# Službeni list C 457/2018

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 457 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 61.19. prosinca 2018. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 457

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 61.19. prosinca 2018.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2018/C 457/01 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9123 – ADM/Neovia) (
  1
  ) | 1 |

Sadržaj

Stranica

II   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2018/C 457/01

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9123 – ADM/Neovia) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Vijeće |
| 2018/C 457/02 | Zaključci Vijeća o jačanju europskih sadržaja u digitalnom gospodarstvu | 2 |
| | Europska komisija |
| 2018/C 457/03 | Tečajna lista eura | 8 |
| 2018/C 457/04 | Komunikacija Komisije o produljenju Komunikacije Komisije državama članicama o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na kratkoročno osiguranje izvoznih kredita | 9 |
| | Europska agencija za sigurnost hrane |
| 2018/C 457/05 | Umrežavanje organizacija koje djeluju na područjima misije Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA-e) | 12 |
| | OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA |
| 2018/C 457/06 | Informativna obavijest Komisije u skladu s postupkom iz članka 16. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici – Obveze pružanja javne usluge redovitog zračnog prijevoza (
  1
  ) | 13 |

IV   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće

2018/C 457/02

Zaključci Vijeća o jačanju europskih sadržaja u digitalnom gospodarstvu

2

Europska komisija

2018/C 457/03

Tečajna lista eura

8

2018/C 457/04

Komunikacija Komisije o produljenju Komunikacije Komisije državama članicama o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na kratkoročno osiguranje izvoznih kredita

9

Europska agencija za sigurnost hrane

2018/C 457/05

Umrežavanje organizacija koje djeluju na područjima misije Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA-e)

12

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

2018/C 457/06

Informativna obavijest Komisije u skladu s postupkom iz članka 16. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici – Obveze pružanja javne usluge redovitog zračnog prijevoza (
  1
  )

1

13

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM ZAJEDNIČKE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Europska komisija |
| 2018/C 457/07 | Obavijest o produljenju trajanja ispitnog postupka o zaštitnim mjerama u vezi s uvozom određenih proizvodâ od čelika | 14 |

V   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM ZAJEDNIČKE TRGOVINSKE POLITIKE

Europska komisija

2018/C 457/07

Obavijest o produljenju trajanja ispitnog postupka o zaštitnim mjerama u vezi s uvozom određenih proizvodâ od čelika

14

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 19.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 457/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 457/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9123 – ADM/Neovia)

(Tekst značajan za EGP)

(2018/C 457/01)

Dana 12. prosinca 2018. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32018M9123. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32018M9123. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće

| 19.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 457/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 457/2

---

Zaključci Vijeća o jačanju europskih sadržaja u digitalnom gospodarstvu

(2018/C 457/02)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

podsjećajući na političku pozadinu ovog pitanja kako je navedeno u Prilogu (1),

PREPOZNAJE DA:

| 1. | Sektori proizvodnje i distribucije sadržajâ, što obuhvaća sadržaje i djela iz medija (s audiovizualnim i tiskanim sadržajima te sadržajima na internetu) te iz drugih kulturnih i kreativnih sektora, ključni su stupovi društvenog i gospodarskog razvoja Europe. Kvaliteta i raznolikost europskih sadržaja sastavni su dio europskog identiteta i ključni su za demokraciju i socijalnu uključenost, kao i za dinamične i konkurentne europske medijske, kulturne i kreativne industrije. Osim toga, ti sektori jačaju meku silu Europe u svijetu. Svojim transverzalnim učincima potiču inovacije, kreativnost i bogatstvo u drugim područjima. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Digitalne i mrežne tehnologije golema su prilika za poticanje novog doba europske kreativnosti. Pružaju i mogućnost za veći pristup europskim kulturnim sadržajima te za očuvanje, promicanje i širenje naše europske kulturne baštine, primjerice s pomoću virtualne stvarnosti. Digitalnim tehnologijama svim se dionicima omogućuje da steknu nove vještine i znanja, razvijaju nove usluge, proizvode i tržišta te privuku novu publiku. Internetske platforme, posebice društveni mediji i platforme za razmjenu videozapisa, brojnim korisnicima u Europskoj uniji i u cijelom svijetu pružaju pristup ogromnoj količini raznolikih sadržaja, posebno sadržajima trećih strana. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Istodobno, uporaba digitalnih i mrežnih tehnologija predstavlja izazov za europske sektore proizvodnje i distribucije sadržajâ u cjelini. Svi dionici moraju prilagoditi svoje poslovne strategije, razviti nove vještine, proširiti znanje, ponovno promisliti o strukturi svojih organizacija i ocijeniti svoje modele financiranja i proizvodnje/distribucije. Veća uporaba podataka ima sve veći učinak na lance vrijednosti na svim razinama. Te promjene imaju golem utjecaj i na očekivanja i ponašanje korisnika. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Digitalna transformacija u velikoj je mjeri oblikovana globalnim internetskim platformama. Posebno se zbog poslovnih modela koji se temelje na algoritmima i kojima se koriste one internetske platforme koje nude kulturne i kreativne sadržaje, uključujući medijske sadržaje, te djeluju na temelju personalizirane distribucije sadržajâ i oglašavanja usmjerenoga na korisnike postavljaju pitanja u vezi s transparentnošću, dezinformacijama, medijskim pluralizmom, oporezivanjem, naknadama za tvorce sadržaja, zaštitom privatnosti, promicanjem sadržaja i kulturnom raznolikošću. |
| --- | --- |

4.

| 5. | U programu Europske unije primjereno je istaknuti sljedeće političke prioritete:






  A. | poticanje raznolikosti, vidljivosti i inovacija |
| --- | --- | --- |

5.

A.

poticanje raznolikosti, vidljivosti i inovacija

| B. | uspostavu jednakih uvjeta |
| --- | --- |

B.

uspostavu jednakih uvjeta

| C. | jačanje povjerenja u informacije i izvore |
| --- | --- |

C.

jačanje povjerenja u informacije i izvore

| D. | poboljšanje vještina i kompetencija. |
| --- | --- |

D.

poboljšanje vještina i kompetencija.

| 6. | S obzirom na navedena kretanja i uzimajući u obzir interese građana, potrebno je da Vijeće odgovori sveobuhvatno i ne dovodeći u pitanje pregovore o zakonodavnim prijedlozima i o sljedećem višegodišnjem financijskom okviru koji su u tijeku. |
| --- | --- |

6.

A.   Poticanje raznolikosti, vidljivosti i inovacija

ISTIČE DA:

| 7. | Medijski pluralizam važan je kako bi se građanima osigurao pristup nizu informacija i gledišta. Prekograničnom suradnjom aktera u medijskom sektoru može se pomoći postizanju kritične mase i dopiranju do šire publike. Prekomjernom koncentracijom sektorâ proizvodnje i distribucije sadržaja može se ugroziti pristup građana nizu sadržaja. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Digitalne tehnologije imaju potencijal olakšati prekogranični pristup jezično različitim medijskim, kulturnim i kreativnim sadržajima u Europi i izvan nje, na primjer s pomoću prijevoda ili podnaslova. Platforme aktivne u području medija i kulturne industrije u Europi mogu dati važan doprinos tomu pružanjem pristupa europskom sadržaju, pružanjem samog sadržaja ili proizvodnjom novog europskog sadržaja. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Revidiranom Direktivom o audiovizualnim medijskim uslugama nastoji se dodatno ojačati promicanje europskih audiovizualnih sadržaja, posebno uvođenjem zahtjevâ u pogledu udjela europskih djela u katalozima na zahtjev te isticanjem takvih djela u okviru usluga na zahtjev. Potprogram MEDIA u okviru programa Kreativna Europa dopunjuje Direktivu o audiovizualnim medijskim uslugama i njime se pruža potpora širenju i promicanju nenacionalnih audiovizualnih djela diljem Europe. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Prikladni nacionalni instrumenti za potporu i oni na razini EU-a mogu imati važnu ulogu u digitalnoj transformaciji sektorâ proizvodnje i distribucije sadržajâ. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Sektori proizvodnje sadržajâ trebaju biti uključivi i trebali bi pružati širok raspon gledišta i perspektiva s ciljem poboljšanja vidljivosti različitih europskih medijskih, kulturnih i kreativnih sadržaja te dopiranja do šire publike. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Javni medijski servisi trebaju održavati visoku i održivu razinu novinarskih standarda i ulaganja u europske sadržaje visoke kvalitete te trebaju i dalje razvijati inovativne načine stavljanja tih sadržaja na raspolaganje javnosti. |
| --- | --- |

12.

POZIVA DRŽAVE ČLANICE I KOMISIJU DA U OKVIRU SVOJIH NADLEŽNOSTI:

| 13. | potiču razvoj konkurentnih europskih platformi koje pružaju pristup europskim sadržajima i promiču stvaranje i uporabu internetskog direktorija europskih filmova; |
| --- | --- |

13.

| 14. | promiču i podupiru, prema potrebi, inicijative i neinvazivne alate kojima se potiče vidljivost i pristupačnost najvećeg mogućeg raspona europskih sadržaja i djela, uključujući sadržaje iz malih zemalja i na jezicima s manjim brojem govornika, kao i sadržaje od općeg interesa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | prema potrebi i ako je to moguće, olakšaju suradnju javnih medija i pružatelja usluga privatnih medija čime bi se europskim dionicima omogućilo bolje natjecanje s globalnim akterima i zaštita proizvodnje europskih sadržaja i pristupa tim sadržajima na internetu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | prepoznaju da internetske platforme, poput drugih dionika, moraju djelovati u skladu s pravilima i propisima tržišnih sektora u kojima pružaju svoje usluge; |
| --- | --- |

16.

| 17. | dodatno podupru sektore proizvodnje i distribucije sadržajâ pri pristupu financijskim sredstvima te da prepoznaju ulogu koprodukcije. Prema potrebi i u skladu s pravom Unije, kombiniranim sustavom vladinih poticaja, privatnih izvora financiranja (npr. rizični kapital, masovno financiranje putem interneta) i javnog financiranja moglo bi se doprinijeti dinamičnoj europskoj industriji sadržajâ; |
| --- | --- |

17.

| 18. | promiču inovativne pristupe u području razvoja publike i podižu svijest o važnosti pouzdanog prikupljanja i obrade podataka, ponajprije u skladu sa zakonodavstvom EU-a o zaštiti podataka i privatnosti, kako bi se omogućilo bolje razumijevanje potreba i očekivanja ciljanih skupina te obogatio proces stvaranja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | povećaju socijalnu raznolikost u sektoru proizvodnje sadržaja i poboljšaju rodnu ravnopravnost u pogledu zapošljavanja, pravedne naknade i vidljivosti, te potiču neovisna istraživanja, uključujući redovito prikupljanje usporedivih podataka o udjelu žena uključenih u proces stvaranja, proizvodnje i distribucije. |
| --- | --- |

19.

POZIVA KOMISIJU DA:

| 20. | nastavi podupirati i redovito ocjenjivati neovisan alat za praćenje medijskog pluralizma u svrhu procjene rizika za medijski pluralizam u EU-u u digitalnom okružju; |
| --- | --- |

20.

| 21. | razmotri sve veću ulogu internetskih poslovnih modela u proizvodnji i širenju sadržaja i njihov učinak na medijski pluralizam. |
| --- | --- |

21.

B.   Stvaranje ravnopravnih tržišnih uvjeta

ISTIČE DA:

| 22. | Kako bi se odgovorilo na izazove prouzročene digitalnom transformacijom gospodarstva, sustavom oporezivanja trebalo bi osigurati da sva poduzeća pošteno plaćaju svoj dio poreza te zajamčiti jednake uvjete na svjetskoj razini. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Trenutačno se vode rasprave i razmatranja o tome kako odgovoriti na potrebe budućeg ekosustava za digitalne medije te kulturne i kreativne sadržaje, uključujući potrebe potrošača. Konkretno, to se odnosi na odgovarajuću definiciju internetskih tržišta i uzimanje u obzir novih potencijalno relevantnih čimbenika konkurentnosti kao što su velika količina podataka, algoritmi i umjetna inteligencija. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Područje primjene revidirane Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama prošireno je kako bi se osiguralo da su kvalitativna pravila o oglašavanju, zaštiti maloljetnika od štetnog sadržaja i zaštiti javnosti od govora mržnje i sadržaja koji sačinjava kazneno djelo primjenjiva i na audiovizualne sadržaje koji se distribuiraju putem platformi za razmjenu videozapisa. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Sektoru proizvodnje sadržaja potrebne su usporedive statistike i analiza podataka. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Postoji širok raspon internetskih platformi koje nude niz funkcija i usluga. Neke prikupljaju informacije i omogućuju pretraživanja, neke udomljavaju i indeksiraju sadržaje i usluge koje oblikuju i/ili kojima upravljaju treće strane te daju pristup tim sadržajima i uslugama, neke olakšavaju prodaju robe i usluga (uključujući audiovizualne usluge). One mogu istodobno provoditi nekoliko funkcija te mogu i odlučivati o redoslijedu pristupa i vidljivosti sadržaja ili na drugi način imati učinka na pristup i vidljivost sadržaja; |
| --- | --- |

26.

POZIVA DRŽAVE ČLANICE I KOMISIJU DA U OKVIRU SVOJIH NADLEŽNOSTI:

| 27. | prepoznaju važnost rasprava koje su u tijeku u Vijeću u vezi s oporezivanjem digitalnoga gospodarstva; |
| --- | --- |

27.

| 28. | promiču pravednost osiguravanjem transparentnosti internetskih platformi u pogledu njihovih uvjeta, informacija o uspješnosti povezanih s djelima koja distribuiraju, parametara sastavljanja popisa, praksi određivanja redoslijeda i oglašivačkih praksi koje su ugrađene u njihovu uslugu, a da pri tome ne krše poslovne tajne; |
| --- | --- |

28.

| 29. | potiču primjerene naknade u cijelom digitalnom vrijednosnom lancu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | nastave s radom na stvaranju uvjeta u kojima tvorci europskih sadržaja, uključujući kulturne i medijske djelatnike, mogu iskoristiti mogućnosti koje pruža digitalno gospodarstvo. |
| --- | --- |

30.

POZIVA KOMISIJU DA:

| 31. | nastavi sa svojim naporima da osigura jednake uvjete u sektorima europskih sadržaja u kojima djeluju internetske platforme, uzimajući u obzir pojedine veličine i vrste platformi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | s obzirom na najnovija kretanja u pogledu ekosustava za digitalne medije te kulturne i kreativne sadržaje, razmotri kako izbjeći bilo kakvo narušavanje tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | s državama članicama nastavi razmatrati kako osigurati pravnu sigurnost u pogledu aktivnosti internetskih platformi u ekosustavu za digitalne medije te kulturne i kreativne sadržaje, među ostalim s obzirom na Direktivu o e-trgovini. |
| --- | --- |

33.

C.   Jačanje povjerenja u informacije i izvore

ISTIČE DA:

| 34. | s obzirom na fragmentirane informacijske prostore i prijetnje nacionalnoj sigurnosti, profesionalni mediji imaju ključnu ulogu u proizvodnji, širenju i provjeri informacija te su stoga neophodni za javni diskurs. U tom kontekstu uloga neovisnih javnih medija i dalje je ključna u zaštiti demokracije, pluralizma, socijalne kohezije te kulturne i jezične raznolikosti. Nadalje, mnogi dionici iz privatnih medija dostavljaju sadržaje koji su također od javnog interesa. U tom kontekstu Vijeće naglašava važnost medijske pismenosti građana i kritično razmatranje izvora te prima na znanje komunikaciju Komisije o dezinformacijama; |
| --- | --- |

34.

| 35. | medijski pluralizam, koji ovisi o tome koliko su mediji u različitom vlasništvu, o različitim sadržajima i o neovisnom novinarstvu, ključan je za suočavanje sa širenjem dezinformacija i osiguravanje toga da europski građani budu dobro informirani. Suradnja i savezi u tim sektorima mogu imati pozitivne učinke za svoje dionike u pogledu gospodarske održivosti i konkurentnosti u globalnom kontekstu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | s obzirom na to da se sadržaji sve više distribuiraju putem internetskih platformi, Vijeće prima na znanje napore Komisije za borbu protiv nezakonitih sadržaja na internetu i nezakonite distribucije sadržaja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | sigurni radni uvjeti za novinare u medijskom prostoru koji se mijenja ključni su kako bi se osiguralo profesionalno i neovisno novinarstvo; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zviždači imaju važnu ulogu u omogućavanju rada novinara i neovisnih medija dok obavljaju svoju ulogu javnog nadzora. |
| --- | --- |

38.

POZIVA DRŽAVE ČLANICE I KOMISIJU DA U OKVIRU SVOJIH NADLEŽNOSTI:

| 39. | ojačaju europski medijski ekosustav kako bi se osigurala održiva proizvodnja i vidljivost profesionalnog novinarstva kao način osnaživanja građana, zaštite demokracije i učinkovitog suzbijanja dezinformacija; |
| --- | --- |

39.

| 40. | osiguraju učinkovitu zaštitu novinara i drugih medijskih aktera te njihovih izvora, među ostalim u području istraživačkog novinarstva; |
| --- | --- |

40.

| 41. | promiču profesionalno novinarstvo u svim državama članicama i potiču prekogranično novinarstvo s pomoću razvoja vještina, osposobljavanja i razvoja novih tehnologija za redakcije; |
| --- | --- |

41.

| 42. | promiču neovisno novinarstvo i štite novinare od neprimjerenog utjecaja; |
| --- | --- |

42.

| 43. | promiču zakonitu distribuciju sadržaja i uzmu u obzir važnost smanjenja nezakonite distribucije i neovlaštene uporabe kreativnih sadržaja; |
| --- | --- |

43.

| 44. | osiguraju bolji pristup informacijama i njihov slobodan protok u korist medija i javnosti, poboljšavajući transparentnost javne vlasti i slobodu medija te osnažujući građane kako bi iskoristili svoju slobodu izražavanja. |
| --- | --- |

44.

POZIVA KOMISIJU DA:

| 45. | nastavi podupirati projekte kojima se prate sloboda medija i medijski pluralizam te pruža pravna i praktična pomoć novinarima i medijskim djelatnicima koji su izloženi prijetnjama; |
| --- | --- |

45.

| 46. | nastavi redovito praćenje kodeksa prakse u vezi s dezinformacijama te izvijesti države članice o učincima njegove primjene, osobito s obzirom na izbore za Europski parlament koji će se održati 2019.; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poboljša transparentnost i predvidljivost državnih potpora u kontekstu ekosustava digitalnih medija te kulturnog i kreativnog ekosustava te da stavi na raspolaganje internetski repozitorij prilagođen korisnicima u kojem se upućuje na primjenjiva pravila o državnim potporama i relevantnu sudsku praksu. |
| --- | --- |

47.

D.   Poboljšanje vještina i kompetencija

ISTIČE DA:

| 48. | zbog novih kretanja nastaje potreba za novim kapacitetima. Medijska pismenost odlučujući je čimbenik i za korisnike i za tvorce sadržaja. U isto vrijeme djelatnici iz industrija sadržaja trebaju posjedovati mješavinu kreativnih, digitalnih i poduzetničkih vještina kojima im se omogućuje da što je najbolje moguće iskoriste postojeće i nove tehnologije. |
| --- | --- |

48.

POZIVA DRŽAVE ČLANICE I KOMISIJU DA U OKVIRU SVOJIH NADLEŽNOSTI:

| 49. | promiču i podupiru medijsku pismenost i digitalnu pismenost kako bi se dodatno razvio kritički pristup građana prema medijskim sadržajima koji se distribuiraju ili promiču, te potiču daljnje osposobljavanje medijskih djelatnika u području medijske i digitalne pismenosti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | prilagode programe osposobljavanja i stjecanja kompetencija te promotivne programe kako bi oni bili bolje usklađeni s upotrebom i starih i novih medija i tehnologija, kao što su načela kvalitetnog novinarstva, vizualna pismenost, umjetna inteligencija, tehnologija lanca blokova, virtualna stvarnost i analiza podataka. Osiguravanje uvjeta za visokokvalitetna medijska istraživanja i novinarsko obrazovanje ključni su čimbenici u održavanju visokokvalitetnoga europskog medijskog prostora; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uspostave strukturirani dijalog među studentima, sveučilišnim djelatnicima i industrijom kako bi se poticale inovacije u sektorima proizvodnje sadržaja te iskoristio potencijal kreativnosti i kulturne raznolikosti za inovacije. |
| --- | --- |

51.

POZIVA KOMISIJU DA:

| 52. | poboljša medijsku pismenost pružanjem potpore obrazovnim inicijativama namijenjenima i studentima i stručnjacima u obrazovanju i drugim djelatnicima poput knjižničara i novinara, kao i s pomoću ciljanih kampanji podizanja svijesti u civilnome društvu. |
| --- | --- |

52.

---

(1)  U prilogu se nalazi popis relevantnih dokumenata povezanih s dotičnim pitanjima (komunikacije Europske komisije, zakonodavni akti, zaključci Vijeća itd.).

---

PRILOG

Zaključci Vijeća

| — | Zaključci Vijeća o europskoj audiovizualnoj politici u digitalnom dobu, 3.12.2014., 2014/C 433/02 |
| --- | --- |

—

Zaključci Vijeća o europskoj audiovizualnoj politici u digitalnom dobu, 3.12.2014., 2014/C 433/02

| — | Zaključci Vijeća o kulturnim i kreativnim preplitanjima u svrhu poticanja inovacija, ekonomske održivosti i socijalne uključenosti, 27.5.2015., 2015/C 172/13 |
| --- | --- |

—

Zaključci Vijeća o kulturnim i kreativnim preplitanjima u svrhu poticanja inovacija, ekonomske održivosti i socijalne uključenosti, 27.5.2015., 2015/C 172/13

| — | Zaključci Vijeća o razvoju medijske pismenosti i kritičkog mišljenja putem obrazovanja i osposobljavanja, 14.6.2016., 2016/C 212/05 |
| --- | --- |

—

Zaključci Vijeća o razvoju medijske pismenosti i kritičkog mišljenja putem obrazovanja i osposobljavanja, 14.6.2016., 2016/C 212/05

| — | Zaključci Vijeća o promicanju pristupa kulturi putem digitalnih sredstava s naglaskom na razvoju publike, 12.12.2017., 2017/C 425/04 |
| --- | --- |

—

Zaključci Vijeća o promicanju pristupa kulturi putem digitalnih sredstava s naglaskom na razvoju publike, 12.12.2017., 2017/C 425/04

Zakonodavni akti

| — | Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća o određenim pravnim aspektima usluga informacijskog društva na unutarnjem tržištu, posebno elektroničke trgovine (Direktiva o elektroničkoj trgovini), 8.6.2000., 2000/31/EZ |
| --- | --- |

—

Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća o određenim pravnim aspektima usluga informacijskog društva na unutarnjem tržištu, posebno elektroničke trgovine (Direktiva o elektroničkoj trgovini), 8.6.2000., 2000/31/EZ

| — | Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju određenih aspekata autorskog i srodnih prava u informacijskom društvu, 22.5.2001., 2001/29/EZ |
| --- | --- |

—

Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju određenih aspekata autorskog i srodnih prava u informacijskom društvu, 22.5.2001., 2001/29/EZ

| — | Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama), 10.3.2010., 2010/13/EU |
| --- | --- |

—

Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama), 10.3.2010., 2010/13/EU

| — | Uredba Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Kreativna Europa (2014. – 2020.), 11.12.2013., br. 1295/2013 |
| --- | --- |

—

Uredba Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Kreativna Europa (2014. – 2020.), 11.12.2013., br. 1295/2013

Komunikacije i preporuke Komisije

| — | Komunikacija Komisije Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu, 6.5.2015., COM(2015) 192 final |
| --- | --- |

—

Komunikacija Komisije Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu, 6.5.2015., COM(2015) 192 final

| — | Komunikacija Komisije Internetske platforme i jedinstveno digitalno tržište – mogućnosti i izazovi za Europu, 25.5.2016., COM(2016) 288 final |
| --- | --- |

—

Komunikacija Komisije Internetske platforme i jedinstveno digitalno tržište – mogućnosti i izazovi za Europu, 25.5.2016., COM(2016) 288 final

| — | Komunikacija Komisije Suzbijanje nezakonitog sadržaja na internetu – Povećanje odgovornosti internetskih platformi, 28.9.2017., COM(2017) 555 final |
| --- | --- |

—

Komunikacija Komisije Suzbijanje nezakonitog sadržaja na internetu – Povećanje odgovornosti internetskih platformi, 28.9.2017., COM(2017) 555 final

| — | Preporuka Komisije o mjerama za suzbijanje nezakonitih internetskih sadržaja, 1.3.2018., EU(2018) 334 final |
| --- | --- |

—

Preporuka Komisije o mjerama za suzbijanje nezakonitih internetskih sadržaja, 1.3.2018., EU(2018) 334 final

| — | Komunikacija Komisije Umjetna inteligencija za Europu, 25.4.2018., COM(2018) 237 final |
| --- | --- |

—

Komunikacija Komisije Umjetna inteligencija za Europu, 25.4.2018., COM(2018) 237 final

| — | Komunikacija Komisije Suzbijanje dezinformacija na internetu: europski pristup, 26.4.2018., COM(2018). 236 final |
| --- | --- |

—

Komunikacija Komisije Suzbijanje dezinformacija na internetu: europski pristup, 26.4.2018., COM(2018). 236 final

| — | Komunikacija Komisije Nova europska agenda za kulturu, 22.5.2018., COM(2018) 267 final |
| --- | --- |

—

Komunikacija Komisije Nova europska agenda za kulturu, 22.5.2018., COM(2018) 267 final

Međunarodni sporazumi

| — | Konvencija Unescoa o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja, 20.10.2005. |
| --- | --- |

—

Konvencija Unescoa o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja, 20.10.2005.

---

Europska komisija

| 19.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 457/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 457/8

---

Tečajna lista eura (1)

18. prosinca 2018.

(2018/C 457/03)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1377 |
| JPY | japanski jen | 127,86 |
| DKK | danska kruna | 7,4675 |
| GBP | funta sterlinga | 0,89715 |
| SEK | švedska kruna | 10,2760 |
| CHF | švicarski franak | 1,1281 |
| ISK | islandska kruna | 139,00 |
| NOK | norveška kruna | 9,8835 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 25,753 |
| HUF | mađarska forinta | 323,11 |
| PLN | poljski zlot | 4,2848 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,6467 |
| TRY | turska lira | 6,0782 |
| AUD | australski dolar | 1,5810 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5249 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,8976 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6556 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5590 |
| KRW | južnokorejski von | 1 284,35 |
| ZAR | južnoafrički rand | 16,3106 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,8455 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,4048 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 472,76 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7579 |
| PHP | filipinski pezo | 60,390 |
| RUB | ruski rubalj | 76,1678 |
| THB | tajlandski baht | 37,277 |
| BRL | brazilski real | 4,4366 |
| MXN | meksički pezo | 22,8293 |
| INR | indijska rupija | 80,2530 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1377

JPY

japanski jen

127,86

DKK

danska kruna

7,4675

GBP

funta sterlinga

0,89715

SEK

švedska kruna

10,2760

CHF

švicarski franak

1,1281

ISK

islandska kruna

139,00

NOK

norveška kruna

9,8835

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

25,753

HUF

mađarska forinta

323,11

PLN

poljski zlot

4,2848

RON

rumunjski novi leu

4,6467

TRY

turska lira

6,0782

AUD

australski dolar

1,5810

CAD

kanadski dolar

1,5249

HKD

hongkonški dolar

8,8976

NZD

novozelandski dolar

1,6556

SGD

singapurski dolar

1,5590

KRW

južnokorejski von

1 284,35

ZAR

južnoafrički rand

16,3106

CNY

kineski renminbi-juan

7,8455

HRK

hrvatska kuna

7,4048

IDR

indonezijska rupija

16 472,76

MYR

malezijski ringit

4,7579

PHP

filipinski pezo

60,390

RUB

ruski rubalj

76,1678

THB

tajlandski baht

37,277

BRL

brazilski real

4,4366

MXN

meksički pezo

22,8293

INR

indijska rupija

80,2530

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 19.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 457/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 457/9

---

Komunikacija Komisije o produljenju Komunikacije Komisije državama članicama o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na kratkoročno osiguranje izvoznih kredita

(2018/C 457/04)

I.   Uvod

Produljenje Komunikacije Komisije državama članicama o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na kratkoročno osiguranje izvoznih kredita

| (1) | U skladu s njezinom točkom 40. Komunikacija Komisije državama članicama o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na kratkoročno osiguranje izvoznih kredita (Komunikacija) (1) primjenjuje se do 31. prosinca 2018. |
| --- | --- |

(1)

Utrživost kratkoročnih rizika izvoznih kredita kada je riječ o Grčkoj

| (2) | Komunikacijom se u točki 13. propisuje da državni osiguravatelji (2) ne mogu pružati kratkoročno osiguranje izvoznih kredita za utržive rizike. Utrživi rizici definirani su u točki 9. kao komercijalni i politički rizici s maksimalnim razdobljem rizika kraćim od dvije godine za javne i nejavne kupce u državama navedenima na popisu u Prilogu toj komunikaciji. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Komisija je zbog nedostatka kapaciteta osiguranja ili reosiguranja izvoza u Grčku izmijenila Komunikaciju privremeno uklonivši Grčku s popisa država s utrživim rizicima u 2013. Ta izmjena od tada je produljena nekoliko puta (3). Zadnje produljenje istječe 31. prosinca 2018. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Zato bi se Grčka od 1. siječnja 2019. ponovno smatrala državom s utrživim rizikom jer su na popisu država s utrživim rizicima u Prilogu Komunikaciji navedene sve države članice EU-a. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Komisija je u skladu s točkom 36. Komunikacije nekoliko mjeseci prije isteka zadnje izmjene pokrenula preispitivanje kapaciteta osiguranja ili reosiguranja izvoza u Grčku kako bi utvrdila opravdava li trenutačno stanje na tržištu vraćanje Grčke na popis država s utrživim rizicima od 1. siječnja 2019. ili kapacitet tržišta još nije zadovoljavajući da obuhvati sve gospodarski opravdane rizike te je potrebno produljenje izuzeća s popisa. |
| --- | --- |

(5)

II.   Ocjena

Produljenje Komunikacije

| (6) | Uzimajući u obzir potrebu za kontinuitetom i pravnom sigurnošću pri postupanju s državnim potporama u području kratkoročnog osiguranja izvoznih kredita smatra se primjerenim primjenjivati postojeću Komunikaciju do 31. prosinca 2020. Tako će se njezin datum isteka uskladiti s datumom isteka većine smjernica o državnim potporama donesenih u skladu s programom modernizacije državnih potpora. |
| --- | --- |

(6)

Utrživost kratkoročnih rizika izvoznih kredita kada je riječ o Grčkoj

| (7) | U skladu s odjeljkom 5.2. Komunikacije Komisija je provela ocjenu na temelju kriterija utvrđenih u točki 33., a riječ je o sljedećima: kapacitet privatnog kreditnog osiguranja, kotiranje države i rezultati korporativnog sektora (posebice stečajevi). |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Pri utvrđivanju opravdava li nedostatnost privatnog kapaciteta da obuhvati sve gospodarski opravdane rizike produljenja privremenog izuzeća Grčke s popisa država s utrživim rizikom, Komisija se savjetovala s državama članicama, privatnim kreditnim osiguravateljima i ostalim zainteresiranim stranama te od njih zatražila informacije. Komisija je 11. listopada 2018. objavila zahtjev za informacije o dostupnosti kratkoročnog osiguranja izvoznih kredita za izvoz u Grčku (4). Rok za dostavu odgovora istekao je 9. studenoga 2018. Komisija je zaprimila 21 odgovor država članica i dva odgovora ostalih zainteresiranih strana. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Prema informacijama dostavljenima Komisiji u okviru zahtjeva za javne informacije vidljivo je da privatni pružatelji kratkoročnog osiguranja izvoznih kredita i dalje postavljaju ograničenja u pružanju osiguranja za izvoz u Grčku u svim trgovinskim sektorima. Istodobno državni osiguravatelji bilježe znatnu potražnju kreditnog osiguranja za izvoz u Grčku, što potvrđuje ograničenu dostupnost privatnog osiguranja. Šest država članica izričito je zatražilo produljenje postojećeg isključenja Grčke s popisa utrživih država, četiri je navelo da se ne protivi produljenju, a tri države članice smatraju da je zbog poboljšanja gospodarske situacije u Grčkoj izvoz utrživ. Mnogi ispitanici upozorili su na potražnju za javnim izvoznim kreditima i nesklonost privatnog osiguranja prema izvoznim kreditima povezanima s Grčkom. Jedna zainteresirana strana smatra da se stanje u Grčkoj poboljšalo i da kratkoročni rizik u Grčkoj može biti privatno osiguran, dok je druga podržala izuzeće Grčke s popisa država s utrživim rizikom. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Iako se postupno smanjuju, brojke o lošim kreditima u Grčkoj i dalje su na visokoj razini. Te brojke objašnjavaju zašto se privatno kratkoročno osiguranje izvoznih kredita još nije oporavilo, a to je zato što su te brojke o lošim kreditima odraz rizika da poduzetnici u Grčkoj možda neće moći platiti svoje račune. Loši krediti u privatnom sektoru u Grčkoj čine polovinu bruto kredita u tom sektoru. Kada je riječ o bankarskom sektoru, loši krediti čine približno 44,6 % bruto kredita (5), dok ta brojka za EU u istom razdoblju u prosjeku iznosi 3,6 % (u drugom tromjesečju 2018.). Zbog tako velikog broja loših kredita privatno osiguranje smatra se preriskantnim. Ti statistički podaci bilježe postupno poboljšanje zahvaljujući pojačanom okviru za saniranje loših kredita, no privatno tržište za kratkoročno osiguranje izvoznih kredita Grčkoj još ne postoji. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Kotiranje grčkih državnih kredita trenutačno je B3 (Moody’s), B (Standard & Poor’s) i BB– (Fitch). Prema svim tim kategorizacijama Grčka se nalazi u kategoriji u koju se ne ulaže te se iz njih vidjeti da je se smatra područjem znatnog rizika za vjerovnike. Europska središnja banka od kolovoza 2018. više ne prihvaća grčke državne obveznice kao kolateral, a nisu uključene ni u ESB-ov program kupnje obveznica. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Desetogodišnje grčke državne obveznice trenutačno (6) se prodaju uz prinos od približno 4,4 %. Iako se u usporedbi s prošlom godinom taj prinos znatno smanjio, i dalje je visok u usporedbi s drugim državama članicama EU-a (7). |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Grčko gospodarstvo počelo je 2017. ponovno blago rasti. Na temelju podataka koje je u listopadu 2018. objavilo grčko statističko tijelo pokazalo se da se 2017. realni BDP povećao za 1,5 % (8). Očekuje se da će se 2018. i 2019. rast realnog BDP-a dodatno ubrzati, uz pretpostavku trajne grčke predanosti reformama i njihove provedbe. |
| --- | --- |

(13)

| (14) | U tim okolnostima Komisija smatra da nema dovoljno privatnih kapaciteta kojima bi se obuhvatili svi gospodarski opravdani rizici te je odlučila produljiti izuzeće Grčke s popisa država s utrživim rizicima do 31. prosinca 2019. U tom se slučaju primjenjuju uvjeti obuhvaćenosti iz odjeljka 4.3. Komunikacije. |
| --- | --- |

(14)

Izmjena Komunikacije

| (15) | Komisija je odlučila nastaviti primjenjivati postojeću Komunikaciju do 31. prosinca 2020. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Sljedeća izmjena Komunikacije Komisije državama članicama o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na kratkoročno osiguranje izvoznih kredita primjenjuje se od 1. siječnja 2019. do 31. prosinca 2020.:






  — | Prilog se mijenja i glasi:

  „Popis država s utrživim rizikom:







  Belgija | Cipar | Slovačka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bugarska | Latvija | Finska |
| Češka | Litva | Švedska |
| Danska | Luksemburg | Ujedinjena Kraljevina |
| Njemačka | Mađarska | Australija |
| Estonija | Malta | Kanada |
| Irska | Nizozemska | Island |
| Grčka (9) | Austrija | Japan |
| Španjolska | Poljska | Novi Zeland |
| Francuska | Portugal | Norveška |
| Hrvatska | Rumunjska | Švicarska |
| Italija | Slovenija | Sjedinjene Američke Države”. |

(16)

—

Prilog se mijenja i glasi:

„Popis država s utrživim rizikom:

Belgija

Cipar

Slovačka

Bugarska

Latvija

Finska

Češka

Litva

Švedska

Danska

Luksemburg

Ujedinjena Kraljevina

Njemačka

Mađarska

Australija

Estonija

Malta

Kanada

Irska

Nizozemska

Island

Grčka (9)

Austrija

Japan

Španjolska

Poljska

Novi Zeland

Francuska

Portugal

Norveška

Hrvatska

Rumunjska

Švicarska

Italija

Slovenija

Sjedinjene Američke Države”.

---

(1)  Komunikacija Komisije državama članicama o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na kratkoročno osiguranje izvoznih kredita (SL C 392, 19.12.2012., str. 1.).

1

(2)  U Komunikaciji je državni osiguravatelj definiran kao poduzeće ili druga organizacija koja pruža osiguranje izvoznih kredita uz podršku ili u ime države članice ili država članica koja pruža osiguranje izvoznih kredita.

2

(3)  U 2013. (SL C 372, 19.12.2013., str. 1.), početkom 2015. (SL C 28, 28.1.2015., str. 1.), u lipnju 2015. (SL C 215, 1.7.2015., str. 1.), u lipnju 2016. (SL C 244, 5.7.2016., str. 1.), u lipnju 2017. (SL C 206, 30.6.2017., str. 1.) i zadnji put u lipnju 2018. (SL C 225, 28.6.2018., str. 1.).

3

(4)  http://ec.europa.eu/competition/consultations/2018_stec_greece/index_en.html

4

(5)  https://www.eba.europa.eu/documents/10180/2385362/EBA+Dashboard+-+Q2+2018.pdf

5

(6)  Listopad 2018.

6

(7)  To odgovara razlici od gotovo 4 % u odnosu na prinos desetogodišnjih njemačkih obveznica.

7

(8)  http://www.statistics.gr/en/home/

8

(9)  Grčka je privremeno izuzeta s popisa država s utrživim rizicima do 31. prosinca 2019.

9

---

Europska agencija za sigurnost hrane

| 19.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 457/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 457/12

---

Umrežavanje organizacija koje djeluju na područjima misije Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA-e)

(2018/C 457/05)

Člankom 36. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 178/2002 (1) utvrđuje se da Upravno vijeće Europske agencije za sigurnost hrane „na prijedlog ravnatelja [...] sastavlja i objavljuje popis nadležnih organizacija koje imenuju države članice, koje mogu pomagati Agenciji, samostalno ili unutar mreže, u obavljanju njezinih zadaća.”

Prvi takav popis Upravno vijeće EFSA-e sastavilo je 19. prosinca 2006. i od tada:

| i. | redovno se nadopunjuje na temelju prijedloga ravnatelja EFSA-e, uzimajući u obzir izvješća ili prijedloge novih oznaka koje daju države članice (u skladu s člankom 2. stavkom 4. Uredbe Komisije (EZ) br. 2230/2004 (2)); |
| --- | --- |

i.

redovno se nadopunjuje na temelju prijedloga ravnatelja EFSA-e, uzimajući u obzir izvješća ili prijedloge novih oznaka koje daju države članice (u skladu s člankom 2. stavkom 4. Uredbe Komisije (EZ) br. 2230/2004 (2));

| ii. | objavljuje se na portalu EFSA-e, gdje se objavljuje najnoviji ažurirani popis nadležnih institucija; i |
| --- | --- |

ii.

objavljuje se na portalu EFSA-e, gdje se objavljuje najnoviji ažurirani popis nadležnih institucija; i

| iii. | dostupan je organizacijama putem alata za pretraživanje prema članku 36. te daje podatke za kontakt i informacije o posebnim područjima specijalizacije pojedinih organizacija. |
| --- | --- |

iii.

dostupan je organizacijama putem alata za pretraživanje prema članku 36. te daje podatke za kontakt i informacije o posebnim područjima specijalizacije pojedinih organizacija.

Te su informacije dostupne na portalu EFSA-e na sljedećim poveznicama:

| i. | najnovija izmjena popisa nadležnih organizacija koju je izdalo Upravno vijeće [12/12/2018] – [http://www.efsa.europa.eu/en/events/event/181212]; |
| --- | --- |

i.

najnovija izmjena popisa nadležnih organizacija koju je izdalo Upravno vijeće [12/12/2018] – [http://www.efsa.europa.eu/en/events/event/181212];

| ii. | ažurirani popis nadležnih organizacija – http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/assets/art36listg.pdf; i |
| --- | --- |

ii.

ažurirani popis nadležnih organizacija – http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/assets/art36listg.pdf; i

| iii. | Alat za pretraživanje prema članku 36. – http://www.efsa.europa.eu/art36/search |
| --- | --- |

iii.

Alat za pretraživanje prema članku 36. – http://www.efsa.europa.eu/art36/search

EFSA će ažurirati ovu obavijest, pogotovo poveznice na portale.

Dodatne informacije dostupne su na adresi: Cooperation.Article36@efsa.europa.eu.

---

(1)  Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.).

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 2230/2004 od 23. prosinca 2004. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća (EZ) br. 178/2002 s obzirom na mrežu organizacija koje djeluju na područjima misije Europske agencije za sigurnost hrane (SL L 379, 24.12.2004., str. 64.), s posljednjim izmjenama.

---

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

| 19.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 457/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 457/13

---

Informativna obavijest Komisije u skladu s postupkom iz članka 16. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici

Obveze pružanja javne usluge redovitog zračnog prijevoza

(Tekst značajan za EGP)

(2018/C 457/06)

| Država članica | Italija |
| --- | --- |
| Predmetni zračni putovi | Alghero – Rim Fiumicino i obratno
  Alghero – Milano Linate i obratno
  Cagliari – Rim Fiumicino i obratno
  Cagliari – Milano Linate i obratno
  Olbia – Rim Fiumicino i obratno
  Olbia – Milano Linate i obratno |
| Novi datum stupanja na snagu obveza javnih usluga | 17. travnja 2019. |
| Adresa na kojoj se mogu dobiti tekst i sve informacije i/ili dokumentacija u vezi s obvezom javnih usluga | Referentni dokument


  SL C 314/10 od 6. rujna 2018.

  Za više informacija obratite se na sljedeću adresu:





  Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti |
| Direzione Generale per Aeroporti e il Trasporto Aereo |
| Telefon: +39 0641583681/3683 |
| E-pošta: segreteria_dgata@pec.mit.gov.it |
| Internetske stranice: http://www.mit.gov.it. |

Država članica

Italija

Predmetni zračni putovi

Alghero – Rim Fiumicino i obratno

Alghero – Milano Linate i obratno

Cagliari – Rim Fiumicino i obratno

Cagliari – Milano Linate i obratno

Olbia – Rim Fiumicino i obratno

Olbia – Milano Linate i obratno

Novi datum stupanja na snagu obveza javnih usluga

17. travnja 2019.

Adresa na kojoj se mogu dobiti tekst i sve informacije i/ili dokumentacija u vezi s obvezom javnih usluga

Referentni dokument

SL C 314/10 od 6. rujna 2018.

Za više informacija obratite se na sljedeću adresu:

Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti

Direzione Generale per Aeroporti e il Trasporto Aereo

Telefon: +39 0641583681/3683

E-pošta: segreteria_dgata@pec.mit.gov.it

Internetske stranice: http://www.mit.gov.it.

| Regione Autonoma della Sardegna |
| --- |
| Assessorato dei trasporti |
| Direzione Generale dei Trasporti |
| Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale |
| Telefon: +39 0706067331 |
| Faks: +39 0706067309 |
| Internetske stranice: http://www.regione.sardegna.it |
| E-pošta | : | trasporti@pec.regione.sardegna.it
  trasporti@regione.sardegna.it
  trasp.osp@regione.sardegna.it |

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato dei trasporti

Direzione Generale dei Trasporti

Servizio per il trasporto marittimo e aereo e della continuità territoriale

Telefon: +39 0706067331

Faks: +39 0706067309

Internetske stranice: http://www.regione.sardegna.it

E-pošta

:

trasporti@pec.regione.sardegna.it

trasporti@regione.sardegna.it

trasp.osp@regione.sardegna.it

---

V Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM ZAJEDNIČKE TRGOVINSKE POLITIKE

Europska komisija

| 19.12.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 457/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 457/14

---

Obavijest o produljenju trajanja ispitnog postupka o zaštitnim mjerama u vezi s uvozom određenih proizvodâ od čelika

(2018/C 457/07)

Komisija je 26. ožujka 2018. (1) pokrenula ispitni postupak o zaštitnim mjerama za određene proizvode od čelika.

U skladu s člankom 6. stavkom 3. Uredbe (EU) 2015/478 o zajedničkim pravilima za uvoz (2) i člankom 4. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 2015/755 (3) takav se ispitni postupak zaključuje najkasnije devet mjeseci od njegova pokretanja. No taj se rok u iznimnim okolnostima može produljiti za najviše dva mjeseca. U tom slučaju Komisija objavljuje obavijest u kojoj navodi trajanje produljenja i sažetak razlogâ za produljenje.

U skladu s time, Komisija obavještava da će se ispitni postupak produljiti za maksimalno razdoblje od dva mjeseca iz sljedećih razloga.

Dosad nije zabilježen ispitni postupak te veličine, u smislu opsega proizvoda (28 kategorija proizvoda) i broja zainteresiranih strana (registrirano je više od 800 strana). Ispitni postupak stoga podrazumijeva veliko administrativno opterećenje za Komisiju jer mora razmotriti brojna očitovanja stranaka te provesti složenu pravnu i ekonomsku analizu najnovijih podataka. U ispitnom postupku aktivno je sudjelovao velik broj zainteresiranih strana odgovaranjem na upitnik, dostavljanjem pisanih primjedbi i/ili sudjelovanjem u saslušanjima. Prikupljanje i analiza takvih golemih količina informacija zahtijeva mnogo vremena i resursa. Nadalje, trenutačnim privremenim zaštitnim mjerama donesenima za određene proizvode od čelika osigurava se potrebna privremena zaštita industrije Unije, pa produljenje trenutačnog ispitnog postupka neće imati negativne učinke.

Stoga se smatra da navedena situacija čini iznimne okolnosti u kojima Komisija može produljiti trajanje istrage preko roka od devet mjeseci.

Ako se donesu konačne mjere, Komisija će najkasnije do 1. veljače 2019. objaviti provedbenu uredbu.

---

(1)  SL C 111, 26.3.2018., str. 29.

(2)  SL L 83, 27.3.2015., str. 16.

(3)  SL L 123, 19.5.2015., str. 33.

---