modsat fald kan mælken først anvendes som hømælk efter 14 dages græsning på alpegræsgange (som tilhører hømælksleverandøren). På alpegræsgangene må der hverken produceres eller fodres med ensilage. |
| --- | --- |

—

Dyr på alpebrug, som på bedriften normalt fodres med ensilage (fermenteret foder), skal omstilles til ensilagefri fodring 14 dage, før de drives op i alpegræsgangene. I modsat fald kan mælken først anvendes som hømælk efter 14 dages græsning på alpegræsgange (som tilhører hømælksleverandøren). På alpegræsgangene må der hverken produceres eller fodres med ensilage.

Forbud mod genetisk modificerede fødevarer og fodermidler

| — | For at sikre at hømælkens traditionelle karakter bibeholdes, må der ikke anvendes dyr eller fodermidler, som i henhold til gældende lovgivning skal klassificeres som genetisk modificeret. |
| --- | --- |

—

For at sikre at hømælkens traditionelle karakter bibeholdes, må der ikke anvendes dyr eller fodermidler, som i henhold til gældende lovgivning skal klassificeres som genetisk modificeret.

Andre bestemmelser

| — | Produktion og lagring af ensilage (fermenteret foder) er forbudt. |
| --- | --- |

—

Produktion og lagring af ensilage (fermenteret foder) er forbudt.

| — | Produktion og opbevaring af rundballer indpakket i plastfolie er forbudt. |
| --- | --- |

—

Produktion og opbevaring af rundballer indpakket i plastfolie er forbudt.

| — | Produktion af fugtigt hø eller fermenteret hø er forbudt. |
| --- | --- |

—

Produktion af fugtigt hø eller fermenteret hø er forbudt.

4.3.   Beskrivelse af de centrale elementer til dokumentation for produktets traditionelle egenart (artikel 7, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014)

Hømælk fra geder adskiller sig fra almindelig gedemælk på grund af de specielle produktionsbetingelser, som er fastlagt i det såkaldte »Heumilchregulativ«, jf. punkt 4.2.

---

| 6.11.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 400/11 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 400/11

---

Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb

(2018/C 400/05)

National side af den nye 2-euroerindringsmønt bestemt til at blive sat i omløb, udstedt af Tyskland

Euromønter, som er bestemt til at blive sat i omløb, har status som lovligt betalingsmiddel i hele euroområdet. For at informere den brede offentlighed og alle, der professionelt beskæftiger sig med mønter, offentliggør Kommissionen alle de nye euromønters design (1). I overensstemmelse med Rådets konklusioner af 10. februar 2009 (2) kan medlemsstaterne i euroområdet og lande, som har indgået monetære aftaler med Den Europæiske Union om udstedelse af euromønter, på visse betingelser udstede et vist antal euroerindringsmønter bestemt til at blive sat i omløb. Der må således kun anvendes 2-euromønter. Disse mønter skal have samme tekniske karakteristika som de normale 2-euromønter, men bærer på den nationale side et særligt motiv af stor symbolsk betydning i national eller europæisk henseende.

Udstedende stat
  : Tyskland

Anledning til erindringsmønten
  : Berlin (»delstats«-(Bundesländer-)serien)

Beskrivelse af designet
  : I møntens indre felt ses slottet Charlottenburgs hovedbygning gengivet fra siden af slotsgården. Nederst er der desuden anført navnet »BERLIN« og møntmærket for de respektive prægningssteder (»A«, »D«, »F«, »G« eller »J«) og øverst »D«, landekoden for den udstedende stat, til højre, og året »2018« til venstre. Nederst til venstre i det indre felt ses gravørens mærke.

På møntens ydre ring ses EU-flagets 12 stjerner.

Antal udstedte mønter
  :

Udstedelsesdato
  : Den 30. januar 2018

---

(1)  Jf. EFT C 373 af 28.12.2001, s. 1, hvor man kan se de nationale sider af alle de mønter, der blev udstedt i 2002.

(2)  Jf. konklusionerne fra Rådets møde (økonomi og finans) den 10. februar 2009 og Kommissionens henstilling af 19. december 2008 om fælles retningslinjer for de nationale sider og udstedelsen af euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb (EUT L 9 af 14.1.2009, s. 52).

---

| 6.11.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 400/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 400/12

---

Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb

(2018/C 400/06)

National side af den nye 2-euroerindringsmønt bestemt til at blive sat i omløb, udstedt af Republikken San Marino

Euromønter, som er bestemt til at blive sat i omløb, har status som lovligt betalingsmiddel i hele euroområdet. For at informere den brede offentlighed og alle, der professionelt beskæftiger sig med mønter, offentliggør Kommissionen alle de nye euromønters design (1). I overensstemmelse med Rådets konklusioner af 10. februar 2009 (2) kan medlemsstaterne i euroområdet og lande, som har indgået monetære aftaler med Den Europæiske Union om udstedelse af euromønter, på visse betingelser udstede et vist antal euroerindringsmønter bestemt til at blive sat i omløb. Der må således kun anvendes 2-euromønter. Disse mønter skal have samme tekniske karakteristika som de normale 2-euromønter, men bærer på den nationale side et særligt motiv af stor symbolsk betydning i national eller europæisk henseende.

Udstedende stat
  : Republikken San Marino

Anledning til erindringsmønten
  : 420-året for Gian Lorenzo Berninis fødsel

Beskrivelse af designet
  : I midten af mønten er der gengivet en detalje fra Berninis værk »buste af Costanza Bonarelli« samt årstallene »1598-2018«. I omskrift står der til venstre »SAN MARINO« og til højre »BERNINI«, møntmærket »R« for møntanstalten i Rom og kunstneren Annalisa Masinis initialer »A.M.«.

På møntens ydre ring ses EU-flagets tolv stjerner.

Antal udstedte mønter
  :

Udstedelsesdato
  : september 2018

---

(1)  Jf. EFT C 373 af 28.12.2001, s. 1, hvor man kan se de nationale sider af alle de mønter, der blev udstedt i 2002.

(2)  Jf. konklusionerne fra Rådets møde (økonomi og finans) den 10. februar 2009 og Kommissionens henstilling af 19. december 2008 om fælles retningslinjer for de nationale sider og udstedelsen af euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb (EUT L 9 af 14.1.2009, s. 52).

---

| 6.11.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 400/13 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 400/13

---

Ny national side af euromønter bestemt til at blive sat i omløb

(2018/C 400/07)

National side af den nye 2-euroerindringsmønt bestemt til at blive sat i omløb, udstedt af Vatikanstaten

Euromønter, som er bestemt til at blive sat i omløb, har status som lovligt betalingsmiddel i hele euroområdet. For at informere den brede offentlighed og alle, der professionelt beskæftiger sig med mønter, offentliggør Kommissionen alle de nye euromønters design (1). I overensstemmelse med Rådets konklusioner af 10. februar 2009 (2) kan medlemsstaterne i euroområdet og lande, som har indgået monetære aftaler med Den Europæiske Union om udstedelse af euromønter, på visse betingelser udstede et vist antal euroerindringsmønter bestemt til at blive sat i omløb. Der må således kun anvendes 2-euromønter. Disse mønter skal have samme tekniske karakteristika som de normale 2-euromønter, men bærer på den nationale side et særligt motiv af stor symbolsk betydning i national eller europæisk henseende.

Udstedende stat
  : Vatikanstaten

Anledning til erindringsmønten
  : 50-året for fader Pios død

Beskrivelse af designet
  : På mønten er der gengivet et portræt af fader Pio i profil set fra højre. Øverst står der i en halvcirkel fra venstre mod højre »CITTÀ DEL VATICANO«, navnet på den udstedende stat. Nederst står der »Padre Pio« og til højre herfor møntmærket »R«. I møntens venstre side er der anført året »1968« og i dens højre side udstedelsesåret »2018«. Nederst til venstre ses kunstnerens navn, »P. DANIELE«.

På møntens ydre ring ses EU-flagets tolv stjerner.

Antal udstedte mønter
  :

Udstedelsesdato
  : Den 4. oktober 2018

---

(1)  Jf. EFT C 373 af 28.12.2001, s. 1, hvor man kan se de nationale sider af alle de mønter, der blev udstedt i 2002.

(2)  Jf. konklusionerne fra Rådets møde (økonomi og finans) den 10. februar 2009 og Kommissionens henstilling af 19. december 2008 om fælles retningslinjer for de nationale sider og udstedelsen af euromønter, som er bestemt til at sættes i omløb (EUT L 9 af 14.1.2009, s. 52).

---

| 6.11.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 400/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 400/14

---

Meddelelse fra Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/68/EU om harmonisering af medlemsstaternes love om tilgængeliggørelse på markedet af trykbærende udstyr

(EØS-relevant tekst)

(2018/C 400/08)

I henhold til bestemmelserne i artikel 15, stk. 4, i direktiv 2014/68/EU offentliggøres referencen for følgende europæiske materialegodkendelse (EAM):

| Nummer | Kort betegnelse | Fuld betegnelse |
| --- | --- | --- |
| 0879-1:2001/05 | EAM Nikkel 201-1 (EAM Nickel 201-1) | EAM Nikkel 201 — varm- og koldvalsede plader og bånd (rent, kulstoffattigt nikkel til trykbærende udstyr) (EAM Nickel 201 — Hot and cold rolled plates, sheets and strips (pure nickel with low carbon for pressure equipment)) |
| 0879-2:2001/05 | EAM Nikkel 201-2 (EAM Nickel 201-2) | EAM Nikkel 201 — smedestykker (rent, kulstoffattigt nikkel til trykbærende udstyr) (EAM Nickel 201 — Forgings (pure nickel with low carbon for pressure equipment)) |
| 0879-3:2001/05 | EAM Nikkel 201-3 (EAM Nickel 201-3) | EAM Nikkel 201 — stænger (rent, kulstoffattigt nikkel til trykbærende udstyr) (EAM Nickel 201 — Bars (pure nickel with low carbon for pressure equipment)) |
| 0879-4:2001/05 | EAM Nikkel 201-4 (EAM Nickel 201-4) | EAM Nikkel 201 — sømløse rør (rent, kulstoffattigt nikkel til trykbærende udstyr) (EAM Nickel 201 — Seamless Tubes (pure nickel with low carbon for pressure equipment) |

Nummer

Kort betegnelse

Fuld betegnelse

0879-1:2001/05

EAM Nikkel 201-1 (EAM Nickel 201-1)

EAM Nikkel 201 — varm- og koldvalsede plader og bånd (rent, kulstoffattigt nikkel til trykbærende udstyr) (EAM Nickel 201 — Hot and cold rolled plates, sheets and strips (pure nickel with low carbon for pressure equipment))

0879-2:2001/05

EAM Nikkel 201-2 (EAM Nickel 201-2)

EAM Nikkel 201 — smedestykker (rent, kulstoffattigt nikkel til trykbærende udstyr) (EAM Nickel 201 — Forgings (pure nickel with low carbon for pressure equipment))

0879-3:2001/05

EAM Nikkel 201-3 (EAM Nickel 201-3)

EAM Nikkel 201 — stænger (rent, kulstoffattigt nikkel til trykbærende udstyr) (EAM Nickel 201 — Bars (pure nickel with low carbon for pressure equipment))

0879-4:2001/05

EAM Nikkel 201-4 (EAM Nickel 201-4)

EAM Nikkel 201 — sømløse rør (rent, kulstoffattigt nikkel til trykbærende udstyr) (EAM Nickel 201 — Seamless Tubes (pure nickel with low carbon for pressure equipment)

Bemærk:

Originale eksemplarer af denne europæiske materialegodkendelse kan rekvireres hos TÜV UK LIMITED, AMP House Suites 27-29 Fifth Floor Dingwall Road, Croydon CR0 2LX, Det Forenede Kongerige. Tlf. +44 2086807711, fax +44 2086804035, e-mail: enquiries.uk@tuv-nord.co.uk. Der opkræves et administrationsgebyr på 80 EUR. Dokumentet kan også downloades gratis fra virksomhedens websted.

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 6.11.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 400/15 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 400/15

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.9044 — CVC/Recordati)

(EØS-relevant tekst)

(2018/C 400/09)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | CVC Capital Partners SICAVFIS S.A. (»CVC«) (Luxembourg) og |
| --- | --- |

—

CVC Capital Partners SICAVFIS S.A. (»CVC«) (Luxembourg) og

| — | Recordati S.p.A (»Recordati«) (Italien). |
| --- | --- |

—

Recordati S.p.A (»Recordati«) (Italien).

CVC erhverver enekontrol over hele Recordati, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

—   CVC: forvaltning af investeringsfonde og -platforme. De porteføljevirksomheder, der kontrolleres af CVC, omfatter især virksomheder, som er aktive i lægemiddelsektoren: Alvogen, DOC Generici og Theramex

—   Recordati: udvikling og fremstilling af farmaceutiske produkter.

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis er omfattet af fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.9044 — CVC/Recordati.

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

| E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fax +32 22964301 |
| Postadresse: |
| Europa-Kommissionen |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

---

| 6.11.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 400/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 400/16

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.9071 — Banca Generali/Saxo Bank/JV)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2018/C 400/10)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Banca Generali S.p.A. (»Banca Generali«, Italien), der kontrolleres af Assicurazioni Generali S.p.A. (»Assicurazioni Generali«, Italien) |
| --- | --- |

—

Banca Generali S.p.A. (»Banca Generali«, Italien), der kontrolleres af Assicurazioni Generali S.p.A. (»Assicurazioni Generali«, Italien)

| — | Saxo Bank A/S (»Saxo Bank«, Danmark), der kontrolleres af Zhejiang Geely Holding Group Co., Ltd (»Zhejiang Geely Holding Group«, Kina) |
| --- | --- |

—

Saxo Bank A/S (»Saxo Bank«, Danmark), der kontrolleres af Zhejiang Geely Holding Group Co., Ltd (»Zhejiang Geely Holding Group«, Kina)

| — | BG SAXO SIM S.p.A., der er en nyoprettet virksomhed (»JV«, Italien). |
| --- | --- |

—

BG SAXO SIM S.p.A., der er en nyoprettet virksomhed (»JV«, Italien).

Banca Generali og Saxo Bank erhverver fælles kontrol over JV, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier i et nystiftet joint venture.

2.

| — | Banca Generali udbyder en bred vifte af produkter og tjenester inden for bank-, finans- og forsikringssektorerne |
| --- | --- |

—

Banca Generali udbyder en bred vifte af produkter og tjenester inden for bank-, finans- og forsikringssektorerne

| — | Saxo Bank er en onlineinvesteringsbank, der er specialiseret i onlinehandels- og investeringstjenester |
| --- | --- |

—

Saxo Bank er en onlineinvesteringsbank, der er specialiseret i onlinehandels- og investeringstjenester

| — | JV er en onlineplatform, der tilbyder onlinehandel i Italien. |
| --- | --- |

—

JV er en onlineplatform, der tilbyder onlinehandel i Italien.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.9071 — Banca Generali/Saxo Bank/JV.

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

| E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fax +32 22964301 |
| Postadresse: |
| Europa-Kommissionen |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---