# Uradni list C 348/28.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 348 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6128. september 2018 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 348

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6128. september 2018

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2018/C 348/01 | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču – Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto 2017 | 1 |
| 2018/C 348/02 | Izjava o zanesljivosti, ki jo Sodišče predloži Evropskemu parlamentu in Svetu – Poročilo neodvisnega revizorja | 175 |

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2018/C 348/01

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču – Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto 2017

1

2018/C 348/02

Izjava o zanesljivosti, ki jo Sodišče predloži Evropskemu parlamentu in Svetu – Poročilo neodvisnega revizorja

175

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 28.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 348/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 348/1

---

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN RAČUNSKEMU SODIŠČU

Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto 2017

(2018/C 348/01)

KAZALO

| PREDGOVOR | 2 |
| --- | --- |

| POLITIČNI OKVIR, UPRAVLJANJE IN ODGOVORNOST EVROPSKE UNIJE | 4 |
| --- | --- |

| IZJAVA, PRILOŽENA KONSOLIDIRANEMU ZAKLJUČNEMU RAČUNU | 9 |
| --- | --- |

| POUDARKI ZA PRORAČUNSKO LETO 2017 | 10 |
| --- | --- |

| KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI IN POJASNILA | 12 |
| --- | --- |

| BILANCA STANJA | 13 |
| --- | --- |

| IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA | 14 |
| --- | --- |

| IZKAZ FINANČNEGA IZIDA | 15 |
| --- | --- |

| IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH | 16 |
| --- | --- |

| POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM | 17 |
| --- | --- |

| RAZPRAVA O RAČUNOVODSKIH IZKAZIH IN NJIHOVA ANALIZA | 92 |
| --- | --- |

| POROČILA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA IN POJASNILA | 109 |
| --- | --- |

| GLOSAR | 166 |
| --- | --- |

| SEZNAM KRATIC | 170 |
| --- | --- |

PREDGOVOR

Veseli me, da vam lahko predstavim zaključni račun Evropske unije za leto 2017. V njem je predstavljen popoln pregled financiranja EU in izvrševanja proračuna EU v prejšnjem letu, vključno s podatki o pogojnih obveznostih, finančnih obveznostih in drugih obveznostih Unije. Zaradi večletne narave dejavnosti Unije vsebuje tudi pojasnila o ključnih finančnih podatkih in njihovem gibanju. Konsolidirani zaključni račun Evropske unije je del celovitega svežnja finančnih poročil Komisije in bistven del našega visoko razvitega sistema finančne odgovornosti.

Medtem ko je bil za leto 2016 značilen dvom o evropskem projektu, med drugim tudi zaradi odločitve Združenega kraljestva, da izstopi iz Unije, je bila za leto 2017 značilna obuditev upanja in obetov.

Ob 60. obletnici Rimske pogodbe je nastopilo obdobje temeljitega razmisleka o prihodnosti Evrope. Ob tej priložnosti smo znova potrdili zavezanost vrednotam Unije in določili prednostne naloge Unije 27 držav.

Leta 2017 se je Evropska unija osredotočila na zagotavljanje trajnosti okrevanja gospodarstva. Stopnji rasti za EU in euroobmočje sta presegli pričakovanja in dosegli najvišjo vrednost v zadnjih desetih letih pri 2,4 %. Vseeno pa se je morala EU spopasti z vrsto izzivov, povezanih s konkurenčnostjo, migracijami ali varnostjo, pa tudi nekaterimi velikimi naravnimi nesrečami.

Proračun EU je edinstveno sredstvo Unije, s katerim se želje pretvorijo v konkretne rezultate na terenu. Dopolnjuje državne proračune z zagotavljanjem evropske dodane vrednosti na področjih, na katerih se naše prednostne naloge najuspešneje in najučinkoviteje izpolnijo z usklajenim odzivom.

Leto 2017 je bilo četrto leto izvajanja veljavnega večletnega finančnega okvira; vsi finančni programi so zdaj popolnoma delujoči. Obenem se je ob številnih nepričakovanih izzivih znova pokazalo, kako pomemben je prilagodljiv pristop k izvrševanju proračuna. Z vmesno revizijo večletnega finančnega okvira so bila zagotovljena dodatna sredstva za odziv na nepredvidene razmere.

Sprejeti proračun za leto 2017 je bil osredotočen na dve glavni prednostni nalogi politike za Evropo: podpiranje tekočega okrevanja evropskega gospodarstva ter reševanje migracijske in begunske krize. Na eni strani je zagotovil izvajanje tekočih programov, na drugi pa finančno podporo za reševanje novih izzivov.

Skoraj polovica sredstev (83,2 milijarde EUR v obveznostih) je bila usmerjena v spodbujanje rasti, zaposlovanja in konkurenčnosti. To je vključevalo sredstva za raziskave in inovacije v okviru programa Obzorje 2020, izobraževanje v okviru programa Erasmus+, mala in srednja podjetja v okviru programa COSME ter infrastrukturo v okviru Instrumenta za povezovanje Evrope (IPE). Poleg tega se je na podlagi Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) izvajal naložbeni načrt za Evropo, z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi (skladi ESI) pa se je spodbujala konvergenca držav članic in regij.

Evropski sklad za strateške naložbe je že spodbudil za več kot 287 milijard EUR novih naložb in pomagal ustvariti več kot 300 000 delovnih mest. Evropski parlament in Svet sta decembra 2017 sprejela odločitev o povečanju in razširitvi sklada, da bi se do leta 2020 spodbudile naložbe v vrednosti do 500 milijard EUR. Jamstveni sklad EFSI, ki ga je Komisija ustanovila za zagotovitev likvidnostne rezerve za kritje unovčitev jamstev s strani skupine EIB za svoje naložbe, je ob koncu leta 2017 dosegel znesek v višini 3,5 milijarde EUR.

Programom, namenjenim krepitvi ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, vključno z Evropskim skladom za regionalni razvoj, Kohezijskim skladom in Evropskim socialnim skladom, je bilo dodeljenih 54 milijard EUR. Pobuda za zaposlovanje mladih, katere izvajanje se je v letu 2017 pospešilo, je osredotočena na zmanjšanje brezposelnosti mladih v vsej Uniji. Do konca leta 2017 so skupni upravičeni stroški dejavnosti, izbranih za podporo, dosegli skoraj 7 milijard EUR. Države članice navajajo, da je pomoč, ki se zagotavlja na podlagi pobude, že koristila 1,7 milijona mladim.

Poleg tega se je proračun EU uporabljal kot instrument solidarnosti, pri čemer je bilo po potresih, ki so v letih 2016 in 2017 prizadeli italijanske dežele Abruci, Lacij, Marke in Umbrija, v okviru Solidarnostnega sklada EU mobiliziranih 1,2 milijarde EUR, kar je doslej največji znesek, zagotovljen v enem obroku.

Za spodbujanje trajnostne rasti in ohranjanje naravnih virov Evrope je bilo namenjenih 58,6 milijarde EUR. Programi so vključevali stebra skupne kmetijske politike (SKP) za ukrepe za podporo trgu in razvoj podeželja, ribištvo in dejavnosti na področju podnebja in okolja v okviru programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE).

Proračun EU je še naprej podpiral celovit evropski odziv na migracijsko krizo ter upravljanje zunanjih meja Evrope. Sklad za azil, migracije in vključevanje (AMIF) je spodbujal učinkovito upravljanje migracijskih tokov in razvoj skupnega pristopa Unije k vprašanju azila in migracij. Skupna plačila, izvedena leta 2017, so znašala 576,2 milijona EUR, kar je skoraj dvakrat več kot leta 2016. Evropska agencija za mejno in obalno stražo, ki se financira iz proračuna EU in katere mandat je bil razširjen, je precej okrepila svojo navzočnost na zunanjih mejah EU, da bi državam članicam pomagala pri njihovih dejavnostih upravljanja meja in skupnem izvajanju integriranega upravljanja meja na ravni EU.

Zaradi proračuna EU je lahko Unija prevzela odločno vlogo tudi zunaj Evrope v času nestanovitnosti v evropski soseščini. Nazadnje je proračun EU prispeval k odzivu na svetovne izzive, kot so podnebne spremembe, saj so se v skladu z njim ukrepi za ublažitev in prilagajanje vključili v vse glavne programe za porabo sredstev EU, pri čemer je skupni proračunski prispevek k vključevanju podnebnih ukrepov v letu 2017 po ocenah znašal 20,3 %.

Že od samega začetka je bilo kar najbolj smotrno izvrševanje proračuna Unije prednostna naloga Junckerjeve Komisije. Odločno podpiramo Evropski parlament, države članice in Evropsko računsko sodišče, ki vse bolj poudarjajo ne samo način upravljanja programov, ampak tudi njihovo doseganje rezultatov na področjih, ki so dejansko pomembna za državljane Evrope.

Komisija bo skupaj s proračunskim organom še naprej opravljala svojo vlogo, da bi izkoristila možnosti proračuna EU za vlaganje v rast, ustvarjanje delovnih mest in reševanje skupnih izzivov.

Günther H. Oettinger

Komisar za proračun in človeške vire, Evropska komisija

POLITIČNI OKVIR, UPRAVLJANJE IN ODGOVORNOST EVROPSKE UNIJE

Evropska unija (EU) je unija, v kateri je 28 (1) evropskih držav (držav članic) nanjo preneslo pristojnosti za uresničevanje skupnih ciljev. Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin. Te vrednote so skupne državam članicam v družbi, v kateri prevladujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost žensk in moških.

1.   POLITIČNI OKVIR

Pogodbi EU

Krovni cilji in načela, ki usmerjajo Unijo in evropske institucije, so opredeljeni v Pogodbah. Unija in institucije EU lahko delujejo le v mejah pristojnosti, ki jih imajo v skladu s Pogodbama za uresničevanje v njih določenih ciljev, pri tem pa morajo upoštevati načeli (2) subsidiarnosti in sorazmernosti. Unija si za doseganje svojih ciljev in izvajanje svojih politik sama zagotovi potrebna finančna sredstva. Za uresničevanje ciljev je odgovorna Komisija v sodelovanju z državami članicami in v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja.

EU uresničuje cilje iz Pogodbe s številnimi orodji, med katerimi je tudi proračun EU. Druga so na primer zakonodajni predlogi ali izvajanje političnih strategij.

Strategija Evropa 2020

V strategiji Evropa 2020, ki so jo leta 2010 sprejeli voditelji držav ali vlad držav članic Evropske unije, je na ravni EU opredeljena 10-letna strategija EU za rast in delovna mesta (3). Strategija vsebuje tri dopolnjujoče se prednostne naloge, ki so pametna, trajnostna in vključujoča rast, skupaj s petimi krovnimi cilji EU. Njen uspeh je odvisen od skupnega delovanja vseh akterjev Unije.

Proračun EU je zgolj eden od vzvodov EU, ki prispevajo k doseganju ciljev strategije Evropa 2020. Za doseganje konkretnih rezultatov v zvezi s strategijo Evropa 2020 se uporabljajo številni ukrepi na nacionalni ravni, ravni EU in mednarodni ravni.

Politične prednostne naloge Komisije

Politične prednostne naloge Komisije so opredeljene v političnih usmeritvah, ki jih je določil predsednik Komisije in določajo načrt za ukrepanje Komisije, ki je v celoti skladen in združljiv s strategijo Evropa 2020 kot dolgoročno strategijo EU za rast.

10 PREDNOSTNIH NALOG

| — | Nova spodbuda za delovna mesta, rast in naložbe |
| --- | --- |

—

Nova spodbuda za delovna mesta, rast in naložbe

| — | Razumen in uravnotežen prostotrgovinski sporazum z ZDA |
| --- | --- |

—

Razumen in uravnotežen prostotrgovinski sporazum z ZDA

| — | Povezan enotni digitalni trg |
| --- | --- |

—

Povezan enotni digitalni trg

| — | Območje pravosodja in temeljnih pravic, zasnovano na medsebojnem zaupanju |
| --- | --- |

—

Območje pravosodja in temeljnih pravic, zasnovano na medsebojnem zaupanju

| — | Trdna energetska unija s podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost |
| --- | --- |

—

Trdna energetska unija s podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost

| — | V smeri nove migracijske politike |
| --- | --- |

—

V smeri nove migracijske politike

| — | Bolj povezan in pravičnejši notranji trg z okrepljeno industrijsko bazo |
| --- | --- |

—

Bolj povezan in pravičnejši notranji trg z okrepljeno industrijsko bazo

| — | Evropa kot močnejši svetovni akter |
| --- | --- |

—

Evropa kot močnejši svetovni akter

| — | Bolj poglobljena in pravičnejša ekonomska in monetarna unija (EMU) |
| --- | --- |

—

Bolj poglobljena in pravičnejša ekonomska in monetarna unija (EMU)

| — | Unija demokratičnih sprememb |
| --- | --- |

—

Unija demokratičnih sprememb

Agenda za trajnostni razvoj do leta 2030 (4)

Trajnostni razvoj je že dolgo v središču evropskega projekta. V Pogodbah EU so priznane gospodarske, socialne in okoljske razsežnosti trajnostnega razvoja, ki bi jih bilo treba obravnavati skupaj. EU je zavezana razvoju, ki je skladen s potrebami sedanjosti in ne ogroža zmožnosti zadovoljevanja potreb prihodnjih generacij. Proračun EU ima ključno vlogo pri številnih izzivih v zvezi s trajnostjo – od brezposelnosti mladih do staranja prebivalstva, podnebnih sprememb, onesnaževanja, trajnostne energije in migracij. Sedanja Komisija vključuje trajnostni razvoj v ključne medsektorske projekte ter sektorske politike in pobude.

Večletni finančni okvir in programi za porabo sredstev

Politike, ki jih podpira proračun EU, se izvajajo v skladu z večletnim finančnim okvirom (VFO) ter ustrezno sektorsko zakonodajo, ki določa programe za porabo sredstev.

Politične prednostne naloge EU so v večletnem finančnem okviru izražene v finančnem smislu v obdobju, ki je dovolj dolgo, da se zagotovita učinkovitost in usklajena dolgoročna vizija za upravičence do sredstev EU in nacionalne organe, ki zagotavljajo sofinanciranje. V njem so določeni najvišji letni zneski (zgornje meje) za odhodke EU kot celoto in za glavne kategorije odhodkov (razdelki). S seštevkom zneskov zgornjih mej vseh razdelkov se lahko izračuna skupna zgornja meja odobritev za prevzem obveznosti. Večletni finančni okvir se sprejme soglasno, kar pomeni, da se vse države članice strinjajo s cilji in ravnjo porabe (najvišja raven proračunskih obveznosti in plačil), in ob soglasju Evropskega parlamenta. Komisija je odgovorna za upravljanje in izvrševanje proračuna EU ter programov, ki jih sprejmeta Parlament in Svet. Večino dejanskega izvrševanja in porabe (približno 75 %) opravijo nacionalni in lokalni organi, vendar je Komisija odgovorna za njun nadzor. Komisija upravlja proračun pod budnim očesom Evropskega računskega sodišča. Cilj obeh institucij je zagotoviti dobro finančno poslovodenje.

Medinstitucionalni sporazum

Večletni finančni okvir dopolnjuje medinstitucionalni sporazum (5), ki je politični dogovor med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo. Namen tega sporazuma, sprejetega leta 2013 v skladu s členom 295 PDEU, je izvajanje proračunske discipline, izboljšanje poteka letnega proračunskega postopka in sodelovanja med institucijami pri proračunskih zadevah ter zagotovitev dobrega finančnega poslovodenja.

Letni proračun

Letni proračun pripravi Komisija, dokončno pa se v skladu s postopkom iz člena 314 PDEU o njem dogovorita Evropski parlament in Svet, običajno do sredine decembra. V skladu z načelom uravnoteženosti proračuna morajo biti skupni prihodki v danem proračunskem letu enaki skupnim odhodkom (odobritvam plačil).

Glavni viri financiranja EU so prihodki iz lastnih sredstev EU, ki jih dopolnjujejo drugi prihodki. Obstajajo tri vrste lastnih sredstev: tradicionalna lastna sredstva (kot so carine in prelevmani na sladkor), lastna sredstva iz naslova davka na dodano vrednost (DDV) in lastna sredstva na osnovi bruto nacionalnega dohodka (BND). Drugi prihodki, ki se ustvarijo pri dejavnostih EU (npr. globe zaradi kršitev pravil konkurence), običajno predstavljajo manj kot 10 % skupnih prihodkov. Skupni znesek lastnih sredstev, potreben za financiranje proračuna, se določi tako, da se od skupnih odhodkov odštejejo drugi prihodki. Skupni znesek lastnih sredstev ne sme presegati 1,20 % vsote bruto nacionalnega dohodka (BND) držav članic.

Odhodki EU iz poslovanja zajemajo različne razdelke večletnega finančnega okvira in so v različnih oblikah, odvisno od načina izplačevanja in upravljanja denarja. Proračun EU se izvršuje prek treh načinov upravljanja, navedenih v nadaljevanju.

Deljeno upravljanje: po tej metodi se naloge za izvrševanje proračuna prenesejo na države članice.Približno 75 % odhodkov spada pod ta način upravljanja, ki zajema področja, kot sta poraba za kmetijstvo in strukturni ukrepi.

Neposredno upravljanje: kadar proračun izvršujejo neposredno službe Komisije.

Posredno upravljanje: kadar Komisija naloge za izvrševanje proračuna prenese na tretje osebe, kot so regulativne agencije EU ali mednarodne organizacije.

Finančna uredba

Finančna uredba, ki se uporablja za splošni proračun, je osrednji akt regulativne strukture financ EU in določa finančna pravila EU, ki se uporabljajo za proračun EU.

2.   UPRAVLJANJE IN ODGOVORNOST V EU

2.1.   INSTITUCIONALNA STRUKTURA

Organizacijsko upravljanje EU sestavljajo institucije, agencije in drugi organi EU, ki so našteti v pojasnilu 9 Pojasnil h konsolidiranim računovodskim izkazom. Evropska investicijska banka (EIB) in Evropski investicijski sklad (EIS) nista vključena na področje uporabe finančne uredbe. Glavne institucije, ki so odgovorne za oblikovanje politik in sprejemanje odločitev, so Evropski parlament, Evropski svet, Svet in Komisija.

Komisija je izvršni organ EU in deluje v njenem splošnem interesu. Pri tem predlaga zakonodajo, izvaja politike EU, nadzira pravilno izvajanje Pogodb in evropskega prava, upravlja proračun EU in zastopa Unijo zunaj Evrope.

Notranje delovanje Komisije temelji na več ključnih načelih, na katera se opira dobro upravljanje: jasnih vlogah in odgovornostih, močni zavezanosti upravljanju smotrnosti in skladnosti s pravnim okvirom, jasnih mehanizmih odgovornosti, visokokakovostnem in vključujočem regulativnem okviru, odprtosti in preglednosti ter visokih standardih etičnega ravnanja.

2.2.   UPRAVLJAVSKA STRUKTURA KOMISIJE

Evropska komisija ima edinstven sistem upravljanja z jasnim razlikovanjem med političnimi strukturami in strukturami za upravni nadzor ter jasno omejeno pristojnostjo in finančno odgovornostjo (6). Ta sistem temelji na Pogodbah, struktura pa se je razvijala, da se je prilagajala spreminjajočemu se okolju in ostala v skladu z dobrimi praksami, določenimi v ustreznih mednarodnih standardih (7).

| — | Na vrhu te strukture je kolegij komisarjev, ki prevzema skupno politično odgovornost za delo Komisije. Operativno izvrševanje proračuna je preneseno na generalne direktorje in vodje služb, ki vodijo upravno strukturo Komisije (8). |
| --- | --- |

—

Na vrhu te strukture je kolegij komisarjev, ki prevzema skupno politično odgovornost za delo Komisije. Operativno izvrševanje proračuna je preneseno na generalne direktorje in vodje služb, ki vodijo upravno strukturo Komisije (8).

| — | Kolegij prenese naloge finančnega poslovodenja na generalne direktorje ali vodje služb, ki tako postanejo odredbodajalci na podlagi prenosa. Te naloge se lahko nadalje prenesejo na direktorje, vodje enot in druge, ki tako postanejo odredbodajalci na podlagi nadaljnjega prenosa. Odredbodajalci so odgovorni za celotno upravljanje od določanja, kaj je treba narediti za uresničitev ciljev politik, ki jih je zastavila institucija, do upravljanja dejavnosti z operativnega in proračunskega vidika. |
| --- | --- |

—

Kolegij prenese naloge finančnega poslovodenja na generalne direktorje ali vodje služb, ki tako postanejo odredbodajalci na podlagi prenosa. Te naloge se lahko nadalje prenesejo na direktorje, vodje enot in druge, ki tako postanejo odredbodajalci na podlagi nadaljnjega prenosa. Odredbodajalci so odgovorni za celotno upravljanje od določanja, kaj je treba narediti za uresničitev ciljev politik, ki jih je zastavila institucija, do upravljanja dejavnosti z operativnega in proračunskega vidika.

Tako so v Komisiji vloge in pristojnosti na področju finančnega poslovodenja jasno opredeljene in se izvajajo. To je decentraliziran pristop z jasnimi pristojnostmi in ciljem, da se oblikuje upravna kultura, ki uradnike spodbuja k prevzemanju odgovornosti za dejavnosti, ki jih nadzirajo, in jim omogoča nadzor nad dejavnostmi, za katere so odgovorni.

V okviru cikla strateškega načrtovanja in priprave programov Komisije mora vsak odredbodajalec pripraviti letno poročilo o dejavnostih, in sicer o dejavnostih ter dosežkih in rezultatih politik v letu, v katerem izjavlja, da so bila sredstva porabljena na podlagi načel dobrega finančnega poslovodenja ter da je vzpostavil kontrolne postopke, ki zagotavljajo potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij. Na ravni Komisije se ti rezultati sprejmejo in objavijo v zbirni obliki v letnem poročilu o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU ter pošljejo Evropskemu parlamentu in Svetu. To je glavni instrument, s katerim kolegij komisarjev prevzame politično odgovornost za upravljanje proračuna.

Računovodja Komisije je na centralni ravni odgovoren za upravljanje zakladnice, postopke izterjave, določanje računovodskih pravil na podlagi mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor in metod, potrjevanje računovodskih sistemov ter pripravo zaključnega računa Komisije in konsolidiranega zaključnega računa EU. Poleg tega mora računovodja podpisati zaključni račun z izjavo, da v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavlja finančno stanje, rezultate poslovanja in denarne tokove. Zaključni račun sprejme kolegij komisarjev. Funkcija računovodje je neodvisna funkcija in ima veliko odgovornost pri finančnem poročanju Komisije. Tudi funkcija notranjega revizorja Komisije je centralizirana in neodvisna, pri čemer notranji revizor zagotavlja neodvisne nasvete, mnenja in priporočila v zvezi s kakovostjo in delovanjem sistemov notranje kontrole v Komisiji, agencijah EU in drugih neodvisnih organih.

Odbor za spremljanje poteka revizij je pristojen za spremljanje izvajanja revizij, zlasti tistih, ki jih izvaja Služba za notranjo revizijo, pa tudi izvajanja na podlagi revizij Evropskega računskega sodišča, ter ocenjuje kakovost notranjih revizij, da bi pridobil splošnejši pregled nad sistemi kontrol Komisije.

Interni upravni odbor sodeluje pri korporativnem upravljanju Komisije z zagotavljanjem nadzora in strateških usmeritev glede najpomembnejših vprašanj korporativnega upravljanja, tudi glede upravljanja finančnih in človeških virov. Predseduje mu generalni sekretar, v njem pa se redno sestajajo generalni direktorji in kabineti, pristojni za proračun, človeške vire in IT, da se zagotovi, da so v Komisiji vzpostavljene potrebne organizacijske in tehnične strukture, da lahko Komisija učinkovito in uspešno uresničuje politične prednostne naloge predsednika.

2.3.   OKVIR SMOTRNOSTI

Izvajanje trdnih okvirov smotrnosti je nujno za zagotovitev močne usmerjenosti v rezultate, dodane vrednosti EU in dobrega upravljanja programov EU. Okvir smotrnosti proračuna EU je podrobno določen, na standardnem indeksu okvirov za smotrnostno pripravo proračuna pa dosega boljše rezultate kot katera koli država Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD). Okvir smotrnosti proračuna EU vključuje poročila o več vrstah in ravneh strateških ciljev, vključno s strategijo Evropa 2020 in drugimi političnimi prednostnimi nalogami. Pri njem je treba upoštevati tudi dopolnjevanje in vključevanje politik in programov ter ključno vlogo držav članic pri izvrševanju proračuna EU.

| — | Cilji in kazalniki so pomemben del pravne podlage programov, Komisija pa vsako leto poroča o njih v poročilih o programih, priloženih predlogu proračuna. V njih so navedene ključne informacije, ki so potrebne za podroben pregled programa in merjenje smotrnosti: to vključuje sedemletne finančne obveznosti, izhodiščne scenarije za smotrnost programov (izhodišča za ukrepe politike), končne cilje (ki jih je treba doseči ob koncu večletnega programskega obdobja) in vmesne mejnike. |
| --- | --- |

—

Cilji in kazalniki so pomemben del pravne podlage programov, Komisija pa vsako leto poroča o njih v poročilih o programih, priloženih predlogu proračuna. V njih so navedene ključne informacije, ki so potrebne za podroben pregled programa in merjenje smotrnosti: to vključuje sedemletne finančne obveznosti, izhodiščne scenarije za smotrnost programov (izhodišča za ukrepe politike), končne cilje (ki jih je treba doseči ob koncu večletnega programskega obdobja) in vmesne mejnike.

| — | Da bi Komisija zagotovila, da se sredstva dodelijo prednostnim nalogam ter da je vsak ukrep kar najbolj smotrn in prinese visoko dodano vrednost, izvaja svojo pobudo o proračunu EU, usmerjenem v rezultate. Na podlagi okvira smotrnosti za obdobje 2014–2020 spodbuja boljše ravnotežje med skladnostjo s pravili in smotrnostjo. |
| --- | --- |

—

Da bi Komisija zagotovila, da se sredstva dodelijo prednostnim nalogam ter da je vsak ukrep kar najbolj smotrn in prinese visoko dodano vrednost, izvaja svojo pobudo o proračunu EU, usmerjenem v rezultate. Na podlagi okvira smotrnosti za obdobje 2014–2020 spodbuja boljše ravnotežje med skladnostjo s pravili in smotrnostjo.

| — | Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU vsebuje celovit pregled o smotrnosti, upravljanju in zaščiti proračuna EU. Prav tako je v njem pojasnjeno, kako proračun EU podpira politične prednostne naloge Evropske unije, rezultate, dosežene s proračunom EU, in vlogo Komisije pri zagotavljanju in spodbujanju najvišjih standardov upravljanja proračuna in finančnega poslovodenja. |
| --- | --- |

—

Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU vsebuje celovit pregled o smotrnosti, upravljanju in zaščiti proračuna EU. Prav tako je v njem pojasnjeno, kako proračun EU podpira politične prednostne naloge Evropske unije, rezultate, dosežene s proračunom EU, in vlogo Komisije pri zagotavljanju in spodbujanju najvišjih standardov upravljanja proračuna in finančnega poslovodenja.

| — | Evropsko računsko sodišče s sistematičnim in temeljitim pristopom ocenjuje kvalitativne vidike oblikovanja proračuna, vključno z vidikom smotrnosti izvrševanja, v okviru svojega letnega poročanja in s pripravo posebnih poročil. |
| --- | --- |

—

Evropsko računsko sodišče s sistematičnim in temeljitim pristopom ocenjuje kvalitativne vidike oblikovanja proračuna, vključno z vidikom smotrnosti izvrševanja, v okviru svojega letnega poročanja in s pripravo posebnih poročil.

Zaradi vseh teh elementov lahko proračunski organ dobro upošteva smotrnost izvrševanja kot pomemben dejavnik pri odločanju o naslednjem letnem proračunu.

2.4.   FINANČNO POROČANJE

Glavni element finančnega poročanja EU je celovit sveženj finančnih poročil EU, ki ga sestavljajo konsolidirani zaključni račun EU, letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna in poročilo o nadaljnjem ukrepanju po razrešnici. S celovitim svežnjem finančnih poročil se javnosti vsako leto zagotovi celovit pregled nad finančnim in poslovnim stanjem v EU.

Konsolidirani zaključni račun EU vsebuje finančne informacije o dejavnostih institucij, agencij in drugih organov EU, in sicer z vidika računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka in z vidika proračuna. Ta zaključni račun ne vključuje zaključnih računov držav članic.

Konsolidirani zaključni račun EU zajema dva ločena, a povezana dela:

| a) | konsolidirane računovodske izkaze ter |
| --- | --- |

a)

konsolidirane računovodske izkaze ter

| b) | poročila o izvrševanju proračuna, ki vsebujejo zbirno evidenco izvrševanja proračuna. |
| --- | --- |

b)

poročila o izvrševanju proračuna, ki vsebujejo zbirno evidenco izvrševanja proračuna.

Poleg tega je konsolidiranemu zaključnemu računu EU priložen dokument Razprava o računovodskih izkazih in njihova analiza, v katerem so povzeti bistvene spremembe in trendi v računovodskih izkazih ter pojasnjena pomembna tveganja in negotovosti, s katerimi se sooča EU, ter prihodnje potrebe.

Poročanje in prevzemanje odgovornosti na Komisiji:

| Celovit sveženj finančnih poročil | Konsolidirani zaključni račun EU
  Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna
  Poročilo o nadaljnjem ukrepanju po razrešnici |
| --- | --- |
| Druga poročila | Splošno poročilo o dejavnostih EU
  Letna poročila o dejavnostih generalnih direktoratov
  Poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju |

Celovit sveženj finančnih poročil

Konsolidirani zaključni račun EU

Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna

Poročilo o nadaljnjem ukrepanju po razrešnici

Druga poročila

Splošno poročilo o dejavnostih EU

Letna poročila o dejavnostih generalnih direktoratov

Poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju

2.5.   POSTOPEK ZUNANJE REVIZIJE IN RAZREŠNICE

Zunanja revizija

Evropsko računsko sodišče (Sodišče) je zunanji revizor institucij (in organov) EU. Naloga Sodišča je prispevati k izboljševanju finančnega poslovodenja EU, spodbujati odgovornost in preglednost ter delovati kot neodvisni varuh finančnih interesov državljanov EU. Vloga Sodišča kot neodvisnega zunanjega revizorja EU obsega preverjanje, ali so bila sredstva EU pravilno obračunana, zbrana in porabljena v skladu z ustreznimi pravili in predpisi ter ali je bila njihova poraba smotrna.

Zaključni račun EU in njeno dobro finančno poslovodenje revidira Sodišče, ki v okviru svojih dejavnosti za Evropski parlament in Svet pripravi:

| (1) | letno poročilo o dejavnostih, ki se financirajo iz splošnega proračuna, v katerem so podrobno opisana njegova opažanja o zaključnem računu in z njim povezanih transakcijah; |
| --- | --- |

(1)

letno poročilo o dejavnostih, ki se financirajo iz splošnega proračuna, v katerem so podrobno opisana njegova opažanja o zaključnem računu in z njim povezanih transakcijah;

| (2) | mnenje, ki temelji na njegovih revizijah in je vključeno v letno poročilo v obliki izjave o zanesljivosti, in sicer (i) o zanesljivosti zaključnega računa ter (ii) o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij, ki se nanašajo na pobrane prihodke in plačila končnim upravičencem, ter |
| --- | --- |

(2)

mnenje, ki temelji na njegovih revizijah in je vključeno v letno poročilo v obliki izjave o zanesljivosti, in sicer (i) o zanesljivosti zaključnega računa ter (ii) o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij, ki se nanašajo na pobrane prihodke in plačila končnim upravičencem, ter

| (3) | posebna poročila, ki pokrivajo posamezna področja. |
| --- | --- |

(3)

posebna poročila, ki pokrivajo posamezna področja.

Razrešnica

Zadnja stopnja proračunskega cikla je postopek razrešnice za dano proračunsko leto. Ta pomeni politično razsežnost zunanje kontrole izvrševanja proračuna in je odločitev, s katero „organ, odgovoren za razrešnico,“ (tj. Evropski parlament, ki ravna na priporočilo Sveta) Komisijo (in druge organe EU) „razreši“ odgovornosti za upravljanje posameznega proračuna. Ta odločitev temelji na proučitvi konsolidiranega zaključnega računa EU in skupine poročil Komisije (letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna, poročilo o nadaljnjem ukrepanju po razrešnici iz prejšnjega leta ter letno poročilo organu, odgovornemu za razrešnico, o izvedenih notranjih revizijah), pa tudi letnem poročilu, revizijskem mnenju („izjava o zanesljivosti“) in posebnih poročilih Evropskega računskega sodišča. Poleg tega se pri odločitvi upoštevajo pisni odgovori Komisije na vprašanja in zahteve za dodatne informacije, pa tudi zaslišanja komisarja za proračun in komisarjev, pristojnih za glavna področja porabe, pred odborom Evropskega parlamenta za proračunski nadzor.

Postopek razrešnice se lahko konča na tri načine: s podelitvijo, odlogom podelitve ali zavrnitvijo podelitve razrešnice. Končna poročila o razrešnici vključujejo tudi posebne zahteve, ki jih Evropski parlament in Svet naslovita na Komisijo. V zvezi s temi zahtevami je treba pripraviti poročilo o nadaljnjem ukrepanju, v katerem Komisija predstavi konkretne ukrepe, ki jih je že sprejela ali jih namerava sprejeti.

IZJAVA, PRILOŽENA KONSOLIDIRANEMU ZAKLJUČNEMU RAČUNU

Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto 2017 je bil pripravljen na podlagi podatkov, ki so jih predložile institucije in organi v skladu s členom 148(2) finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropske unije. Izjavljam, da je bil pripravljen v skladu z naslovom IX navedene finančne uredbe ter računovodskimi načeli, pravili in metodami iz pojasnil k računovodskim izkazom.

Od računovodij teh institucij in organov, ki potrjujejo zanesljivost poslanih podatkov, sem pridobila vse potrebne podatke za pripravo zaključnega računa, ki prikazuje sredstva in obveznosti Evropske unije ter izvrševanje proračuna.

Potrjujem, da sem na podlagi teh podatkov in preverjanj, ki so bila po mojem mnenju potrebna za potrditev zaključnega računa Evropske komisije, pridobila razumno zagotovilo, da zaključni račun v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavlja finančno stanje, rezultate poslovanja in denarne tokove Evropske unije.

[podpis]

Rosa ALDEA BUSQUETS

Računovodja Evropske komisije

22. junij 2018

POUDARKI ZA PRORAČUNSKO LETO 2017

Izvrševanje proračuna Unije za leto 2017

Izvrševanje proračuna Unije za leto 2017

Sprejeti proračun za leto 2017 je bil osredotočen na dve glavni prednostni nalogi politike za Evropo: podpiranje tekočega okrevanja evropskega gospodarstva ter reševanje varnostnih in humanitarnih izzivov v naši soseščini. Več sredstev je bilo namenjenih naložbam v rast, delovna mesta in konkurenčnost v Evropski uniji ter zagotavljanju potrebnih sredstev za zaščito zunanjih meja EU, krepitev varnosti znotraj in zunaj Unije, zagotavljanje pomoči za sprejem in integracijo beguncev ter obravnavo temeljnih vzrokov za migracije v državah izvora in tranzita.

Izvrševanje proračuna EU v letu 2017 je znašalo skupaj 171,1 milijarde EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in 137,4 milijarde EUR v odobritvah plačil.

Skoraj polovica sredstev (83,3 milijarde EUR v obveznostih) je bila usmerjena v spodbujanje rasti, zaposlovanja in konkurenčnosti. To vključuje sredstva za raziskave in inovacije v okviru programa Obzorje 2020, izobraževanje v okviru programa Erasmus+, mala in srednja podjetja v okviru programa COSME, Instrument za povezovanje Evrope (IPE), Jamstveni sklad za Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI), ki je nosilec, na katerem temelji naložbeni načrt za Evropo, ter za spodbujanje konvergence držav članic in regij na podlagi evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI). Poleg tega je podpora evropskim kmetom iz proračuna EU znašala 44,7 milijarde EUR v plačilih.

spodbujanje rasti, zaposlovanja in konkurenčnosti

evropskim kmetom

Proračun se je uporabil tudi za krepitev zunanjih meja Unije in reševanje begunske krize ter nedovoljenih migracij, in sicer s financiranjem močnejših instrumentov za preprečevanje tihotapljenja migrantov in obravnavo dolgoročnih dejavnikov migracij v sodelovanju z državami izvora in tranzita, močnejših politik za zakonite migracije, vključno s preseljevanjem oseb, ki potrebujejo zaščito, ter instrumentov za pomoč državam članicam pri integraciji beguncev znotraj EU.

krepitev zunanjih meja

begunske krize

Izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije

Izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije

Ozadje

Ozadje

Večina državljanov Združenega kraljestva, ki so se udeležili referenduma o članstvu v Evropski uniji 23. junija 2016, je glasovala za izstop iz EU. Združeno kraljestvo je 29. marca 2017 uradno obvestilo Evropski svet o svoji nameri, da izstopi iz EU in Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom). S tem je sprožilo člen 50 Pogodbe o Evropski uniji, ki določa postopek, po katerem lahko posamezna država članica izstopi iz Unije.

Pogajalski proces

Pogajalski proces

Na izrednem zasedanju Evropskega sveta 29. aprila 2017 so voditelji ostalih 27 držav članic sprejeli politične smernice za urejeni izstop Združenega kraljestva iz EU. Te so opredelile okvir za pogajanja ter določile splošna stališča in načela EU. Štiri dni pozneje je Komisija Svetu poslala priporočilo, naj se z Združenim kraljestvom začnejo pogajanja na podlagi člena 50, kot tudi osnutek pogajalskih smernic.

Svet je 22. maja sprejel sklep o pooblastitvi za začetek pogajanj z Združenim kraljestvom ter o uradnem imenovanju Komisije za pogajalca EU. Sprejel je tudi prvi sklop pogajalskih smernic. Te so zagotovile jasno strukturo in enoten pristop EU k pogajanjem.

Evropsko unijo zastopa Michel Barnier, ki ga je Evropska komisija imenovala za glavnega pogajalca. Projektna skupina Evropske komisije pod vodstvom Michela Barnierja usklajuje delo pri vseh strateških, operativnih, pravnih in finančnih vprašanjih, povezanih s pogajanji. Komisija ves čas pogajanj poroča Svetu, pri čemer podrobno in redno obvešča tudi Evropski parlament.

Prva faza pogajanj

Prva faza pogajanj

Prva faza pogovorov se je začela 19. junija 2017. Namenjena je bila zagotovitvi čim večje jasnosti in pravne varnosti ter izpeljavi razveze Združenega kraljestva od EU.

V letu 2017 je potekalo šest krogov pogajanj. Pogajanja so bila osredotočena na tri prednostna vprašanja: varstvo pravic državljanov, okvir za reševanje posebnih okoliščin na Irskem in Severnem Irskem ter finančni dogovor, ki bi zagotovil, da EU in Združeno kraljestvo spoštujeta svoje finančne obveznosti, sprejete pred izstopom. Pogajanja so zajemala tudi druga vprašanja ločitve.

Evropska komisija je 8. decembra 2017 priporočila, naj Evropski svet sklene, da je bil v prvi fazi pogajanj z Združenim kraljestvom na podlagi člena 50 dosežen zadosten napredek. Ocena Komisije je temeljila na skupnem poročilu, o katerem so se dogovorili pogajalci Komisije in vlade Združenega kraljestva. Združeno kraljestvo je v tem skupnem poročilu soglašalo, da bo vse svoje obveznosti na podlagi sedanjega večletnega finančnega okvira in prejšnjih finančnih perspektiv, vključno s svojim deležem obveznosti in pogojnih obveznosti Unije, plačalo, kot če bi bilo še vedno država članica.

Evropski svet je 15. decembra potrdil, da je bil dosežen zadosten napredek, in voditelji so sprejeli smernice za prehod v drugo fazo pogajanj, v kateri bodo obravnavani možne prehodne ureditve ter prihodnji odnos med EU in Združenim kraljestvom.

Naslednja faza pogajanj

Naslednja faza pogajanj

Evropska komisija je Svetu 20. decembra 2017 skupaj z osnutkom pogajalskih smernic poslala priporočilo, naj začne razprave o naslednji fazi pogajanj. Te smernice dopolnjujejo pogajalske smernice iz maja 2017 in določajo dodatne podrobnosti o možnih prehodnih ureditvah.

V priporočilu je ponovno poudarjeno, da je treba rezultate prve faze pogajanj preoblikovati v pravne določbe, kot je navedeno v sporočilu Komisije in skupnem poročilu. V skladu s smernicami Evropskega sveta z dne 15. decembra so bile 29. januarja 2018 sprejete dodatne pogajalske smernice o prehodnih ureditvah.

Komisija je 19. marca 2018 objavila osnutek sporazuma o izstopu, v katerem je predstavila napredek, dosežen v krogu pogajanj z Združenim kraljestvom, ki je potekal med 16. in 19. marcem 2018. EU in Združeno kraljestvo sta v delu sporazuma o izstopu, ki se nanaša na finančni dogovor, napredek, dosežen v prvi fazi pogajanj (predstavljen v skupnem poročilu), zapisala v pravno besedilo.

Po objavi osnutka sporazuma o izstopu je Evropski svet 23. marca 2018 izdal dodatne smernice, da bi se začela pogajanja o splošnem razumevanju okvira za prihodnji odnos med EU in Združenim kraljestvom. Pogajanja naj bi bila zaključena do jeseni 2018, da bi bilo do 29. marca 2019 na voljo dovolj časa, da lahko Svet po pridobitvi soglasja Evropskega parlamenta sklene sporazum o izstopu, Združeno kraljestvo pa ga odobri v skladu s svojimi postopki.

Finančni dogovor in zaključni račun EU za leto 2017

Finančni dogovor in zaključni račun EU za leto 2017

V zvezi s finančnim dogovorom je bilo v skupnem poročilu, potrjenem z objavo osnutka sporazuma o izstopu 19. marca, navedeno, da bo Združeno kraljestvo vse svoje obveznosti na podlagi sedanjega večletnega finančnega okvira in prejšnjih finančnih perspektiv plačalo, kot če bi bilo še vedno država članica. Natančneje, v osnutku sporazuma o izstopu je navedeno, da je Združeno kraljestvo zlasti dolžno plačati Uniji svoj delež:

| — | proračunskih obveznosti proračuna Unije in proračunov decentraliziranih agencij Unije, ki so neporavnane na dan 31. decembra 2020 – glej člen 133 sporazuma o izstopu; |
| --- | --- |

—

proračunskih obveznosti proračuna Unije in proračunov decentraliziranih agencij Unije, ki so neporavnane na dan 31. decembra 2020 – glej člen 133 sporazuma o izstopu;

| — | finančnih sredstev za obveznosti Unije, nastale do 31. decembra 2020, pri čemer veljajo nekatere izjeme – glej člen 135; |
| --- | --- |

—

finančnih sredstev za obveznosti Unije, nastale do 31. decembra 2020, pri čemer veljajo nekatere izjeme – glej člen 135;

| — | pogojnih finančnih obveznosti Unije, nastalih zaradi finančnih operacij, o katerih je bila sprejeta odločitev ali so bile potrjene pred datumom izstopa – glej člen 136, ter |
| --- | --- |

—

pogojnih finančnih obveznosti Unije, nastalih zaradi finančnih operacij, o katerih je bila sprejeta odločitev ali so bile potrjene pred datumom izstopa – glej člen 136, ter

| — | plačil potrebnih za poravnavo pogojnih obveznosti Unije, ki zapadejo v zvezi s pravnimi zadevami, ki zadevajo finančne interese Unije (če so dejstva, ki so predmet navedenih zadev, nastala najpozneje 31. decembra 2020) – glej člen 140. |
| --- | --- |

—

plačil potrebnih za poravnavo pogojnih obveznosti Unije, ki zapadejo v zvezi s pravnimi zadevami, ki zadevajo finančne interese Unije (če so dejstva, ki so predmet navedenih zadev, nastala najpozneje 31. decembra 2020) – glej člen 140.

To so najnovejše informacije, ki so na voljo ob pripravi tega zaključnega računa. Na podlagi tega sedanjega stanja postopek izstopa ne vpliva na konsolidirani zaključni račun EU na dan 31. decembra 2017.

Poleg tega je Komisija 2. maja 2018 predložila predlog naslednjega večletnega finančnega okvira, ki se bo začel izvajati leta 2021 in temelji na predpostavki, da Združeno kraljestvo ne bo več država članica.

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI IN POJASNILA (1)

1

KAZALO

KAZALO

| BILANCA STANJA | 13 |
| --- | --- |

| IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA | 14 |
| --- | --- |

| IZKAZ FINANČNEGA IZIDA | 15 |
| --- | --- |

| IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH | 16 |
| --- | --- |

| POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM | 17 |
| --- | --- |

| 1. | POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE | 17 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | POJASNILA K BILANCI STANJA | 29 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | POJASNILA K IZKAZU POSLOVNEGA IZIDA | 58 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | POGOJNE OBVEZNOSTI IN SREDSTVA | 66 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | PRORAČUNSKE IN PRAVNE OBVEZNOSTI | 70 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ | 74 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK | 86 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA | 88 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | OBSEG KONSOLIDACIJE | 88 |
| --- | --- | --- |

9.

BILANCA STANJA

BILANCA STANJA

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| NEKRATKOROČNA SREDSTVA | | | |
| Neopredmetena sredstva | 2.1 | 405 | 381 |
| Opredmetena osnovna sredstva | 2.2 | 10 745 | 10 068 |
| Naložbe, ki se obračunajo po kapitalski metodi | 2.3 | 581 | 528 |
| Finančna sredstva | 2.4 | 59 980 | 62 247 |
| Predhodno financiranje | 2.5 | 25 022 | 21 901 |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | 2.6 | 611 | 717 |
| | | 97 344 | 95 842 |
| KRATKOROČNA SREDSTVA | | | |
| Finančna sredstva | 2.4 | 8 655 | 3 673 |
| Predhodno financiranje | 2.5 | 24 005 | 23 569 |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | 2.6 | 11 755 | 10 905 |
| Zaloge | 2.7 | 295 | 165 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 2.8 | 24 111 | 28 585 |
| | | 68 821 | 66 897 |
| SREDSTVA SKUPAJ | | 166 165 | 162 739 |
| NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | | |
| Pokojnine in drugi prejemki zaposlenih | 2.9 | (73 122 ) | (67 231 ) |
| Rezervacije | 2.10 | (2 880 ) | (1 936 ) |
| Finančne obveznosti | 2.11 | (50 063 ) | (55 067 ) |
| | | (126 065 ) | (124 234 ) |
| KRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | | |
| Rezervacije | 2.10 | (659) | (675) |
| Finančne obveznosti | 2.11 | (6 850 ) | (2 284 ) |
| Obveznosti iz poslovanja | 2.12 | (39 048 ) | (40 005 ) |
| Pasivne časovne razmejitve | 2.13 | (63 902 ) | (67 580 ) |
| | | (110 459 ) | (110 544 ) |
| OBVEZNOSTI SKUPAJ | | (236 524 ) | (234 778 ) |
| ČISTA SREDSTVA | | (70 359 ) | (72 040 ) |
| Rezerve | 2.14 | 4 876 | 4 841 |
| Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic
   (2) | 2.15 | (75 234 ) | (76 881 ) |
| ČISTA SREDSTVA | | (70 359 ) | (72 040 ) |

v milijonih EUR

Pojasnilo

31. 12. 2017

31. 12. 2016

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

Neopredmetena sredstva

Neopredmetena sredstva

2.1

2.1

405

405

381

381

Opredmetena osnovna sredstva

Opredmetena osnovna sredstva

2.2

2.2

10 745

10 745

10 068

10 068

Naložbe, ki se obračunajo po kapitalski metodi

Naložbe, ki se obračunajo po kapitalski metodi

2.3

2.3

581

581

528

528

Finančna sredstva

Finančna sredstva

2.4

2.4

59 980

59 980

62 247

62 247

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.5

2.5

25 022

25 022

21 901

21 901

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

2.6

2.6

611

611

717

717

97 344

97 344

95 842

95 842

KRATKOROČNA SREDSTVA

KRATKOROČNA SREDSTVA

Finančna sredstva

Finančna sredstva

2.4

2.4

8 655

8 655

3 673

3 673

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.5

2.5

24 005

24 005

23 569

23 569

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

2.6

2.6

11 755

11 755

10 905

10 905

Zaloge

Zaloge

2.7

2.7

295

295

165

165

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

2.8

2.8

24 111

24 111

28 585

28 585

68 821

68 821

66 897

66 897

SREDSTVA SKUPAJ

SREDSTVA SKUPAJ

166 165

166 165

162 739

162 739

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Pokojnine in drugi prejemki zaposlenih

Pokojnine in drugi prejemki zaposlenih

2.9

2.9

(73 122 )

(73 122 )

(67 231 )

(67 231 )

Rezervacije

Rezervacije

2.10

2.10

(2 880 )

(2 880 )

(1 936 )

(1 936 )

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

2.11

2.11

(50 063 )

(50 063 )

(55 067 )

(55 067 )

(126 065 )

(126 065 )

(124 234 )

(124 234 )

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Rezervacije

Rezervacije

2.10

2.10

(659)

(659)

(675)

(675)

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

2.11

2.11

(6 850 )

(6 850 )

(2 284 )

(2 284 )

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

2.12

2.12

(39 048 )

(39 048 )

(40 005 )

(40 005 )

Pasivne časovne razmejitve

Pasivne časovne razmejitve

2.13

2.13

(63 902 )

(63 902 )

(67 580 )

(67 580 )

(110 459 )

(110 459 )

(110 544 )

(110 544 )

OBVEZNOSTI SKUPAJ

OBVEZNOSTI SKUPAJ

(236 524 )

(236 524 )

(234 778 )

(234 778 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

(70 359 )

(70 359 )

(72 040 )

(72 040 )

Rezerve

Rezerve

2.14

2.14

4 876

4 876

4 841

4 841

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic
   (2)

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic

2

2.15

2.15

(75 234 )

(75 234 )

(76 881 )

(76 881 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

(70 359 )

(70 359 )

(72 040 )

(72 040 )

IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA

IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 2017 | 2016 |
| PRIHODKI | | | |
| Prihodki iz nemenjalnih poslov | | | |
| Sredstva iz naslova BND | 3.1 | 78 620 | 95 578 |
| Tradicionalna lastna sredstva | 3.2 | 20 520 | 20 439 |
| Sredstva iz naslova DDV | 3.3 | 16 947 | 15 859 |
| Globe | 3.4 | 4 664 | 3 858 |
| Izterjava odhodkov | 3.5 | 1 879 | 1 947 |
| Drugo | 3.6 | 10 376 | 5 740 |
| | | 133 006 | 143 422 |
| | | | |
| Prihodki iz menjalnih poslov | | | |
| Finančni prihodki | 3.7 | 1 845 | 1 769 |
| Drugo | 3.8 | 1 332 | 998 |
| | | 3 177 | 2 767 |
| Prihodki skupaj | | 136 183 | 146 189 |
| ODHODKI | | | |
| Izvedle države članice | 3.9 | | |
| Evropski kmetijski jamstveni sklad | | (44 289 ) | (44 152 ) |
| Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja | | (11 359 ) | (12 604 ) |
| Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad | | (17 650 ) | (35 045 ) |
| Evropski socialni sklad | | (7 353 ) | (9 366 ) |
| Drugo | | (1 253 ) | (1 606 ) |
| Izvedli Komisija, izvajalske agencije in skrbniški skladi | 3.10 | (15 738 ) | (15 610 ) |
| Izvedli druge agencije in organi EU | 3.11 | (2 667 ) | (2 547 ) |
| Izvedle tretje države in mednarodne organizacije | 3.11 | (4 115 ) | (3 258 ) |
| Izvedli drugi subjekti | 3.11 | (1 478 ) | (2 035 ) |
| Stroški zaposlenih in pokojnin | 3.12 | (10 002 ) | (9 776 ) |
| Spremembe aktuarskih predpostavk prejemkov zaposlenih | 3.13 | (3 544 ) | (1 068 ) |
| Stroški financiranja | 3.14 | (1 896 ) | (1 904 ) |
| Drugi odhodki | 3.15 | (6 756 ) | (5 486 ) |
| Odhodki skupaj | | (128 101 ) | (144 456 ) |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | | 8 082 | 1 733 |

v milijonih EUR

Pojasnilo

2017

2016

PRIHODKI

PRIHODKI

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Sredstva iz naslova BND

Sredstva iz naslova BND

3.1

3.1

78 620

78 620

95 578

95 578

Tradicionalna lastna sredstva

Tradicionalna lastna sredstva

3.2

3.2

20 520

20 520

20 439

20 439

Sredstva iz naslova DDV

Sredstva iz naslova DDV

3.3

3.3

16 947

16 947

15 859

15 859

Globe

Globe

3.4

3.4

4 664

4 664

3 858

3 858

Izterjava odhodkov

Izterjava odhodkov

3.5

3.5

1 879

1 879

1 947

1 947

Drugo

Drugo

3.6

3.6

10 376

10 376

5 740

5 740

133 006

133 006

143 422

143 422

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

Finančni prihodki

Finančni prihodki

3.7

3.7

1 845

1 845

1 769

1 769

Drugo

Drugo

3.8

3.8

1 332

1 332

998

998

3 177

3 177

2 767

2 767

Prihodki skupaj

Prihodki skupaj

136 183

136 183

146 189

146 189

ODHODKI

ODHODKI

Izvedle države članice

Izvedle države članice

3.9

3.9

Evropski kmetijski jamstveni sklad

Evropski kmetijski jamstveni sklad

(44 289 )

(44 289 )

(44 152 )

(44 152 )

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja

(11 359 )

(11 359 )

(12 604 )

(12 604 )

Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad

Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad

(17 650 )

(17 650 )

(35 045 )

(35 045 )

Evropski socialni sklad

Evropski socialni sklad

(7 353 )

(7 353 )

(9 366 )

(9 366 )

Drugo

Drugo

(1 253 )

(1 253 )

(1 606 )

(1 606 )

Izvedli Komisija, izvajalske agencije in skrbniški skladi

Izvedli Komisija, izvajalske agencije in skrbniški skladi

3.10

3.10

(15 738 )

(15 738 )

(15 610 )

(15 610 )

Izvedli druge agencije in organi EU

Izvedli druge agencije in organi EU

3.11

3.11

(2 667 )

(2 667 )

(2 547 )

(2 547 )

Izvedle tretje države in mednarodne organizacije

Izvedle tretje države in mednarodne organizacije

3.11

3.11

(4 115 )

(4 115 )

(3 258 )

(3 258 )

Izvedli drugi subjekti

Izvedli drugi subjekti

3.11

3.11

(1 478 )

(1 478 )

(2 035 )

(2 035 )

Stroški zaposlenih in pokojnin

Stroški zaposlenih in pokojnin

3.12

3.12

(10 002 )

(10 002 )

(9 776 )

(9 776 )

Spremembe aktuarskih predpostavk prejemkov zaposlenih

Spremembe aktuarskih predpostavk prejemkov zaposlenih

3.13

3.13

(3 544 )

(3 544 )

(1 068 )

(1 068 )

Stroški financiranja

Stroški financiranja

3.14

3.14

(1 896 )

(1 896 )

(1 904 )

(1 904 )

Drugi odhodki

Drugi odhodki

3.15

3.15

(6 756 )

(6 756 )

(5 486 )

(5 486 )

Odhodki skupaj

Odhodki skupaj

(128 101 )

(128 101 )

(144 456 )

(144 456 )

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

8 082

8 082

1 733

1 733

IZKAZ FINANČNEGA IZIDA

IZKAZ FINANČNEGA IZIDA

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Poslovni izid za zadevno leto | 8 082 | 1 733 |
| Poslovanje | | |
| Odplačevanje | 99 | 88 |
| Amortizacija | 888 | 575 |
| (Povečanje)/zmanjšanje posojil | 497 | 1 774 |
| (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja | (3 557 ) | (314) |
| (Povečanje)/zmanjšanje menjalnih terjatev in nemenjalnih izterljivih zneskov | (745) | (1 297 ) |
| (Povečanje)/zmanjšanje zalog | (130) | (26) |
| Povečanje/(zmanjšanje) pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih | 5 891 | 3 417 |
| Povečanje/(zmanjšanje) rezervacij | 928 | 581 |
| Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti | (438) | (2 351 ) |
| Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja | (957) | 7 813 |
| Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev | (3 678 ) | (821) |
| Proračunski presežek iz prejšnjega leta, obravnavan kot nedenarni prihodki | (6 405 ) | (1 349 ) |
| Drugo gibanje nedenarnih sredstev | 3 | 18 |
| Naložbenje | | |
| (Povečanje)/zmanjšanje neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev | (1 687 ) | (2 073 ) |
| (Povečanje)/zmanjšanje naložb, obračunanih po kapitalski metodi | (53) | (31) |
| (Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev | (3 190 ) | (822) |
| (Povečanje)/zmanjšanje finančnih sredstev po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja | (22) | (0) |
| ČISTI DENARNI TOK | (4 474 ) | 6 914 |
| Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov | (4 474 ) | 6 914 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta | 28 585 | 21 671 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta | 24 111 | 28 585 |

v milijonih EUR

2017

2016

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

8 082

8 082

1 733

1 733

Poslovanje

Poslovanje

Odplačevanje

Odplačevanje

99

99

88

88

Amortizacija

Amortizacija

888

888

575

575

(Povečanje)/zmanjšanje posojil

(Povečanje)/zmanjšanje posojil

497

497

1 774

1 774

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

(3 557 )

(3 557 )

(314)

(314)

(Povečanje)/zmanjšanje menjalnih terjatev in nemenjalnih izterljivih zneskov

(Povečanje)/zmanjšanje menjalnih terjatev in nemenjalnih izterljivih zneskov

(745)

(745)

(1 297 )

(1 297 )

(Povečanje)/zmanjšanje zalog

(Povečanje)/zmanjšanje zalog

(130)

(130)

(26)

(26)

Povečanje/(zmanjšanje) pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih

Povečanje/(zmanjšanje) pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih

5 891

5 891

3 417

3 417

Povečanje/(zmanjšanje) rezervacij

Povečanje/(zmanjšanje) rezervacij

928

928

581

581

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

(438)

(438)

(2 351 )

(2 351 )

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

(957)

(957)

7 813

7 813

Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev

Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev

(3 678 )

(3 678 )

(821)

(821)

Proračunski presežek iz prejšnjega leta, obravnavan kot nedenarni prihodki

Proračunski presežek iz prejšnjega leta, obravnavan kot nedenarni prihodki

(6 405 )

(6 405 )

(1 349 )

(1 349 )

Drugo gibanje nedenarnih sredstev

Drugo gibanje nedenarnih sredstev

3

3

18

18

Naložbenje

Naložbenje

(Povečanje)/zmanjšanje neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev

(Povečanje)/zmanjšanje neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev

(1 687 )

(1 687 )

(2 073 )

(2 073 )

(Povečanje)/zmanjšanje naložb, obračunanih po kapitalski metodi

(Povečanje)/zmanjšanje naložb, obračunanih po kapitalski metodi

(53)

(53)

(31)

(31)

(Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

(Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

(3 190 )

(3 190 )

(822)

(822)

(Povečanje)/zmanjšanje finančnih sredstev po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

(Povečanje)/zmanjšanje finančnih sredstev po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

(22)

(22)

(0)

(0)

ČISTI DENARNI TOK

ČISTI DENARNI TOK

(4 474 )

(4 474 )

6 914

6 914

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

(4 474 )

(4 474 )

6 914

6 914

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

28 585

28 585

21 671

21 671

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

24 111

24 111

28 585

28 585

IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic Skupni presežek/(primanjkljaj) | Druge rezerve | Rezerva za pošteno vrednost | Čista sredstva |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2015 | (77 124 ) | 4 390 | 292 | (72 442 ) |
| Gibanje rezerve za Jamstveni sklad | (82) | 82 | — | — |
| Gibanje poštene vrednosti | — | — | 33 | 33 |
| Drugo | (59) | 44 | — | (15) |
| Proračunski rezultat za leto 2015, knjižen v dobro držav članic | (1 349 ) | — | — | (1 349 ) |
| Poslovni izid za zadevno leto | 1 733 | — | — | 1 733 |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2016 | (76 881 ) | 4 516 | 325 | (72 040 ) |
| Gibanje rezerve za Jamstveni sklad | (20) | 20 | — | — |
| Gibanje poštene vrednosti | — | — | (2) | (2) |
| Drugo | (11) | 62 | (46) | 5 |
| Proračunski rezultat za leto 2016, knjižen v dobro držav članic | (6 405 ) | — | — | (6 405 ) |
| Poslovni izid za zadevno leto | 8 082 | — | — | 8 082 |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2017 | (75 234 ) | 4 598 | 278 | (70 359 ) |

v milijonih EUR

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic Skupni presežek/(primanjkljaj)

Druge rezerve

Rezerva za pošteno vrednost

Čista sredstva

STANJE NA DAN 31. 12. 2015

STANJE NA DAN 31. 12. 2015

(77 124 )

(77 124 )

4 390

4 390

292

292

(72 442 )

(72 442 )

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

(82)

(82)

82

82

—

—

Gibanje poštene vrednosti

Gibanje poštene vrednosti

—

—

33

33

33

33

Drugo

Drugo

(59)

(59)

44

44

—

(15)

(15)

Proračunski rezultat za leto 2015, knjižen v dobro držav članic

Proračunski rezultat za leto 2015, knjižen v dobro držav članic

(1 349 )

(1 349 )

—

—

(1 349 )

(1 349 )

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

1 733

1 733

—

—

1 733

1 733

STANJE NA DAN 31. 12. 2016

STANJE NA DAN 31. 12. 2016

(76 881 )

(76 881 )

4 516

4 516

325

325

(72 040 )

(72 040 )

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

(20)

(20)

20

20

—

—

Gibanje poštene vrednosti

Gibanje poštene vrednosti

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

Drugo

Drugo

(11)

(11)

62

62

(46)

(46)

5

5

Proračunski rezultat za leto 2016, knjižen v dobro držav članic

Proračunski rezultat za leto 2016, knjižen v dobro držav članic

(6 405 )

(6 405 )

—

—

(6 405 )

(6 405 )

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

8 082

8 082

—

—

8 082

8 082

STANJE NA DAN 31. 12. 2017

STANJE NA DAN 31. 12. 2017

(75 234 )

(75 234 )

4 598

4 598

278

278

(70 359 )

(70 359 )

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM

1.   POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE

1.1.   PRAVNA PODLAGA IN RAČUNOVODSKA PRAVILA

PRAVNA PODLAGA IN RAČUNOVODSKA PRAVILA

Računovodstvo EU se vodi v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1, v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) ter Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o podrobnih pravilih uporabe navedene finančne uredbe (UL L 362, 31.12.2012, str. 1).

Evropska unija v skladu s členom 143 finančne uredbe pripravi računovodske izkaze na temelju pravil računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka, ki so izpeljana iz mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (MRSJS). Ta računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja Komisije, morajo uporabljati vse institucije in organi EU, ki so vključeni v konsolidacijo, za vzpostavitev enotnega sklopa pravil za računovodstvo, vrednotenje in predstavitev zaključnega računa, da bi se uskladil proces priprave računovodskih izkazov in konsolidacije.

Uporaba novih in spremenjenih računovodskih pravil Evropske unije (European Union accounting rules – EAR)

Uporaba novih in spremenjenih računovodskih pravil Evropske unije (European Union accounting rules – EAR)

Spremembe EAR, veljavne za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2017 ali pozneje

Spremembe EAR, veljavne za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2017 ali pozneje

Računovodja Komisije je sprejel naslednje spremembe:

| — | spremembe EAR št. 1 „Računovodski izkazi“ in |
| --- | --- |

—

spremembe EAR št. 1 „Računovodski izkazi“ in

| — | spremembe EAR št. 14 „Računovodske usmeritve, spremembe računovodskih ocen in napake“. |
| --- | --- |

—

spremembe EAR št. 14 „Računovodske usmeritve, spremembe računovodskih ocen in napake“.

Te spremembe izhajajo iz nedavnih sprememb MRSJS 1 „Predstavljanje računovodskih izkazov“ in MRSJS 3 „Računovodske usmeritve, spremembe računovodskih ocen in napake“, s katerimi so bile predlagane izboljšave za zagotovitev usklajenosti MRSJS. Zato so bila povezana EAR posodobljena, glavne spremembe pa se nanašajo na opis kvalitativnih značilnosti finančnega poročanja in posodobitve hierarhije virov, ki jih je treba uporabiti pri izbiri in uporabi računovodskih usmeritev.

Sprejetje teh sprememb ni vplivalo na zaključni račun EU za leto 2017.

Nova in revidirana EAR, ki so bila sprejeta, vendar 31. decembra 2017 še niso veljala

Nova in revidirana EAR, ki so bila sprejeta, vendar 31. decembra 2017 še niso veljala

EU ni uporabila naslednjih novih in revidiranih EAR, ki jih je računovodja Komisije sprejel, vendar še ne veljajo:

| — | Revizija EAR št. 12 „Prejemki zaposlenih“ (velja za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2018 ali pozneje): EAR št. 12 je bilo revidirano v skladu z novim MRSJS 39 „Prejemki zaposlenih“. Glavna sprememba je, da je treba vsak dobiček ali izgubo, nastalo zaradi sprememb aktuarskih predpostavk, pripoznati neposredno v čistih sredstvih, medtem ko jih je treba v skladu s sedanjo zahtevo pripoznati v presežku ali primanjkljaju. |
| --- | --- |

—

Revizija EAR št. 12 „Prejemki zaposlenih“ (velja za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2018 ali pozneje): EAR št. 12 je bilo revidirano v skladu z novim MRSJS 39 „Prejemki zaposlenih“. Glavna sprememba je, da je treba vsak dobiček ali izgubo, nastalo zaradi sprememb aktuarskih predpostavk, pripoznati neposredno v čistih sredstvih, medtem ko jih je treba v skladu s sedanjo zahtevo pripoznati v presežku ali primanjkljaju.

EU zdaj analizira vpliv in praktične posledice uporabe tega revidiranega EAR. Pomemben vpliv na konsolidirane računovodske izkaze se sicer ne pričakuje, razen v zvezi s pripoznanjem aktuarskih predpostavk v čistih sredstvih, namesto v izkazu poslovnega izida.

| — | Nova EAR št. 20 „Združitve v javnem sektorju“ (velja za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2019 ali pozneje): V skladu z EAR št. 20, ki temelji na MRSJS 40 „Združitve v javnem sektorju“, sta določeni dve vrsti združitev v javnem sektorju glede na to, ali se posel izvaja pod skupnim nadzorom ali ne: (i) v primeru spojitve posel temelji na knjigovodskih vrednostih subjekta, združenega z EU; (ii) v primeru prevzema posel temelji na poštenih vrednostih subjekta, ki ga prevzame EU, na datum prevzema. Za obe vrsti veljajo posebne zahteve in stopnje razkritja, da bi se uporabnikom računovodskih izkazov EU zagotovilo boljše razumevanje učinkov. |
| --- | --- |

—

Nova EAR št. 20 „Združitve v javnem sektorju“ (velja za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2019 ali pozneje): V skladu z EAR št. 20, ki temelji na MRSJS 40 „Združitve v javnem sektorju“, sta določeni dve vrsti združitev v javnem sektorju glede na to, ali se posel izvaja pod skupnim nadzorom ali ne: (i) v primeru spojitve posel temelji na knjigovodskih vrednostih subjekta, združenega z EU; (ii) v primeru prevzema posel temelji na poštenih vrednostih subjekta, ki ga prevzame EU, na datum prevzema. Za obe vrsti veljajo posebne zahteve in stopnje razkritja, da bi se uporabnikom računovodskih izkazov EU zagotovilo boljše razumevanje učinkov.

Učinek na računovodske izkaze EU v letu začetka uporabe bo odvisen od tega, ali bo EU v tistem obdobju izvedla posel za združitev v javnem sektorju.

1.2.   RAČUNOVODSKA NAČELA

RAČUNOVODSKA NAČELA

Namen računovodskih izkazov je zagotoviti podatke o finančnem stanju, smotrnosti in denarnih tokovih posameznega subjekta, ki so koristni za širok krog uporabnikov. Pri EU kot osebi javnega prava je njihov namen zlasti zagotoviti podatke, koristne za odločanje, in prikazati, kako odgovorno oseba javnega prava ravna s sredstvi, ki so ji zaupana. Ta dokument je bil pripravljen ob upoštevanju teh ciljev.

Splošna izhodišča (tj. računovodska načela), ki se uporabijo pri pripravi računovodskih izkazov, so določena v računovodskem pravilu EU št. 1 „Računovodski izkazi“ in so enaka tistim, ki so opisana v MRSJS 1: pošteno predstavljanje, računovodenje na podlagi nastanka poslovnega dogodka, časovna neomejenost delovanja, doslednost predstavljanja, pomembnost, združevanje, pobotanje in primerjalne informacije. Kvalitativne značilnosti finančnega poročanja so ustreznost, pošteno predstavljanje (zanesljivost), razumljivost, pravočasnost, primerljivost in preverljivost.

1.3.   KONSOLIDACIJA

KONSOLIDACIJA

Obseg konsolidacije

Obseg konsolidacije

Konsolidirani računovodski izkazi EU zajemajo vse pomembne nadzorovane subjekte (tj. institucije EU (vključno s Komisijo) in agencije EU), pridružene subjekte in skupna podjetja. Popoln seznam subjektov, vključenih v konsolidacijo, je naveden v pojasnilu 9 k računovodskim izkazom EU. Zdaj zajema 52 nadzorovanih subjektov in 1 pridruženi subjekt. Subjektov, ki spadajo v obseg konsolidacije, vendar niso pomembni za konsolidirani zaključni račun EU kot celoto, ni treba konsolidirati ali o njih poročati po kapitalski metodi, če bi to povzročilo pretirano porabo časa ali pretirane stroške za EU. Ti subjekti so navedeni kot „manjši subjekti“ in so posebej navedeni v pojasnilu 9. Leta 2017 je bilo med manjše subjekte razvrščenih 7 subjektov.

9

9

Nadzorovani subjekti

Nadzorovani subjekti

Odločitev o vključitvi subjekta v konsolidacijo temelji na konceptu nadzora. Nadzorovani subjekti so vsi subjekti, za katere je Evropska unija izpostavljena različnim koristim od svoje udeležbe ali ima pravice do njih lahko vpliva na naravo in znesek teh koristi prek svoje pristojnosti nad drugim subjektom. Ta pristojnost mora biti izvršljiva takoj in se mora nanašati na zadevne dejavnosti subjekta. Nadzorovani subjekti so v celoti vključeni v konsolidacijo, ki se začne s prvim dnem obstoja nadzora in konča, ko takega nadzora ni več.

Najpogostejši skupni kazalniki nadzora znotraj EU so: ustanovitev subjekta na podlagi ustanovnih pogodb ali sekundarne zakonodaje, financiranje subjekta iz proračuna EU, obstoj glasovalnih pravic v upravnih organih, revizija, ki jo izvaja Evropsko računsko sodišče, in razrešnica, ki jo podeli Evropski parlament. Vsak subjekt posebej se oceni, da se ugotovi, ali za sprožitev nadzora zadostuje eno ali vsa zgornja merila.

V skladu s tem pristopom za institucije (razen Evropske centralne banke) in agencije EU (razen agencij iz nekdanjega drugega stebra) velja, da so pod izključnim nadzorom EU in so zato vključene v konsolidacijo. Poleg tega tudi za Evropsko skupnost za premog in jeklo (ESPJ) v likvidaciji velja, da je nadzorovani subjekt.

Vsi pomembni „medsebojni posli in stanja“ med nadzorovanimi subjekti EU se izločijo, medtem ko so neiztrženi dobički in izgube iz takšnih poslov neznatni ter zato niso izločeni.

Skupni aranžmaji

Skupni aranžmaji

Skupni aranžma je aranžma, ki ga skupaj obvladujeta EU in ena ali več strank. Skupno obvladovanje je pogodbeno dogovorjena delitev obvladovanja aranžmaja, ki obstaja le, kadar je za odločitve o zadevnih dejavnostih potrebno soglasje strank, ki skupaj obvladujejo aranžma. Skupni aranžmaji so lahko skupne dejavnosti ali skupna podjetja. Če je skupni aranžma strukturiran prek ločenega nosilca in imajo stranke v skupnem aranžmaju pravice do čistih sredstev aranžmaja, se tak aranžma razvrsti kot skupno podjetje. Deleži v skupnih podjetjih se obračunajo po kapitalski metodi (glej pojasnilo 1.5.4). Če imajo stranke pravice do sredstev in obveze iz obveznosti, povezanih z aranžmajem, se ta skupni aranžma razvrsti kot skupna dejavnost. EU glede na svoj delež v skupnih dejavnostih v svojih računovodskih izkazih pripoznava: svoja sredstva in obveznosti, prihodke in odhodke ter svoj delež sredstev, obveznosti, prihodkov in odhodkov, ki jih ima v skupni posesti ali so nastali skupaj.

1.5.4

Pridruženi subjekti

Pridruženi subjekti

Pridruženi subjekti so subjekti, na katere ima EU znaten neposreden ali posreden vpliv, vendar jih ne nadzoruje. Obstoj znatnega vpliva se predpostavlja, če ima EU v njih neposredno ali posredno najmanj 20 % glasovalnih pravic. Deleži v pridruženih subjektih se obračunajo po kapitalski metodi (glej pojasnilo 1.5.4).

1.5.4

Subjekti, ki niso vključeni v konsolidacijo in katerih sredstva upravlja Komisija

Subjekti, ki niso vključeni v konsolidacijo in katerih sredstva upravlja Komisija

Sredstva skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja za osebje EU, Evropskega razvojnega sklada in Jamstvenega sklada za udeležence v njihovem imenu upravlja Komisija, vendar teh subjektov EU ne nadzoruje in zato niso konsolidirani v njenih računovodskih izkazih.

1.4.   PODLAGA ZA PRIPRAVO

PODLAGA ZA PRIPRAVO

Računovodski izkazi se predstavijo vsako leto. Obračunsko leto se začne 1. januarja in konča 31. decembra.

1.4.1.   
  Valuta in osnova za preračunavanje

Valuta in osnova za preračunavanje

Funkcijska in predstavitvena valuta

Funkcijska in predstavitvena valuta

Računovodski izkazi so predstavljeni v milijonih eurov, razen če je navedeno drugače, saj je euro funkcijska in predstavitvena valuta EU.

Posli in stanja

Posli in stanja

Posli v tujih valutah se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan teh poslov. Pozitivne in negativne tečajne razlike, ki nastanejo pri poravnavi poslov v tujih valutah in pri preračunavanju denarnih sredstev in obveznosti, izraženih v tujih valutah, po deviznih tečajih ob koncu leta, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Tečajne razlike pri nedenarnih finančnih instrumentih, ki so razvrščeni kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, so vključene v rezervo za pošteno vrednost.

Drugačne metode preračunavanja se uporabijo za opredmetena osnovna sredstva in neopredmetena sredstva, ki ohranijo svojo vrednost v eurih po tečaju na dan, ko so bila nabavljena.

Stanja denarnih sredstev in obveznosti ob koncu leta, izražena v tujih valutah, se preračunajo v eure po deviznih tečajih Evropske centralne banke (ECB), ki veljajo na dan 31. decembra:

Devizni tečaj eura

Devizni tečaj eura

| Valuta | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 | Valuta | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 | PLN | 4,177 | 4,4103 |
| CZK | 25,5350 | 27,0210 | RON | 4,6585 | 4,5390 |
| DKK | 7,4449 | 7,4344 | SEK | 9,8438 | 9,5525 |
| GBP | 0,8872 | 0,8562 | CHF | 1,1702 | 1,0739 |
| HRK | 7,4400 | 7,5597 | JPY | 135,01 | 123,4000 |
| HUF | 310,3300 | 309,8300 | USD | 1,1993 | 1,0541 |

Valuta

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Valuta

31. 12. 2017

31. 12. 2016

BGN

BGN

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

PLN

PLN

4,177

4,177

4,4103

4,4103

CZK

CZK

25,5350

25,5350

27,0210

27,0210

RON

RON

4,6585

4,6585

4,5390

4,5390

DKK

DKK

7,4449

7,4449

7,4344

7,4344

SEK

SEK

9,8438

9,8438

9,5525

9,5525

GBP

GBP

0,8872

0,8872

0,8562

0,8562

CHF

CHF

1,1702

1,1702

1,0739

1,0739

HRK

HRK

7,4400

7,4400

7,5597

7,5597

JPY

JPY

135,01

135,01

123,4000

123,4000

HUF

HUF

310,3300

310,3300

309,8300

309,8300

USD

USD

1,1993

1,1993

1,0541

1,0541

1.4.2.   
  Uporaba ocen

Uporaba ocen

Računovodski izkazi v skladu s standardi MRSJS in splošno sprejetimi računovodskimi načeli nujno vključujejo zneske, ki temeljijo na ocenah in predpostavkah poslovodstva na podlagi najzanesljivejših razpoložljivih podatkov. Pomembne ocene med drugim vključujejo zneske za obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih, rezervacije, finančno tveganje v zvezi z zalogami in terjatvami, prehodno nezaračunane prihodke in vnaprej vračunane stroške, pogojna sredstva in obveznosti ter stopnjo oslabitve neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev ter zneske, razkrite v pojasnilih v zvezi s finančnimi instrumenti. Dejanski rezultati se lahko razlikujejo od navedenih ocen. Spremembe ocen se kažejo v obdobju, v katerem postanejo znane.

1.5.   BILANCA STANJA

BILANCA STANJA

1.5.1.   
  Neopredmetena sredstva

Neopredmetena sredstva

Pridobljene licence za računalniško programsko opremo so izkazane po nabavni vrednosti, zmanjšani za nabrano amortizacijo in izgube zaradi oslabitve. Ta sredstva se amortizirajo po metodi enakomernega časovnega amortiziranja v ocenjeni dobi koristnosti (3–11 let). Ocenjena doba koristnosti neopredmetenih sredstev je odvisna od njihove specifične ekonomske ali pravne življenjske dobe, določene v sporazumu. Notranje razvita neopredmetena sredstva so usredstvena, ko so izpolnjena ustrezna merila iz računovodskih pravil EU za to, odhodki pa se nanašajo izključno na razvojno fazo sredstva. Stroški, ki jih je mogoče usredstviti, zajemajo vse neposredno pripisljive stroške, potrebne za ustvarjanje, proizvajanje in pripravo sredstva, da lahko deluje tako, kot je nameravalo poslovodstvo. Stroški, povezani z raziskovalnimi dejavnostmi, stroški razvoja, ki jih ni mogoče usredstviti, in stroški vzdrževanja se pripoznajo kot odhodki, ko nastanejo.

1.5.2.   
  Opredmetena osnovna sredstva

Opredmetena osnovna sredstva

Vsa opredmetena osnovna sredstva so izkazana po nabavni vrednosti, zmanjšani za nabrano amortizacijo in izgube zaradi oslabitve. Nabavna vrednost vključuje odhodke, ki jih je mogoče neposredno pripisati pridobitvi, gradnji ali prenosu sredstva.

Poznejši stroški se vključijo v knjigovodsko vrednost sredstva ali pripoznajo kot ločeno sredstvo, kakor je primerno, le, kadar je verjetno, da bodo prihodnje gospodarske koristi ali storitvene zmožnosti, povezane s to postavko, pritekale v EU in je mogoče te stroške zanesljivo izmeriti. Stroški popravil in vzdrževanja se knjižijo v breme izkaza poslovnega izida v proračunskem obdobju, v katerem so nastali.

Zemljišča in umetniška dela se ne amortizirajo, ker se šteje, da imajo neomejeno dobo koristnosti. Sredstva v gradnji se ne amortizirajo, ker ta sredstva še niso na razpolago za uporabo. Amortizacija drugih sredstev se obračuna po metodi enakomernega časovnega amortiziranja, tako da se njihovi stroški odštejejo od njihove preostale vrednosti v ocenjeni dobi koristnosti:

| Vrsta sredstva | Stopnja enakomernega časovnega amortiziranja |
| --- | --- |
| Zgradbe | 4 % do 10 % |
| Vesoljska sredstva | 8 % do 25 % |
| Naprave in oprema | 10 % do 25 % |
| Pohištvo in vozila | 10 % do 25 % |
| Računalniška strojna oprema | 25 % do 33 % |
| Drugo | 10 % do 33 % |

Vrsta sredstva

Stopnja enakomernega časovnega amortiziranja

Zgradbe

Zgradbe

4 % do 10 %

4 % do 10 %

Vesoljska sredstva

Vesoljska sredstva

8 % do 25 %

8 % do 25 %

Naprave in oprema

Naprave in oprema

10 % do 25 %

10 % do 25 %

Pohištvo in vozila

Pohištvo in vozila

10 % do 25 %

10 % do 25 %

Računalniška strojna oprema

Računalniška strojna oprema

25 % do 33 %

25 % do 33 %

Drugo

Drugo

10 % do 33 %

10 % do 33 %

Dobički ali izgube pri odtujitvah se določijo s primerjavo iztržka, zmanjšanega za odhodke za prodajo, s knjigovodsko vrednostjo odtujenega sredstva in so zajeti v izkazu poslovnega izida.

Najemi

Najemi

Kadar EU nosi večino vseh tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, se najemi opredmetenih osnovnih sredstev razvrstijo kot finančni najemi. Finančni najemi so usredstveni na začetku najema po pošteni vrednosti najetega sredstva ali sedanji vrednosti najmanjše vsote najemnin, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Obresti teh najemnin se knjižijo v breme odhodkov med trajanjem najema po stalni obrestni meri za preostali del obveznosti za vsako obdobje. Obveznosti v zvezi z najemnino brez finančnih stroškov so vključene v finančne obveznosti (nekratkoročne in kratkoročne). Obresti finančnih stroškov se knjižijo v breme izkaza poslovnega izida med trajanjem najema, tako da se doseže stalna obrestna mera za preostali del obveznosti za vsako obdobje. Sredstva v finančnem najemu se amortizirajo skozi dobo koristnosti sredstva ali skozi dobo trajanja najema, pri čemer se upošteva krajše od obeh obdobij.

Kadar nosi večji del tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, najemodajalec, se najemi razvrstijo kot poslovni najemi. Plačila najemnin za poslovne namene se pripoznajo kot odhodki v izkazu poslovnega izida po metodi enakomernega časovnega amortiziranja za čas trajanja najema.

1.5.3.   
  Oslabitev nefinančnih sredstev

Oslabitev nefinančnih sredstev

Sredstva, ki imajo neomejeno dobo koristnosti, se ne amortizirajo, vendar se vsako leto preveri njihova oslabitev. Pri sredstvih, ki se amortizirajo, se njihova oslabitev preveri, kadar koli dogodki ali spremenjene okoliščine kažejo na to, da njihova knjigovodska vrednost morda ni izterljiva. Izguba zaradi oslabitve se pripozna za znesek, za katerega knjigovodska vrednost sredstva presega njegovo nadomestljivo vrednost. Nadomestljiva vrednost je poštena vrednost, zmanjšana za stroške prodaje, ali vrednost pri uporabi, pri čemer se upošteva višja od obeh vrednosti.

Preostala vrednost in doba koristnosti neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev se preverita ter, kadar je to primerno, popravita vsaj enkrat na leto. Knjigovodska vrednost sredstva se takoj odpiše do višine nadomestljive vrednosti, če je knjigovodska vrednost sredstva večja od ocenjene nadomestljive vrednosti. Če razlogi za oslabitev, ki je bila pripoznana v prejšnjih letih, ne obstajajo več, se prej pripoznana izguba zaradi oslabitve ustrezno razveljavi.

1.5.4.   
  Naložbe, ki se obračunajo po kapitalski metodi

Naložbe, ki se obračunajo po kapitalski metodi

Deleži v pridruženih subjektih in skupnih podjetjih

Deleži v pridruženih subjektih in skupnih podjetjih

Naložbe, ki se obračunajo po kapitalski metodi, se na začetku pripoznajo po nabavni vrednosti. Delež EU v teh naložbah se pripozna v izkazu poslovnega izida, njen delež v gibanju rezerv pa v rezervi za pošteno vrednost v čistih sredstvih. Začetni stroški skupaj z vsemi gibanji (dodatni prispevki, delež v poslovnem izidu in gibanju rezerv, oslabitve ter dividende) dajejo knjigovodsko vrednost naložbe v računovodskih izkazih na datum bilance stanja. Znesek, dobljen iz razdelitve čistega dobička naložbe, zmanjša knjigovodsko vrednost sredstva.

Če je delež EU pri primanjkljajih naložbe, obračunan z uporabo kapitalske metode, enak ali večji od njenega deleža v naložbi, EU preneha pripoznavati svoj delež nadaljnjih izgub (v nadaljnjem besedilu: nepripoznane izgube). Potem ko se delež EU zmanjša na nič, se dodatne izgube opredelijo in obveznost se pripozna le v obsegu, za katerega ima EU pravno ali posredno obvezo ali je opravila plačila v imenu pridruženega podjetja.

V primeru znamenj oslabitve je potreben odpis do višine nižje nadomestljive vrednosti. Nadomestljiva vrednost se določi, kakor je opisano v pojasnilu 1.5.3. Če razlog za oslabitev pozneje preneha obstajati, se izguba zaradi oslabitve razveljavi na knjigovodsko vrednost, ki bi bila določena, če ne bi bila priznana izguba zaradi oslabitve.

1.5.3

V primerih, ko ima EU najmanj 20-odstotni delež v skladu investicijskega kapitala, si ne prizadeva znatno vplivati na sklad. Taki skladi se zato obravnavajo kot finančni instrumenti in so razvrščeni kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva.

Pridruženi subjekti in skupna podjetja, razvrščeni kot manjši subjekti, niso obračunani po kapitalski metodi. Prispevki EU za te subjekte se obračunajo kot odhodki v zadevnem obdobju.

1.5.5.   
  Finančna sredstva

Finančna sredstva

Razvrstitev

Razvrstitev

EU svoja finančna sredstva razvršča v naslednje kategorije: finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj; posojila in terjatve; finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo ter za prodajo razpoložljiva finančna sredstva. Razvrstitev finančnih instrumentov se določi ob začetnem pripoznanju in se ponovno ovrednoti ob vsakem datumu bilance stanja.

(i)   Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančno sredstvo se v to kategorijo razvrsti, če se pridobi predvsem za namene kratkoročne prodaje. V to kategorijo so razvrščeni tudi izvedeni finančni instrumenti. Sredstva iz te kategorije so razvrščena kot gibljiva sredstva, če se zanje pričakuje, da bodo odtujena v 12 mesecih od datuma bilance stanja.

(ii)   Posojila in terjatve

Posojila in terjatve

Posojila in terjatve so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili, ki ne kotirajo na delujočem trgu. Nastanejo, ko EU zagotovi denarna sredstva, blago ali storitve neposredno dolžniku brez namena trgovanja s terjatvijo, ali v primeru, ko na EU s subrogacijo preidejo pravice prvotnega posojilodajalca po plačilu, ki ga je izvršila EU v skladu s pogodbo o jamstvu. Plačila, ki zapadejo pred ali v 12 mesecih po datumu bilance stanja, so razvrščena kot kratkoročna sredstva. Plačila, ki zapadejo po 12 mesecih po datumu bilance stanja, so razvrščena kot nekratkoročna sredstva. Posojila in terjatve vključujejo vezane vloge s prvotno zapadlostjo več kot tri mesece.

(iii)   Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo

Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo

Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili in določeno zapadlostjo v plačilo, ki jih EU namerava in zmore posedovati do zapadlosti. V tem proračunskem letu EU ni imela nobenih naložb iz te kategorije.

(iv)   Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so neizvedena finančna sredstva, ki so označena za v to kategorijo ali niso razvrščena v nobeno od drugih kategorij. Razvrščena so kot kratkoročna ali kot nekratkoročna sredstva glede na časovno obdobje, v katerem jih namerava EU imeti v posesti. Naložbe v subjekte, ki niso niti zajeti v konsolidacijo niti se ne obračunavajo po kapitalski metodi, in druge lastniške naložbe (npr. posli rizičnega kapitala) so prav tako razvrščene kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva.

Začetno pripoznanje in merjenje

Začetno pripoznanje in merjenje

Nakup in prodaja finančnih sredstev po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, finančnih naložb v posesti do zapadlosti v plačilo in za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev se pripoznata na datum trgovanja – datum, na katerega se EU zaveže, da bo kupila ali prodala sredstvo. Ustrezniki denarnih sredstev in posojila se pripoznajo, ko se posojilojemalcem nakažejo denarna sredstva. Finančni instrumenti se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti. Za vsa finančna sredstva, ki niso izkazana po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, se stroški posla dodajo pošteni vrednosti ob začetnem pripoznanju. Finančna sredstva, izkazana po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti, stroški posla pa se knjižijo v breme izkaza poslovnega izida.

Poštena vrednost finančnega sredstva pri začetnem pripoznanju je običajno cena posla (tj. poštena vrednost prejetega plačila), razen če je poštena vrednost tega instrumenta razvidna iz primerjave z drugimi opazovanimi trenutnimi tržnimi posli z istim instrumentom ali temelji na tehniki ocenjevanja vrednosti, katere spremenljivke vključujejo le podatki z opazovanih trgov (npr. v primeru nekaterih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih). Kadar pa se odobri dolgoročno brezobrestno posojilo ali posojilo z obrestmi, nižjimi od tržnih, se lahko njegova poštena vrednost oceni kot sedanja vrednost vseh prihodnjih denarnih prejemkov, diskontirana po prevladujoči tržni obrestni meri za podoben instrument s podobno bonitetno oceno.

Odobrena posojila se izmerijo glede na nominalni znesek, ki se šteje kot poštena vrednost posojila. Razlogi za to so:

| — | „Tržno okolje“ za posojila, ki jih daje EU, je zelo posebno in se močno razlikuje od kapitalskega trga, na katerem se izdajajo podjetniške ali državne obveznice. Posojilodajalci na teh trgih lahko namreč izbirajo med alternativnimi naložbami in ta možnost se odraža v tržnih cenah. EU pa te možnosti izbire med alternativnimi naložbami nima, saj ne sme vlagati denarja na kapitalskih trgih; finančna sredstva si izposoja samo za dajanje posojil po isti obrestni meri. To pomeni, da za izposojene zneske nima možnosti alternativnega posojila ali naložbe. Tako ni oportunitetnih stroškov in s tem ni podlage za primerjavo s tržnimi obrestnimi merami. Dejansko posojila, ki jih daje EU, predstavljajo trg. V bistvu, ker ni mogoče določiti oportunitetnih stroškov, tržna cena ne odraža ustrezno bistva dajanja posojil EU. Zato ni primerno določati poštene vrednosti posojil EU glede na podjetniške ali državne obveznice. |
| --- | --- |

—

„Tržno okolje“ za posojila, ki jih daje EU, je zelo posebno in se močno razlikuje od kapitalskega trga, na katerem se izdajajo podjetniške ali državne obveznice. Posojilodajalci na teh trgih lahko namreč izbirajo med alternativnimi naložbami in ta možnost se odraža v tržnih cenah. EU pa te možnosti izbire med alternativnimi naložbami nima, saj ne sme vlagati denarja na kapitalskih trgih; finančna sredstva si izposoja samo za dajanje posojil po isti obrestni meri. To pomeni, da za izposojene zneske nima možnosti alternativnega posojila ali naložbe. Tako ni oportunitetnih stroškov in s tem ni podlage za primerjavo s tržnimi obrestnimi merami. Dejansko posojila, ki jih daje EU, predstavljajo trg. V bistvu, ker ni mogoče določiti oportunitetnih stroškov, tržna cena ne odraža ustrezno bistva dajanja posojil EU. Zato ni primerno določati poštene vrednosti posojil EU glede na podjetniške ali državne obveznice.

| — | Prav tako ni delujočega trga ali podobnih poslov, ki bi se lahko uporabili za primerjavo, zato bi morala biti obrestna mera, ki jo EU uporablja pri oceni poštene vrednosti posojil, danih v okviru evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, plačilnobilančnih posojil in drugih takih posojil, dejansko zaračunana obrestna mera. |
| --- | --- |

—

Prav tako ni delujočega trga ali podobnih poslov, ki bi se lahko uporabili za primerjavo, zato bi morala biti obrestna mera, ki jo EU uporablja pri oceni poštene vrednosti posojil, danih v okviru evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, plačilnobilančnih posojil in drugih takih posojil, dejansko zaračunana obrestna mera.

| — | Poleg tega prihaja v primeru tovrstnih posojil do izravnalnih učinkov med danimi in najetimi posojili, ker gre po naravi za vzajemne posle („back-to-back operations“). Tako so efektivne obresti za dano posojilo enake efektivni obrestni meri za najeta posojila, ki so z njimi povezana. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu poslovnega izida. |
| --- | --- |

—

Poleg tega prihaja v primeru tovrstnih posojil do izravnalnih učinkov med danimi in najetimi posojili, ker gre po naravi za vzajemne posle („back-to-back operations“). Tako so efektivne obresti za dano posojilo enake efektivni obrestni meri za najeta posojila, ki so z njimi povezana. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu poslovnega izida.

Pripoznanje finančnih instrumentov se odpravi, kadar pravice do prejemanja denarnih tokov od naložb potečejo ali je EU prenesla večino vseh tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, na drugo stranko.

Poznejše merjenje

Poznejše merjenje

| a) | Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti kategorije „finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj“, so vključeni v izkaz poslovnega izida v obdobju, v katerem so nastali. |
| --- | --- |

a)

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti kategorije „finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj“, so vključeni v izkaz poslovnega izida v obdobju, v katerem so nastali.

| b) | Posojila in terjatve so izkazani po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti. Kadar so posojila odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, se za dana in najeta posojila uporablja ista efektivna obrestna mera, saj imajo ta posojila značilnosti „vzajemnih poslov“ in so razlike med pogoji dajanja in najemanja posojil ter zneski danih in najetih posojil neznatne. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu poslovnega izida. |
| --- | --- |

b)

Posojila in terjatve so izkazani po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti. Kadar so posojila odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, se za dana in najeta posojila uporablja ista efektivna obrestna mera, saj imajo ta posojila značilnosti „vzajemnih poslov“ in so razlike med pogoji dajanja in najemanja posojil ter zneski danih in najetih posojil neznatne. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu poslovnega izida.

| c) | Sredstva v posesti do zapadlosti so izkazana po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti. EU trenutno nima nobenih finančnih naložb v posesti do zapadlosti. |
| --- | --- |

c)

Sredstva v posesti do zapadlosti so izkazana po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti. EU trenutno nima nobenih finančnih naložb v posesti do zapadlosti.

| d) | Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev, se pripoznajo v rezervi za pošteno vrednost, razen tečajnih razlik pri denarnih sredstvih, ki se pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Kadar se za sredstva, ki so razvrščena kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, pripoznanje odpravi ali so takšna sredstva oslabljena, se nabrani popravki poštene vrednosti, ki so bili prej pripoznani v rezervi za pošteno vrednost, pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Obresti na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, izračunane po metodi efektivnih obresti, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Dividende na za prodajo razpoložljive lastniške instrumente se pripoznajo, ko se ugotovi pravica EU do prejema plačila. |
| --- | --- |

d)

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev, se pripoznajo v rezervi za pošteno vrednost, razen tečajnih razlik pri denarnih sredstvih, ki se pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Kadar se za sredstva, ki so razvrščena kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, pripoznanje odpravi ali so takšna sredstva oslabljena, se nabrani popravki poštene vrednosti, ki so bili prej pripoznani v rezervi za pošteno vrednost, pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Obresti na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, izračunane po metodi efektivnih obresti, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Dividende na za prodajo razpoložljive lastniške instrumente se pripoznajo, ko se ugotovi pravica EU do prejema plačila.

Poštene vrednosti naložb, ki kotirajo na delujočih trgih, temeljijo na trenutnih ponujenih nakupnih cenah. Če trg za finančno sredstvo (in za vrednostne papirje, ki ne kotirajo na borzi, in izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje zunaj organiziranega trga) ne deluje, EU določi pošteno vrednost z uporabo metod vrednotenja. Te obsegajo uporabo zadnjih poslov pod običajnimi tržnimi pogoji, sklicevanje na druge instrumente, ki imajo podobne bistvene značilnosti, analizo diskontiranih denarnih tokov, modele za določanje vrednosti opcij in druge tehnike vrednotenja, ki jih običajno uporabljajo udeleženci na trgu.

Naložbe v sklade tveganega kapitala, razvrščene kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, ki nimajo objavljene tržne cene na delujočem trgu, se vrednotijo po pripisani čisti vrednosti sredstva, ki se šteje kot enakovredna njihovi pošteni vrednosti.

Kadar poštene vrednosti naložb v lastniške instrumente, ki nimajo objavljene tržne cene na delujočem trgu, ni mogoče zanesljivo izmeriti, se te naložbe vrednotijo po nabavni vrednosti, zmanjšani za izgube zaradi oslabitve.

Oslabitev finančnih sredstev

Oslabitev finančnih sredstev

EU ob vsakem datumu bilance stanja oceni, ali obstajajo nepristranski dokazi, da je finančno sredstvo oslabljeno. Finančno sredstvo oslabi in izgube zaradi oslabitve nastanejo samo takrat, ko obstajajo nepristranski dokazi o oslabitvi zaradi dogodkov, ki so nastopili po začetnem pripoznanju sredstva, in ti škodni dogodki vplivajo na ocenjene prihodnje denarne tokove finančnega sredstva, ki jih je mogoče zanesljivo oceniti.

(a)   Sredstva, izkazana po odplačni vrednosti

Sredstva, izkazana po odplačni vrednosti

Če obstajajo nepristranski dokazi, da je pri posojilih in terjatvah ali finančnih naložbah v posesti do zapadlosti v plačilo, izkazanih po odplačni vrednosti, nastala izguba zaradi oslabitve, se njen znesek izmeri kot razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in sedanjo vrednostjo ocenjenih prihodnjih denarnih tokov (razen prihodnjih kreditnih izgub, ki še niso nastale), diskontiranih po izvirni efektivni obrestni meri finančnega sredstva. Knjigovodska vrednost sredstva se zmanjša, znesek izgube pa se pripozna v izkazu poslovnega izida. Če ima posojilo ali finančna naložba v posesti do zapadlosti v plačilo spremenljivo obrestno mero, se kot diskontna stopnja za merjenje morebitne izgube zaradi oslabitve uporabi trenutna efektivna obrestna mera, določena s pogodbo. Izračun sedanje vrednosti ocenjenih prihodnjih denarnih tokov finančnega sredstva, danega v varščino, odraža denarni tok, ki bo morda nastal iz zasega posesti, zmanjšan za stroške pridobitve in prodaje varščine, ne glede na to, ali je zaseg verjeten. Če se v poznejšem obdobju znesek izgube zaradi oslabitve zmanjša in je mogoče to zmanjšanje nepristransko povezati z dogodkom, ki se zgodi po pripoznanju oslabitve, se prej pripoznana izguba zaradi oslabitve razveljavi skozi izkaz poslovnega izida.

(b)   Sredstva, izkazana po pošteni vrednosti

Sredstva, izkazana po pošteni vrednosti

Kadar so kapitalske naložbe razvrščene kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, se pri ugotavljanju oslabitve vrednostnih papirjev upošteva znatno ali stalno (dolgotrajnejše) zmanjšanje poštene vrednosti vrednostnega papirja pod njegovo nabavno vrednost. Če obstajajo kakršni koli taki dokazi glede za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev, se nabrana izguba, izmerjena kot razlika med nabavno vrednostjo in trenutno pošteno vrednostjo, zmanjšana za morebitne izgube zaradi oslabitve zadevnega finančnega sredstva, ki so bile prej pripoznane v izkazu poslovnega izida, črta iz rezerv in pripozna v izkazu poslovnega izida. Izgube zaradi oslabitve, pripoznane v izkazu poslovnega izida za lastniške instrumente, se ne razveljavijo skozi izkaz poslovnega izida. Če se v poznejšem obdobju poštena vrednost dolžniškega instrumenta, razvrščenega kot za prodajo razpoložljivega finančnega sredstva, poveča in je mogoče to povečanje nepristransko povezati z dogodkom, ki se zgodi po pripoznanju izgube zaradi oslabitve, se izguba zaradi oslabitve razveljavi skozi izkaz poslovnega izida.

1.5.6.   
  Zaloge

Zaloge

Zaloge so izkazane po nabavni vrednosti ali čisti iztržljivi vrednosti, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Nabavna vrednost se določi po metodi zaporednih cen (FIFO). Nabavna vrednost dokončanih proizvodov in nedokončane proizvodnje zajema stroške surovin in lastne delovne sile ter druge neposredno pripisljive stroške in z njimi povezane splošne proizvodne stroške (na podlagi običajne delovne zmogljivosti). Čista iztržljiva vrednost je ocenjena prodajna cena v rednem poslovanju, zmanjšana za stroške dokončanja in odhodke za prodajo. Kadar se zaloge hranijo za brezplačno distribucijo ali distribucijo po simbolični ceni, se izmerijo po nabavni vrednosti ali dnevni nadomestitveni vrednosti, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Dnevna nadomestitvena vrednost so stroški, ki bi jih imela EU za pridobitev sredstva na datum poročanja.

1.5.7.   
  Zneski predhodnega financiranja

Zneski predhodnega financiranja

Predhodno financiranje je plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno na več plačil v obdobju, ki je določeno v dani pogodbi, sklepu, sporazumu ali temeljnem pravnem aktu. Likvidna sredstva ali predujem se porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, določenem v sporazumu, ali se povrnejo. Če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora predujem v okviru predhodnega financiranja vrniti EU. Znesek predhodnega financiranja se lahko (delno ali v celoti) zmanjša s priznanjem upravičenih stroškov (ki so priznani kot odhodki).

Predhodno financiranje se na datume poznejših bilanc stanja meri po prvotno pripoznanem znesku v bilanci stanja, zmanjšanem za upravičene odhodke (vključno z ocenjenimi zneski, kjer je to potrebno), ki nastanejo v danem obdobju.

Obresti na predhodno financiranje se pripoznajo, ko se obračunajo, v skladu z določbami ustreznega sporazuma. Ob koncu leta se na podlagi najzanesljivejših podatkov pripravi ocena prihodkov od natečenih obresti in se vključi v bilanco stanja.

Drugi predujmi državam članicam, ki izhajajo iz zneskov, ki so jih države članice plačale kot predujme svojim upravičencem in jih je EU povrnila (vključno s „finančni instrumenti v okviru deljenega upravljanja“), se pripoznajo kot sredstva in predstavijo v postavki predhodno financiranje. Drugi predujmi državam članicam se nato izmerijo po prvotno pripoznanem znesku v bilanci stanja, zmanjšanem za najboljšo oceno upravičenih stroškov, ki so nastali pri končnih upravičencih, izračunanih na podlagi razumnih in sprejemljivih predpostavk.

Tudi prispevki EU v skrbniške sklade Evropskega razvojnega sklada ali druge subjekte, ki niso zajeti v konsolidacijo, so razvrščeni kot predhodno financiranje, ker je njihov namen skrbniškemu skladu zagotoviti likvidna sredstva za financiranje posebnih ukrepov, določenih v ciljih skrbniškega sklada. Prispevki EU v skrbniške sklade se merijo po prvotnem znesku prispevka EU, zmanjšanem za upravičene stroške, vključno z ocenjenimi zneski, kjer je to potrebno, ki so nastali pri skrbniškem skladu v obdobju poročanja in so bili dodeljeni prispevku EU v skladu s temeljnim sporazumom.

1.5.8.   
  Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Ker računovodska pravila EU zahtevajo ločeno predstavitev menjalnih in nemenjalnih poslov, so v računovodskih izkazih terjatve opredeljene, kot da izhajajo iz menjalnih poslov, izterljivi zneski pa iz nemenjalnih poslov, tj. če EU prejme vrednost od drugega subjekta, ne da bi v zameno dala približno enako vrednost (npr. izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice v zvezi z lastnimi sredstvi).

Terjatve iz menjalnih poslov ustrezajo opredelitvi finančnih instrumentov in so zato razvrščene kot posojila in terjatve ter se temu ustrezno merijo (glej pojasnilo 1.5.5). Razkritja v pojasnilih o finančnih instrumentih v zvezi s terjatvami iz menjalnih poslov vključujejo aktivne časovne razmejitve iz menjalnih poslov, ker te niso pomembne.

1.5.5

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov so izkazani po prvotnem znesku (popravljenem za obresti in kazni), zmanjšanem za odpis zaradi oslabitve. Odpis zaradi oslabitve izterljivih zneskov iz nemenjalnih poslov se ugotovi, kadar obstaja nepristranski dokaz, da EU ne bo mogla izterjati vseh zapadlih zneskov po prvotnih pogojih za izterljive zneske iz nemenjalnih poslov. Znesek odpisa je razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in njegovo nadomestljivo vrednostjo. Znesek odpisa se pripozna v izkazu poslovnega izida. Na podlagi preteklih izkušenj se opravi tudi splošen odpis za neporavnane naloge za izterjavo, ki še niso zajeti v posebnem odpisu. Glej pojasnilo 1.5.14 glede obravnave prehodno nezaračunanih prihodkov ob koncu leta. Zneski, prikazani in razkriti kot izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov, niso finančni instrumenti, ker ne izhajajo iz pogodbe, na podlagi katere bi nastala finančna obveznost ali lastniški instrument. Vendar so v pojasnilih k računovodskim izkazom izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov razkriti skupaj s terjatvami iz menjalnih poslov, kadar je to primerno.

1.5.14

1.5.9.   
  Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki so finančni instrumenti in zajemajo gotovino v blagajni, bančne vloge na odpoklic ali kratkoročne vloge ter druge kratkoročne visoko likvidne naložbe s prvotno zapadlostjo treh mesecev ali manj.

1.5.10.   
  Pokojnine in drugi prejemki zaposlenih

Pokojnine in drugi prejemki zaposlenih

Pokojninske obveznosti

Pokojninske obveznosti

EU upravlja pokojninske načrte z določenimi izplačili. Osebje prispeva iz svojih plač tretjino pričakovanih stroškov pokojnin, vendar se ta obveznost ne financira sproti. Obveznost, ki se pripozna v bilanci stanja za pokojninske načrte z določenimi izplačili, je sedanja vrednost obveznosti iz naslova vnaprej določenih pokojnin na datum bilance stanja, zmanjšana za pošteno vrednost morebitnih sredstev načrta. Obveznost iz naslova vnaprej določenih pokojnin izračunajo aktuarji po metodi predvidenih kreditnih točk („projected unit credit method“). Sedanja vrednost obveznosti iz naslova vnaprej določenih pokojnin se določi z diskontiranjem ocenjenih prihodnjih denarnih odlivov po obrestnih merah za državne obveznice, ki so izražene v valuti, v kateri bodo pokojnine izplačane, in katerih roki zapadlosti so podobni rokom zapadlosti z njimi povezanih pokojninskih obveznosti.

Aktuarski dobički in izgube, ki izhajajo iz izkustvenih prilagoditev in sprememb aktuarskih predpostavk, se takoj pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Stroški preteklega službovanja se takoj pripoznajo v izkazu poslovnega izida, če spremembe pokojninskega načrta niso odvisne od tega, da morajo zaposleni ostati v delovnem razmerju določen čas (čas, potreben za prehod upravičenosti do pokojnine na upravičenca). V tem primeru se stroški preteklega službovanja amortizirajo po metodi enakomernega časovnega amortiziranja v obdobju, potrebnem za prehod upravičenosti do pokojnine na upravičenca.

Pozaposlitveni prejemki iz naslova zdravstvenega zavarovanja

Pozaposlitveni prejemki iz naslova zdravstvenega zavarovanja

EU zagotavlja svojim zaposlenim zdravstveno zavarovanje, in sicer v obliki povračila zdravstvenih stroškov. Za tekoče upravljanje je bil ustanovljen poseben sklad. Do sredstev tega sistema so upravičeni sedanji zaposleni, upokojenci, vdovci in njihovi svojci. Prejemki, dodeljeni „nedejavnim osebam“ (upokojencem, sirotam itd.), so razvrščeni kot „pozaposlitveni prejemki zaposlenih“. Glede na naravo teh prejemkov je potreben aktuarski izračun. Obveznost v bilanci stanja je določena na podobni osnovi kot za pokojninske obveznosti (glej zgoraj).

1.5.11.   
  Rezervacije

Rezervacije

Rezervacije se pripoznajo, kadar ima EU sedanjo pravno ali posredno obvezo do tretjih oseb zaradi preteklih dogodkov, kadar je verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odliv sredstev, in kadar se lahko znesek zanesljivo oceni. Rezervacije se ne pripoznavajo za izgube iz prihodnjega poslovanja. Znesek rezervacij je najboljša ocena odhodkov, ki bodo po pričakovanjih potrebni za poravnavo sedanje obveze na datum poročanja. Kadar rezervacija zajema večje število postavk, se obveza oceni z ovrednotenjem vseh možnih izidov glede na z njimi povezane verjetnosti (metoda „pričakovane vrednosti“).

1.5.12.   
  Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti so razvrščene kot finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, finančne obveznosti, izkazane po odplačni vrednosti, ali obveznosti iz finančnih jamstev.

Najeta posojila sestavljajo posojila, najeta pri kreditnih institucijah, in dolgovi, dokazljivi s potrdili. Na začetku se pripoznajo po pošteni vrednosti, ki ustreza njihovemu čistemu prihodku (poštena vrednost prejetih plačil), brez nastalih stroškov posla, pozneje pa se izkažejo po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti; morebitne razlike med prejetimi sredstvi, zmanjšanimi za stroške posla, in odkupno vrednostjo se pripoznajo v izkazu poslovnega izida v obdobju najetih posojil po metodi efektivnih obresti. Za posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, metode efektivnih obresti na podlagi premislekov o pomembnosti ni mogoče uporabljati za dana in najeta posojila. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu poslovnega izida.

Finančne obveznosti, razvrščene po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, vključujejo izvedene finančne instrumente z negativno pošteno vrednostjo. Računovodsko se obravnavajo enako kot finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, glej pojasnilo 1.5.5.

1.5.5

Obveznosti iz finančnih jamstev se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti, tj. prejeti premiji. Pozneje se obveznosti iz finančnih jamstev izmerijo po najboljši oceni odhodkov, ki bodo po pričakovanjih potrebni za poravnavo obveznosti iz finančnih jamstev, ali prvotno pripoznanem znesku, ki se po potrebi zmanjša za nabrano amortizacijo, pri čemer se upošteva višja od obeh vrednosti. EU pripozna obveznost iz finančnih jamstev, ko prejme nadomestilo za zagotovitev jamstva pod tržnimi pogoji ali kadar je mogoče zanesljivo izmeriti pošteno vrednost jamstva. Kadar delujočega trga za neposredno enakovredno pogodbo o jamstvu ni, EU razkrije dano jamstvo kot pogojno obveznost (glej pojasnilo 1.7.2) ali pripozna rezervacijo (glej pojasnilo 1.5.11), kadar je verjetno, da bo za poravnavo obveznosti potreben odliv sredstev.

1.7.2

1.5.11

Finančne obveznosti so razvrščene kot nekratkoročne obveznosti, razen kadar je zapadlost manj kot 12 mesecev po datumu bilance stanja.

Skrbniški skladi EU, ki se obravnavajo kot del operativnih dejavnosti Komisije, so obračunani v računovodskih izkazih Komisije in nato konsolidirani v zaključnem računu EU. Zato prispevki drugih donatorjev v skrbniške sklade EU izpolnjujejo merila za prihodke iz nemenjalnih poslov pod pogoji in so prikazani kot finančne obveznosti, dokler se ne izpolnijo pogoji, na katere so vezani preneseni prispevki, tj. dokler ne nastanejo upravičeni stroški skrbniškega sklada. Skrbniški sklad mora financirati specifične projekte in ob prenehanju vrniti preostala sredstva. Na datum bilance stanja se neporavnane obveznosti pri prispevkih merijo po prejetih prispevkih, zmanjšanih za stroške, ki jih je imel skrbniški sklad, vključno z ocenjenimi zneski, kadar je to potrebno. Za namene poročanja so neto stroški dodeljeni prispevkom drugih donatorjev sorazmerno s čistimi prispevki, plačanimi do 31. decembra. Ta dodelitev prispevkov je zgolj okvirna. Ob prenehanju delovanja sklada njegov odbor odloči o dejanski porazdelitvi preostalih sredstev.

1.5.13.   
  Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

Znaten del obveznosti EU iz poslovanja so neplačani zahtevki za povračilo stroškov upravičencev do nepovratnih sredstev ali drugih sredstev EU (nemenjalni posli). Ko je prejet zahtevek za povračilo stroškov, se izkažejo kot obveznosti iz poslovanja za zahtevani znesek. Po preveritvi in priznanju upravičenih stroškov pa se obveznosti iz poslovanja vrednotijo po priznanem in upravičenem znesku.

Obveznosti iz poslovanja, ki izhajajo iz nabave blaga in storitev, se pripoznajo ob prejemu računa za prvotni znesek, ustrezni odhodki pa se vknjižijo v računovodske izkaze, ko je blago dobavljeno oziroma so storitve opravljene ter jih EU sprejme.

1.5.14.   
  Aktivne in pasivne časovne razmejitve

Aktivne in pasivne časovne razmejitve

Posli in dogodki se pripoznajo v računovodskih izkazih v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu leta, če račun še ni izdan, EU pa je že opravila zadevno storitev ali dobavila zadevno blago oziroma obstaja pogodbeni sporazum (npr. na podlagi sklicevanja na pogodbo), se v računovodskih izkazih pripoznajo ustrezni prehodno nezaračunani prihodki. Poleg tega se ob koncu leta, če je račun izdan, zadevne storitve pa še niso bile opravljene oziroma zadevno blago ni bilo dobavljeno, prihodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju.

Tudi odhodki se obračunajo v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu obračunskega obdobja se vnaprej vračunani odhodki pripoznajo na podlagi ocenjenega zneska obveznosti prenosa za zadevno obdobje. Vnaprej vračunani odhodki se izračunajo v skladu s podrobnimi operativnimi in praktičnimi smernicami, ki jih je izdala Komisija in katerih namen je zagotavljati, da računovodski izkazi prikazujejo natančno sliko gospodarskih in drugih dogodkov, ki naj bi jih predstavljali. Po analogiji se odhodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju, če je plačilo za storitve ali blago, ki še niso bili prejeti, izvršeno vnaprej.

1.6.   IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA

IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA

1.6.1.   
  Prihodki

Prihodki

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

Velika večina prihodkov EU se nanaša na nemenjalne posle.

Sredstva iz naslova BND in sredstva iz naslova DDV

Sredstva iz naslova BND in sredstva iz naslova DDV

Prihodki se pripoznajo za obdobje, za katero Komisija vpokliče sredstva od držav članic in zahteva njihove prispevke. Izmerijo se glede na vpoklicani znesek. Ker sredstva iz naslova DDV in BND temeljijo na ocenah podatkov za zadevno proračunsko leto, se lahko popravijo, kadar se pojavijo spremembe, dokler države članice ne izdajo končnih podatkov. Učinek spremembe ocene se vključi, ko se določa čisti presežek ali primanjkljaj za obdobje, v katerem se je pojavila sprememba.

Tradicionalna lastna sredstva

Tradicionalna lastna sredstva

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov in z njimi povezani prihodki se pripoznajo, ko so od držav članic prejeti ustrezni mesečni izkazi o računih A (ki vključujejo pobrane dajatve ter zapadle zneske, ki so zajamčeni in se ne izpodbijajo). Na datum poročanja se prihodki, ki jih države članice zberejo za zadevno obdobje, vendar še niso plačani Komisiji, ocenijo in pripoznajo kot prehodno nezaračunani prihodki. Četrtletni izkazi o računih B (vključno z nepobranimi in nezajamčenimi dajatvami ter zajamčenimi zneski, ki jih dolžnik izpodbija), prejeti od držav članic, se pripoznajo kot prihodki, zmanjšani za stroške zbiranja, do katerih so države članice upravičene. Poleg tega se pripozna zmanjšanje vrednosti za znesek ocenjene vrzeli pri izterjavah.

Globe

Globe

Prihodki od glob se pripoznajo, ko je sprejet sklep EU o naložitvi globe in se ta uradno sporoči naslovniku. Če obstajajo dvomi glede plačilne sposobnosti podjetja, se pripozna zmanjšanje vrednosti upravičenosti. Po sklepu o naložitvi globe lahko dolžniki v dveh mesecih od datuma obvestila o zadevnem sklepu:

| a) | sprejmejo sklep in morajo v tem primeru plačati globo v za to določenem roku, EU pa dokončno pobere zadevni znesek; |
| --- | --- |

a)

sprejmejo sklep in morajo v tem primeru plačati globo v za to določenem roku, EU pa dokončno pobere zadevni znesek;

| b) | ali zavrnejo sklep in vložijo pritožbo v skladu s pravom EU. |
| --- | --- |

b)

ali zavrnejo sklep in vložijo pritožbo v skladu s pravom EU.

Vendar je treba tudi v primeru pritožbe globo plačati v predpisanem trimesečnem roku, saj pritožba nima odložilnega učinka (člen 278 Pogodbe EU), ali pa lahko dolžnik v nekaterih okoliščinah in na podlagi privolitve računovodje Komisije namesto tega predloži bančno jamstvo za zadevni znesek.

Če se podjetje pritoži zoper sklep in je že začasno plačalo globo, je znesek razkrit kot pogojna obveznost. Ker pa pritožba naslovnika zoper sklep EU nima odložilnega učinka, se prejeta denarna sredstva uporabijo za poravnavo izterljivega zneska. Če se namesto plačila prejme jamstvo, se globa še naprej obravnava kot izterljivi znesek. Če se zdi verjetno, da Splošno sodišče ne bo odločilo v prid EU, se pripozna rezervacija za kritje tega tveganja. Če je bilo namesto tega dano jamstvo, se neporavnani izterljivi znesek ustrezno odpiše. Skupne obresti, ki jih prejme Komisija na bančnih računih, na katere se nakazujejo prejeta plačila, se pripoznajo kot prihodki, morebitne pogojne obveznosti pa se ustrezno povečajo.

Od leta 2010 vse začasno plačane globe upravlja Komisija v posebej za to ustanovljenem skladu (sklad BUFI), v okviru katerega se vlagajo v finančne instrumente.

PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

Prihodki od prodaje blaga in storitev se pripoznajo, ko se večina tveganj in koristi, povezanih z lastništvom blaga, prenese na kupca. Prihodki, povezani s poslom, ki vključuje opravljanje storitev, se pripoznajo glede na stopnjo dokončanosti posla na datum poročanja.

Prihodki od obresti in odhodki za obresti

Prihodki od obresti in odhodki za obresti

Prihodki od obresti in odhodki za obresti se pripoznajo v izkazu poslovnega izida po metodi efektivnih obresti. To je metoda izračunavanja odplačne vrednosti finančnega sredstva ali finančne obveznosti in dodeljevanja prihodkov od obresti ali odhodkov za obresti v zadevnem obdobju. Pri izračunavanju efektivne obrestne mere EU oceni denarne tokove ob upoštevanju vseh pogodbenih pogojev finančnega instrumenta (na primer možnosti predčasnega plačila), ne upošteva pa prihodnjih kreditnih izgub. Izračun vključuje vse provizije in točke, plačane ali prejete med pogodbenicama, ki so sestavni del efektivne obrestne mere, stroške posla ter vse druge premije ali popuste.

Ko se finančno sredstvo ali skupina podobnih finančnih sredstev odpiše kot posledica izgube zaradi oslabitve, se prihodki od obresti pripoznajo po obrestni meri, ki se uporablja za diskontiranje prihodnjih denarnih tokov za namene merjenja izgube zaradi oslabitve.

Prihodki od dividend

Prihodki od dividend

Prihodki od dividend in podobne razdelitve se pripoznajo, ko se ugotovi pravica do prejema plačila.

1.6.2.   
  Odhodki

Odhodki

Večino odhodkov EU predstavljajo odhodki iz nemenjalnih poslov. Nanašajo se na prenose na upravičence in so lahko treh vrst: upravičenosti, prenosi po pogodbi ter nepovratna sredstva, prispevki in donacije po lastnem preudarku.

Prenosi se pripoznajo kot odhodki v obdobju, v katerem so nastali dogodki, ki so povzročili prenos, če obstaja uredba (finančna uredba, kadrovski predpisi ali druge uredbe), ki dovoljuje naravo prenosa, ali je podpisana pogodba, ki dovoljuje prenos, če upravičenec izpolnjuje morebitna merila za upravičenost in če je mogoče zadovoljivo oceniti znesek.

Kadar je prejet zahtevek za plačilo ali povračilo stroškov, ki izpolnjuje merila za pripoznanje, se pripozna kot odhodek za upravičen znesek. Ob koncu leta se nastali upravičeni odhodki, ki so dolgovani upravičencem, vendar še niso prikazani, ocenijo in izkažejo kot vnaprej vračunani odhodki.

Odhodki iz menjalnih poslov, ki nastanejo pri nabavi blaga in storitev, se pripoznajo, ko so dobave opravljene in jih EU sprejme. Vrednotijo se po nabavni vrednosti. Poleg tega se na datum bilance stanja odhodki, povezani s storitvami, zagotovljenimi v danem obdobju, za katere račun še ni bil prejet ali sprejet, ocenijo in pripoznajo v izkazu poslovnega izida.

1.7.   POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI

POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI

1.7.1.   
  Pogojna sredstva

Pogojna sredstva

Pogojno sredstvo je možno sredstvo, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katerega obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom EU. Pogojno sredstvo se razkrije, ko je pritok gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti verjeten.

1.7.2.   
  Pogojne obveznosti

Pogojne obveznosti

Pogojna obveznost je možna obveznost, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katere obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom EU; ali sedanja obveza, ki izhaja iz preteklih dogodkov, vendar se ne pripozna, ker: ni verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitveno zmožnost, ali, v redkih okoliščinah, ko zneska obveze ni mogoče izmeriti dovolj zanesljivo.

1.8.   IZKAZ FINANČNEGA IZIDA

IZKAZ FINANČNEGA IZIDA

Podatki o denarnih tokovih se uporabljajo kot osnova za oceno sposobnosti EU, da ustvari denarna sredstva in njihove ustreznike, ter za oceno njenih potreb po uporabi teh denarnih tokov.

Izkaz finančnega izida se pripravi po posredni metodi. To pomeni, da se poslovni izid za zadevno proračunsko leto popravi glede na vpliv nedenarnih poslov, morebitne časovne razmejitve preteklih ali prihodnjih denarnih prejemkov ali plačil iz poslovanja in prihodkovne ali odhodkovne postavke, povezane z denarnimi tokovi pri naložbenju.

Denarni tokovi, ki nastanejo pri poslih v tuji valuti, se izkazujejo v predstavitveni valuti EU (euro); znesek v tuji valuti se preračuna po menjalnem tečaju med eurom in to tujo valuto na dan nastanka denarnega toka.

Izkaz finančnega izida prikazuje denarne tokove v zadevnem obdobju, in sicer razčlenjene na denarne tokove pri poslovanju in naložbenju (EU nima dejavnosti financiranja).

Poslovanje zajema dejavnosti EU, ki ne vključujejo naložbenja. To pomeni večino izvajanih dejavnosti. Posojila, odobrena upravičencem (in z njimi povezana najeta posojila, če obstajajo), ne štejejo kot naložbenje (ali financiranje), saj so del splošnih ciljev in s tem vsakodnevnih poslov EU.

Naložbenje je pridobitev in odtujitev neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev ter drugih naložb, ki niso vključene med denarne ustreznike. Ne vključuje posojil, odobrenih upravičencem. Cilj tega dela je prikazati dejanske naložbe EU.

2.   POJASNILA K BILANCI STANJA

SREDSTVA

SREDSTVA

2.1.   NEOPREDMETENA SREDSTVA

NEOPREDMETENA SREDSTVA

| v milijonih EUR |
| --- |
| Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2016 | 820 |
| Povečanja | 105 |
| Odtujitve | (1) |
| Prerazporeditev med kategorijami sredstev | 4 |
| Druge spremembe | 12 |
| Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2017 | 940 |
| Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2016 | (439) |
| Stroški amortizacije za zadevno leto | (96) |
| Ponovno vknjižena amortizacija | (3) |
| Odtujitve | 4 |
| Prerazporeditev med kategorijami sredstev | (2) |
| Druge spremembe | 0 |
| Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2017 | (535) |
| Čista knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2017 | 405 |
| Čista knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2016 | 381 |

v milijonih EUR

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2016

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2016

820

820

Povečanja

Povečanja

105

105

Odtujitve

Odtujitve

(1)

(1)

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

4

4

Druge spremembe

Druge spremembe

12

12

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2017

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2017

940

940

Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2016

Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2016

(439)

(439)

Stroški amortizacije za zadevno leto

Stroški amortizacije za zadevno leto

(96)

(96)

Ponovno vknjižena amortizacija

Ponovno vknjižena amortizacija

(3)

(3)

Odtujitve

Odtujitve

4

4

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

(2)

(2)

Druge spremembe

Druge spremembe

0

0

Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2017

Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2017

(535)

(535)

Čista knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2017

Čista knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2017

405

405

Čista knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2016

Čista knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2016

381

381

Zgornji zneski se nanašajo predvsem na računalniško programsko opremo.

2.2.   OPREDMETENA OSNOVNA SREDSTVA

OPREDMETENA OSNOVNA SREDSTVA

Kategorija vesoljska sredstva vključuje operativna osnovna sredstva, povezana z vesoljskima programoma EU: globalnim satelitskim navigacijskim sistemom (GNSS), ki zajema Galileo in EGNOS, ter evropskim programom za opazovanje Zemlje Copernicus; sredstva za vesoljske sisteme, ki še ne delujejo, so vključena v postavko Sredstva v gradnji.

Za sistem Galileo so bili operativni konstelaciji leta 2017 dodani štirje novi sateliti, tako da jih je zdaj 18. Operativna osnovna sredstva Galileo so na dan 31. decembra 2017 znašala 2 276 milijonov EUR, brez amortizacije (leta 2016: 2 146 milijonov EUR). Preostala sredstva v gradnji v skupnem znesku 1 026 milijonov EUR (leta 2016: 756 milijonov EUR) vključujejo štiri satelite, izstreljene decembra 2017, za katere testiranje v orbiti na datum bilance stanja še ni bilo končano. Razvoj sistema Galileo se bo nadaljeval, dokler sistem ne bo dosegel polne operativne zmogljivosti. Ko bo dokončan, bo konstelacijo sistema Galileo sestavljalo 24 operativnih satelitov in šest rezervnih.

Kar zadeva program Copernicus, je leta 2017 operativen postal nov satelit (Sentinel 2B), ki se je pridružil drugim štirim operativnim satelitom programa Copernicus, s čimer se je skupna vrednost operativnih osnovnih sredstev programa povečala na 1 140 milijonov EUR (leta 2016: 1 073 milijonov EUR), brez nabrane amortizacije. Dodatnih 1 443 milijonov EUR, povezanih s sateliti Copernicus, je pripoznanih kot sredstva v gradnji (leta 2016: 1 133 milijonov EUR).

Osnovna sredstva, povezana z zemeljsko infrastrukturo skupne evropske geostacionarne navigacijske storitve (EGNOS), v višini 67 milijonov EUR (leta 2016: 83 milijonov EUR) so prav tako vključena v postavko vesoljska sredstva. Poleg tega sredstva v gradnji za EGNOS znašajo 52 milijonov EUR (leta 2016: 21 milijonov EUR).

Sredstva, povezana s vesoljskimi programi EU, se gradijo s pomočjo Evropske vesoljske agencije (ESA).

Opredmetena osnovna sredstva

Opredmetena osnovna sredstva

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Zemljišča in zgradbe | Vesoljska sredstva | Naprave in oprema | Pohištvo in vozila | Računalniška strojna oprema | Drugo | Finančni najemi | Sredstva v gradnji | Skupaj |
| Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2016 | 5 297 | 3 603 | 583 | 269 | 658 | 298 | 2 783 | 2 292 | 15 783 |
| Povečanja | 84 | 0 | 27 | 14 | 62 | 17 | 9 | 1 417 | 1 630 |
| Odtujitve | (24) | (1) | (17) | (19) | (49) | (8) | — | (0) | (119) |
| Prerazporeditev med kategorijami sredstev | 98 | 641 | 2 | 1 | 1 | 1 | (5) | (743) | (5) |
| Druge spremembe | 1 | 21 | 1 | 1 | 3 | 2 | — | (44) | (14) |
| Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2017 | 5 456 | 4 264 | 597 | 266 | 675 | 309 | 2 787 | 2 920 | 17 273 |
| Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2016 | (2 865 ) | (301) | (474) | (186) | (535) | (203) | (1 150 ) | | (5 715 ) |
| Stroški amortizacije za zadevno leto | (182) | (480) | (44) | (20) | (64) | (30) | (97) | | (917) |
| Ponovno vknjižena amortizacija | — | — | 9 | 2 | 18 | 1 | — | | 29 |
| Odtujitve | 13 | 1 | 8 | 16 | 32 | 7 | — | | 78 |
| Prerazporeditev med kategorijami sredstev | 0 | 0 | (0) | (0) | (1) | (0) | 3 | | 2 |
| Druge spremembe | (1) | (1) | (1) | (1) | (2) | (0) | — | | (6) |
| Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2017 | (3 035 ) | (780) | (502) | (188) | (553) | (226) | (1 244 ) | | (6 528 ) |
| ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. 12. 2017 | 2 422 | 3 484 | 95 | 78 | 122 | 83 | 1 543 | 2 920 | 10 745 |
| ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. 12. 2016 | 2 432 | 3 302 | 109 | 83 | 122 | 95 | 1 633 | 2 292 | 10 068 |

v milijonih EUR

Zemljišča in zgradbe

Vesoljska sredstva

Naprave in oprema

Pohištvo in vozila

Računalniška strojna oprema

Drugo

Finančni najemi

Sredstva v gradnji

Skupaj

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2016

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2016

5 297

5 297

3 603

3 603

583

583

269

269

658

658

298

298

2 783

2 783

2 292

2 292

15 783

15 783

Povečanja

Povečanja

84

84

0

0

27

27

14

14

62

62

17

17

9

9

1 417

1 417

1 630

1 630

Odtujitve

Odtujitve

(24)

(24)

(1)

(1)

(17)

(17)

(19)

(19)

(49)

(49)

(8)

(8)

—

—

(0)

(0)

(119)

(119)

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

98

98

641

641

2

2

1

1

1

1

1

1

(5)

(5)

(743)

(743)

(5)

(5)

Druge spremembe

Druge spremembe

1

1

21

21

1

1

1

1

3

3

2

2

—

—

(44)

(44)

(14)

(14)

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2017

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2017

5 456

5 456

4 264

4 264

597

597

266

266

675

675

309

309

2 787

2 787

2 920

2 920

17 273

17 273

Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2016

Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2016

(2 865 )

(2 865 )

(301)

(301)

(474)

(474)

(186)

(186)

(535)

(535)

(203)

(203)

(1 150 )

(1 150 )

(5 715 )

(5 715 )

Stroški amortizacije za zadevno leto

Stroški amortizacije za zadevno leto

(182)

(182)

(480)

(480)

(44)

(44)

(20)

(20)

(64)

(64)

(30)

(30)

(97)

(97)

(917)

(917)

Ponovno vknjižena amortizacija

Ponovno vknjižena amortizacija

—

—

9

9

2

2

18

18

1

1

—

29

29

Odtujitve

Odtujitve

13

13

1

1

8

8

16

16

32

32

7

7

—

—

78

78

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

0

0

0

0

(0)

(0)

(0)

(0)

(1)

(1)

(0)

(0)

3

3

2

2

Druge spremembe

Druge spremembe

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

(2)

(2)

(0)

(0)

—

—

(6)

(6)

Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2017

Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2017

(3 035 )

(3 035 )

(780)

(780)

(502)

(502)

(188)

(188)

(553)

(553)

(226)

(226)

(1 244 )

(1 244 )

(6 528 )

(6 528 )

ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. 12. 2017

ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. 12. 2017

2 422

2 422

3 484

3 484

95

95

78

78

122

122

83

83

1 543

1 543

2 920

2 920

10 745

10 745

ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. 12. 2016

ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. 12. 2016

2 432

2 432

3 302

3 302

109

109

83

83

122

122

95

95

1 633

1 633

2 292

2 292

10 068

10 068

2.3.   NALOŽBE, KI SE OBRAČUNAJO PO KAPITALSKI METODI

NALOŽBE, KI SE OBRAČUNAJO PO KAPITALSKI METODI

Delež EU, ki jo zastopa Komisija, v Evropskem investicijskem skladu (v nadaljnjem besedilu: EIS) se obravnava kot delež v pridruženem subjektu z uporabo kapitalske metode obračunavanja. EIS je finančna institucija EU, specializirana za zagotavljanje rizičnega kapitala in jamstev za mala in srednja podjetja. Sedež ima v Luksemburgu in deluje kot javno-zasebno partnerstvo, katerega članice so Evropska investicijska banka (EIB), EU in skupina finančnih institucij. Na dan 31. decembra 2017 je imela EU v lastniškem kapitalu EIS 29,7-odstotni lastniški delež (leta 2016: 28,1 %) in 29,7 % glasovalnih pravic (leta 2016: 28,1 %). EIS mora v skladu s svojim statutom v statutarno rezervo nameniti vsaj 20 % svojega letnega čistega rezultata, dokler skupna rezerva ne znaša 10 % vpisanega kapitala. Ta rezerva ni na voljo za razdeljevanje.

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Evropski investicijski sklad |
| Delež na dan 31. 12. 2016 | 528 |
| Prispevki | 44 |
| Prejete dividende | (7) |
| Delež v čistem rezultatu | 21 |
| Delež v čistih sredstvih | (6) |
| Delež na dan 31. 12. 2017 | 581 |

v milijonih EUR

Evropski investicijski sklad

Delež na dan 31. 12. 2016

Delež na dan 31. 12. 2016

528

528

Prispevki

Prispevki

44

44

Prejete dividende

Prejete dividende

(7)

(7)

Delež v čistem rezultatu

Delež v čistem rezultatu

21

21

Delež v čistih sredstvih

Delež v čistih sredstvih

(6)

(6)

Delež na dan 31. 12. 2017

Delež na dan 31. 12. 2017

581

581

EU je na podlagi njene udeležbe mogoče pripisati naslednje knjigovodske vrednosti:

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| | EIS skupaj | EIS skupaj |
| Sredstva | 2 488 | 2 301 |
| Obveznosti | (532) | (423) |
| Prihodki | 263 | 240 |
| Odhodki | (153) | (118) |
| Presežek/(primanjkljaj) | 110 | 122 |

v milijonih EUR

31. 12. 2017

31. 12. 2016

EIS skupaj

EIS skupaj

Sredstva

Sredstva

2 488

2 488

2 301

2 301

Obveznosti

Obveznosti

(532)

(532)

(423)

(423)

Prihodki

Prihodki

263

263

240

240

Odhodki

Odhodki

(153)

(153)

(118)

(118)

Presežek/(primanjkljaj)

Presežek/(primanjkljaj)

110

110

122

122

Po uskladitvi zgoraj povzetih finančnih podatkov s knjigovodsko vrednostjo deleža v EIS so vrednosti naslednje:

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Čista sredstva pridruženega subjekta | 1 956 | 1 878 |
| Lastniški delež EK v EIS | 29.7 % | 28.1 % |
| Knjigovodska vrednost | 581 | 528 |

v milijonih EUR

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Čista sredstva pridruženega subjekta

Čista sredstva pridruženega subjekta

1 956

1 956

1 878

1 878

Lastniški delež EK v EIS

Lastniški delež EK v EIS

29.7 %

29.7 %

28.1 %

28.1 %

Knjigovodska vrednost

Knjigovodska vrednost

581

581

528

528

EU, ki jo zastopa Komisija, je vplačala 20 % svojega vpisanega deleža v kapitalu EIS na dan 31. decembra 2017, pri čemer je nevpoklicani znesek, kot sledi:

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Kapital EIS skupaj | Kapital, ki ga je vpisala EU |
| Osnovni kapital skupaj | 4 500 | 1 337 |
| Vplačano | (900) | (267) |
| Nevpoklicano | 3 600 | 1 070 |

v milijonih EUR

Kapital EIS skupaj

Kapital, ki ga je vpisala EU

Osnovni kapital skupaj

Osnovni kapital skupaj

4 500

4 500

1 337

1 337

Vplačano

Vplačano

(900)

(900)

(267)

(267)

Nevpoklicano

Nevpoklicano

3 600

3 600

1 070

1 070

2.4.   FINANČNA SREDSTVA

FINANČNA SREDSTVA

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Nekratkoročna finančna sredstva | | | |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 2.4.1 | 11 758 | 9 131 |
| Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj | 2.4.2 | 16 | — |
| Posojila | 2.4.3 | 48 205 | 53 116 |
| | | 59 980 | 62 247 |
| Kratkoročna finančna sredstva | | | |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 2.4.1 | 1 873 | 1 311 |
| Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj | 2.4.2 | 6 | 0 |
| Posojila | 2.4.3 | 6 776 | 2 361 |
| | | 8 655 | 3 673 |
| Skupaj | | 68 635 | 65 920 |

v milijonih EUR

Pojasnilo

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Nekratkoročna finančna sredstva

Nekratkoročna finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

2.4.1

2.4.1

11 758

11 758

9 131

9 131

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

2.4.2

2.4.2

16

16

—

Posojila

Posojila

2.4.3

2.4.3

48 205

48 205

53 116

53 116

59 980

59 980

62 247

62 247

Kratkoročna finančna sredstva

Kratkoročna finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

2.4.1

2.4.1

1 873

1 873

1 311

1 311

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

2.4.2

2.4.2

6

6

0

0

Posojila

Posojila

2.4.3

2.4.3

6 776

6 776

2 361

2 361

8 655

8 655

3 673

3 673

Skupaj

Skupaj

68 635

68 635

65 920

65 920

2.4.1.   
  Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Naložbe sklada BUFI | 2 158 | 2 013 |
| ESPJ v likvidaciji | 1 658 | 1 685 |
| Evropska banka za obnovo in razvoj | 188 | 188 |
| | 4 004 | 3 886 |
| Jamstvena sklada za proračunska jamstva: | | |
| Jamstveni sklad EFSI | 3 414 | 948 |
| Jamstveni sklad za zunanje ukrepe | 2 199 | 2 069 |
| | 5 613 | 3 017 |
| Finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU: | | |
| Obzorje 2020 | 1 730 | 1 213 |
| Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja | 665 | 719 |
| Sklad za zagon pri ETF | 483 | 476 |
| Instrument za povezovanje Evrope | 482 | 483 |
| Evropski sklad za jugovzhodno Evropo | 119 | 118 |
| Posli rizičnega kapitala | 113 | 132 |
| Drugo | 422 | 398 |
| | 4 014 | 3 539 |
| Skupaj | 13 632 | 10 442 |
| Nekratkoročna | 11 758 | 9 131 |
| Kratkoročna | 1 873 | 1 311 |

v milijonih EUR

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Naložbe sklada BUFI

Naložbe sklada BUFI

2 158

2 158

2 013

2 013

ESPJ v likvidaciji

ESPJ v likvidaciji

1 658

1 658

1 685

1 685

Evropska banka za obnovo in razvoj

Evropska banka za obnovo in razvoj

188

188

188

188

4 004

4 004

3 886

3 886

Jamstvena sklada za proračunska jamstva:

Jamstvena sklada za proračunska jamstva:

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI

3 414

3 414

948

948

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

2 199

2 199

2 069

2 069

5 613

5 613

3 017

3 017

Finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU:

Finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU:

Obzorje 2020

Obzorje 2020

1 730

1 730

1 213

1 213

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja

665

665

719

719

Sklad za zagon pri ETF

Sklad za zagon pri ETF

483

483

476

476

Instrument za povezovanje Evrope

Instrument za povezovanje Evrope

482

482

483

483

Evropski sklad za jugovzhodno Evropo

Evropski sklad za jugovzhodno Evropo

119

119

118

118

Posli rizičnega kapitala

Posli rizičnega kapitala

113

113

132

132

Drugo

Drugo

422

422

398

398

4 014

4 014

3 539

3 539

Skupaj

Skupaj

13 632

13 632

10 442

10 442

Nekratkoročna

Nekratkoročna

11 758

11 758

9 131

9 131

Kratkoročna

Kratkoročna

1 873

1 873

1 311

1 311

EU ima skupaj za 13 632 milijonov EUR za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev, od tega jih ima 12 048 milijonov EUR v obliki dolžniških vrednostnih papirjev (npr. obveznice), 1 333 milijonov EUR v obliki lastniških instrumentov in 251 milijonov EUR v obliki naložb v enotni sklad EIB (sklad denarnega trga). Dolžniški vrednostni papirji in enote v enotnem skladu EIB se večinoma uporabljajo za začasno vlaganje zneskov, dodeljenih jamstvenim instrumentom EU in instrumentom EU za delitev tveganja, dokler se ne uporabijo za unovčitev jamstva.

Naložbe sklada BUFI

Naložbe sklada BUFI

Začasno plačane globe v zadevah na področju konkurence se dodelijo v namenski sklad (sklad BUFI – sklad „Budget Fines“ (proračunske globe)), Komisija pa jih vlaga v dolžniške instrumente, ki so razvrščeni kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva.

ESPJ v likvidaciji

ESPJ v likvidaciji

Kar zadeva zneske Evropske skupnosti za premog in jeklo (ESPJ) v likvidaciji, so vsa za prodajo razpoložljiva finančna sredstva dolžniški vrednostni papirji, ki so izraženi v eurih in kotirajo na delujočih trgih.

Evropska banka za obnovo in razvoj

Evropska banka za obnovo in razvoj

EU ima finančno naložbo v kapitalu Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD), pri čemer je imela na dan 31. decembra 201790 044 delnic (leta 2016: 90 044 delnic), ki pomenijo 3 % skupnega vpisanega osnovnega kapitala. EU je vpisala skupni znesek osnovnega kapitala v višini 900 milijonov EUR, od tega je 713 milijonov EUR zdaj nevpoklicanih. V skladu s sporazumom o ustanovitvi EBRD veljajo za delničarje nekatere pogodbene omejitve, kot je dejstvo, da delnice niso prenosljive, zgornja meja za njihov odkup pa je največja izvirna nakupna vrednost.

EU meri naložbo v EBRD po pošteni vrednosti. Šteje se, da izvirna nakupna vrednost pomeni najboljšo oceno poštene vrednosti, zlasti zaradi zgoraj navedenih pogodbenih omejitev. Čeprav delnice EBRD ne kotirajo na nobeni borzi, nedavni posli v zvezi z lastniškim kapitalom subjekta, v katerega se vlaga (izdaja kapitala po nominalni vrednosti), kažejo, da v tem primeru nabavna vrednost pomeni najboljšo oceno poštene vrednosti.

JAMSTVENA SKLADA ZA PRORAČUNSKA JAMSTVA

JAMSTVENA SKLADA ZA PRORAČUNSKA JAMSTVA

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI

Na podlagi uredbe o EFSI je bil ustanovljen Jamstveni sklad EFSI za zagotavljanje likvidnostne rezerve za morebitne izgube, ki bi jih imela EIB pri svojih poslih financiranja in naložb, ki so upravičeni do jamstva EU v okviru EFSI v skladu s sporazumom o EFSI – glej pojasnilo 4.1.1. Jamstveni sklad EFSI se financira s prispevki iz proračuna EU. Financira se tudi z donosi na vložena sredstva jamstvenega sklada, prihodki, ki jih je EU prejela kot nadomestilo za jamstvo v skladu s sporazumom o EFSI, ter zneski, ki jih EIB izterja od dolžnikov, ki niso poravnali obveznosti, v zvezi s prejšnjimi unovčitvami jamstva. Sklad upravlja Komisija, ki je pooblaščena za vlaganje sredstev Jamstvenega sklada EFSI na finančnih trgih v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja ob upoštevanju ustreznih bonitetnih pravil. Jamstveni sklad EFSI je začel delovati aprila 2016. V skladu z uredbo o skladu EFSI, kakor je bila spremenjena decembra 2017 (z Uredbo (EU) 2017/2396), se bodo postopoma zagotavljale rezervacije za jamstveni sklad in sčasoma dosegle 9,1 milijarde EUR, tj. 35 % vseh obveznosti jamstva EU v okviru EFSI.

4.1.1

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe krije posojila, zajamčena s proračunom EU, zlasti posojila EIB zunaj EU, financirana iz lastnih sredstev EIB, in posojila v okviru makrofinančne pomoči ter posojila Euratom zunaj EU – glej pojasnilo 4.1.1. Gre za dolgoročni instrument (nekratkoročni del: 2 078 milijonov EUR), ki ga upravlja EIB, njegov cilj pa je zajeti vsa neodplačana posojila, za katera jamči EU. Sklad se financira s plačili iz proračuna EU, prihodki od obresti na naložbe iz sredstev sklada in zneski, izterjanimi od dolžnikov, ki niso poravnali obveznosti in za katere je sklad moral aktivirati svoje jamstvo. Sredstva sklada bi bilo treba ohranjati v ciljnem znesku, ki ustreza 9 % zajamčenih posojil, ki niso poravnana ob koncu leta. Razlika med ciljnim zneskom in vrednostjo sredstev sklada ob koncu leta se pokrije iz proračuna EU v letu n + 2, medtem ko se vsak presežek vrne nazaj v proračun EU.

4.1.1.

FINANČNI INSTRUMENTI, KI SE FINANCIRAJO IZ PRORAČUNA EU

FINANČNI INSTRUMENTI, KI SE FINANCIRAJO IZ PRORAČUNA EU

Za pregled vseh finančnih instrumentov, ki se financirajo iz proračuna, glej Razpravo o računovodskih izkazih in njihovo analizo.

Obzorje 2020

Obzorje 2020

V skladu z uredbo EU o vzpostavitvi programa Obzorje 2020 – okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – so bili vzpostavljeni novi finančni instrumenti za izboljšanje dostopa do financiranja za subjekte, ki se ukvarjajo z raziskavami in inovacijami. Ti instrumenti so: storitev za posojila in jamstva za raziskave in inovacije InnovFin, v okviru katere Komisija deli finančno tveganje, povezano s portfeljem novih poslov financiranja, ki jih je sklenila EIB; jamstvo InnovFin za MSP, vključno z instrumentom neomejenega jamstva pobude za MSP (SIUGI), to sta jamstvena instrumenta, ki ju upravlja EIS ter zagotavljata jamstva in zavarovanje jamstev finančnim posrednikom za nove portfelje posojil (v okviru SIUGI Komisija deli finančno tveganje, povezano z danim jamstvom, z državami članicami, EIS in EIB), ter kapitalski instrument za raziskave in inovacije InnovFin, ki zagotavlja naložbe v sklade tveganega kapitala in ga upravlja EIS.

storitev za posojila in jamstva za raziskave in inovacije InnovFin

jamstvo InnovFin za MSP, vključno z instrumentom neomejenega jamstva pobude za MSP (SIUGI)

kapitalski instrument za raziskave in inovacije InnovFin

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF) upravlja EIB, naložbeni portfelj Komisije pa se uporablja za rezervacije za finančna tveganja za posojila in jamstva, ki jih EIB zagotovi upravičenim raziskovalnim projektom. Skladu za financiranje na osnovi delitve tveganja je bil v večletnem finančnem okviru 2007–2013 skupno dodeljen proračun EU v višini do 1 milijarde EUR. V večletnem finančnem okviru 2014–2020 niso predvideni novi proračunski prispevki v sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja. Skupno tveganje EU je omejeno na znesek, ki ga prispeva v sklad.

Sklad za zagon pri ETF

Sklad za zagon pri ETF

To so lastniški instrumenti, ki so se financirali iz programa za rast in zaposlovanje, večletnega programa za podjetja in podjetništvo, programa za konkurenčnost in inovativnost ter pilotnega projekta za prenos tehnologij, ki so pod skrbništvom EIS ter podpirajo ustanavljanje in financiranje zagonskih MSP z vlaganjem v primerne specializirane sklade tveganega kapitala.

Instrument za povezovanje Evrope

Instrument za povezovanje Evrope

V skladu z Uredbo (EU) št. 1316/2013 je bil ustanovljen dolžniški instrument Instrument za povezovanje Evrope (v nadaljnjem besedilu: IPE) za omogočanje lažjega dostopa do financiranja za infrastrukturne projekte v sektorjih prometa, telekomunikacij in energetike. Upravlja ga EIB na podlagi sporazuma z EU. Dolžniški finančni instrument IPE je nadaljevanje Instrumenta za posojilna jamstva za projekte TEN-T in pilotne faze Pobude za projektne obveznice. Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T in portfelj Pobude za projektne obveznice sta bila združena v finančni instrument IPE z učinkom od 1. januarja 2016. Ta nudi delitev tveganja za dolžniško financiranje v obliki prednostnega in podrejenega dolga ali jamstev ter podporo za projektne obveznice.

2.4.2.   
  Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

| v milijonih EUR |
| --- |
| Vrsta izvedenega finančnega instrumenta | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Nominalni znesek | Poštena vrednost | Nominalni znesek | Poštena vrednost |
| Valutna nestandardizirana terminska pogodba | 634 | 6 | 50 | 0 |
| Jamstvo EFSI za portfelj lastniških instrumentov | 258 | 16 | — | — |
| Skupaj | 892 | 23 | 50 | 0 |
| Nekratkoročna | 258 | 16 | — | — |
| Kratkoročna | 634 | 6 | 50 | 0 |

v milijonih EUR

Vrsta izvedenega finančnega instrumenta

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Nominalni znesek

Poštena vrednost

Nominalni znesek

Poštena vrednost

Valutna nestandardizirana terminska pogodba

Valutna nestandardizirana terminska pogodba

634

634

6

6

50

50

0

0

Jamstvo EFSI za portfelj lastniških instrumentov

Jamstvo EFSI za portfelj lastniških instrumentov

258

258

16

16

—

—

Skupaj

Skupaj

892

892

23

23

50

50

0

0

Nekratkoročna

Nekratkoročna

258

258

16

16

—

—

Kratkoročna

Kratkoročna

634

634

6

6

50

50

0

0

EU sklepa valutne nestandardizirane terminske pogodbe, da bi se zavarovala pred valutnim tveganjem, povezanim z dolžniškimi vrednostnimi papirji, izraženimi v ameriških dolarjih, ki jih ima v posesti Jamstveni sklad EFSI. EU v skladu z valutnimi nestandardiziranimi terminskimi pogodbami na datum zapadlosti plača pogodbeno dogovorjen nominalni znesek v tuji valuti („plačilni del“), kot je predstavljen v razpredelnici zgoraj, in prejme nominalni znesek v eurih („prejemni del“). Take pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih se merijo po pošteni vrednosti na dan bilance stanja in se razvrstijo bodisi kot finančna sredstva bodisi kot finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, odvisno od tega, ali je njihova poštena vrednost pozitivna ali negativna. Na dan 31. decembra 2017 je bila aktivna samo ena valutna nestandardizirana terminska pogodba, ki je imela pozitivno pošteno vrednost v višini 6 milijonov EUR (raven 2 hierarhije PV) in je pripoznana med finančnimi sredstvi po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj.

Jamstvo EU v okviru EFSI, zagotovljeno skupini EIB v zvezi s portfelji kapitalskih naložb, je razvrščeno kot izvedeni finančni instrument in obračunano kot finančno sredstvo ali finančna obveznost po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj (raven 3 hierarhije PV) – glej pojasnilo 4.1.1. Na dan 31. decembra 2017 je znesek osnovnih kapitalskih naložb, ki sta jih zagotovila EIB in EIS, znašal 258 milijonov EUR, poštena vrednost jamstva EU v okviru EFSI za portfelje lastniških instrumentov EFSI pa je znašala 16 milijonov EUR.

4.1.1

Hierarhija poštene vrednosti finančnih sredstev, merjenih po pošteni vrednosti

Hierarhija poštene vrednosti finančnih sredstev, merjenih po pošteni vrednosti

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Raven 1: Kotirane cene na delujočih trgih | 11 983 | 8 910 |
| Raven 2: Opazovani vhodni podatki, razen kotiranih cen | 510 | 231 |
| Raven 3: Tehnike vrednotenja z vhodnimi podatki, ki ne temeljijo na podatkih z opazovanih trgov | 1 161 | 1 302 |
| Skupaj | 13 654 | 10 442 |

v milijonih EUR

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Raven 1: Kotirane cene na delujočih trgih

Raven 1: Kotirane cene na delujočih trgih

11 983

11 983

8 910

8 910

Raven 2: Opazovani vhodni podatki, razen kotiranih cen

Raven 2: Opazovani vhodni podatki, razen kotiranih cen

510

510

231

231

Raven 3: Tehnike vrednotenja z vhodnimi podatki, ki ne temeljijo na podatkih z opazovanih trgov

Raven 3: Tehnike vrednotenja z vhodnimi podatki, ki ne temeljijo na podatkih z opazovanih trgov

1 161

1 161

1 302

1 302

Skupaj

Skupaj

13 654

13 654

10 442

10 442

V danem obdobju ni bilo prenosov med ravnjo 1 in ravnjo 2.

Uskladitev finančnih sredstev, merjenih s tehnikami vrednotenja z vhodnimi podatki, ki ne temeljijo na podatkih z opazovanih trgov (raven 3)

Uskladitev finančnih sredstev, merjenih s tehnikami vrednotenja z vhodnimi podatki, ki ne temeljijo na podatkih z opazovanih trgov (raven 3)

| v milijonih EUR |
| --- |
| Začetna bilanca na dan 31. 12. 2016 | 1 302 |
| Nakup in prodaja | 39 |
| Dobički ali izgube za zadevno obdobje v finančnih prihodkih ali stroških financiranja | (21) |
| Dobički ali izgube v čistih sredstvih | 30 |
| Prenosi na raven 3 | — |
| Prenosi z ravni 3 | (188) |
| Drugo | — |
| Končna bilanca na dan 31. 12. 2017 | 1 161 |

v milijonih EUR

Začetna bilanca na dan 31. 12. 2016

Začetna bilanca na dan 31. 12. 2016

1 302

1 302

Nakup in prodaja

Nakup in prodaja

39

39

Dobički ali izgube za zadevno obdobje v finančnih prihodkih ali stroških financiranja

Dobički ali izgube za zadevno obdobje v finančnih prihodkih ali stroških financiranja

(21)

(21)

Dobički ali izgube v čistih sredstvih

Dobički ali izgube v čistih sredstvih

30

30

Prenosi na raven 3

Prenosi na raven 3

—

Prenosi z ravni 3

Prenosi z ravni 3

(188)

(188)

Drugo

Drugo

—

Končna bilanca na dan 31. 12. 2017

Končna bilanca na dan 31. 12. 2017

1 161

1 161

2.4.3.   
  Posojila

Posojila

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Posojila za finančno pomoč | 2.4.3.1 | 54 844 | 55 134 |
| Druga posojila | 2.4.3.2 | 137 | 343 |
| Skupaj | | 54 981 | 55 477 |
| Nekratkoročna | | 48 205 | 53 116 |
| Kratkoročna | | 6 776 | 2 361 |

v milijonih EUR

Pojasnilo

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Posojila za finančno pomoč

Posojila za finančno pomoč

2.4.3.1

2.4.3.1

54 844

54 844

55 134

55 134

Druga posojila

Druga posojila

2.4.3.2

2.4.3.2

137

137

343

343

Skupaj

Skupaj

54 981

54 981

55 477

55 477

Nekratkoročna

Nekratkoročna

48 205

48 205

53 116

53 116

Kratkoročna

Kratkoročna

6 776

6 776

2 361

2 361

2.4.3.1.   Posojila za finančno pomoč

Posojila za finančno pomoč

| v milijonih EUR |
| --- |
| | EMFS | Plačilno bilančna posojila | Makrofinančna pomoč | Euratom | ESPJ v likvidaciji | Skupaj |
| Skupaj na dan 31. 12. 2016 | 47 456 | 4 272 | 2 964 | 252 | 191 | 55 134 |
| Nova posojila | — | — | 1 013 | 50 | — | 1 063 |
| Povračila | — | (1 150 ) | (58) | (51) | (76) | (1 335 ) |
| Tečajne razlike | — | — | — | (1) | (7) | (8) |
| Spremembe knjigovodske vrednosti | 0 | (8) | 5 | 0 | (8) | (11) |
| Oslabitev | — | — | — | — | — | — |
| Skupaj na dan 31. 12. 2017 | 47 456 | 3 114 | 3 924 | 250 | 100 | 54 844 |
| Nekratkoročna | 42 300 | 1 700 | 3 846 | 203 | 96 | 48 144 |
| Kratkoročna | 5 156 | 1 414 | 78 | 47 | 5 | 6 700 |

v milijonih EUR

EMFS

Plačilno bilančna posojila

Makrofinančna pomoč

Euratom

ESPJ v likvidaciji

Skupaj

Skupaj na dan 31. 12. 2016

Skupaj na dan 31. 12. 2016

47 456

47 456

4 272

4 272

2 964

2 964

252

252

191

191

55 134

55 134

Nova posojila

Nova posojila

—

—

—

1 013

1 013

50

50

—

1 063

1 063

Povračila

Povračila

—

—

(1 150 )

(1 150 )

(58)

(58)

(51)

(51)

(76)

(76)

(1 335 )

(1 335 )

Tečajne razlike

Tečajne razlike

—

—

—

(1)

(1)

(7)

(7)

(8)

(8)

Spremembe knjigovodske vrednosti

Spremembe knjigovodske vrednosti

0

0

(8)

(8)

5

5

0

0

(8)

(8)

(11)

(11)

Oslabitev

Oslabitev

—

—

—

—

—

—

Skupaj na dan 31. 12. 2017

Skupaj na dan 31. 12. 2017

47 456

47 456

3 114

3 114

3 924

3 924

250

250

100

100

54 844

54 844

Nekratkoročna

Nekratkoročna

42 300

42 300

1 700

1 700

3 846

3 846

203

203

96

96

48 144

48 144

Kratkoročna

Kratkoročna

5 156

5 156

1 414

1 414

78

78

47

47

5

5

6 700

6 700

Nominalna vrednost posojil za finančno pomoč na dan 31. decembra 2017, vključno s posojili ESPJ v likvidaciji, znaša 54 093 milijonov EUR (leta 2016: 54 373 milijonov EUR). Sprememba knjigovodske vrednosti ustreza spremembi natečenih obresti.

EMFS omogoča dodelitev finančne pomoči državi članici, ki je v težavah ali ji zaradi izjemnih okoliščin, nad katerimi nima nikakršnega nadzora, resno grozijo hude težave. Pomoč je lahko v obliki posojila ali kreditne linije. S sklepi Sveta za ekonomske in finančne zadeve z dne 9. maja 2010 je bil ta mehanizem omejen na 60 milijard EUR, vendar pravno določena omejitev omejuje obseg neodplačanih posojil ali kreditnih linij na varnostno rezervo, ki je na razpolago v okviru zgornje meje lastnih sredstev. Za najeta posojila, povezana z izplačanimi posojili iz EMFS, jamči proračun EU. Ni predvideno, da bo EMFS izvajal nove programe financiranja ali sklepal nove sporazume o posojilih.

Aranžma za plačilnobilančna posojila je na politikah temelječ finančni instrument, ki zagotavlja srednjeročno finančno pomoč državam članicam EU, ki niso prevzele eura. Omogoča odobravanje posojil državam članicam, ki imajo težave glede plačilne bilance ali pretoka kapitala, ali pa obstaja resna nevarnost, da bi v tovrstne težave zašle. Terjatve iz posojil, ki se odobrijo na podlagi tega instrumenta, so omejene na največ 50 milijard EUR. Za najeta posojila, povezana s temi plačilnobilančnimi posojili, jamči proračun EU.

Makrofinančna pomoč je na politikah temelječ finančni instrument za nevezano in nenamensko plačilnobilančno in/ali proračunsko podporo partnerskim državam, ki so v programu pomoči Mednarodnega denarnega sklada. Daje se v obliki srednjeročnih/dolgoročnih posojil ali nepovratnih sredstev ali ustrezne kombinacije obeh in običajno dopolnjuje financiranje, zagotovljeno v okviru programa za prilagoditev in reforme, ki ga podpira MDS. Za ta posojila jamči Jamstveni sklad za zunanje ukrepe. Leta 2017 so nova izplačila posojil v okviru makrofinančne pomoči znašala skupaj 1 013 milijonov EUR, od tega je bilo 600 milijonov EUR zagotovljenih Ukrajini, 300 milijonov EUR Tuniziji, 100 milijonov EUR Jordaniji in 13 milijonov EUR Gruziji. Na dan 31. decembra 2017 je bilo v zvezi s sporazumom o posojilih v okviru makrofinančne pomoči odobrenih dodatnih 460 milijonov EUR, in sicer za Tunizijo (300 milijonov EUR), Jordanijo (100 milijonov EUR) in Moldavijo (60 milijonov EUR), vendar zneski še niso bili izplačani – glej pojasnilo 4.1.2. Preostali znesek v višini 600 milijonov EUR je bil na podlagi sporazuma o posojilu v okviru makrofinančne pomoči na voljo Ukrajini, vendar ta zneska ni zahtevala v obdobju razpoložljivosti, ki je poteklo januarja 2018.

4.1.2

Evropska skupnost za atomsko energijo (Euratom, ki ga zastopa Komisija) daje posojila državam članicam in državam nečlanicam ter subjektom iz držav članic in nečlanic za financiranje projektov v zvezi z energetskimi objekti. Na dan 31. decembra 2017 so bila Ukrajini odobrena posojila za projekte v višini 250 milijonov EUR, vendar znesek še ni bil izplačan – glej pojasnilo 4.1.2. Prejeta so bila jamstva tretjih oseb v višini 250 milijonov EUR (leta 2016: 252 milijonov EUR) za kritje posojil Euratom.

4.1.2

Posojila ESPJ v likvidaciji niso posojila za finančno pomoč, ampak zadolžnice za usklajevanje denarnih tokov z najetimi posojili. Vendar so bila – podobno kot posojila za finančno pomoč – odobrena iz izposojenih sredstev v skladu s členoma 54 in 56 Pogodbe ESPJ za financiranje projektov.

Efektivne obrestne mere posojil (izražene kot razpon obrestnih mer)

Efektivne obrestne mere posojil (izražene kot razpon obrestnih mer)

| | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| --- | --- | --- |
| Makrofinančna pomoč | 0 % — 4,54  % | 0 % — 4,54  % |
| Euratom | 0,08  % — 5,76  % | 0 % — 5,76  % |
| Plačilnobilančna posojila | 2,88  % — 3,38  % | 2,37  % — 3,37  % |
| Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EMFS) | 0,62  % — 3,75  % | 0,62  % — 3,75  % |
| ESPJ v likvidaciji | 5,23  % — 5,81  % | 5,23  % — 5,81  % |

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Makrofinančna pomoč

Makrofinančna pomoč

0 % — 4,54  %

0 % — 4,54  %

0 % — 4,54  %

0 % — 4,54  %

Euratom

Euratom

0,08  % — 5,76  %

0,08  % — 5,76  %

0 % — 5,76  %

0 % — 5,76  %

Plačilnobilančna posojila

Plačilnobilančna posojila

2,88  % — 3,38  %

2,88  % — 3,38  %

2,37  % — 3,37  %

2,37  % — 3,37  %

Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EMFS)

Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EMFS)

0,62  % — 3,75  %

0,62  % — 3,75  %

0,62  % — 3,75  %

0,62  % — 3,75  %

ESPJ v likvidaciji

ESPJ v likvidaciji

5,23  % — 5,81  %

5,23  % — 5,81  %

5,23  % — 5,81  %

5,23  % — 5,81  %

2.4.3.2.   Druga posojila

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Posojila s posebnimi pogoji | 78 | 93 |
| Stanovanjska posojila ESPJ v likvidaciji | 4 | 5 |
| Vezane vloge od 3 do 12 mesecev | 55 | 245 |
| Skupaj | 137 | 343 |
| Nekratkoročna | 61 | 77 |
| Kratkoročna | 76 | 266 |

v milijonih EUR

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Posojila s posebnimi pogoji

Posojila s posebnimi pogoji

78

78

93

93

Stanovanjska posojila ESPJ v likvidaciji

Stanovanjska posojila ESPJ v likvidaciji

4

4

5

5

Vezane vloge od 3 do 12 mesecev

Vezane vloge od 3 do 12 mesecev

55

55

245

245

Skupaj

Skupaj

137

137

343

343

Nekratkoročna

Nekratkoročna

61

61

77

77

Kratkoročna

Kratkoročna

76

76

266

266

Nominalna vrednost drugih posojil na dan 31. decembra 2017 skupaj znaša 561 milijonov EUR (leta 2016: 673 milijonov EUR).

Posojila s posebnimi pogoji so odobrena po ugodnejših obrestnih merah v okviru sodelovanja z državami nečlanicami.

Oslabitev drugih posojil

Oslabitev drugih posojil

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2016 | Povečanja | Razveljavitve | Odpisi vrednosti | Drugo | 31. 12. 2017 |
| Posojila s posebnimi pogoji | 7 | 0 | — | — | — | 8 |
| Prenesena posojila | 332 | 100 | (0) | — | — | 432 |
| Skupaj | 339 | 101 | (0) | — | — | 440 |

v milijonih EUR

31. 12. 2016

Povečanja

Razveljavitve

Odpisi vrednosti

Drugo

31. 12. 2017

Posojila s posebnimi pogoji

Posojila s posebnimi pogoji

7

7

0

0

—

—

—

—

—

—

8

8

Prenesena posojila

Prenesena posojila

332

332

100

100

(0)

(0)

—

—

—

—

432

432

Skupaj

Skupaj

339

339

101

101

(0)

(0)

—

—

—

—

440

440

Prenesena posojila so neodplačana posojila, ki jih je odobrila EIB in so zajamčena iz proračuna EU ter za katera so bile vse pravice s subrogacijo prenesene na EU po plačilu iz Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe. Ta posojila so v celoti oslabljena za znesek v višini 432 milijonov EUR (leta 2016: 332 milijonov EUR). Unovčitve jamstev iz leta 2017 so bile delno pokrite s finančnimi rezervacijami iz prejšnjih let. V skladu s sporazumom med EU in EIB postopek izterjave začne EIB v imenu EU, da bi izterjala morebitne dolgovane zneske.

2.5.   PREDHODNO FINANCIRANJE

PREDHODNO FINANCIRANJE

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Nekratkoročno predhodno financiranje | | | |
| Predhodno financiranje | 2.5.1 | 21 939 | 20 219 |
| Drugi predujmi državam članicam | 2.5.2 | 3 018 | 1 651 |
| Prispevek za skrbniške sklade | | 64 | 31 |
| | | 25 022 | 21 901 |
| Kratkoročno predhodno financiranje | | | |
| Predhodno financiranje | 2.5.1 | 22 361 | 21 386 |
| Drugi predujmi državam članicam | 2.5.2 | 1 645 | 2 183 |
| | | 24 005 | 23 569 |
| Skupaj | | 49 027 | 45 470 |

v milijonih EUR

Pojasnilo

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Nekratkoročno predhodno financiranje

Nekratkoročno predhodno financiranje

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.5.1

2.5.1

21 939

21 939

20 219

20 219

Drugi predujmi državam članicam

Drugi predujmi državam članicam

2.5.2

2.5.2

3 018

3 018

1 651

1 651

Prispevek za skrbniške sklade

Prispevek za skrbniške sklade

64

64

31

31

25 022

25 022

21 901

21 901

Kratkoročno predhodno financiranje

Kratkoročno predhodno financiranje

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.5.1

2.5.1

22 361

22 361

21 386

21 386

Drugi predujmi državam članicam

Drugi predujmi državam članicam

2.5.2

2.5.2

1 645

1 645

2 183

2 183

24 005

24 005

23 569

23 569

Skupaj

Skupaj

49 027

49 027

45 470

45 470

Obseg zneskov predhodnega financiranja v različnih programih mora zadostovati, da se upravičencu zagotovijo potrebna sredstva za začetek projekta, hkrati pa je treba zagotoviti zaščito finančnih interesov EU ter upoštevati pravne in operativne omejitve ter omejitve zaradi stroškovne učinkovitosti. Komisija vse te vidike ustrezno upošteva v prizadevanju, da se izboljša nadaljnje spremljanje predhodnega financiranja.

2.5.1.   
  Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Bruto znesek | Obračunano prek presečnega datuma | Čisti znesek na dan 31. 12. 2017 | Bruto znesek | Obračunano prek presečnega datuma | Čisti znesek na dan 31. 12. 2016 |
| Deljeno upravljanje | | | | | | |
| EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja | 3 735 | — | 3 735 | 3 955 | — | 3 955 |
| ESRR in KS | 20 561 | (5 678 ) | 14 883 | 19 858 | (4 727 ) | 15 131 |
| ESS | 6 792 | (1 182 ) | 5 610 | 6 477 | (617) | 5 860 |
| Drugo | 5 037 | (2 267 ) | 2 770 | 4 219 | (2 393 ) | 1 826 |
| | 36 125 | (9 127 ) | 26 998 | 34 509 | (7 737 ) | 26 772 |
| Neposredno upravljanje | | | | | | |
| Izvedli: | | | | | | |
| Komisija | 12 165 | (8 331 ) | 3 834 | 12 424 | (8 843 ) | 3 581 |
| Izvajalske agencije EU | 13 843 | (8 749 ) | 5 094 | 13 136 | (8 348 ) | 4 788 |
| Skrbniški skladi | 440 | (212) | 228 | 142 | (82) | 60 |
| | 26 447 | (17 292 ) | 9 155 | 25 701 | (17 273 ) | 8 429 |
| Posredno upravljanje | | | | | | |
| Izvedli: | | | | | | |
| Druge agencije in organi EU | 723 | (148) | 575 | 616 | (157) | 459 |
| Tretje države | 1 586 | (956) | 630 | 1 861 | (1 135 ) | 726 |
| Mednarodne organizacije | 9 000 | (5 879 ) | 3 121 | 7 230 | (4 432 ) | 2 797 |
| Drugi subjekti | 7 753 | (3 933 ) | 3 820 | 6 498 | (4 077 ) | 2 422 |
| | 19 062 | (10 916 ) | 8 146 | 16 206 | (9 801 ) | 6 404 |
| Skupaj | 81 635 | (37 335 ) | 44 300 | 76 416 | (34 811 ) | 41 605 |
| Nekratkoročno | 21 939 | — | 21 939 | 20 219 | — | 20 219 |
| Kratkoročno | 59 696 | (37 335 ) | 22 361 | 56 197 | (34 811 ) | 21 386 |

v milijonih EUR

Bruto znesek

Obračunano prek presečnega datuma

Čisti znesek na dan 31. 12. 2017

Bruto znesek

Obračunano prek presečnega datuma

Čisti znesek na dan 31. 12. 2016

Deljeno upravljanje

Deljeno upravljanje

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

3 735

3 735

—

3 735

3 735

3 955

3 955

—

—

3 955

3 955

ESRR in KS

ESRR in KS

20 561

20 561

(5 678 )

(5 678 )

14 883

14 883

19 858

19 858

(4 727 )

(4 727 )

15 131

15 131

ESS

ESS

6 792

6 792

(1 182 )

(1 182 )

5 610

5 610

6 477

6 477

(617)

(617)

5 860

5 860

Drugo

Drugo

5 037

5 037

(2 267 )

(2 267 )

2 770

2 770

4 219

4 219

(2 393 )

(2 393 )

1 826

1 826

36 125

36 125

(9 127 )

(9 127 )

26 998

26 998

34 509

34 509

(7 737 )

(7 737 )

26 772

26 772

Neposredno upravljanje

Neposredno upravljanje

Izvedli:

Izvedli:

Komisija

Komisija

12 165

12 165

(8 331 )

(8 331 )

3 834

3 834

12 424

12 424

(8 843 )

(8 843 )

3 581

3 581

Izvajalske agencije EU

Izvajalske agencije EU

13 843

13 843

(8 749 )

(8 749 )

5 094

5 094

13 136

13 136

(8 348 )

(8 348 )

4 788

4 788

Skrbniški skladi

Skrbniški skladi

440

440

(212)

(212)

228

228

142

142

(82)

(82)

60

60

26 447

26 447

(17 292 )

(17 292 )

9 155

9 155

25 701

25 701

(17 273 )

(17 273 )

8 429

8 429

Posredno upravljanje

Posredno upravljanje

Izvedli:

Izvedli:

Druge agencije in organi EU

Druge agencije in organi EU

723

723

(148)

(148)

575

575

616

616

(157)

(157)

459

459

Tretje države

Tretje države

1 586

1 586

(956)

(956)

630

630

1 861

1 861

(1 135 )

(1 135 )

726

726

Mednarodne organizacije

Mednarodne organizacije

9 000

9 000

(5 879 )

(5 879 )

3 121

3 121

7 230

7 230

(4 432 )

(4 432 )

2 797

2 797

Drugi subjekti

Drugi subjekti

7 753

7 753

(3 933 )

(3 933 )

3 820

3 820

6 498

6 498

(4 077 )

(4 077 )

2 422

2 422

19 062

19 062

(10 916 )

(10 916 )

8 146

8 146

16 206

16 206

(9 801 )

(9 801 )

6 404

6 404

Skupaj

Skupaj

81 635

81 635

(37 335 )

(37 335 )

44 300

44 300

76 416

76 416

(34 811 )

(34 811 )

41 605

41 605

Nekratkoročno

Nekratkoročno

21 939

21 939

—

21 939

21 939

20 219

20 219

—

20 219

20 219

Kratkoročno

Kratkoročno

59 696

59 696

(37 335 )

(37 335 )

22 361

22 361

56 197

56 197

(34 811 )

(34 811 )

21 386

21 386

Predhodno financiranje pomeni izplačana denarna sredstva in s tem izvrševanje odobritev plačil. Kot je pojasnjeno v pojasnilu 1.5.7, so to predujmi in zanje še niso nastali stroški. Zato predhodno financiranje kljub temu, da zmanjšuje neporavnane obveznosti (glej pojasnilo 5.1), predstavlja stroške, ki še niso pripoznani v izkazu poslovnega izida.

5.1

Zaključek programskega obdobja 2007–2013 ter postopna vzpostavitev programov v obdobju 2014–2020 močno vplivata na zneske v bilanci stanja: predhodno financiranje, povezano s starimi programi, se zmanjšuje zaradi priznanja stroškov ob zaključevanju programov, medtem ko je bilo v zvezi z novim programskim obdobjem izplačanega več predhodnega financiranja.

Pri deljenem upravljanju ta prehod med programskima obdobjema pojasnjuje tudi gibanje kratkoročnega in nekratkoročnega predhodnega financiranja. Kar zadeva programsko obdobje 2014–2020, so plačila začetnega predhodnega financiranja knjižena kot nekratkoročna, medtem ko je letno predhodno financiranje knjiženo kot kratkoročno.

Povečanje za 0,9 milijarde EUR pri postavki Drugo pod razdelkom Deljeno upravljanje se nanaša na Solidarnostni sklad Evropske unije in je namenjeno predvsem pomoči pri obnovi po potresih, ki so prizadeli italijanske dežele Abruci, Lacij, Marke in Umbrija.

V zvezi z neposrednim upravljanjem se zneski predhodnega financiranja nanašajo predvsem na Obzorje 2020 in Instrument za povezovanje Evrope.

Predhodno financiranje v okviru posrednega upravljanja zajema predvsem programe notranjih politik, kot so Erasmus, Galileo in EGNOS, pa tudi instrumente, povezane z zunanjimi odnosi, kot so ENI (Evropski instrument sosedstva), DCI (instrument za razvojno sodelovanje) in humanitarna pomoč.

Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem

Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem

To so jamstva, ki jih Komisija v nekaterih primerih zahteva od upravičencev, ki niso države članice, ob plačilu predujmov (predhodnega financiranja). Pri tej vrsti jamstev je treba razkriti dve vrednosti, in sicer „nominalno“ in „tekočo“. Pri nominalni vrednosti je sprožilni dogodek povezan z obstojem jamstva. Pri tekoči vrednosti so dogodek, ki sproži uveljavljanje jamstva, plačilo in/ali poznejši obračuni predhodnega financiranja. Na dan 31. decembra 2017 je nominalna vrednost jamstev, prejetih v zvezi s predhodnim financiranjem, znašala 620 milijonov EUR, njihova tekoča vrednost pa 462 milijonov EUR (leta 2016: 683 milijonov EUR oziroma 496 milijonov EUR).

Nekateri zneski predhodnega financiranja, ki so bili plačani v okviru sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj (7. OP) in programa Obzorje 2020, se krijejo iz Jamstvenega sklada za udeležence. Navedeni sklad je instrument vzajemne koristi in je bil vzpostavljen za kritje tveganj, ki se nanašajo na neplačila zneskov upravičencev med izvajanjem posrednih ukrepov 7. OP in programa Obzorje 2020. Vsi udeleženci posrednih ukrepov, ki prejemajo nepovratna sredstva EU, prispevajo 5 % celotnega prejetega zneska h kapitalu Jamstvenega sklada za udeležence.

Na dan 31. decembra 2017 je višina zneskov predhodnega financiranja, ki jih krije Jamstveni sklad za udeležence, dosegla 1,9 milijarde EUR (leta 2016: 1,8 milijarde EUR). EU (ki jo zastopa Komisija) deluje kot pooblaščenka udeležencev Jamstvenega sklada za udeležence, sklad sam pa je v lasti udeležencev.

Sredstva Jamstvenega sklada za udeležence so ob koncu leta znašala skupaj 1 997 milijonov EUR (leta 2016: 1 951 milijonov EUR). Sredstva Jamstvenega sklada za udeležence vključujejo tudi finančna sredstva, ki jih upravlja Generalni direktorat Komisije za gospodarske in finančne zadeve. Ker je Jamstveni sklad za udeležence ločen subjekt, sredstva Sklada niso konsolidirana v tem zaključnem računu EU.

2.5.2.   
  Drugi predujmi državam članicam

Drugi predujmi državam članicam

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Predujmi državam članicam za finančne instrumente v okviru deljenega upravljanja | 2 768 | 2 534 |
| Sheme pomoči | 1 895 | 1 300 |
| Skupaj | 4 663 | 3 834 |
| Nekratkoročni | 3 018 | 1 651 |
| Kratkoročni | 1 645 | 2 183 |

v milijonih EUR

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Predujmi državam članicam za finančne instrumente v okviru deljenega upravljanja

Predujmi državam članicam za finančne instrumente v okviru deljenega upravljanja

2 768

2 768

2 534

2 534

Sheme pomoči

Sheme pomoči

1 895

1 895

1 300

1 300

Skupaj

Skupaj

4 663

4 663

3 834

3 834

Nekratkoročni

Nekratkoročni

3 018

3 018

1 651

1 651

Kratkoročni

Kratkoročni

1 645

1 645

2 183

2 183

Predujmi državam članicam za finančne instrumente v okviru deljenega upravljanja

Predujmi državam članicam za finančne instrumente v okviru deljenega upravljanja

V okviru programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladov ESI) je mogoče državam članicam nakazati predujme iz proračuna EU, da lahko prispevajo v finančne instrumente (tj. posojila, lastniške naložbe ali jamstva). Za vzpostavitev in upravljanje teh finančnih instrumentov so odgovorne države članice in ne Komisija. Kljub temu so denarna sredstva, ki ob koncu leta v okviru teh instrumentov niso porabljena, last EU (tako kot vse predhodno financiranje) in se zato obravnavajo kot sredstvo v bilanci stanja EU.

Obdobje 2014–2020:

Obdobje 2014–2020:

Države članice so v okviru kohezijske politike prispevale znesek v višini 3 714 milijonov EUR, od katerega 31. decembra 2017 po ocenah še ni bilo izvršenih 2 760 milijonov EUR. To vključuje prispevek držav članic k pobudi za MSP, instrumentu, namenjenemu spodbujanju dodatnih posojil bančnega sektorja malim in srednjim podjetjem (plačanih 966 milijonov EUR, od katerih se za 315 milijonov EUR ocenjuje, da še niso bili izvršeni).

Za razvoj podeželja je bilo ob koncu leta neporabljenih 8 milijonov EUR.

Obdobje 2007–2013:

Obdobje 2007–2013:

Šteje se, da so bili vsi zneski, povezani s kohezijsko politiko, izvršeni ali prerazporejeni drugim ukrepom, zato na dan 31. decembra 2017 ni bilo preostalih sredstev v bilanci stanja. Opozoriti je treba, da bo dejansko izvajanje po različnih instrumentih pregledano v okviru postopka zaključevanja programov.

Sheme pomoči

Sheme pomoči

Podobno kot zgoraj se predujmi, ki so jih plačale države članice za različne sheme pomoči (državna pomoč, tržni ukrepi v okviru EKJS ali naložbeni ukrepi EKSRP) in ob koncu leta niso porabljeni, v bilanci stanja EU evidentirajo kot sredstva. Komisija je ocenila vrednost teh predujmov na podlagi informacij, ki so jih zagotovile države članice; zadevni zneski so vključeni v zgornje podpostavke Sheme pomoči.

Obdobje 2014–2020:

Obdobje 2014–2020:

Ob koncu leta so neporabljeni zneski po ocenah znašali 680 milijonov EUR za kohezijsko politiko in 904 milijonov EUR za kmetijsko politiko.

Obdobje 2007–2013:

Obdobje 2007–2013:

Po ocenah je bilo ob koncu leta 2017 neporabljenih 311 milijonov EUR (leta 2016: 461 milijonov EUR), ki predstavljajo predujme, plačane v okviru kmetijske politike.

2.6.   MENJALNE TERJATVE IN NEMENJALNI IZTERLJIVI ZNESKI

MENJALNE TERJATVE IN NEMENJALNI IZTERLJIVI ZNESKI

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Nekratkoročne | | | |
| Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov | 2.6.1 | 594 | 700 |
| Terjatve iz menjalnih poslov | 2.6.2 | 17 | 16 |
| | | 611 | 717 |
| Kratkoročne | | | |
| Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov | 2.6.1 | 11 065 | 10 347 |
| Terjatve iz menjalnih poslov | 2.6.2 | 689 | 558 |
| | | 11 755 | 10 905 |
| Skupaj | | 12 366 | 11 621 |

v milijonih EUR

Pojasnilo

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Nekratkoročne

Nekratkoročne

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

2.6.1

2.6.1

594

594

700

700

Terjatve iz menjalnih poslov

Terjatve iz menjalnih poslov

2.6.2

2.6.2

17

17

16

16

611

611

717

717

Kratkoročne

Kratkoročne

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

2.6.1

2.6.1

11 065

11 065

10 347

10 347

Terjatve iz menjalnih poslov

Terjatve iz menjalnih poslov

2.6.2

2.6.2

689

689

558

558

11 755

11 755

10 905

10 905

Skupaj

Skupaj

12 366

12 366

11 621

11 621

2.6.1.   
  Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Nekratkoročni | | | |
| Države članice | 2.6.1.1 | 594 | 700 |
| | | 594 | 700 |
| Kratkoročni | | | |
| Države članice | 2.6.1.1 | 6 190 | 8 162 |
| Globe zaradi kršitev pravil konkurence | 2.6.1.2 | 4 225 | 1 808 |
| Aktivne časovne razmejitve | 2.6.1.3 | 570 | 329 |
| Drugi izterljivi zneski | | 81 | 47 |
| | | 11 065 | 10 347 |
| Skupaj | | 11 659 | 11 047 |

v milijonih EUR

Pojasnilo

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Nekratkoročni

Nekratkoročni

Države članice

Države članice

2.6.1.1

2.6.1.1

594

594

700

700

594

594

700

700

Kratkoročni

Kratkoročni

Države članice

Države članice

2.6.1.1

2.6.1.1

6 190

6 190

8 162

8 162

Globe zaradi kršitev pravil konkurence

Globe zaradi kršitev pravil konkurence

2.6.1.2

2.6.1.2

4 225

4 225

1 808

1 808

Aktivne časovne razmejitve

Aktivne časovne razmejitve

2.6.1.3

2.6.1.3

570

570

329

329

Drugi izterljivi zneski

Drugi izterljivi zneski

81

81

47

47

11 065

11 065

10 347

10 347

Skupaj

Skupaj

11 659

11 659

11 047

11 047

2.6.1.1.   Izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice

Izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| TLS, določena na računu A | 3 113 | 3 261 |
| TLS, določena na ločenem računu | 1 617 | 1 437 |
| Lastna sredstva, ki jih je treba še prejeti | 46 | 1 764 |
| Oslabitev | (997) | (753) |
| Drugo | 56 | 36 |
| Izterljivi zneski v zvezi z lastnimi sredstvi | 3 836 | 5 745 |
| Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) | 2 280 | 2 606 |
| Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) | 955 | 924 |
| Začasni instrument za razvoj podeželja (TRDI) | 16 | 30 |
| Posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja (SAPARD) | 136 | 167 |
| Oslabitev | (804) | (999) |
| Izterljivi zneski v zvezi z EKJS in razvojem podeželja | 2 583 | 2 729 |
| Pričakovana izterjava zneskov predhodnega financiranja | 182 | 293 |
| Izterljiv plačani DDV | 64 | 41 |
| Drugi izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice | 120 | 55 |
| Skupaj | 6 784 | 8 863 |
| Nekratkoročni | 594 | 700 |
| Kratkoročni | 6 190 | 8 162 |

v milijonih EUR

31. 12. 2017

31. 12. 2016

TLS, določena na računu A

TLS, določena na računu A

3 113

3 113

3 261

3 261

TLS, določena na ločenem računu

TLS, določena na ločenem računu

1 617

1 617

1 437

1 437

Lastna sredstva, ki jih je treba še prejeti

Lastna sredstva, ki jih je treba še prejeti

46

46

1 764

1 764

Oslabitev

Oslabitev

(997)

(997)

(753)

(753)

Drugo

Drugo

56

56

36

36

Izterljivi zneski v zvezi z lastnimi sredstvi

Izterljivi zneski v zvezi z lastnimi sredstvi

3 836

3 836

5 745

5 745

Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)

Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)

2 280

2 280

2 606

2 606

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP)

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP)

955

955

924

924

Začasni instrument za razvoj podeželja (TRDI)

Začasni instrument za razvoj podeželja (TRDI)

16

16

30

30

Posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja (SAPARD)

Posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja (SAPARD)

136

136

167

167

Oslabitev

Oslabitev

(804)

(804)

(999)

(999)

Izterljivi zneski v zvezi z EKJS in razvojem podeželja

Izterljivi zneski v zvezi z EKJS in razvojem podeželja

2 583

2 583

2 729

2 729

Pričakovana izterjava zneskov predhodnega financiranja

Pričakovana izterjava zneskov predhodnega financiranja

182

182

293

293

Izterljiv plačani DDV

Izterljiv plačani DDV

64

64

41

41

Drugi izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice

Drugi izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice

120

120

55

55

Skupaj

Skupaj

6 784

6 784

8 863

8 863

Nekratkoročni

Nekratkoročni

594

594

700

700

Kratkoročni

Kratkoročni

6 190

6 190

8 162

8 162

Nekratkoročni zneski, ki jih dolgujejo države članice, se nanašajo na neizvršene sklepe o popravkih zaradi skladnosti za Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) in Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP), ki se izvršijo v letnih obrokih in/ali z odlogom. Zneski pod postavko Drugi izterljivi zneski vključujejo tudi zneske glob, naloženih državam članicam za kršitve prava EU (24 milijonov EUR).

Izterljivi zneski v zvezi z lastnimi sredstvi

Izterljivi zneski v zvezi z lastnimi sredstvi

Tradicionalna lastna sredstva (TLS), sestavljena iz carin in prelevmanov na sladkor, zbirajo države članice v imenu Komisije. Države članice določijo znesek tradicionalnih lastnih sredstev in sporočijo določene upravičene zneske Komisiji prek mesečnih izkazov „računov A“. Določeni upravičeni zneski, ki niso bili vključeni v „račune A“, ker jih države članice niso izterjale in ker niso bili zavarovani (ali če je bilo zavarovanje zagotovljeno, vendar se izpodbijajo), se prikažejo na „ločenem računu“. V zvezi s temi upravičenimi zneski se izvede oslabitev na podlagi podatkov, ki jih vsako leto zagotovijo države članice.

Na dan 31. decembra 2016 so bile potrjene prilagoditve lastnih sredstev, povezane z novimi določbami, uvedenimi s sklepom o lastnih sredstvih iz leta 2014, v zvezi z leti 2014, 2015 in 2016, ki so zapadle v plačilo 1. januarja 2017. Preostali zneski se nanašajo na spremembo proračuna št. 6/2017, sprejeto 30. novembra 2017. Zneske bi bilo treba prejeti prvi delovni dan januarja 2018.

Evropska komisija je 8. marca 2018 Združenemu kraljestvu poslala uradni opomin (Kršitev št. 2018/2008), ker ni dalo carin na voljo proračunu EU, kot se zahteva s pravom EU. V poročilu urada OLAF za leto 2017 je bilo ugotovljeno, da so se uvozniki v Združenem kraljestvu izognili plačilu velikega zneska carin, tako da so izdajali lažne in fiktivne račune ter nepravilno določevali carinske vrednosti pri uvozu. Komisija je izračunala, da so zaradi kršitve zakonodaje EU s strani Združenega kraljestva v obdobju med novembrom 2011 in decembrom 2017 v proračunu EU nastale izgube v višini 2,2 milijarde EUR (čiste, tj. po odštetju stroškov pobiranja, ki bi jih Združeno kraljestvo zadržalo od bruto zneska v višini 2,7 milijarde EUR). Za ta znesek bodo naložene tudi zamudne obresti. Zadevni zneski niso vključeni v ta zaključni račun za leto 2017, saj bodo pripoznani šele, ko bodo izpolnjena merila za pripoznanje prihodkov v skladu z računovodskimi pravili EU.

Izterljivi zneski v zvezi z EKJS in razvojem podeželja

Izterljivi zneski v zvezi z EKJS in razvojem podeželja

Ta postavka zajema predvsem terjatve do držav članic na dan 31. decembra 2017, kakor so jih te prijavile in potrdile 15. oktobra 2017. Za izterljive zneske, ki se pojavijo po tej prijavi do 31. decembra 2017, se pripravi ocena. Komisija oceni tudi odpis terjatev do upravičencev, ki jih verjetno ne bo mogoče izterjati. Ta popravek vrednosti ne pomeni, da se Komisija odpoveduje prihodnji izterjavi teh zneskov. V popravek je vključeno tudi zmanjšanje za 20 %, kar ustreza znesku, ki ga države članice lahko zadržijo za kritje upravnih stroškov.

2.6.1.2.   Izterljivi zneski v zvezi z globami zaradi kršitev pravil konkurence

Izterljivi zneski v zvezi z globami zaradi kršitev pravil konkurence

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Bruto izterljivi znesek glob | 7 679 | 6 510 |
| Zmanjšan za plačane zneske | (3 282 ) | (4 524 ) |
| Zmanjšan za odpisane zneske | (172) | (178) |
| Skupaj | 4 225 | 1 808 |
| Nekratkoročni | — | — |
| Kratkoročni | 4 225 | 1 808 |

v milijonih EUR

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Bruto izterljivi znesek glob

Bruto izterljivi znesek glob

7 679

7 679

6 510

6 510

Zmanjšan za plačane zneske

Zmanjšan za plačane zneske

(3 282 )

(3 282 )

(4 524 )

(4 524 )

Zmanjšan za odpisane zneske

Zmanjšan za odpisane zneske

(172)

(172)

(178)

(178)

Skupaj

Skupaj

4 225

4 225

1 808

1 808

Nekratkoročni

Nekratkoročni

—

—

Kratkoročni

Kratkoročni

4 225

4 225

1 808

1 808

Izterljivi zneski v višini 4 225 milijonov EUR se nanašajo na globe zaradi kršitev pravil konkurence, ki ob koncu leta niso bile plačane (4 397 milijonov EUR), zmanjšane za odpisane zneske (172 milijonov EUR). Plačani zneski se nanašajo predvsem na denarne prejemke, ki so jih plačala podjetja, ki so se kljub temu pritožila ali še imajo možnost, da se pritožijo zoper sklepe o globi pri sodiščih EU. Pogojna obveznost je razkrita zaradi možnosti vračila teh zneskov podjetjem (glej pojasnilo 4.1.4).

4.1.4

Oglobljena podjetja, ki so vložila pritožbo ali to načrtujejo, imajo možnost, da izvršijo začasna plačila ali Komisiji zagotovijo bančna jamstva.

Opozoriti je treba, da je 942 milijonov EUR za globe, ki niso bile plačane ob koncu leta, zapadlo v plačilo po 31. decembru 2017. Komisija je za nekatere globe, ki niso bile plačane ob koncu leta, sprejela jamstva, ki znašajo skupaj 3 124 milijonov EUR (leta 2016: 1 012 milijonov EUR). Na dan 31. decembra 2017 je Komisija sprejela dodatna jamstva v vrednosti 880 milijonov EUR.

V odpisanih zneskih je upoštevana ocena, ki jo Komisija opravi za vsak primer posebej, v zvezi z zneski za globe, ki niso bili plačani ali za katere niso bila zagotovljena jamstva in Komisija ne pričakuje, da bodo izterjani.

Povečanje izterljivih zneskov v zvezi z globami zaradi kršitev pravil konkurence se nanaša predvsem na eno veliko globo (2 424 milijonov EUR), ki so jo zadevna podjetja pokrila z bančnimi jamstvi, ki jih je Komisija sprejela, zato globa ne bo plačana, dokler spor ne bo pravnomočno rešen pred sodiščem.

2.6.1.3.   Aktivne časovne razmejitve

Aktivne časovne razmejitve

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Finančni popravki | 1 | 9 |
| Drugi prehodno nezaračunani prihodki | 327 | 64 |
| Odloženi stroški v zvezi z nemenjalnimi posli | 241 | 256 |
| Skupaj | 570 | 329 |
| Nekratkoročne | — | — |
| Kratkoročne | 570 | 329 |

v milijonih EUR

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Finančni popravki

Finančni popravki

1

1

9

9

Drugi prehodno nezaračunani prihodki

Drugi prehodno nezaračunani prihodki

327

327

64

64

Odloženi stroški v zvezi z nemenjalnimi posli

Odloženi stroški v zvezi z nemenjalnimi posli

241

241

256

256

Skupaj

Skupaj

570

570

329

329

Nekratkoročne

Nekratkoročne

—

—

Kratkoročne

Kratkoročne

570

570

329

329

Drugi prehodno nezaračunani prihodki vključujejo znesek v višini 271 milijonov EUR, za katerega Komisija pričakuje, da ga bo izterjala od držav članic na področju kohezije. Izterjava bo izvedena na podlagi proučitve in sprejetja zaključnih računov, ki so jih predložile države članice 15. februarja 2018. Ta postopek za sprejetje zaključnih računov držav članic je bil prvič uveden na področju kohezije za programsko obdobje 2014–2020.

2.6.2.   
  Terjatve iz menjalnih poslov

Terjatve iz menjalnih poslov

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Nekratkoročne | | |
| Druge terjatve | 17 | 16 |
| | 17 | 16 |
| Kratkoročne | | |
| Stranke | 241 | 246 |
| Oslabitev terjatev do strank | (141) | (128) |
| Odloženi stroški v zvezi z menjalnimi posli | 259 | 250 |
| Drugo | 331 | 191 |
| | 689 | 558 |
| Skupaj | 707 | 574 |

v milijonih EUR

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Nekratkoročne

Nekratkoročne

Druge terjatve

Druge terjatve

17

17

16

16

17

17

16

16

Kratkoročne

Kratkoročne

Stranke

Stranke

241

241

246

246

Oslabitev terjatev do strank

Oslabitev terjatev do strank

(141)

(141)

(128)

(128)

Odloženi stroški v zvezi z menjalnimi posli

Odloženi stroški v zvezi z menjalnimi posli

259

259

250

250

Drugo

Drugo

331

331

191

191

689

689

558

558

Skupaj

Skupaj

707

707

574

574

Zgoraj razkrita oslabitev terjatev do strank vključuje znesek v višini 68 milijonov EUR za oslabitve, določene na posamični podlagi.

2.7.   ZALOGE

ZALOGE

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Znanstveni materiali | 45 | 54 |
| Drugo | 250 | 111 |
| Skupaj | 295 | 165 |

v milijonih EUR

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Znanstveni materiali

Znanstveni materiali

45

45

54

54

Drugo

Drugo

250

250

111

111

Skupaj

Skupaj

295

295

165

165

2.8.   DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI

DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Računi pri zakladnicah in centralnih bankah | | 20 078 | 24 566 |
| Tekoči računi | | 152 | 127 |
| Računi izločenih sredstev | | 5 | 5 |
| Prerazporeditve (denarna sredstva na poti) | | 0 | — |
| Bančni računi za izvrševanje proračuna | 2.8.1 | 20 236 | 24 698 |
| Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom | 2.8.2 | 1 608 | 1 390 |
| Denarna sredstva, povezana z globami | 2.8.3 | 1 234 | 1 325 |
| Denarna sredstva, povezana z drugimi institucijami, agencijami in organi | | 999 | 1 006 |
| Denarna sredstva, povezana s skrbniškimi skladi | | 34 | 167 |
| Skupaj | | 24 111 | 28 585 |

v milijonih EUR

Pojasnilo

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Računi pri zakladnicah in centralnih bankah

Računi pri zakladnicah in centralnih bankah

20 078

20 078

24 566

24 566

Tekoči računi

Tekoči računi

152

152

127

127

Računi izločenih sredstev

Računi izločenih sredstev

5

5

5

5

Prerazporeditve (denarna sredstva na poti)

Prerazporeditve (denarna sredstva na poti)

0

0

—

Bančni računi za izvrševanje proračuna

Bančni računi za izvrševanje proračuna

2.8.1

2.8.1

20 236

20 236

24 698

24 698

Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom

Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom

2.8.2

2.8.2

1 608

1 608

1 390

1 390

Denarna sredstva, povezana z globami

Denarna sredstva, povezana z globami

2.8.3

2.8.3

1 234

1 234

1 325

1 325

Denarna sredstva, povezana z drugimi institucijami, agencijami in organi

Denarna sredstva, povezana z drugimi institucijami, agencijami in organi

999

999

1 006

1 006

Denarna sredstva, povezana s skrbniškimi skladi

Denarna sredstva, povezana s skrbniškimi skladi

34

34

167

167

Skupaj

Skupaj

24 111

24 111

28 585

28 585

2.8.1.   
  Bančni računi za izvrševanje proračuna in druge vezane vloge

Bančni računi za izvrševanje proračuna in druge vezane vloge

Ta postavka zajema sredstva, ki jih ima Komisija na svojih bančnih računih (pri zakladnici ali centralni banki) v vsaki državi članici in državi Efte ter na tekočih računih poslovnih bank, na računih izločenih sredstev in v manjših zneskih gotovine. Stanje sredstev zakladnice konec leta 2017 je posledica naslednjih glavnih elementov:

| — | Kar zadeva lastna sredstva, stanje sredstev zakladnice ob koncu leta vključuje skupni čisti znesek v višini 8,9 milijarde EUR, ki jih je treba vrniti državam članicam na začetku leta 2018 zaradi spremembe proračuna, sprejete konec leta 2017. |
| --- | --- |

—

Kar zadeva lastna sredstva, stanje sredstev zakladnice ob koncu leta vključuje skupni čisti znesek v višini 8,9 milijarde EUR, ki jih je treba vrniti državam članicam na začetku leta 2018 zaradi spremembe proračuna, sprejete konec leta 2017.

| — | Dodatni znesek glob, ki jih je Komisija naložila za kršitev pravil konkurence, v višini 0,5 milijarde EUR je bil proti koncu leta 2017 dokončno plačan in je prav tako del stanja zakladnice ob koncu leta. |
| --- | --- |

—

Dodatni znesek glob, ki jih je Komisija naložila za kršitev pravil konkurence, v višini 0,5 milijarde EUR je bil proti koncu leta 2017 dokončno plačan in je prav tako del stanja zakladnice ob koncu leta.

| — | Finančno stanje zakladnice vključuje tudi namenske prejemke in odobritve plačil v znesku 8,4 milijarde EUR. |
| --- | --- |

—

Finančno stanje zakladnice vključuje tudi namenske prejemke in odobritve plačil v znesku 8,4 milijarde EUR.

2.8.2.   
  Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom

Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom

Zneski, prikazani pod to postavko, se nanašajo predvsem na ustreznike denarnih sredstev, ki jih v imenu Komisije upravljajo upravitelji, in sicer za namene izvajanja posebnih programov finančnih instrumentov, ki se financirajo iz proračuna EU (glej pojasnilo 2.4.1). Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom, se lahko uporabljajo le v zadevnem programu.

2.4.1

2.8.3.   
  Denarna sredstva, povezana z globami

Denarna sredstva, povezana z globami

To so denarna sredstva, prejeta v zvezi z globami, ki jih je naložila Komisija, v še odprtih zadevah. Ti zneski so knjiženi na posebnih depozitnih računih, ki se ne uporabljajo za nobeno drugo dejavnost. Če je bila zoper njih vložena pritožba oziroma še ni znano, ali bo druga stranka vložila pritožbo, je zadevni znesek prikazan kot pogojna obveznost v pojasnilu 4.1.4.

4.1.4

Od leta 2010 vse nove začasno plačane globe upravlja Komisija v skladu BUFI, v okviru katerega se vlagajo v finančne instrumente, ki so razvrščeni kot razpoložljivi za prodajo (glej pojasnilo 2.4.1).

2.4.1

OBVEZNOSTI

OBVEZNOSTI

2.9.   POKOJNINE IN DRUGI PREJEMKI ZAPOSLENIH

POKOJNINE IN DRUGI PREJEMKI ZAPOSLENIH

Čiste obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

Čiste obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pokojninski sistem za evropske uradnike | Drugi pokojninski sistemi | Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja | Skupaj na dan 31. 12. 2017 | Skupaj na dan 31. 12. 2016 |
| Obveznosti za določene zaslužke | 63 951 | 1 854 | 7 756 | 73 560 | 67 664 |
| Sredstva pokojninskega načrta | ni relevantno | (137) | (301) | (438) | (432) |
| Čiste obveznosti | 63 951 | 1 717 | 7 455 | 73 122 | 67 231 |

v milijonih EUR

Pokojninski sistem za evropske uradnike

Drugi pokojninski sistemi

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

Skupaj na dan 31. 12. 2017

Skupaj na dan 31. 12. 2016

Obveznosti za določene zaslužke

Obveznosti za določene zaslužke

63 951

63 951

1 854

1 854

7 756

7 756

73 560

73 560

67 664

67 664

Sredstva pokojninskega načrta

Sredstva pokojninskega načrta

ni relevantno

ni relevantno

(137)

(137)

(301)

(301)

(438)

(438)

(432)

(432)

Čiste obveznosti

Čiste obveznosti

63 951

63 951

1 717

1 717

7 455

7 455

73 122

73 122

67 231

67 231

Povečanje skupne obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih je predvsem posledica povečanja neto obveznosti pokojninskega sistema za evropske uradnike. To povečanje je predvsem posledica dejstva, da so dodatne pravice do prejemkov, ki so jih pridobili člani sistema, presegle plačila prejemkov iz sistema, posodobljenih aktuarskih predpostavk ter pregleda kakovosti podatkov, deloma pa je bilo izravnano s povečanjem diskontne stopnje.

2.9.1.   
  Pokojninski sistem za evropske uradnike

Pokojninski sistem za evropske uradnike

Ta obveznost za določene zaslužke predstavlja sedanjo vrednost pričakovanih prihodnjih plačil, ki jih bo morala izvršiti EU za poravnavo pokojninskih obveznosti, ki izhajajo iz službovanja zaposlencev v tekočem in prejšnjih obdobjih. Vendar se sistem izvaja, in zato so vsa plačila, ki jih je treba izvršiti na letni osnovi, vsako leto vključena v proračun EU.

V skladu s členom 83 kadrovskih predpisov plačila prejemkov po pokojninskem sistemu zaposlenih bremenijo proračun Unije. Sistem se ne financira, vendar države članice skupaj jamčijo za izplačilo teh prejemkov. Od osnovnih plač aktivnih članov se odšteje obvezen pokojninski prispevek, ki zdaj znaša 9,8 %. Ti prispevki se obravnavajo kot proračunski prihodki v danem letu in prispevajo k financiranju odhodkov EU na splošno, glej tudi pojasnilo 3.6.

3.6

Obveznosti iz naslova pokojninskega sistema so bile ocenjene na podlagi števila zaposlenih in upokojenih uslužbencev na dan 31. decembra 2017 in na ta dan veljavnih pravil iz kadrovskih predpisov. To vrednotenje je bilo opravljeno v skladu z metodologijo MRSJS 25 (in torej računovodskim pravilom EU št. 12). Kot je že bilo navedeno v zaključnem računu za leto 2016, so si ustrezne službe Komisije med letom 2017 še naprej prizadevale za okrepitev metod zbiranja podatkov, s tem pa tudi njihove kakovosti. Izboljšave so bile dosežene in se odražajo v skupnem znesku obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih. To delo še ni končano.

Leta 2018 se bo uporabljalo posodobljeno računovodsko pravilo EU št. 12, ki temelji na MRSJS 39. Zato bo učinek morebitnih sprememb viden v zaključnem računu za leto 2018.

2.9.2.   
  Drugi pokojninski sistemi

Drugi pokojninski sistemi

Ta postavka zadeva obveznost, ki se nanaša na pokojninske obveznosti do članov in nekdanjih članov Komisije, Sodišča EU (in Splošnega sodišča) ter Računskega sodišča, generalnih sekretarjev Sveta, Evropskega varuha človekovih pravic, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in Sodišča za uslužbence Evropske unije. V to postavko je vključena tudi obveznost, ki se nanaša na pokojninske obveznosti poslancev Evropskega parlamenta.

2.9.3.   
  Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

Poleg navedenih pokojninskih sistemov je ovrednotena tudi ocenjena obveznost, ki jo ima EU do skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja v zvezi s stroški zdravstvenega varstva, ki jih je treba plačati za uslužbence v obdobjih po prenehanju njihove zaposlitve (brez njihovih prispevkov). Pri izračunu te obveznosti na podlagi računovodskega pravila EU (EAR) št. 12 se upošteva celotno obdobje delovne aktivnosti. Posodobitev EAR št. 12, ki velja od leta 2018, bo odražala MRSJS 39 in lahko povzroči revizijo te metode.

Gibanje sedanje vrednosti obveznosti za določene zaslužke zaposlenih

Gibanje sedanje vrednosti obveznosti za določene zaslužke zaposlenih

Sedanja vrednost obveznosti za določene zaslužke je diskontirana vrednost pričakovanih prihodnjih plačil, potrebnih za poravnavo obveznosti, ki izhajajo iz službovanja zaposlencev v tekočem in prejšnjih obdobjih, brez zmanjšanja za kakršna koli sredstva sistemov.

Analiza gibanja obveznosti za določene zaslužke v tekočem letu je prikazana spodaj:

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pokojninski sistem za evropske uradnike | Drugi pokojninski sistemi | Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja | Skupaj |
| Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2016 | 58 746 | 1 882 | 7 036 | 67 664 |
| Stroški tekočega službovanja | 2 637 | 87 | 266 | 2 990 |
| Stroški obresti | 1 148 | 29 | 134 | 1 311 |
| Čisti aktuarski (dobički) in izgube | 3 616 | (86) | 394 | 3 924 |
| Prispevki članov | — | — | 21 | 21 |
| Plačane dajatve | (1 417 ) | (61) | (94) | (1 572 ) |
| Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti zaradi davkov na pokojnine | (778) | 1 | — | (777) |
| Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2017 | 63 951 | 1 854 | 7 756 | 73 560 |

v milijonih EUR

Pokojninski sistem za evropske uradnike

Drugi pokojninski sistemi

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

Skupaj

Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2016

Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2016

58 746

58 746

1 882

1 882

7 036

7 036

67 664

67 664

Stroški tekočega službovanja

Stroški tekočega službovanja

2 637

2 637

87

87

266

266

2 990

2 990

Stroški obresti

Stroški obresti

1 148

1 148

29

29

134

134

1 311

1 311

Čisti aktuarski (dobički) in izgube

Čisti aktuarski (dobički) in izgube

3 616

3 616

(86)

(86)

394

394

3 924

3 924

Prispevki članov

Prispevki članov

—

—

21

21

21

21

Plačane dajatve

Plačane dajatve

(1 417 )

(1 417 )

(61)

(61)

(94)

(94)

(1 572 )

(1 572 )

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti zaradi davkov na pokojnine

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti zaradi davkov na pokojnine

(778)

(778)

1

1

—

(777)

(777)

Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2017

Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2017

63 951

63 951

1 854

1 854

7 756

7 756

73 560

73 560

Stroški tekočega službovanja so povečanje sedanje vrednosti obveznosti za določene zaslužke, ki izhajajo iz službovanja sedanjih članov v tekočem obdobju.

Stroški obresti so povečanje sedanje vrednosti obveznosti za določene zaslužke v obdobju poročanja, ki je posledica dejstva, da so zaslužki eno obdobje bliže poravnavi.

Čisti aktuarski dobički in izgube obsegajo:

| — | izkustvene prilagoditve (učinke razlik med prejšnjimi aktuarskimi predpostavkami za leto 2017 in tem, kar se je dejansko zgodilo v letu 2017) ter |
| --- | --- |

—

izkustvene prilagoditve (učinke razlik med prejšnjimi aktuarskimi predpostavkami za leto 2017 in tem, kar se je dejansko zgodilo v letu 2017) ter

| — | učinke sprememb aktuarskih predpostavk, in sicer finančne (kot so predvidena zvišanja plač) ali demografske (kot je umrljivost). Te predpostavke se redno posodabljajo, da bi se upoštevale spremembe osnovnih pogojev. |
| --- | --- |

—

učinke sprememb aktuarskih predpostavk, in sicer finančne (kot so predvidena zvišanja plač) ali demografske (kot je umrljivost). Te predpostavke se redno posodabljajo, da bi se upoštevale spremembe osnovnih pogojev.

Prejemki (na primer pokojnine ali povračila zdravstvenih stroškov) se izplačajo med letom v skladu s pravili sistema. Ti izplačani prejemki so povzročili zmanjšanje obveznosti iz naslova določenih zaslužkov, saj v prihodnosti ne bodo več plačani.

Aktuarske predpostavke – prejemki zaposlenih

Aktuarske predpostavke – prejemki zaposlenih

Glavne aktuarske predpostavke, uporabljene pri vrednotenju dveh glavnih sistemov prejemkov zaposlenih, so prikazane spodaj:

| | Pokojninski sistem za evropske uradnike | Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja |
| --- | --- | --- |
| 2017 | | |
| Nominalna diskontna stopnja | 1,9  % | 2,0  % |
| Pričakovana stopnja inflacije | 1,5  % | 1,6  % |
| Realna diskontna stopnja | 0,4  % | 0,4  % |
| Pričakovana stopnja povečanja plač | 1,8  % | 1,7  % |
| Stopnje gibanja zdravstvenih stroškov | ni relevantno | 3,0  % |
| Upokojitvena starost | 63/64/66 | 63/64/66 |
| 2016 | | |
| Nominalna diskontna stopnja | 1,7  % | 1,9  % |
| Pričakovana stopnja inflacije | 1,4  % | 1,5  % |
| Realna diskontna stopnja | 0,3  % | 0,4  % |
| Pričakovana stopnja povečanja plač | 1,2  % | 1,1  % |
| Stopnje gibanja zdravstvenih stroškov | ni relevantno | 3,0  % |
| Upokojitvena starost | 63/64/66 | 63/64/66 |

Pokojninski sistem za evropske uradnike

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

2017

2017

Nominalna diskontna stopnja

Nominalna diskontna stopnja

1,9  %

1,9  %

2,0  %

2,0  %

Pričakovana stopnja inflacije

Pričakovana stopnja inflacije

1,5  %

1,5  %

1,6  %

1,6  %

Realna diskontna stopnja

Realna diskontna stopnja

0,4  %

0,4  %

0,4  %

0,4  %

Pričakovana stopnja povečanja plač

Pričakovana stopnja povečanja plač

1,8  %

1,8  %

1,7  %

1,7  %

Stopnje gibanja zdravstvenih stroškov

Stopnje gibanja zdravstvenih stroškov

ni relevantno

ni relevantno

3,0  %

3,0  %

Upokojitvena starost

Upokojitvena starost

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

2016

2016

Nominalna diskontna stopnja

Nominalna diskontna stopnja

1,7  %

1,7  %

1,9  %

1,9  %

Pričakovana stopnja inflacije

Pričakovana stopnja inflacije

1,4  %

1,4  %

1,5  %

1,5  %

Realna diskontna stopnja

Realna diskontna stopnja

0,3  %

0,3  %

0,4  %

0,4  %

Pričakovana stopnja povečanja plač

Pričakovana stopnja povečanja plač

1,2  %

1,2  %

1,1  %

1,1  %

Stopnje gibanja zdravstvenih stroškov

Stopnje gibanja zdravstvenih stroškov

ni relevantno

ni relevantno

3,0  %

3,0  %

Upokojitvena starost

Upokojitvena starost

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

Umrljivost temelji na tablicah umrljivosti za javne uslužbence EU – EULT 2018 (leta 2016: tablice umrljivosti za mednarodne javne uslužbence – ICSLT 2013).

Nominalna diskontna stopnja se določi kot vrednost donosov eurskih brezkuponskih obveznic (z zapadlostjo 20 let decembra 2017 za pokojninski sistem za evropske uradnike (v angl. PSEO) in 25 let za skupni sistem zdravstvenega zavarovanja). Stopnja inflacije, ki se uporablja, je stopnja pričakovane inflacije v enakovrednem obdobju. Določena mora biti empirično na podlagi predvidenih vrednosti, izraženih v na indekse vezanih obveznicah na evropskih finančnih trgih. Realna diskontna stopnja se izračuna iz nominalne diskontne stopnje in pričakovane dolgoročne stopnje inflacije.

Gibanje sedanje vrednosti sredstev sistemov

Gibanje sedanje vrednosti sredstev sistemov

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Drugi pokojninski sistemi | Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja | Skupaj |
| Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2016 | 139 | 293 | 432 |
| Čisto gibanje sredstev sistemov | (2) | 8 | 6 |
| Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2017 | 137 | 301 | 438 |

v milijonih EUR

Drugi pokojninski sistemi

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

Skupaj

Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2016

Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2016

139

139

293

293

432

432

Čisto gibanje sredstev sistemov

Čisto gibanje sredstev sistemov

(2)

(2)

8

8

6

6

Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2017

Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2017

137

137

301

301

438

438

5-letno gibanje

5-letno gibanje

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| Obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih | 46 818 | 58 616 | 63 814 | 67 231 | 73 122 |

v milijonih EUR

2013

2014

2015

2016

2017

Obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

Obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

46 818

46 818

58 616

58 616

63 814

63 814

67 231

67 231

73 122

73 122

Znatno povečanje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih v petih letih je v veliki meri mogoče pojasniti z znižanjem realne diskontne stopnje, ki se uporablja za diskontiranje prihodnjih denarnih tokov. To znižanje je povezano s povezanimi gospodarskimi razmerami, zlasti znižanjem obrestnih mer. Za glavni pokojninski sistem za evropske uradnike se je na primer realna diskontna stopnja znižala z 1,8 % ob koncu leta 2013 na 0,4 % ob koncu leta 2017.

Zneski, pripoznani v izkazu poslovnega izida

Zneski, pripoznani v izkazu poslovnega izida

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pokojninski sistem za evropske uradnike | Drugi pokojninski sistemi | Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja | Skupaj |
| 2017 | | | | |
| Stroški tekočega službovanja | 2 360 | 89 | 266 | 2 715 |
| Stroški obresti | 1 027 | 29 | 134 | 1 190 |
| Stroški preteklega službovanja | — | — | — | — |
| Sprememba sredstev sistemov | — | (15) | (81) | (96) |
| Stroški zaposlenih in pokojnin | 3 387 | 103 | 318 | 3 808 |
| Aktuarski dobički in izgube | 3 236 | (86) | 394 | 3 544 |
| Pripoznano skupaj | 6 623 | 17 | 712 | 7 353 |

v milijonih EUR

Pokojninski sistem za evropske uradnike

Drugi pokojninski sistemi

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

Skupaj

2017

2017

Stroški tekočega službovanja

Stroški tekočega službovanja

2 360

2 360

89

89

266

266

2 715

2 715

Stroški obresti

Stroški obresti

1 027

1 027

29

29

134

134

1 190

1 190

Stroški preteklega službovanja

Stroški preteklega službovanja

—

—

—

—

Sprememba sredstev sistemov

Sprememba sredstev sistemov

—

(15)

(15)

(81)

(81)

(96)

(96)

Stroški zaposlenih in pokojnin

Stroški zaposlenih in pokojnin

3 387

3 387

103

103

318

318

3 808

3 808

Aktuarski dobički in izgube

Aktuarski dobički in izgube

3 236

3 236

(86)

(86)

394

394

3 544

3 544

Pripoznano skupaj

Pripoznano skupaj

6 623

6 623

17

17

712

712

7 353

7 353

Občutljivost skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja

Občutljivost skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja

Sprememba domnevne stopnje gibanja zdravstvenih stroškov v višini ene odstotne točke bi imela naslednje učinke:

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Povečanje za eno odstotno točko | Zmanjšanje za eno odstotno točko |
| Seštevek stroškov tekočega službovanja in stroškov obresti čistih obdobnih zdravstvenih stroškov zaposlenca po službovanju | 166 | (141) |
| Akumulirane obveznosti iz naslova prejemkov po službovanju za zdravstvene stroške | 2 538 | (1 867 ) |

v milijonih EUR

Povečanje za eno odstotno točko

Zmanjšanje za eno odstotno točko

Seštevek stroškov tekočega službovanja in stroškov obresti čistih obdobnih zdravstvenih stroškov zaposlenca po službovanju

Seštevek stroškov tekočega službovanja in stroškov obresti čistih obdobnih zdravstvenih stroškov zaposlenca po službovanju

166

166

(141)

(141)

Akumulirane obveznosti iz naslova prejemkov po službovanju za zdravstvene stroške

Akumulirane obveznosti iz naslova prejemkov po službovanju za zdravstvene stroške

2 538

2 538

(1 867 )

(1 867 )

2.10.   REZERVACIJE

REZERVACIJE

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Znesek na dan 31. 12. 2016 | Dodatne rezervacije | Razveljavljeni neporabljeni zneski | Porabljeni zneski | Prerazporeditev med kategorijami | Sprememba ocene | Znesek na dan 31. 12. 2017 |
| Sodni postopki: | | | | | | | |
| Kmetijstvo | 149 | 49 | (26) | (122) | — | — | 49 |
| Kohezija | 217 | 2 | — | (198) | — | — | 20 |
| Drugo | 102 | 21 | (3) | (2) | — | 3 | 120 |
| Razgradnja jedrskih objektov | 1 113 | — | — | (32) | — | 853 | 1 934 |
| Finančne rezervacije | 880 | 378 | (46) | (94) | — | (3) | 1 115 |
| Globe | 23 | 7 | (4) | — | — | — | 27 |
| Drugo | 127 | 191 | (39) | (8) | — | 1 | 272 |
| Skupaj | 2 611 | 648 | (118) | (456) | — | 853 | 3 538 |
| Nekratkoročne | 1 936 | 440 | (30) | (128) | (194) | 856 | 2 880 |
| Kratkoročne | 675 | 208 | (88) | (328) | 194 | (3) | 659 |

v milijonih EUR

Znesek na dan 31. 12. 2016

Dodatne rezervacije

Razveljavljeni neporabljeni zneski

Porabljeni zneski

Prerazporeditev med kategorijami

Sprememba ocene

Znesek na dan 31. 12. 2017

Sodni postopki:

Sodni postopki:

Kmetijstvo

Kmetijstvo

149

149

49

49

(26)

(26)

(122)

(122)

—

—

—

49

49

Kohezija

Kohezija

217

217

2

2

—

(198)

(198)

—

—

—

20

20

Drugo

Drugo

102

102

21

21

(3)

(3)

(2)

(2)

—

—

3

3

120

120

Razgradnja jedrskih objektov

Razgradnja jedrskih objektov

1 113

1 113

—

—

(32)

(32)

—

853

853

1 934

1 934

Finančne rezervacije

Finančne rezervacije

880

880

378

378

(46)

(46)

(94)

(94)

—

(3)

(3)

1 115

1 115

Globe

Globe

23

23

7

7

(4)

(4)

—

—

—

27

27

Drugo

Drugo

127

127

191

191

(39)

(39)

(8)

(8)

—

1

1

272

272

Skupaj

Skupaj

2 611

2 611

648

648

(118)

(118)

(456)

(456)

—

853

853

3 538

3 538

Nekratkoročne

Nekratkoročne

1 936

1 936

440

440

(30)

(30)

(128)

(128)

(194)

(194)

856

856

2 880

2 880

Kratkoročne

Kratkoročne

675

675

208

208

(88)

(88)

(328)

(328)

194

194

(3)

(3)

659

659

Rezervacije so zneski, ki izhajajo iz preteklih dogodkov in jih bo verjetno treba plačati iz proračuna EU v prihodnosti.

Sodni postopki

Sodni postopki

Gre za oceno zneskov, ki jih bo verjetno treba izplačati po koncu leta v zvezi z več tekočimi sodnimi postopki.

Razgradnja jedrskih objektov

Razgradnja jedrskih objektov

V letu 2017 je bila osnova za oblikovanje rezervacije posodobljena na podlagi „posodobljene strategije Skupnega raziskovalnega središča o programu za razgradnjo in ravnanje z odpadki (D&WMP) iz leta 2017“. Skupaj z neodvisno skupino strokovnjakov za program za razgradnjo in ravnanje z odpadki je bil opravljen pregled strategije ter proračunskih potreb in potreb po osebju. Ta strategija je odziv na pripombe, ki so bile predložene med pregledom programa Skupnega raziskovalnega središča za razgradnjo in ravnanje z odpadki, ki so ga opravili zunanji strokovnjaki leta 2012, in priporočila na podlagi notranje revizije Skupnega raziskovalnega središča na področju razgradnje iz leta 2015. Pomeni najboljšo razpoložljivo oceno proračuna in osebja, potrebnega za dokončanje razgradnje objektov Skupnega raziskovalnega središča v Ispri, Geelu, Karlsruheju in Pettnu.

V skladu z računovodskimi pravili EU se ta rezervacija indeksira za inflacijo in potem diskontira na čisto sedanjo vrednost (z uporabo krivulje zamenjave eurske obveznice). Na dan 31. decembra 2017 so take rezervacije znašale 1 934 milijonov EUR, pri čemer so razdeljene na znesek, ki bo po pričakovanjih uporabljen v letu 2018 (30 milijonov EUR), in znesek, ki bo po pričakovanjih uporabljen pozneje (1 904 milijonov EUR). Povečanje za 821 milijonov EUR v primerjavi z 31. decembrom 2016 je predvsem posledica podaljšanega časovnega okvira (zdaj približno 40 let, prej približno 20 let).

Opozoriti je treba, da lahko velike negotovosti, povezane z dolgoročnim načrtovanjem razgradnje jedrskih objektov, vplivajo na to oceno, ki bi se lahko v prihodnje precej povečala. Negotovost nastaja predvsem zaradi končnega stanja razgrajenega objekta, jedrskih materialov, vidikov ravnanja z odpadki in odlaganja odpadkov, nepopolne ali pomanjkljive opredelitve nacionalnih regulativnih okvirov, zapletenega in dolgotrajnega postopka dodelitve dovoljenja ter prihodnjega razvoja dogodkov na industrijskem trgu za razgradnjo.

Finančne rezervacije

Finančne rezervacije

Ta postavka se nanaša predvsem na rezervacije, ki predstavljajo ocenjene izgube, ki bodo nastale v zvezi z jamstvi, zagotovljenimi na podlagi različnih finančnih instrumentov, v zvezi s katerimi lahko pooblaščeni subjekti izdajajo jamstva na svoje ime, vendar v imenu in na odgovornost EU. Finančno tveganje EU, povezano z jamstvi, je omejeno, finančna sredstva pa se postopoma zagotavljajo za kritje prihodnjih unovčitev jamstev. Ta postavka vključuje tudi rezervacije za neodplačana posojila Siriji, ki jih je EIB zagotovila na podlagi svojega mandata za zunanja posojila in za katera torej jamči EU prek Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe. Nekratkoročne finančne rezervacije se diskontirajo na čisto sedanjo vrednost.

Povečanje finančne rezervacije se nanaša na povečanje obsega zajamčenih poslov v okviru finančnih instrumentov Obzorja 2020 in COSME.

2.11.   FINANČNE OBVEZNOSTI

FINANČNE OBVEZNOSTI

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Nekratkoročne finančne obveznosti | | | |
| Finančne obveznosti po odplačni vrednosti | 2.11.1 | 50 061 | 55 067 |
| Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj | 2.11.2 | 2 | — |
| | | 50 063 | 55 067 |
| Kratkoročne finančne obveznosti | | | |
| Finančne obveznosti po odplačni vrednosti | 2.11.1 | 6 850 | 2 283 |
| Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj | 2.11.2 | — | 1 |
| | | 6 850 | 2 284 |
| Skupaj | | 56 913 | 57 351 |

v milijonih EUR

Pojasnilo

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Nekratkoročne finančne obveznosti

Nekratkoročne finančne obveznosti

Finančne obveznosti po odplačni vrednosti

Finančne obveznosti po odplačni vrednosti

2.11.1

2.11.1

50 061

50 061

55 067

55 067

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

2.11.2

2.11.2

2

2

—

50 063

50 063

55 067

55 067

Kratkoročne finančne obveznosti

Kratkoročne finančne obveznosti

Finančne obveznosti po odplačni vrednosti

Finančne obveznosti po odplačni vrednosti

2.11.1

2.11.1

6 850

6 850

2 283

2 283

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

2.11.2

2.11.2

—

1

1

6 850

6 850

2 284

2 284

Skupaj

Skupaj

56 913

56 913

57 351

57 351

2.11.1.   
  Finančne obveznosti po odplačni vrednosti

Finančne obveznosti po odplačni vrednosti

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Najeta posojila za finančno pomoč | 2.11.1.1 | 54 841 | 55 128 |
| Druge finančne obveznosti | 2.11.1.2 | 2 070 | 2 222 |
| Skupaj | | 56 911 | 57 350 |
| Nekratkoročne | | 50 061 | 55 067 |
| Kratkoročne | | 6 850 | 2 283 |

v milijonih EUR

Pojasnilo

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Najeta posojila za finančno pomoč

Najeta posojila za finančno pomoč

2.11.1.1

2.11.1.1

54 841

54 841

55 128

55 128

Druge finančne obveznosti

Druge finančne obveznosti

2.11.1.2

2.11.1.2

2 070

2 070

2 222

2 222

Skupaj

Skupaj

56 911

56 911

57 350

57 350

Nekratkoročne

Nekratkoročne

50 061

50 061

55 067

55 067

Kratkoročne

Kratkoročne

6 850

6 850

2 283

2 283

2.11.1.1.   Najeta posojila za finančno pomoč

Najeta posojila za finančno pomoč

| v milijonih EUR |
| --- |
| | EMFS | Plačilnobilančna posojila | Makrofinančna pomoč | Euratom | ESPJ v likvidaciji | Skupaj |
| Skupaj na dan 31. 12. 2016 | 47 456 | 4 272 | 2 964 | 252 | 184 | 55 128 |
| Novo najemanje posojil | — | — | 1 013 | 50 | — | 1 063 |
| Povračila | — | (1 150 ) | (58) | (52) | (76) | (1 336 ) |
| Tečajne razlike | — | — | — | (1) | (7) | (8) |
| Spremembe knjigovodskih vrednosti | 0 | (8) | 5 | — | (4) | (7) |
| Skupaj na dan 31. 12. 2017 | 47 456 | 3 114 | 3 924 | 250 | 97 | 54 841 |
| Nekratkoročna | 42 300 | 1 700 | 3 846 | 203 | 93 | 48 141 |
| Kratkoročna | 5 156 | 1 414 | 78 | 47 | 5 | 6 700 |

v milijonih EUR

EMFS

Plačilnobilančna posojila

Makrofinančna pomoč

Euratom

ESPJ v likvidaciji

Skupaj

Skupaj na dan 31. 12. 2016

Skupaj na dan 31. 12. 2016

47 456

47 456

4 272

4 272

2 964

2 964

252

252

184

184

55 128

55 128

Novo najemanje posojil

Novo najemanje posojil

—

—

—

1 013

1 013

50

50

—

1 063

1 063

Povračila

Povračila

—

—

(1 150 )

(1 150 )

(58)

(58)

(52)

(52)

(76)

(76)

(1 336 )

(1 336 )

Tečajne razlike

Tečajne razlike

—

—

—

(1)

(1)

(7)

(7)

(8)

(8)

Spremembe knjigovodskih vrednosti

Spremembe knjigovodskih vrednosti

0

0

(8)

(8)

5

5

—

(4)

(4)

(7)

(7)

Skupaj na dan 31. 12. 2017

Skupaj na dan 31. 12. 2017

47 456

47 456

3 114

3 114

3 924

3 924

250

250

97

97

54 841

54 841

Nekratkoročna

Nekratkoročna

42 300

42 300

1 700

1 700

3 846

3 846

203

203

93

93

48 141

48 141

Kratkoročna

Kratkoročna

5 156

5 156

1 414

1 414

78

78

47

47

5

5

6 700

6 700

Najeta posojila vključujejo predvsem dolgove, dokazljive s potrdili, ki znašajo 54 674 milijonov EUR (leta 2016: 54 951 milijonov EUR). Spremembe knjigovodske vrednosti ustrezajo spremembi natečenih obresti.

Poleg ESPJ v likvidaciji za povračilo navedenega najetega posojila nazadnje jamči proračun EU – glej pojasnilo 4.1.2 – in posledično vsaka država članica.

4.1.2

Efektivne obrestne mere najetih posojil (izražene kot razpon obrestnih mer)

Efektivne obrestne mere najetih posojil (izražene kot razpon obrestnih mer)

| | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| --- | --- | --- |
| Makrofinančna pomoč | 0 % — 4,54  % | 0 % — 4,54  % |
| Euratom | 0 % — 5,68  % | 0 % — 5,68  % |
| Plačilnobilančna posojila | 2,88  % — 3,38  % | 2,37  % — 3,37  % |
| Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EMFS) | 0,62  % — 3,75  % | 0,62  % — 3,75  % |
| ESPJ v likvidaciji | 6,91  % — 8,97  % | 6,92  % — 9,78  % |

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Makrofinančna pomoč

Makrofinančna pomoč

0 % — 4,54  %

0 % — 4,54  %

0 % — 4,54  %

0 % — 4,54  %

Euratom

Euratom

0 % — 5,68  %

0 % — 5,68  %

0 % — 5,68  %

0 % — 5,68  %

Plačilnobilančna posojila

Plačilnobilančna posojila

2,88  % — 3,38  %

2,88  % — 3,38  %

2,37  % — 3,37  %

2,37  % — 3,37  %

Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EMFS)

Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EMFS)

0,62  % — 3,75  %

0,62  % — 3,75  %

0,62  % — 3,75  %

0,62  % — 3,75  %

ESPJ v likvidaciji

ESPJ v likvidaciji

6,91  % — 8,97  %

6,91  % — 8,97  %

6,92  % — 9,78  %

6,92  % — 9,78  %

2.11.1.2.   Druge finančne obveznosti

Druge finančne obveznosti

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Nekratkoročne | | |
| Obveznosti iz finančnih najemov | 1 456 | 1 545 |
| Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih | 305 | 329 |
| Drugo | 159 | 160 |
| | 1 920 | 2 034 |
| Kratkoročne | | |
| Obveznosti iz finančnih najemov | 89 | 84 |
| Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih | 24 | 22 |
| Globe, ki jih je treba povrniti | 13 | 25 |
| Drugo | 24 | 58 |
| | 150 | 189 |
| Skupaj | 2 070 | 2 222 |

v milijonih EUR

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Nekratkoročne

Nekratkoročne

Obveznosti iz finančnih najemov

Obveznosti iz finančnih najemov

1 456

1 456

1 545

1 545

Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih

Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih

305

305

329

329

Drugo

Drugo

159

159

160

160

1 920

1 920

2 034

2 034

Kratkoročne

Kratkoročne

Obveznosti iz finančnih najemov

Obveznosti iz finančnih najemov

89

89

84

84

Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih

Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih

24

24

22

22

Globe, ki jih je treba povrniti

Globe, ki jih je treba povrniti

13

13

25

25

Drugo

Drugo

24

24

58

58

150

150

189

189

Skupaj

Skupaj

2 070

2 070

2 222

2 222

Obveznosti iz finančnih najemov

Obveznosti iz finančnih najemov

| v milijonih EUR |
| --- |
| Opis | Prihodnji zneski, ki jih bo treba plačati |
| < 1 leto | 1–5 let | > 5 let | Obveznost skupaj |
| Zemljišča in zgradbe | 85 | 424 | 1 023 | 1 532 |
| Druga opredmetena osnovna sredstva | 4 | 9 | — | 13 |
| Skupaj na dan 31. 12. 2017 | 89 | 433 | 1 023 | 1 545 |
| Obresti | 69 | 249 | 247 | 565 |
| Prihodnje najmanjše najemnine na dan 31. 12. 2017 skupaj | 158 | 682 | 1 271 | 2 111 |
| Prihodnje najmanjše najemnine na dan 31. 12. 2016 skupaj | 156 | 678 | 1 439 | 2 274 |

v milijonih EUR

Opis

Prihodnji zneski, ki jih bo treba plačati

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Obveznost skupaj

Zemljišča in zgradbe

Zemljišča in zgradbe

85

85

424

424

1 023

1 023

1 532

1 532

Druga opredmetena osnovna sredstva

Druga opredmetena osnovna sredstva

4

4

9

9

—

13

13

Skupaj na dan 31. 12. 2017

Skupaj na dan 31. 12. 2017

89

89

433

433

1 023

1 023

1 545

1 545

Obresti

Obresti

69

69

249

249

247

247

565

565

Prihodnje najmanjše najemnine na dan 31. 12. 2017 skupaj

Prihodnje najmanjše najemnine na dan 31. 12. 2017 skupaj

158

158

682

682

1 271

1 271

2 111

2 111

Prihodnje najmanjše najemnine na dan 31. 12. 2016 skupaj

Prihodnje najmanjše najemnine na dan 31. 12. 2016 skupaj

156

156

678

678

1 439

1 439

2 274

2 274

Zgornje zneske najemnin in zneske, povezane z zgradbami, bo treba financirati iz prihodnjih proračunov.

2.11.2.   
  Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

| v milijonih EUR |
| --- |
| Vrsta izvedenega finančnega instrumenta | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Nominalni znesek | Poštena vrednost | Nominalni znesek | Poštena vrednost |
| Valutna nestandardizirana terminska pogodba | — | — | 101 | 1 |
| Valutna opcija (prodajna z razmikom) | 9 | 2 | — | — |
| Skupaj | 9 | 2 | 101 | 1 |
| Nekratkoročne | 9 | 2 | — | — |
| Kratkoročne | — | — | 101 | 1 |

v milijonih EUR

Vrsta izvedenega finančnega instrumenta

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Nominalni znesek

Poštena vrednost

Nominalni znesek

Poštena vrednost

Valutna nestandardizirana terminska pogodba

Valutna nestandardizirana terminska pogodba

—

—

101

101

1

1

Valutna opcija (prodajna z razmikom)

Valutna opcija (prodajna z razmikom)

9

9

2

2

—

—

Skupaj

Skupaj

9

9

2

2

101

101

1

1

Nekratkoročne

Nekratkoročne

9

9

2

2

—

—

Kratkoročne

Kratkoročne

—

—

101

101

1

1

EU ima na dan 31. decembra 2017 v lasti izvedeni finančni instrument (valutno opcijo – prodajno z razmikom), v okviru katerega krije devalvacijo tuje valute (UHA) v zvezi s posojili, ki so jih MSP v Ukrajini zagotovile finančne institucije, za povečanje dostopa do financiranja, pa tudi privlačnosti pogojev posojanja v Ukrajini. V skladu s pogoji pogodbe EU svojim partnerjem zagotavlja možnost, da v primeru devalvacije razmerja UHA/EUR za vsako upravičeno posojilo zahtevajo največ 30-odstotni prispevek EU.

Na dan 31. decembra 2017 so vse finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj razvrščene na raven 2 hierarhije poštene vrednosti (vrednotenja na podlagi opazovanih vhodnih podatkov, ki niso kotirane cene).

2.11.3.   
  Obveznosti iz finančnih jamstev

Obveznosti iz finančnih jamstev

Jamstvo EFSI v okviru dolžniškega portfelja, ki ga zagotavlja EIB na podlagi dela za infrastrukturo in inovacije EFSI (IIW), je razvrščeno kot obveznost iz finančnih jamstev. Na dan 31. decembra 2017 obveznost iz finančnih jamstev EFSI skupaj znaša 0 EUR, ker prihodki, ki naj bi bili prejeti na podlagi jamstva, presegajo pričakovane izgube (glej pojasnilo 4.1.1).

4.1.1

2.12.   OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA

OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Bruto znesek | Prilago- ditve | Čisti znesek na dan 31. 12. 2017 | Bruto znesek | Prilago- ditve | Čisti znesek na dan 31. 12. 2016 |
| Zahtevki za povračilo stroškov in računi, ki so jih poslali: | | | | | | |
| Države članice: | | | | | | |
| EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja | 481 | — | 481 | 500 | (34) | 467 |
| ESRR in KS | 12 602 | (883) | 11 719 | 10 663 | (793) | 9 871 |
| ESS | 4 183 | (264) | 3 919 | 4 145 | (95) | 4 050 |
| Drugo | 746 | (280) | 466 | 793 | (47) | 747 |
| Zasebni in javni subjekti | 1 563 | (144) | 1 419 | 1 677 | (169) | 1 507 |
| Prejeti zahtevki za povračilo stroškov in računi skupaj | 19 574 | (1 571 ) | 18 004 | 17 779 | (1 138 ) | 16 641 |
| EKJS | 11 534 | ni relevantno | 11 534 | 12 193 | ni relevantno | 12 193 |
| Obveznosti iz poslovanja iz lastnih sredstev | 8 836 | ni relevantno | 8 836 | 10 441 | ni relevantno | 10 441 |
| Razne obveznosti iz poslovanja | 341 | ni relevantno | 341 | 364 | ni relevantno | 364 |
| Drugo | 333 | ni relevantno | 333 | 364 | ni relevantno | 364 |
| Skupaj | 40 618 | (1 571 ) | 39 048 | 41 142 | (1 138 ) | 40 005 |

v milijonih EUR

Bruto znesek

Prilago- ditve

Čisti znesek na dan 31. 12. 2017

Bruto znesek

Prilago- ditve

Čisti znesek na dan 31. 12. 2016

Zahtevki za povračilo stroškov in računi, ki so jih poslali:

Zahtevki za povračilo stroškov in računi, ki so jih poslali:

Države članice:

Države članice:

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

481

481

—

—

481

481

500

500

(34)

(34)

467

467

ESRR in KS

ESRR in KS

12 602

12 602

(883)

(883)

11 719

11 719

10 663

10 663

(793)

(793)

9 871

9 871

ESS

ESS

4 183

4 183

(264)

(264)

3 919

3 919

4 145

4 145

(95)

(95)

4 050

4 050

Drugo

Drugo

746

746

(280)

(280)

466

466

793

793

(47)

(47)

747

747

Zasebni in javni subjekti

Zasebni in javni subjekti

1 563

1 563

(144)

(144)

1 419

1 419

1 677

1 677

(169)

(169)

1 507

1 507

Prejeti zahtevki za povračilo stroškov in računi skupaj

Prejeti zahtevki za povračilo stroškov in računi skupaj

19 574

19 574

(1 571 )

(1 571 )

18 004

18 004

17 779

17 779

(1 138 )

(1 138 )

16 641

16 641

EKJS

EKJS

11 534

11 534

ni relevantno

ni relevantno

11 534

11 534

12 193

12 193

ni relevantno

ni relevantno

12 193

12 193

Obveznosti iz poslovanja iz lastnih sredstev

Obveznosti iz poslovanja iz lastnih sredstev

8 836

8 836

ni relevantno

ni relevantno

8 836

8 836

10 441

10 441

ni relevantno

ni relevantno

10 441

10 441

Razne obveznosti iz poslovanja

Razne obveznosti iz poslovanja

341

341

ni relevantno

ni relevantno

341

341

364

364

ni relevantno

ni relevantno

364

364

Drugo

Drugo

333

333

ni relevantno

ni relevantno

333

333

364

364

ni relevantno

ni relevantno

364

364

Skupaj

Skupaj

40 618

40 618

(1 571 )

(1 571 )

39 048

39 048

41 142

41 142

(1 138 )

(1 138 )

40 005

40 005

Obveznosti iz poslovanja vključujejo račune in zahtevke za povračilo stroškov, ki so bili prejeti, vendar ob koncu leta še niso bili plačani. Prvotno se pripoznajo v trenutku prejema računov/zahtevkov za povračilo stroškov za zahtevane zneske. Obveznosti iz poslovanja se pozneje prilagodijo, da se upoštevajo samo zneski, ki so bili sprejeti po pregledu stroškov, ter zneski, za katere se oceni, da so upravičeni, po postopku časovnega preseka. Zneski, za katere se oceni, da niso upravičeni, so vključeni v stolpec Prilagoditve; največji zneski se nanašajo na strukturne ukrepe.

Uredba o skupnih določbah, ki se uporablja za strukturna sklada (ESRR in ESS), Kohezijski sklad ter Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR), za programsko obdobje 2014–2020 določa, da se proračun EU zaščiti s sistematičnim zadržanjem 10 % izvršenih vmesnih plačil. Do februarja, ki sledi koncu obračunskega leta po uredbi o skupnih določbah (od 1. julija do 30. junija), je nadzorni cikel zaključen tako z upravljalnimi preverjanji s strani organov upravljanja kot z revizijami, ki so jih izvedli revizijski organi. Komisija pregleda dokumente z zagotovili in obračune, ki jih predložijo pristojni organi v državah članicah. Plačilo/izterjava dokončnega preostalega zneska se izvede šele potem, ko je ta ocena zaključena in so obračuni sprejeti. Konec leta 2017 je znesek, zadržan v skladu s to določbo, znašal 3,1 milijarde EUR. Del tega zneska (0,6 milijarde EUR) je ocenjen kot neupravičen na podlagi podatkov, ki so jih v svojih zaključnih računih zagotovile države članice, in je poleg tega vključen v stolpec Prilagoditve.

Zadnja sestavina prilagoditev obveznosti iz poslovanja so zneski, ki ustrezajo drugim predujmom državam članicam (glej pojasnilo 2.5.2), ki jih je treba ob koncu leta še plačati (0,3 milijarde EUR).

2.5.2

Kar zadeva kohezijsko politiko (ESRR, KS, ESS), so zahtevki, ki se nanašajo na obdobje 2007–2013 še vedno precejšnji in znašajo 10 milijard EUR, saj Komisija pregleduje končne zahtevke za povračilo stroškov, ki so jih predložile države članice. Obenem so se zahtevki v zvezi z obdobjem 2014–2020 povečali na 5 milijard EUR po napredku pri izvajanju programov.

Zahtevki za predhodno financiranje

Zahtevki za predhodno financiranje

Poleg zgornjih zneskov je Komisija prejela za 0,5 milijarde EUR zahtevkov za predhodno financiranje, ki ob koncu leta še niso bili plačani. V skladu z računovodskimi pravili EU ti zneski niso knjiženi kot obveznosti iz poslovanja.

Obveznosti iz poslovanja iz lastnih sredstev

Obveznosti iz poslovanja iz lastnih sredstev

Obveznosti iz poslovanja iz lastnih sredstev se nanašajo na prispevke držav članic v proračun EU, ki se povrnejo ob koncu leta po spremembi proračuna št. 6/2017. Spremembe proračuna se izvajajo v skladu s členom 10(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014. Precejšnji znesek na dan 31. decembra 2017 je posledica spremembe proračuna št. 6/2017, ki je bila sprejeta 30. novembra 2017. V skladu s to pravno določbo so bili nastali zneski vrnjeni državam članicam prvi delovni dan januarja 2018.

2.13.   PASIVNE ČASOVNE RAZMEJITVE

PASIVNE ČASOVNE RAZMEJITVE

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Vnaprej vračunani stroški | 63 588 | 66 800 |
| Odloženi prihodki | 111 | 638 |
| Drugo | 203 | 143 |
| Skupaj | 63 902 | 67 580 |

v milijonih EUR

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Vnaprej vračunani stroški

Vnaprej vračunani stroški

63 588

63 588

66 800

66 800

Odloženi prihodki

Odloženi prihodki

111

111

638

638

Drugo

Drugo

203

203

143

143

Skupaj

Skupaj

63 902

63 902

67 580

67 580

Razdelitev vnaprej vračunanih stroškov:

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| EKJS | 33 303 | 33 033 |
| EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja | 17 464 | 17 024 |
| ESRR in KS | 4 249 | 7 157 |
| ESS | 2 870 | 3 473 |
| Drugo | 5 702 | 6 112 |
| Skupaj | 63 588 | 66 800 |

v milijonih EUR

31. 12. 2017

31. 12. 2016

EKJS

EKJS

33 303

33 303

33 033

33 033

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

17 464

17 464

17 024

17 024

ESRR in KS

ESRR in KS

4 249

4 249

7 157

7 157

ESS

ESS

2 870

2 870

3 473

3 473

Drugo

Drugo

5 702

5 702

6 112

6 112

Skupaj

Skupaj

63 588

63 588

66 800

66 800

Največje gibanje se nanaša na kohezijsko politiko, in sicer zmanjšanje za 2,9 milijarde EUR za ESRR in KS ter 0,6 milijarde EUR za ESS. To je posledica zmanjšanja časovnih razmejitev za prejšnje programsko obdobje 2007–2013, saj se je začela zaključna faza programov.

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

2.14.   REZERVE

REZERVE

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Rezerva za pošteno vrednost | 2.14.1 | 278 | 325 |
| Rezerva za Jamstveni sklad | 2.14.2 | 2 663 | 2 643 |
| Druge rezerve | 2.14.3 | 1 935 | 1 873 |
| Skupaj | | 4 876 | 4 841 |

v milijonih EUR

Pojasnilo

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Rezerva za pošteno vrednost

Rezerva za pošteno vrednost

2.14.1

2.14.1

278

278

325

325

Rezerva za Jamstveni sklad

Rezerva za Jamstveni sklad

2.14.2

2.14.2

2 663

2 663

2 643

2 643

Druge rezerve

Druge rezerve

2.14.3

2.14.3

1 935

1 935

1 873

1 873

Skupaj

Skupaj

4 876

4 876

4 841

4 841

2.14.1.   
  Rezerva za pošteno vrednost

Rezerva za pošteno vrednost

V skladu z računovodskimi pravili EU se popravek poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev obračuna skozi rezervo za pošteno vrednost.

Gibanje rezerve za pošteno vrednost v zadevnem obdobju

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Vključena v rezervo za pošteno vrednost | (8) | 34 |
| Vključena v izkaz poslovnega izida | 6 | — |
| Skupaj | (2) | 34 |

v milijonih EUR

2017

2016

Vključena v rezervo za pošteno vrednost

Vključena v rezervo za pošteno vrednost

(8)

(8)

34

34

Vključena v izkaz poslovnega izida

Vključena v izkaz poslovnega izida

6

6

—

—

Skupaj

Skupaj

(2)

(2)

34

34

2.14.2.   
  Rezerva za Jamstveni sklad

Rezerva za Jamstveni sklad

Ta rezerva ustreza ciljnemu znesku v višini 9 % neporavnanih zneskov, za katere jamči proračun EU v okviru mandata EIB za zunanja posojila, ki ga je treba knjižiti kot sredstva Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (glej pojasnilo 2.4.1).

2.4.1

2.14.3.   
  Druge rezerve

Druge rezerve

Ta znesek se nanaša predvsem na rezervo ESPJ v likvidaciji (1 515 milijonov EUR) za sredstva Raziskovalnega sklada za premog in jeklo, ki je bila vzpostavljena v okviru likvidacije ESPJ.

2.15.   ZNESKI, KI BODO VPOKLICANI OD DRŽAV ČLANIC

ZNESKI, KI BODO VPOKLICANI OD DRŽAV ČLANIC

| v milijonih EUR |
| --- |
| Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic, na dan 31. 12. 2016 | 76 881 |
| Vračilo proračunskega presežka iz leta 2016 državam članicam | 6 405 |
| Gibanje rezerve za Jamstveni sklad | 20 |
| Gibanje drugih rezerv | 11 |
| Poslovni izid za zadevno leto | (8 082 ) |
| Skupni zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic, na dan 31. 12. 2017 | 75 234 |

v milijonih EUR

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic, na dan 31. 12. 2016

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic, na dan 31. 12. 2016

76 881

76 881

Vračilo proračunskega presežka iz leta 2016 državam članicam

Vračilo proračunskega presežka iz leta 2016 državam članicam

6 405

6 405

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

20

20

Gibanje drugih rezerv

Gibanje drugih rezerv

11

11

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

(8 082 )

(8 082 )

Skupni zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic, na dan 31. 12. 2017

Skupni zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic, na dan 31. 12. 2017

75 234

75 234

Ta znesek pomeni del odhodkov, ki jih je imela EU do 31. decembra in jih bo treba financirati iz prihodnjih proračunov. Veliko odhodkov je po pravilih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka pripoznanih v letu N, čeprav so morda dejansko plačani v letu N + 1 (ali pozneje) in se zato financirajo iz proračuna za leto N + 1 (ali pozneje). Zaradi vključitve teh obveznosti v zaključni račun ter dejstva, da se ustrezni zneski financirajo iz prihodnjih proračunov, obveznosti ob koncu leta močno presegajo sredstva. Najpomembnejši zneski, na katere je treba opozoriti, se nanašajo na dejavnosti EKJS in obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih.

Treba je tudi poudariti, da zgoraj navedeno ne vpliva na proračunski rezultat – proračunski prihodki morajo biti vedno enaki ali večji kot proračunski odhodki, vsak presežek prihodkov pa se vrne državam članicam.

3.   POJASNILA K IZKAZU POSLOVNEGA IZIDA

PRIHODKI

PRIHODKI

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV: LASTNA SREDSTVA

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV: LASTNA SREDSTVA

3.1.   SREDSTVA IZ NASLOVA BND

SREDSTVA IZ NASLOVA BND

Prihodki iz lastnih sredstev so poglavitni element prihodkov EU iz poslovanja. Prihodki iz naslova BND (bruto nacionalni dohodek) znašajo 78 620 milijonov EUR za leto 2017 (leta 2016: 95 578 milijonov EUR) in so najpomembnejša od treh kategorij lastnih sredstev. Od BND vsake države članice se zaračuna enak odstotni delež. S prihodki iz naslova BND se uravnotežijo prihodki in odhodki, tj. financira del proračuna, ki se ne krije z drugimi viri prihodkov. Zmanjšanje prihodkov iz naslova BND je mogoče pojasniti predvsem s precejšnjim znižanjem odobritev plačil in razmeroma velikim proračunskim presežkom iz prejšnjega proračunskega leta (6 405 milijonov EUR). Zaradi obeh elementov se je zmanjšal zahtevani prispevek držav članic na osnovi BND v letu 2017, saj je ta prispevek namenjen uravnoteženju.

3.2.   TRADICIONALNA LASTNA SREDSTVA

TRADICIONALNA LASTNA SREDSTVA

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Carine | 20 475 | 20 301 |
| Prelevmani na sladkor | 45 | 138 |
| Skupaj | 20 520 | 20 439 |

v milijonih EUR

2017

2016

Carine

Carine

20 475

20 475

20 301

20 301

Prelevmani na sladkor

Prelevmani na sladkor

45

45

138

138

Skupaj

Skupaj

20 520

20 520

20 439

20 439

Tradicionalna lastna sredstva obsegajo carine in prelevmane na sladkor. Države članice za kritje stroškov zbiranja zadržijo 20 % tradicionalnih lastnih sredstev, pri čemer so zgoraj navedeni zneski prikazani brez tega odbitka.

3.3.   SREDSTVA IZ NASLOVA DDV

SREDSTVA IZ NASLOVA DDV

Lastna sredstva iz naslova DDV se odmerijo od osnov držav članic za DDV, pri čemer so te osnove za ta namen teoretično usklajene v skladu s pravili EU. Prispevek iz naslova DDV se izračuna z uporabo enotne vpoklicne stopnje v višini 0,3 % osnove vsake države članice za DDV. Za obdobje 2014–2020 je v Sklepu Sveta 2014/335/EU, Euratom za Nemčijo, Nizozemsko in Švedsko predvidena znižana vpoklicna stopnja v višini 0,15 %.

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV: PRENOSI

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV: PRENOSI

3.4.   GLOBE

GLOBE

Ti prihodki v višini 4 664 milijonov EUR (leta 2016: 3 858 milijonov EUR) se nanašajo na globe, ki jih je Komisija naložila družbam zaradi kršitev pravil konkurence EU, in globe, ki jih je Komisija naložila državam članicam zaradi kršitev prava EU. Komisija pripozna prihodke od glob, ko sprejme sklep o naložitvi globe in o njem uradno obvesti naslovnika. Zneski glob v letu 2017 se nanašajo predvsem na globe zaradi kršitev pravil konkurence (4 568 milijonov EUR). Največje zadeve se nanašajo na kršitve protimonopolnih pravil EU, tj. globa, naložena družbama Alphabet Inc. in Google Inc. zaradi zlorabe prevladujočega tržnega položaja svojega iskalnika (2 424 milijonov EUR), globa, naložena družbi Scania zaradi sodelovanja v kartelu v sektorju tovornjakov (881 milijonov EUR), in globe, naložene enajstim letalskim prevoznikom tovora zaradi kartelnega dogovarjanja o cenah (776 milijonov EUR).

3.5.   IZTERJAVA ODHODKOV

IZTERJAVA ODHODKOV

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Deljeno upravljanje | 1 775 | 1 876 |
| Neposredno upravljanje | 81 | 56 |
| Posredno upravljanje | 23 | 15 |
| Skupaj | 1 879 | 1 947 |

v milijonih EUR

2017

2016

Deljeno upravljanje

Deljeno upravljanje

1 775

1 775

1 876

1 876

Neposredno upravljanje

Neposredno upravljanje

81

81

56

56

Posredno upravljanje

Posredno upravljanje

23

23

15

15

Skupaj

Skupaj

1 879

1 879

1 947

1 947

V tej postavki so zajeti predvsem nalogi za izterjavo, ki jih je izdala Komisija in so plačani ali izravnani s poznejšimi plačili, vknjiženimi v računovodski sistem Komisije (tj. odšteti od teh plačil), da se izterjajo odhodki, predhodno izplačani iz splošnega proračuna. Izterjave temeljijo na kontrolah, revizijah ali analizah upravičenosti, zato so te dejavnosti pomemben dejavnik pri izvrševanju proračuna EU. Te dejavnosti ščitijo proračun EU pred odhodki, ki niso nastali v skladu z zakonodajo, in so še posebno pomembne, saj so revizijski rezultati Evropskega računskega sodišča pokazali pomembno stopnjo napake v plačilih, izvršenih iz proračuna EU – glej letno poročilo Sodišča, vključno z izjavo o zanesljivosti glede zakonitosti in pravilnosti osnovnih transakcij.

Prav tako so vključeni nalogi za izterjavo, ki jih izdajo države članice upravičencem do odhodkov EKJS, in sprememba ocen prehodno nezaračunanih prihodkov od konca prejšnjega leta do tekočega leta.

Zneski, navedeni v zgornji razpredelnici, so prihodki, nastali z izdajo nalogov za izterjavo. Zato te številke ne morejo pokazati in tudi ne kažejo celotnega obsega ukrepov, sprejetih za zaščito proračuna EU, zlasti na področju kohezijske politike, na katerem so vzpostavljeni posebni mehanizmi za zagotavljanje popravkov neupravičenih odhodkov, ki večinoma ne vključujejo izdajanja nalogov za izterjavo. Zneski, izterjani z izravnavo z odhodki, zneski, izterjani z umiki, in izterjave zneskov predhodnega financiranja niso vključeni.

Večino sestavljajo izterjave odhodkov v okviru deljenega upravljanja:

Kmetijstvo: EKJS in razvoj podeželja

Kmetijstvo: EKJS in razvoj podeželja

V okviru EKJS in EKSRP so zneski, knjiženi kot letni prihodki pod to postavko, finančni popravki iz tega leta in povračila, ki so jih prijavile države članice in izterjale med letom, ter neto povečanje neporavnanih zneskov, ki so jih prijavile države članice ter naj bi se izterjali ob koncu leta in so povezani z goljufijami in nepravilnostmi.

Kohezijska politika

Kohezijska politika

Glavni zneski, povezani s kohezijsko politiko, vključujejo naloge za izterjavo, ki jih je Komisija izdala za izterjavo neupravičenih odhodkov iz prejšnjih let, in odbitke od odhodkov, zmanjšane za zmanjšanje prehodno nezaračunanih prihodkov ob koncu leta.

3.6.   DRUGI PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

DRUGI PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Proračunski popravki | 5 806 | 1 956 |
| Prispevki tretjih držav | 1 269 | 953 |
| Davki in prispevki osebja | 1 218 | 1 189 |
| Prispevki držav članic za zunanjo pomoč | 988 | 732 |
| Prenos sredstev | 208 | 147 |
| Popravek rezervacij | 29 | 14 |
| Kmetijski prelevmani | 4 | 5 |
| Drugo | 854 | 744 |
| Skupaj | 10 376 | 5 740 |

v milijonih EUR

2017

2016

Proračunski popravki

Proračunski popravki

5 806

5 806

1 956

1 956

Prispevki tretjih držav

Prispevki tretjih držav

1 269

1 269

953

953

Davki in prispevki osebja

Davki in prispevki osebja

1 218

1 218

1 189

1 189

Prispevki držav članic za zunanjo pomoč

Prispevki držav članic za zunanjo pomoč

988

988

732

732

Prenos sredstev

Prenos sredstev

208

208

147

147

Popravek rezervacij

Popravek rezervacij

29

29

14

14

Kmetijski prelevmani

Kmetijski prelevmani

4

4

5

5

Drugo

Drugo

854

854

744

744

Skupaj

Skupaj

10 376

10 376

5 740

5 740

Proračunski popravki zajemajo proračunski presežek iz leta 2016 (6 405 milijonov EUR). Proračunski presežek iz prejšnjega leta se prenese na naslednje leto in pomeni prihodke za leto 2017.

Prispevki tretjih držav so prispevki držav Efte in držav pristopnic.

Prihodki iz davkov in prispevkov osebja izhajajo predvsem iz odbitkov od plač osebja ter vključujejo dva bistvena zneska – pokojninske prispevke osebja in davke od dohodka.

Prispevki držav članic za zunanjo pomoč so večinoma zneski, prejeti za vzpostavitev instrumenta za pomoč beguncem v Turčiji.

Prihodki iz prenosa sredstev se nanašajo predvsem na prenos satelitov v okviru programa Copernicus (prejšnji program GMES) z Evropske vesoljske agencije na Komisijo (glej pojasnilo 2.2). Prenos je v skladu z računovodskimi pravili EU nemenjalni posel, ki bo za preostale satelite v okviru programa Copernicus, ki se še gradijo, opravljen v prihodnjih obdobjih.

2.2

Kmetijski prelevmani se nanašajo na prelevmane na mleko – instrument za upravljanje trga, namenjen kaznovanju proizvajalcev mleka, ki prekoračijo svoje referenčne količine. Ker niso povezani s predhodnimi plačili Komisije, se v praksi štejejo kot prihodki za posebne namene.

Znesek drugih prihodkov iz nemenjalnih poslov za leto 2017 vključuje znesek v višini 300 milijonov EUR, vpoklican od ERS, ki pomeni prispevek sklada k jamstvenemu skladu EFSD, ki bo vzpostavljen leta 2018 na podlagi Uredbe (EU) 2017/1601.

PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

3.7.   FINANČNI PRIHODKI

FINANČNI PRIHODKI

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Obresti na: | | |
| Posojila | 1 379 | 1 446 |
| Zamude pri plačilih | 217 | 108 |
| Drugo | 41 | 38 |
| Premija za obveznost iz finančnih jamstev (EFSI) | 61 | 16 |
| Finančni prihodki iz finančnih sredstev ali obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj | 57 | 0 |
| Iztrženi dobiček na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 38 | 35 |
| Dividende | 23 | 13 |
| Drugo | 28 | 112 |
| Skupaj | 1 845 | 1 769 |

v milijonih EUR

2017

2016

Obresti na:

Obresti na:

Posojila

Posojila

1 379

1 379

1 446

1 446

Zamude pri plačilih

Zamude pri plačilih

217

217

108

108

Drugo

Drugo

41

41

38

38

Premija za obveznost iz finančnih jamstev (EFSI)

Premija za obveznost iz finančnih jamstev (EFSI)

61

61

16

16

Finančni prihodki iz finančnih sredstev ali obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančni prihodki iz finančnih sredstev ali obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

57

57

0

0

Iztrženi dobiček na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Iztrženi dobiček na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

38

38

35

35

Dividende

Dividende

23

23

13

13

Drugo

Drugo

28

28

112

112

Skupaj

Skupaj

1 845

1 845

1 769

1 769

Prihodki od obresti na posojila se nanašajo predvsem na posojila, odobrena za finančno pomoč (glej pojasnilo 2.4.3).

2.4.3

Prihodki od obresti na zamude pri plačilih izhajajo predvsem iz glob in prispevkov lastnih sredstev, ki so zapadli v plačilo in niso bili pravočasno plačani.

3.8.   DRUGI PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

DRUGI PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Prihodki od provizij za opravljanje storitev (agencije) | 557 | 267 |
| Pozitivne tečajne razlike | 281 | 331 |
| Prihodki od provizij in premij, povezani s finančnimi instrumenti | 51 | 48 |
| Prihodki, povezani z opredmetenimi osnovnimi sredstvi | 43 | 17 |
| Prodaja blaga | 42 | 46 |
| Delež v čistem rezultatu EIS | 21 | 2 |
| Drugo | 338 | 288 |
| Skupaj | 1 332 | 998 |

v milijonih EUR

2017

2016

Prihodki od provizij za opravljanje storitev (agencije)

Prihodki od provizij za opravljanje storitev (agencije)

557

557

267

267

Pozitivne tečajne razlike

Pozitivne tečajne razlike

281

281

331

331

Prihodki od provizij in premij, povezani s finančnimi instrumenti

Prihodki od provizij in premij, povezani s finančnimi instrumenti

51

51

48

48

Prihodki, povezani z opredmetenimi osnovnimi sredstvi

Prihodki, povezani z opredmetenimi osnovnimi sredstvi

43

43

17

17

Prodaja blaga

Prodaja blaga

42

42

46

46

Delež v čistem rezultatu EIS

Delež v čistem rezultatu EIS

21

21

2

2

Drugo

Drugo

338

338

288

288

Skupaj

Skupaj

1 332

1 332

998

998

Prihodki od provizij za opravljanje storitev vključujejo provizije za dovoljenja za promet, ki jih zaračuna Evropska agencija za zdravila, ter pristojbine za blagovne znamke, ki jih pobira Urad Evropske unije za intelektualno lastnino.

ODHODKI

ODHODKI

3.9.   DELJENO UPRAVLJANJE

DELJENO UPRAVLJANJE

| v milijonih EUR |
| --- |
| Izvedle države članice | 2017 | 2016 |
| Evropski kmetijski jamstveni sklad | 44 289 | 44 152 |
| Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja | 11 359 | 12 604 |
| Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad | 17 650 | 35 045 |
| Evropski socialni sklad | 7 353 | 9 366 |
| Drugo | 1 253 | 1 606 |
| Skupaj | 81 905 | 102 772 |

v milijonih EUR

Izvedle države članice

2017

2016

Evropski kmetijski jamstveni sklad

Evropski kmetijski jamstveni sklad

44 289

44 289

44 152

44 152

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja

11 359

11 359

12 604

12 604

Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad

Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad

17 650

17 650

35 045

35 045

Evropski socialni sklad

Evropski socialni sklad

7 353

7 353

9 366

9 366

Drugo

Drugo

1 253

1 253

1 606

1 606

Skupaj

Skupaj

81 905

81 905

102 772

102 772

Prehod s prejšnjega programskega obdobja 2007–2013 na sedanje programsko obdobje 2014–2020 pojasnjuje zmanjšanje odhodkov v višini 17,4 milijarde EUR na področju kohezije: stroški, prijavljeni za obdobje 2007–2013, so se precej znižali (28,6 milijarde EUR), saj se je izvajanje končalo, programi pa so vstopili v zaključno fazo. Obenem so se stroški, prijavljeni za obdobje 2014–2020 povečali, vendar zgolj za 11,2 milijarde EUR, saj programi zdaj napredujejo.

Drugi odhodki vključujejo predvsem: azil in migracije (485 milijonov EUR), Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (378 milijonov EUR) in notranjo varnost (226 milijonov EUR).

3.10.   NEPOSREDNO UPRAVLJANJE

NEPOSREDNO UPRAVLJANJE

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Izvedla Komisija | 8 831 | 9 254 |
| Izvedle izvajalske agencije EU | 6 699 | 6 259 |
| Izvedli skrbniški skladi | 208 | 97 |
| Skupaj | 15 738 | 15 610 |

v milijonih EUR

2017

2016

Izvedla Komisija

Izvedla Komisija

8 831

8 831

9 254

9 254

Izvedle izvajalske agencije EU

Izvedle izvajalske agencije EU

6 699

6 699

6 259

6 259

Izvedli skrbniški skladi

Izvedli skrbniški skladi

208

208

97

97

Skupaj

Skupaj

15 738

15 738

15 610

15 610

Ti zneski se nanašajo predvsem na izvajanje raziskovalne politike (7,2 milijarde EUR), programov omrežij (1,3 milijarde EUR) ter instrumentov za razvojno sodelovanje (1,3 milijarde EUR), evropske sosedske politike (1,2 milijarde EUR) in humanitarne pomoči (0,7 milijarde EUR).

3.11.   POSREDNO UPRAVLJANJE

POSREDNO UPRAVLJANJE

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Izvedli druge agencije in organi EU | 2 667 | 2 547 |
| Izvedle tretje države | 1 101 | 876 |
| Izvedle mednarodne organizacije | 3 014 | 2 382 |
| Izvedli drugi subjekti | 1 478 | 2 035 |
| Skupaj | 8 260 | 7 840 |

v milijonih EUR

2017

2016

Izvedli druge agencije in organi EU

Izvedli druge agencije in organi EU

2 667

2 667

2 547

2 547

Izvedle tretje države

Izvedle tretje države

1 101

1 101

876

876

Izvedle mednarodne organizacije

Izvedle mednarodne organizacije

3 014

3 014

2 382

2 382

Izvedli drugi subjekti

Izvedli drugi subjekti

1 478

1 478

2 035

2 035

Skupaj

Skupaj

8 260

8 260

7 840

7 840

Od odhodkov v okviru posrednega upravljanja se 4,2 milijarde EUR nanaša na zunanje ukrepe (predvsem na področju predpristopne pomoči, humanitarne pomoči, mednarodnega sodelovanja in sosedstva). Dodatnih 3,6 milijarde EUR se nanaša na povečanje konkurenčnosti Evrope (na področjih, kot so raziskave, satelitski navigacijski sistemi in izobraževanje).

3.12.   STROŠKI ZAPOSLENIH IN POKOJNIN

STROŠKI ZAPOSLENIH IN POKOJNIN

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Stroški zaposlenih | 6 193 | 6 074 |
| Stroški pokojnin | 3 808 | 3 702 |
| Skupaj | 10 002 | 9 776 |

v milijonih EUR

2017

2016

Stroški zaposlenih

Stroški zaposlenih

6 193

6 193

6 074

6 074

Stroški pokojnin

Stroški pokojnin

3 808

3 808

3 702

3 702

Skupaj

Skupaj

10 002

10 002

9 776

9 776

Stroški pokojnin so elementi gibanj, ki so se pojavili po aktuarskem vrednotenju obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih, razen aktuarskih predpostavk. Zato ne pomenijo dejanskih izplačil pokojnin v zadevnem letu, ki so precej manjša.

3.13.   SPREMEMBE AKTUARSKIH PREDPOSTAVK PREJEMKOV ZAPOSLENIH

SPREMEMBE AKTUARSKIH PREDPOSTAVK PREJEMKOV ZAPOSLENIH

Čisti znesek aktuarske izgube v višini 3 544 milijonov EUR, prikazan v okviru te postavke, se nanaša na obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih, priznane v bilanci stanja (glej pojasnilo 2.9).

2.9

3.14.   STROŠKI FINANCIRANJA

STROŠKI FINANCIRANJA

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Odhodki za obresti: | | |
| Najeta posojila | 1 373 | 1 440 |
| Drugo | 22 | 57 |
| Izgube zaradi oslabitve posojil in terjatev | 324 | 184 |
| Finančni najemi | 81 | 67 |
| Izguba zaradi oslabitve za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev | 39 | 40 |
| Izguba pri finančnih sredstvih ali obveznostih po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj | 12 | 1 |
| Iztržena izguba na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 2 | 0 |
| Drugo | 42 | 116 |
| Skupaj | 1 896 | 1 904 |

v milijonih EUR

2017

2016

Odhodki za obresti:

Odhodki za obresti:

Najeta posojila

Najeta posojila

1 373

1 373

1 440

1 440

Drugo

Drugo

22

22

57

57

Izgube zaradi oslabitve posojil in terjatev

Izgube zaradi oslabitve posojil in terjatev

324

324

184

184

Finančni najemi

Finančni najemi

81

81

67

67

Izguba zaradi oslabitve za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

Izguba zaradi oslabitve za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

39

39

40

40

Izguba pri finančnih sredstvih ali obveznostih po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Izguba pri finančnih sredstvih ali obveznostih po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

12

12

1

1

Iztržena izguba na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Iztržena izguba na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

2

2

0

0

Drugo

Drugo

42

42

116

116

Skupaj

Skupaj

1 896

1 896

1 904

1 904

Znesek odhodkov za obresti na najeta posojila ustreza predvsem prihodkom od obresti na posojila za finančno pomoč (vzajemni posli).

Izgube zaradi oslabitve posojil in terjatev vključujejo znesek v višini 243 milijonov EUR, povezan s tradicionalnimi lastnimi sredstvi (glej pojasnilo 2.6.1.1).

2.6.1.1

3.15.   DRUGI ODHODKI

DRUGI ODHODKI

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Upravni odhodki in odhodki za IT | 2 521 | 2 455 |
| Odhodki, povezani z opredmetenimi osnovnimi sredstvi | 1 423 | 1 021 |
| Popravek rezervacij | 1 377 | 685 |
| Negativne tečajne razlike | 446 | 505 |
| Odhodki od poslovnega najema | 414 | 383 |
| Znižanje glob s strani Sodišča | 67 | 18 |
| Drugo | 509 | 419 |
| Skupaj | 6 756 | 5 486 |

v milijonih EUR

2017

2016

Upravni odhodki in odhodki za IT

Upravni odhodki in odhodki za IT

2 521

2 521

2 455

2 455

Odhodki, povezani z opredmetenimi osnovnimi sredstvi

Odhodki, povezani z opredmetenimi osnovnimi sredstvi

1 423

1 423

1 021

1 021

Popravek rezervacij

Popravek rezervacij

1 377

1 377

685

685

Negativne tečajne razlike

Negativne tečajne razlike

446

446

505

505

Odhodki od poslovnega najema

Odhodki od poslovnega najema

414

414

383

383

Znižanje glob s strani Sodišča

Znižanje glob s strani Sodišča

67

67

18

18

Drugo

Drugo

509

509

419

419

Skupaj

Skupaj

6 756

6 756

5 486

5 486

Odhodki v zvezi z rezervacijami so se povečali predvsem zaradi spremembe ocene za rezervacijo za razgradnjo jedrskih objektov (glej pojasnilo 2.10).

2.10

Odhodki, povezani z raziskavami in razvojem, so vključeni v upravne odhodke in odhodke za IT ter se lahko razčlenijo na naslednji način:

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Stroški raziskav | 376 | 344 |
| Neusredstveni stroški razvoja | 81 | 88 |
| Skupaj | 456 | 431 |

v milijonih EUR

2017

2016

Stroški raziskav

Stroški raziskav

376

376

344

344

Neusredstveni stroški razvoja

Neusredstveni stroški razvoja

81

81

88

88

Skupaj

Skupaj

456

456

431

431

3.16.   POROČANJE PO ODSEKIH PO RAZDELKIH VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA (VFO)

POROČANJE PO ODSEKIH PO RAZDELKIH VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA (VFO)

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pametna in vključujoča rast | Trajnostna rast | Varnost in državljanstvo | Evropa v svetu | Uprava | Nedodeljeno razdelku VFO (9) | Skupaj |
| Sredstva iz naslova BND | — | — | — | — | — | 78 620 | 78 620 |
| Tradicionalna lastna sredstva | — | — | — | — | — | 20 520 | 20 520 |
| DDV | — | — | — | — | — | 16 947 | 16 947 |
| Globe | — | — | — | — | — | 4 664 | 4 664 |
| Izterjava odhodkov | 357 | 1 488 | 5 | 28 | 0 | 0 | 1 879 |
| Drugo | 1 172 | 244 | 43 | 414 | 4 827 | 3 676 | 10 376 |
| Prihodki iz nemenjalnih poslov | 1 529 | 1 732 | 48 | 443 | 4 827 | 124 428 | 133 006 |
| Finančni prihodki | 147 | (4) | 0 | 17 | 1 | 1 684 | 1 845 |
| Drugo | 196 | (12) | (6) | 10 | 338 | 805 | 1 332 |
| Prihodki iz menjalnih poslov | 343 | (15) | (6) | 27 | 338 | 2 489 | 3 177 |
| Prihodki skupaj | 1 873 | 1 716 | 42 | 470 | 5 166 | 126 917 | 136 183 |
| Odhodki, ki so jih izvedle države članice: | | | | | | | |
| EKJS | — | (44 289 ) | — | — | — | — | (44 289 ) |
| EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja | — | (11 359 ) | — | — | — | — | (11 359 ) |
| ESRR in KS | (17 650 ) | — | — | — | — | — | (17 650 ) |
| ESS | (7 353 ) | — | — | — | — | — | (7 353 ) |
| Drugo | (439) | 74 | (897) | 9 | — | 0 | (1 253 ) |
| Izvedli EK, izvajalske agencije in skrbniški skladi | (9 809 ) | (525) | (1 080 ) | (4 337 ) | (12) | 25 | (15 738 ) |
| Izvedli druge agencije in organi EU | (2 530 ) | (121) | (754) | (24) | — | 762 | (2 667 ) |
| Izvedle tretje države in mednarodne organizacije | (434) | 0 | (177) | (3 504 ) | — | — | (4 115 ) |
| Izvedli drugi subjekti | (819) | 15 | 1 | (675) | (0) | — | (1 478 ) |
| Stroški zaposlenih in pokojnin | (1 638 ) | (360) | (426) | (615) | (5 977 ) | (986) | (10 002 ) |
| Spremembe aktuarskih predpostavk prejemkov zaposlenih | — | — | — | — | (3 544 ) | — | (3 544 ) |
| Stroški financiranja | (88) | (16) | (0) | (18) | (106) | (1 668 ) | (1 896 ) |
| Drugi odhodki | (2 453 ) | (88) | (196) | (113) | (3 386 ) | (521) | (6 756 ) |
| Odhodki skupaj | (43 213 ) | (56 669 ) | (3 528 ) | (9 277 ) | (13 025 ) | (2 389 ) | (128 101 ) |
| Poslovni izid za zadevno leto | (41 341 ) | (54 953 ) | (3 486 ) | (8 807 ) | (7 859 ) | 124 528 | 8 082 |

v milijonih EUR

Pametna in vključujoča rast

Trajnostna rast

Varnost in državljanstvo

Evropa v svetu

Uprava

Nedodeljeno razdelku VFO (9)

9

Skupaj

Sredstva iz naslova BND

Sredstva iz naslova BND

—

—

—

—

—

78 620

78 620

78 620

78 620

Tradicionalna lastna sredstva

Tradicionalna lastna sredstva

—

—

—

—

—

20 520

20 520

20 520

20 520

DDV

DDV

—

—

—

—

—

16 947

16 947

16 947

16 947

Globe

Globe

—

—

—

—

—

4 664

4 664

4 664

4 664

Izterjava odhodkov

Izterjava odhodkov

357

357

1 488

1 488

5

5

28

28

0

0

0

0

1 879

1 879

Drugo

Drugo

1 172

1 172

244

244

43

43

414

414

4 827

4 827

3 676

3 676

10 376

10 376

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

1 529

1 529

1 732

1 732

48

48

443

443

4 827

4 827

124 428

124 428

133 006

133 006

Finančni prihodki

Finančni prihodki

147

147

(4)

(4)

0

0

17

17

1

1

1 684

1 684

1 845

1 845

Drugo

Drugo

196

196

(12)

(12)

(6)

(6)

10

10

338

338

805

805

1 332

1 332

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

343

343

(15)

(15)

(6)

(6)

27

27

338

338

2 489

2 489

3 177

3 177

Prihodki skupaj

Prihodki skupaj

1 873

1 873

1 716

1 716

42

42

470

470

5 166

5 166

126 917

126 917

136 183

136 183

Odhodki, ki so jih izvedle države članice:

Odhodki, ki so jih izvedle države članice:

EKJS

EKJS

—

(44 289 )

(44 289 )

—

—

—

—

(44 289 )

(44 289 )

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

—

(11 359 )

(11 359 )

—

—

—

—

(11 359 )

(11 359 )

ESRR in KS

ESRR in KS

(17 650 )

(17 650 )

—

—

—

—

—

(17 650 )

(17 650 )

ESS

ESS

(7 353 )

(7 353 )

—

—

—

—

—

(7 353 )

(7 353 )

Drugo

Drugo

(439)

(439)

74

74

(897)

(897)

9

9

—

0

0

(1 253 )

(1 253 )

Izvedli EK, izvajalske agencije in skrbniški skladi

Izvedli EK, izvajalske agencije in skrbniški skladi

(9 809 )

(9 809 )

(525)

(525)

(1 080 )

(1 080 )

(4 337 )

(4 337 )

(12)

(12)

25

25

(15 738 )

(15 738 )

Izvedli druge agencije in organi EU

Izvedli druge agencije in organi EU

(2 530 )

(2 530 )

(121)

(121)

(754)

(754)

(24)

(24)

—

762

762

(2 667 )

(2 667 )

Izvedle tretje države in mednarodne organizacije

Izvedle tretje države in mednarodne organizacije

(434)

(434)

0

0

(177)

(177)

(3 504 )

(3 504 )

—

—

(4 115 )

(4 115 )

Izvedli drugi subjekti

Izvedli drugi subjekti

(819)

(819)

15

15

1

1

(675)

(675)

(0)

(0)

—

(1 478 )

(1 478 )

Stroški zaposlenih in pokojnin

Stroški zaposlenih in pokojnin

(1 638 )

(1 638 )

(360)

(360)

(426)

(426)

(615)

(615)

(5 977 )

(5 977 )

(986)

(986)

(10 002 )

(10 002 )

Spremembe aktuarskih predpostavk prejemkov zaposlenih

Spremembe aktuarskih predpostavk prejemkov zaposlenih

—

—

—

—

(3 544 )

(3 544 )

—

(3 544 )

(3 544 )

Stroški financiranja

Stroški financiranja

(88)

(88)

(16)

(16)

(0)

(0)

(18)

(18)

(106)

(106)

(1 668 )

(1 668 )

(1 896 )

(1 896 )

Drugi odhodki

Drugi odhodki

(2 453 )

(2 453 )

(88)

(88)

(196)

(196)

(113)

(113)

(3 386 )

(3 386 )

(521)

(521)

(6 756 )

(6 756 )

Odhodki skupaj

Odhodki skupaj

(43 213 )

(43 213 )

(56 669 )

(56 669 )

(3 528 )

(3 528 )

(9 277 )

(9 277 )

(13 025 )

(13 025 )

(2 389 )

(2 389 )

(128 101 )

(128 101 )

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

(41 341 )

(41 341 )

(54 953 )

(54 953 )

(3 486 )

(3 486 )

(8 807 )

(8 807 )

(7 859 )

(7 859 )

124 528

124 528

8 082

8 082

Prikaz prihodkov in odhodkov po razdelkih večletnega finančnega okvira temelji na ocenah, saj niso vse obveznosti povezane z razdelki večletnega finančnega okvira.

4.   POGOJNE OBVEZNOSTI IN SREDSTVA

4.1.   POGOJNE OBVEZNOSTI

POGOJNE OBVEZNOSTI

Pogojne obveznosti so morebitne prihodnje plačilne obveznosti EU, ki bi lahko nastale zaradi preteklih dogodkov ali sprejetih zavezujočih pravnih obveznosti, vendar bodo odvisne od prihodnjih dogodkov, nad katerimi EU nima popolnega nadzora. Nanašajo se predvsem na izdana finančna jamstva (za posojila in programe finančne pomoči) ter na pravna tveganja. Vse pogojne obveznosti, razen tistih, ki so povezane z globami in jamstvi, kritimi iz skladov (glej pojasnilo 2.4.1), bi v primeru, da bi zapadle v plačilo, financiral proračun EU (in s tem države članice EU) v prihodnjih letih.

2.4.1

4.1.1.   
  Proračunska jamstva

Proračunska jamstva

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Zgornja meja | Podpisana | Izplačana | Zgornja meja | Podpisana | Izplačana |
| Jamstva v okviru mandata EIB za zunanja posojila | 37 479 | 28 950 | 19 972 | 40 645 | 30 161 | 21 145 |
| Jamstvo EFSI | 16 000 | 13 473 | 10 128 | 16 000 | 11 245 | 4 392 |
| Skupaj | 53 479 | 42 423 | 30 100 | 56 645 | 41 406 | 25 537 |

v milijonih EUR

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Zgornja meja

Podpisana

Izplačana

Zgornja meja

Podpisana

Izplačana

Jamstva v okviru mandata EIB za zunanja posojila

Jamstva v okviru mandata EIB za zunanja posojila

37 479

37 479

28 950

28 950

19 972

19 972

40 645

40 645

30 161

30 161

21 145

21 145

Jamstvo EFSI

Jamstvo EFSI

16 000

16 000

13 473

13 473

10 128

10 128

16 000

16 000

11 245

11 245

4 392

4 392

Skupaj

Skupaj

53 479

53 479

42 423

42 423

30 100

30 100

56 645

56 645

41 406

41 406

25 537

25 537

Iz zgornje razpredelnice je razviden obseg izpostavljenosti proračuna EU morebitnim prihodnjim plačilom, povezanim z jamstvi, danimi skupini EIB. Izplačani zneski pomenijo zneske, ki so jih končni upravičenci že prejeli, medtem ko podpisani zneski vključujejo izplačana sredstva in že podpisane sporazume z upravičenci, za katere pa sredstva še niso bila izplačana. Zgornja meja predstavlja skupni obseg jamstva, za katerega se je EU, in s tem države članice, zavezala, da ga bo pokrila.

Jamstva v okviru mandata EIB za zunanja posojila

Jamstva v okviru mandata EIB za zunanja posojila

Proračun EU jamči za posojila, ki jih je EIB podpisala in odobrila tretjim državam iz lastnih sredstev EIB. Na dan 31. decembra 2017 je znesek neodplačanih posojil, ki jih krije jamstvo EU, znašal 19 972 milijonov EUR (leta 2016: 21 145 milijonov EUR). Jamstva iz proračuna EU:

| — | 18 583 milijonov EUR (leta 2016: 19 481 milijonov EUR) prek Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (glej pojasnilo 2.4.1) in |
| --- | --- |

—

18 583 milijonov EUR (leta 2016: 19 481 milijonov EUR) prek Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (glej pojasnilo 2.4.1) in

2.4.1

| — | 1 389 milijonov EUR (leta 2016: 1 664 milijonov EUR) neposredno za posojila, odobrena državam članicam pred pristopom. |
| --- | --- |

—

1 389 milijonov EUR (leta 2016: 1 664 milijonov EUR) neposredno za posojila, odobrena državam članicam pred pristopom.

EU poleg zneska v višini 19 972 milijonov EUR, ki je zgoraj razkrit kot izplačan, jamči za dodatnih 258 milijonov EUR neodplačanih posojil Siriji, za katera so bile oblikovane rezervacije.

Jamstvo v okviru mandata EU za zunanja posojila v zvezi s posojili, ki jih je odobrila EIB, je omejeno na 65 % neporavnanega salda za sporazume, podpisane po letu 2007 (mandata 2007–2013 in 2014–2020). Za sporazume pred letom 2007 je jamstvo EU omejeno na odstotek najvišjega zneska odobrenih kreditnih linij, ki je v večini primerov 65 %, pa tudi 70 %, 75 % ali 100 %. Kadar ta najvišji znesek ni dosežen, jamstvo EU krije celotni znesek.

Pri razkritju najvišje izpostavljenosti EU na dan 31. decembra 2017 pa je treba zajeti tudi odobrena posojila, ki še niso podpisana (8 529 milijonov EUR), in podpisana posojila, ki še niso izplačana (8 978 milijonov EUR).

Evropski parlament in Svet sta marca 2018 sprejela Sklep (EU) 2018/412, v skladu s katerim se je lahko zgornja meja za financiranje EIB v okviru jamstva EU povečala. To bo upoštevano v posodobljenem sporazumu o jamstvu z EIB, ob spremembi pa bi se največja izpostavljenost EU povečala za 3,4 milijarde EUR.

Jamstvo Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI)

Jamstvo Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI)

EFSI je pobuda za povečanje sposobnosti skupine EIB za prevzemanje tveganj, ki EIB omogoča, da poveča svoje naložbe v EU. Cilj EFSI je podpreti dodatne naložbe v EU in dostop do financiranja za mala podjetja. Sklad ni ločen pravni subjekt ali naložbeni sklad v strogem pomenu. Rezerva za tveganja, ki jo zagotavlja EFSI, nudi EIB zaščito pred morebitnimi izgubami pri povezanih operacijah. Sestavljena je iz lastnega kapitala EIB v višini 5 milijard EUR in proračunskega jamstva EU v višini do 16 milijard EUR („jamstvo EU v okviru EFSI“). Jamstvo EU v okviru EFSI je zagotovljeno EIB na podlagi sporazuma med EU in EIB (v nadaljnjem besedilu: sporazum o EFSI).

Zneski, povezani s pogojnimi obveznostmi EFSI, vključno z zgornjo mejo jamstva, kot so razkriti v tem pojasnilu, temeljijo na sporazumu o EFSI, veljavnem 31. decembra 2017. Vendar je treba opozoriti, da se je s spremenjeno uredbo o EFSI (Uredba (EU) 2017/2396), kakor je bila sprejeta decembra 2017, omogočilo povečanje jamstva EU v okviru EFSI na do 26 milijard EUR. Sporazum o EFSI je bil ustrezno spremenjen marca 2018.

Operacije EFSI se izvajajo v okviru dveh delov: dela za infrastrukturo in inovacije (IIW), ki ga izvaja EIB (jamstvo EU v okviru EFSI v višini 13 milijard EUR) in dela za MSP (SMEW), ki ga izvaja EIS (jamstvo EU v okviru EFSI v višini 3 milijard EUR), oba pa imata dolžniški portfelj in portfelj lastniških instrumentov. EIS deluje v skladu s sporazumom z EIB na podlagi jamstva EIB, ki je zajamčeno z jamstvom EU v okviru EFSI na podlagi sporazuma o EFSI.

Za namene uporabe jamstva EU v okviru EFSI izvajanje EFSI nadzira usmerjevalni odbor, ki odloča soglasno in ga sestavljajo štirje člani, od katerih tri imenuje Komisija, enega pa EIB. V skladu s spremenjeno uredbo o EFSI usmerjevalni odbor EFSI sestavlja pet članov, vključno s članom, ki nima glasovalne pravice in ga imenuje Evropski parlament, odločitve pa se sprejemajo soglasno ali na podlagi soglasja članov, ki imajo glasovalno pravico, če soglasja ni mogoče doseči. Usmerjevalni odbor EFSI ne odloča o naložbah.

EU in EIB imata v okviru EFSI različni vlogi. EFSI je ustanovljen v okviru EIB, ki financira operacije (dolžniške in lastniške naložbe) ter si v ta namen izposoja potrebna sredstva na kapitalskih trgih. V zvezi z delom za infrastrukturo in inovacije EIB neodvisno sprejema naložbene odločitve in operacije upravlja v skladu s svojimi pravili in postopki. Enako velja za operacije v okviru dela za MSP, ki jih upravlja EIS.

Da se zagotovita usmerjenost naložb v okviru EFSI na specifični cilj odpravljanja nedelovanja trga, ki ovira naložbe v EU, in njihova upravičenost do zaščite z jamstvom EU, je bila vzpostavljena posebna upravljavska struktura. Vsak projekt, ki ga predlaga EIB v okviru dela za infrastrukturo in inovacije, preuči naložbeni odbor neodvisnih strokovnjakov, ki oceni njegovo upravičenost do kritja z jamstvom EU. Ko je projekt potrjen kot upravičen za operacijo z jamstvom EFSI, se odločitev o nadaljevanju projekta in njegovem upravljanju nato sprejme v rednem procesu projektnega cikla in upravljanja, ki ga ima EIB. V zvezi z delom za MSP je vloga naložbenega odbora omejena na svetovanje v zvezi z opisom produktov iz dela za MSP, ki jih potrjujeta usmerjevalni odbor EFSI in izvršni direktor EFSI.

Vloga EU se nanaša na zagotavljanje proračunskega jamstva EU za del potencialnih izgub, ki bi jih lahko utrpela EIB pri svojih naložbah v dolžniške in lastniške instrumente. Posledično EU ne posega v izbiro in upravljanje operacij EFSI, ne vlaga denarja v operacije EFSI in ni neposredna pogodbena stranka zadevnih instrumentov. Ker niso izpolnjena kontrolna merila in računovodske zahteve za konsolidacijo na podlagi računovodskih pravil EU (in MRSJS), povezana zajamčena sredstva niso obračunana v konsolidiranem zaključnem računu EU.

V skladu z računovodskimi pravili EU je jamstvo EU, zagotovljeno skupini EIB v okviru sklada EFSI, obračunano kot obveznost iz naslova finančnega jamstva za dolžniški portfelj dela za infrastrukturo in inovacije, kot finančna rezervacija za dolžniški portfelj dela za MSP ter kot izvedeni finančni instrument (finančno sredstvo ali obveznost po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj) za oba portfelja lastniških instrumentov. V tem pojasnilu je razkrita tudi pogojna obveznost v zvezi z zagotovljenim jamstvom EFSI.

Jamstvo EU v okviru dolžniškega portfelja EFSI IIW krije delež prve izgube portfelja poslov financiranja, ki jih sklene EIB in so večinoma standardna posojila in jamstva. Jamstvo EU se unovči, če dolžnik plačila ne izvede ob dospelosti ali v primeru prestrukturiranja dolga. Jamstvo EU se povrne sorazmerno s tveganjem, ki ga je prevzela EU, in sicer v obliki porazdelitve prihodkov, povezanih s tveganjem, ki jih bo prejela EIB od poslov z jamstvom, med EIB in EU. Prihodki EU bi morali najprej pokriti izgube, nastale pri poslih z jamstvom. Jamstvo EU je zato obračunano kot obveznost iz naslova finančnega jamstva in se pri začetnem pripoznanju meri po pošteni vrednosti, ki ustreza čisti sedanji vrednosti dolgovanih premij (prihodki EU). Ob datumih poznejših bilanc stanja se obveznost iz naslova finančnega jamstva meri po znesku pričakovanih izgub ali prvotno pripoznanem znesku, odvisno kateri je višji, zmanjšanem za nabrano amortizacijo prihodkov, kjer je ustrezno. Obveznost iz naslova finančnega jamstva je prikazana brez prihodkov EU, ki še niso bili prejeti – nič na dan 31. decembra 2017 – glej pojasnilo 2.11.3.

2.11.3

V okviru portfelja lastniških instrumentov EFSI IIW, ki ga sestavljajo deleži v neposrednem lastniškem kapitalu ali navideznem lastniškem kapitalu ali podrejeni dolgovi, EIB vlaga po načelu enakovrednosti na lastno tveganje in tudi na tveganje EU. Posledično jamstvo EU za del naložb v lastniški kapital, za katere jamči EU, krije negativne popravke vrednosti (nerealizirane izgube) ob vsakem datumu bilance stanja, realizirane izgube ob dezinvestiranju in stroške financiranja, ki jih ima EIB. Če se vrednost naložbe, ki je bila pred tem predmet negativnega popravka vrednosti, ob poznejših datumih poročanja poveča, EIB povrne EU znesek do višine nabavne vrednosti naložbe. Ob dezinvestiranju je EU upravičena tudi do dobička od naložbe, ki presega nabavno vrednost. Jamstvo EU se povrne s prihodki, ki jih EIB prejme iz zajamčenih poslov, vključno z obrestmi, dividendami in realiziranimi dobički. Poravnava med EU in EIB se izvrši letno brez izgub in prihodkov.

EU v okviru portfelja lastniških instrumentov dela EFSI za MSP jamči za naložbe v lastniški kapital, in sicer v sklade tveganega in zasebnega kapitala, ki jih financira EIB, uvaja in upravlja pa EIS. Jamstvo EU se zagotovi na osnovi portfelja za dva portfelja: poddel 1 in poddel 2. Jamstvo EFSI se unovči za kritje izgub zaradi oslabitve in realiziranih izgub od zajamčenih naložb in stroškov financiranja EIB. EU je upravičena do povračila za prevzeto tveganje v obliki dividend in realiziranih dobičkov od zajamčenih poslov z lastniškimi instrumenti. V okviru poddela 2 program EU Obzorje 2020 prav tako delno vlaga v isti portfelj lastniških instrumentov (naložba iz programa Obzorje 2020, ki jo financira EU, je v zaključnem računu EU obračunana kot za prodajo razpoložljivo finančno sredstvo) in prevzema prve izgube od naložb, medtem ko dodatne izgube krijeta jamstvo EU in EIS.

Jamstvo EU v okviru EFSI v zvezi s portfeljem lastniških instrumentov EFSI je razvrščeno kot izvedeni finančni instrument in obračunano kot finančno sredstvo ali finančna obveznost po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj. Na dan 31. decembra 2017 je poštena vrednost jamstva EU v okviru EFSI za portfelj lastniških instrumentov EFSI znašala 16 milijonov EUR – glej pojasnilo 2.4.2.

2.4.2

Zgornja pogojna obveznost vključuje posle v okviru programov COSME, Obzorje 2020, CCS in EaSI za del, ki ga zajema jamstvo EU v okviru EFSI v dolžniškem portfelju SMEW.

Plačila jamstva EU izvrši Jamstveni sklad EFSI – glej pojasnilo 2.4.1. Konec leta 2017 so sredstva jamstvenega sklada znašala 3,5 milijarde EUR (leta 2016: 1 milijardo EUR), za dodatne 2,6 milijarde EUR (leta 2016: 2,4 milijarde EUR) pa so bile prevzete obveznosti, vendar znesek še ni bil plačan, pri čemer je vključen v znesek, razkrit kot neporavnane obveznosti (RAL) v pojasnilu 5.1.

2.4.1

5.1

4.1.2.   
  Jamstva v zvezi s finančno pomočjo (najemanje in dajanje posojil)

Jamstva v zvezi s finančno pomočjo (najemanje in dajanje posojil)

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Črpana | Nečrpana | Skupaj | Črpana | Nečrpana | Skupaj |
| EMFS | 47 456 | — | 47 456 | 47 456 | — | 47 456 |
| Plačilnobilančna posojila | 3 114 | — | 3 114 | 4 272 | — | 4 272 |
| Makrofinančna pomoč | 3 924 | 460 | 4 384 | 2 964 | 1 313 | 4 277 |
| Euratom | 250 | 250 | 500 | 252 | 300 | 552 |
| Skupaj | 54 744 | 710 | 55 454 | 54 944 | 1 613 | 56 557 |

v milijonih EUR

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Črpana

Nečrpana

Skupaj

Črpana

Nečrpana

Skupaj

EMFS

EMFS

47 456

47 456

—

47 456

47 456

47 456

47 456

—

47 456

47 456

Plačilnobilančna posojila

Plačilnobilančna posojila

3 114

3 114

—

3 114

3 114

4 272

4 272

—

4 272

4 272

Makrofinančna pomoč

Makrofinančna pomoč

3 924

3 924

460

460

4 384

4 384

2 964

2 964

1 313

1 313

4 277

4 277

Euratom

Euratom

250

250

250

250

500

500

252

252

300

300

552

552

Skupaj

Skupaj

54 744

54 744

710

710

55 454

55 454

54 944

54 944

1 613

1 613

56 557

56 557

Proračun EU jamči za posojila, ki jih najame Komisija za financiranje posojanja državam članicam in nečlanicam v vzajemnih transakcijah. Ta najeta posojila so že pripoznana kot obveznosti v bilanci stanja EU – glej pojasnilo 2.11.1. Če pa bi pri posojilih, danih na podlagi teh posojil, najetih v vzajemnih transakcijah, prišlo do zamud pri odplačevanju, bi moral v skladu s členom 14 Uredbe Sveta št. 609/2014 celoten neodplačan znesek posojila pokriti proračun EU:

2.11.1

| — | za najeta posojila, povezana z izplačanimi posojili iz EMFS, jamči izključno proračun EU, |
| --- | --- |

—

za najeta posojila, povezana z izplačanimi posojili iz EMFS, jamči izključno proračun EU,

| — | za najeta posojila, povezana s plačilnobilančnimi posojili, jamči izključno proračun EU, |
| --- | --- |

—

za najeta posojila, povezana s plačilnobilančnimi posojili, jamči izključno proračun EU,

| — | za posojila za makrofinančno pomoč najprej jamči Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (glej pojasnilo 2.4.1), nato pa proračun EU in |
| --- | --- |

—

za posojila za makrofinančno pomoč najprej jamči Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (glej pojasnilo 2.4.1), nato pa proračun EU in

2.4.1

| — | za celotne zneske neodplačanih posojil Euratom so prvo kritje jamstva tretjih strank. Če zneskov za zunanja posojila ne bi pokrila jamstva tretjih oseb, bi jih pokril Jamstveni sklad. |
| --- | --- |

—

za celotne zneske neodplačanih posojil Euratom so prvo kritje jamstva tretjih strank. Če zneskov za zunanja posojila ne bi pokrila jamstva tretjih oseb, bi jih pokril Jamstveni sklad.

Proračunsko jamstvo EU ne zajema posojil ESPJ v likvidaciji, odobrenih iz izposojenih sredstev. Namesto tega jih krijejo finančna sredstva ESPJ v likvidaciji – glej pojasnilo 2.4.1.

2.4.1

4.1.3.   
  Jamstva, dana za finančne instrumente EU

Jamstva, dana za finančne instrumente EU

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Obzorje 2020 | 1 297 | 921 |
| Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja | 654 | 711 |
| Instrument za povezovanje Evrope | 490 | 465 |
| Drugo | 32 | 3 |
| Skupaj | 2 473 | 2 101 |

v milijonih EUR

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Obzorje 2020

Obzorje 2020

1 297

1 297

921

921

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja

654

654

711

711

Instrument za povezovanje Evrope

Instrument za povezovanje Evrope

490

490

465

465

Drugo

Drugo

32

32

3

3

Skupaj

Skupaj

2 473

2 473

2 101

2 101

Kot je navedeno v členu 140(3) finančne uredbe, proračunski odhodki, povezani s posameznim finančnim instrumentom, in finančna obveznost Unije v nobenem primeru ne presežejo zneska ustreznih proračunskih obveznosti, prevzetih zanj, kar izključuje pogojne obveznosti za proračun. V praksi to pomeni, da imajo te obveznosti v bilanci stanja protiknjižbo na strani sredstev ali so pokrite z neporavnanimi proračunskimi obveznostmi, ki še niso prikazane kot odhodki. Te pogojne obveznosti so prikazane brez finančnih rezervacij, oblikovanih za te instrumente – glej pojasnilo 2.10.

2.10

4.1.4.   
  Sodni postopki

Sodni postopki

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Globe | 3 242 | 1 834 |
| Kmetijstvo | 1 737 | 1 711 |
| Kohezija | 3 | 3 |
| Drugo | 481 | 600 |
| Skupaj | 5 463 | 4 148 |

v milijonih EUR

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Globe

Globe

3 242

3 242

1 834

1 834

Kmetijstvo

Kmetijstvo

1 737

1 737

1 711

1 711

Kohezija

Kohezija

3

3

3

3

Drugo

Drugo

481

481

600

600

Skupaj

Skupaj

5 463

5 463

4 148

4 148

Globe

Globe

Ti zneski se nanašajo predvsem na globe, ki jih je Komisija naložila za kršitev pravil konkurence in so jih oglobljene družbe začasno plačale ter je bila zoper njih vložena pritožba oziroma še ni znano, ali bo pritožba vložena. Pogojna obveznost se ohrani, dokler sodba Sodišča EU o zadevi ne postane pravnomočna ali dokler se ne izteče rok za pritožbo. Obračunane obresti na začasna plačila so vključene v poslovni izid za zadevno leto in tudi kot pogojna obveznost, da se prikaže negotovost upravičenosti Komisije do teh zneskov.

Če bi EU izgubila katero od teh zadev, povezanih z naloženimi globami, ne bi bilo stroškov za proračun EU, saj so bile globe začasno plačane, ta denarna sredstva pa se naložijo bodisi na posebne bančne račune (glej pojasnilo 2.8) bodisi v sklad BUFI, ki je bil ustanovljen za ta namen (glej pojasnilo 2.4.1). Znesek glob se pripozna kot proračunski prihodek šele, ko je dokončen (člen 83 finančne uredbe).

2.8

2.4.1

Kmetijstvo

Kmetijstvo

To so pogojne obveznosti do držav članic, povezane s sklepi o skladnosti pri EKJS ter s finančnimi popravki za razvoj podeželja in predpristopno pomoč, ki so predmet postopka pred izrekom sodbe Sodišča EU. Določitev končnega zneska obveznosti in leta, v katerem bo učinek uspešnih pritožb bremenil proračun, je odvisna od trajanja postopka pred Sodiščem EU.

Kohezija

Kohezija

To so pogojne obveznosti do držav članic v zvezi z ukrepi v okviru kohezijske politike, ki so predmet postopka v fazi pred ustnim zaslišanjem ali pred izrekom sodbe Sodišča EU.

Drugi sodni postopki

Drugi sodni postopki

Ta postavka se nanaša na odškodninske tožbe, ki so zdaj vložene zoper EU, druge pravne spore in ocenjene pravne stroške. Treba je omeniti, da mora v odškodninski tožbi v skladu s členom 288 Pogodbe ES tožnik dokazati, da je institucija dovolj resno kršila pravno pravilo, ki podeljuje pravice posameznikom, da je tožnik utrpel dejansko škodo in da obstaja neposredna vzročna zveza med nezakonitim dejanjem in škodo.

4.2.   POGOJNA SREDSTVA

POGOJNA SREDSTVA

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Prejeta jamstva: | | |
| Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti | 352 | 369 |
| Druga jamstva | 22 | 28 |
| Druga pogojna sredstva | 34 | 34 |
| Skupaj | 409 | 431 |

v milijonih EUR

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Prejeta jamstva:

Prejeta jamstva:

Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti

Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti

352

352

369

369

Druga jamstva

Druga jamstva

22

22

28

28

Druga pogojna sredstva

Druga pogojna sredstva

34

34

34

34

Skupaj

Skupaj

409

409

431

431

Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti se zahtevajo za zagotovitev, da upravičenci do financiranja EU izpolnijo obveznosti iz svojih pogodb z EU.

5.   PRORAČUNSKE IN PRAVNE OBVEZNOSTI

To pojasnilo vsebuje informacije o proračunskem postopku in prihodnjih potrebah po financiranju, ne pa o obveznostih, ki so obstajale na dan 31. decembra 2017.

Večletni finančni okvir (VFO), o katerem se dogovorijo države članice, določa programe ter zgornje meje za odobritve za prevzem obveznosti in skupni znesek odobritev plačil za posamezne razdelke, v okviru katerih lahko EU sklepa proračunske in pravne obveznosti, ter nazadnje izvrši plačila za obdobje 7 let – glej razpredelnico 1.1 v pojasnilih k poročilom o izvrševanju proračuna.

Zgornje meje VFO je sprejel Svet (države članice) s soglasjem Evropskega parlamenta, člen 16 Uredbe št. 1306/2013 o financiranju SKP pa vzpostavlja neposredno povezavo med letno zgornjo mejo odhodkov EKJS in uredbo o VFO. Evropski parlament in Svet sta sprejela tudi ustrezne temeljne akte za odhodke EKJS, ki določajo odhodke po državah članicah za celotno obdobje 2014–2020.

Pravne obveznosti ustrezajo podpisanim programom, projektom, sporazumom ali pogodbam, zato so za EU pravno zavezujoče. Prevzem pravne obveznosti je dejanje, s katerim odredbodajalec prevzame ali določi obveznost (za EU), ki ima finančne posledice (člen 85 finančne uredbe).

Načeloma se proračunska obveznost prevzame pred pravno obveznostjo, vendar je pri nekaterih večletnih programih/projektih obratno, ustrezne proračunske obveznosti se namreč prevzamejo v letnih obrokih v obdobju več let, kadar tako določa temeljni akt. Na primer, za kohezijo člen 76 uredbe o skupnih določbah (Uredba (EU) št. 1303/2013) določa, da sklep Komisije o sprejetju programa predstavlja pravno obveznost v smislu finančne uredbe in da se proračunske obveznosti Unije za vsak program izvajajo v letnih obrokih za vsak sklad v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. Druge pravne podlage lahko vsebujejo podobne določbe. Zato lahko obstajajo zneski, ki jih je EU pravno zavezana plačati, čeprav proračunska obveznost še ni bila prevzeta – glej pojasnili 5.2 in 5.3.

5.2

5.3

Če je proračunska obveznost prevzeta, vendar plačila zanjo še niso izvršena, se znesek neporavnanih obveznosti imenuje „reste à liquider“ (RAL). To so lahko programi ali projekti, pogosto večletni, ki so podpisani, vendar še niso (v celoti) izvedeni. Predstavljajo plačilne obveznosti za prihodnja leta. Ker se računovodski izkazi pripravijo v skladu z računovodenjem na podlagi nastanka poslovnega dogodka, poročila o izvrševanju proračuna pa v skladu z računovodenjem na podlagi plačil, so za del skupnega neplačanega zneska (RAL) stroški že nastali in so pripoznani kot obveznost v bilanci stanja (glej pojasnili 2.12 in 2.13). Ti stroški se izračunajo na podlagi prejetih zahtevkov za povračilo stroškov/računov ali ocenjenega izvajanja programa ali projekta, če EU še ni prejela nobenih zahtevkov – glej pojasnilo 5.1 spodaj. Ko so po 31. decembru 2017 izvršena plačila, ki se nanašajo na neporavnane obveznosti, se pripoznanje obveznosti v bilanci stanja odpravi. Del neporavnanih obveznosti, za katerega stroški še niso nastali, ni vključen v obveznosti, temveč je razkrit v nadaljevanju.

2.12

2.13

5.1

Spodnja razkritja tako predstavljajo zneske na dan 31. decembra 2017, za katere se je EU zavezala, da jih bo plačala na podlagi izpolnjevanja pogodbenih dogovorov in bodo zato financirani iz prihodnjih proračunov EU.

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki | 5.1 | 221 391 | 189 881 |
| Še neizvedene pravne obveznosti v okviru deljenega upravljanja, sprejete na podlagi sedanjega VFO | 5.2 | 211 688 | 276 351 |
| Pomembne pravne obveznosti na drugih področjih | 5.3 | 20 030 | 22 275 |
| Skupaj | | 453 109 | 488 507 |

v milijonih EUR

Pojasnilo

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

5.1

5.1

221 391

221 391

189 881

189 881

Še neizvedene pravne obveznosti v okviru deljenega upravljanja, sprejete na podlagi sedanjega VFO

Še neizvedene pravne obveznosti v okviru deljenega upravljanja, sprejete na podlagi sedanjega VFO

5.2

5.2

211 688

211 688

276 351

276 351

Pomembne pravne obveznosti na drugih področjih

Pomembne pravne obveznosti na drugih področjih

5.3

5.3

20 030

20 030

22 275

22 275

Skupaj

Skupaj

453 109

453 109

488 507

488 507

5.1.   NEPORAVNANE PRORAČUNSKE OBVEZNOSTI, KI ŠE NISO PRIKAZANE KOT ODHODKI

NEPORAVNANE PRORAČUNSKE OBVEZNOSTI, KI ŠE NISO PRIKAZANE KOT ODHODKI

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki | 221 391 | 189 881 |

v milijonih EUR

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

221 391

221 391

189 881

189 881

Zgoraj razkriti znesek je znesek teh neporavnanih proračunskih obveznosti (RAL – „reste à liquider“) v višini 267 258 milijonov EUR (glej razpredelnico 4.4 v pojasnilih k poročilom o izvrševanju proračuna), zmanjšan za z njimi povezane zneske, ki so bili vključeni kot obveznosti v bilanco stanja in kot odhodki v izkaz poslovnega izida. Pri neporavnanih proračunskih obveznostih gre za znesek odprtih obveznosti, ki še niso bile niti plačane niti sproščene. Kot je pojasnjeno zgoraj, so neporavnane proračunske obveznosti običajna posledica obstoja večletnih programov.

Opozoriti je treba, da so neporavnani predujmi predhodnega financiranja na dan 31. decembra 2017 skupaj znašali 49 milijard EUR (glej pojasnilo 2.5). To predstavlja plačane proračunske obveznosti, za katere se zmanjšajo neporavnane obveznosti, vendar se za plačane zneske do izpolnitve pogodbene obveznosti še vedno šteje, da pripadajo EU in ne upravičencu. Zato podobno kot zgoraj razkrite neporavnane obveznosti tudi te obveznosti še niso prikazane kot odhodki.

2.5

5.2.   ŠE NEIZVEDENE PRAVNE OBVEZNOSTI V OKVIRU DELJENEGA UPRAVLJANJA, SPREJETE NA PODLAGI SEDANJEGA VFO

ŠE NEIZVEDENE PRAVNE OBVEZNOSTI V OKVIRU DELJENEGA UPRAVLJANJA, SPREJETE NA PODLAGI SEDANJEGA VFO

| v milijonih EUR |
| --- |
| Skladi | Finančni okvir za obdobje 2014–2020 (A) | Sklenjene pravne obveznosti (B) | Proračunske obveznosti (C) | Sprostitve prevzetih obveznosti (D) | Proračunska sredstva na voljo v VFO (= A–C) | Pravne obveznosti, zmanjšane za proračunske obveznosti (= B–C+D) |
| Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad | 262 058 | 262 058 | 140 302 | — | 121 756 | 121 756 |
| Evropski socialni sklad | 91 991 | 91 991 | 51 813 | — | 40 178 | 40 178 |
| Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim | 3 814 | 3 814 | 2 114 | — | 1 699 | 1 699 |
| RAZDELEK 1B: SKLADI KOHEZIJSKE POLITIKE | 357 862 | 357 862 | 194 229 | — | 163 633 | 163 633 |
| Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja | 99 343 | 99 343 | 56 401 | — | 42 942 | 42 942 |
| Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo | 5 749 | 5 749 | 3 210 | — | 2 539 | 2 539 |
| RAZDELEK 2: NARAVNI VIRI | 105 093 | 105 093 | 59 611 | — | 45 482 | 45 482 |
| Sklad za migracije in azil | 5 391 | 4 233 | 2 794 | — | 2 597 | 1 439 |
| Sklad za notranjo varnost | 2 812 | 2 635 | 1 500 | — | 1 311 | 1 134 |
| RAZDELEK 3: VARNOST IN DRŽAVLJANSTVO | 8 202 | 6 868 | 4 294 | — | 3 908 | 2 573 |
| Skupaj | 471 157 | 469 822 | 258 134 | — | 213 023 | 211 688 |

v milijonih EUR

Skladi

Finančni okvir za obdobje 2014–2020 (A)

Sklenjene pravne obveznosti (B)

Proračunske obveznosti (C)

Sprostitve prevzetih obveznosti (D)

Proračunska sredstva na voljo v VFO (= A–C)

Pravne obveznosti, zmanjšane za proračunske obveznosti (= B–C+D)

Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad

Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad

262 058

262 058

140 302

—

121 756

121 756

Evropski socialni sklad

Evropski socialni sklad

91 991

91 991

51 813

—

40 178

40 178

Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim

Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim

3 814

3 814

2 114

—

1 699

1 699

RAZDELEK 1B: SKLADI KOHEZIJSKE POLITIKE

RAZDELEK 1B: SKLADI KOHEZIJSKE POLITIKE

357 862

357 862

357 862

357 862

194 229

194 229

—

163 633

163 633

163 633

163 633

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja

99 343

99 343

56 401

—

42 942

42 942

Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo

Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo

5 749

5 749

3 210

—

2 539

2 539

RAZDELEK 2: NARAVNI VIRI

RAZDELEK 2: NARAVNI VIRI

105 093

105 093

105 093

105 093

59 611

59 611

—

45 482

45 482

45 482

45 482

Sklad za migracije in azil

Sklad za migracije in azil

5 391

4 233

2 794

—

2 597

1 439

Sklad za notranjo varnost

Sklad za notranjo varnost

2 812

2 635

1 500

—

1 311

1 134

RAZDELEK 3: VARNOST IN DRŽAVLJANSTVO

RAZDELEK 3: VARNOST IN DRŽAVLJANSTVO

8 202

8 202

6 868

6 868

4 294

4 294

—

3 908

3 908

2 573

2 573

Skupaj

Skupaj

471 157

471 157

469 822

469 822

258 134

258 134

—

213 023

213 023

211 688

211 688

To so pravne obveznosti, za katere se je EU zavezala, da jih bo plačala, ko je sprejela operativne programe v okviru deljenega upravljanja. Sklep Komisije o sprejetju operativnega programa predstavlja sklep o financiranju v smislu člena 84 finančne uredbe in po uradnem obvestilu zadevni državi članici pravno obveznost v smislu navedene uredbe.

Člen 76 uredbe o skupnih določbah za evropske strukturne in investicijske sklade (skladi ESI) določa:

„Proračunske obveznosti Unije za vsak program se izvajajo v letnih obrokih za vsak sklad v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. Proračunske obveznosti v zvezi z rezervo za uspešnost se v vsakem programu izvajajo ločeno od preostalih dodelitev sredstev programu.“

Zgornja razpredelnica se začne s skupnimi sredstvi VFO (stolpec A) in prikazuje primerjavo med pravnimi obveznostmi, za katere proračunske obveznosti še niso bile prevzete, in najvišjim mogočim zneskom obveznosti glede na zgornje meje, določene v razdelkih 1B, 2 in 3 večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020, pri čemer je ta znesek naveden v informativne namene. Te pravne obveznosti zato predstavljajo neporavnane zneske, za katere bo EU prevzela proračunske obveznosti in jih nato plačala po 31. decembru 2017. V stolpcu B so prikazane pravne obveznosti ob koncu leta, ki jih je prevzela Komisija, v stolpcu C pa prevzete proračunske obveznosti v zvezi s temi pravnimi obveznostmi ob koncu leta. Na dan 31. decembra 2017 niso bile sproščene nobene prevzete obveznosti (stolpec D).

5.3.   POMEMBNE PRAVNE OBVEZNOSTI NA DRUGIH PODROČJIH

POMEMBNE PRAVNE OBVEZNOSTI NA DRUGIH PODROČJIH

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Instrument za povezovanje Evrope | 12 676 | 13 799 |
| Program Copernicus | 1 841 | 2 393 |
| ITER | 1 496 | 1 891 |
| Galileo | 253 | 523 |
| Sporazumi o ribolovu | 133 | 247 |
| Obveznosti iz poslovnega najema | 2 577 | 2 419 |
| Druge pogodbene obveznosti | 1 054 | 1 003 |
| Skupaj | 20 030 | 22 275 |

v milijonih EUR

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Instrument za povezovanje Evrope

Instrument za povezovanje Evrope

12 676

12 676

13 799

13 799

Program Copernicus

Program Copernicus

1 841

1 841

2 393

2 393

ITER

ITER

1 496

1 496

1 891

1 891

Galileo

Galileo

253

253

523

523

Sporazumi o ribolovu

Sporazumi o ribolovu

133

133

247

247

Obveznosti iz poslovnega najema

Obveznosti iz poslovnega najema

2 577

2 577

2 419

2 419

Druge pogodbene obveznosti

Druge pogodbene obveznosti

1 054

1 054

1 003

1 003

Skupaj

Skupaj

20 030

20 030

22 275

22 275

Ti zneski odražajo dolgoročne pravne obveznosti, ki jih ob koncu leta še niso krile odobritve za prevzem obveznosti v proračunu. Te zavezujoče obveznosti bodo vnesene v proračun v letnih obrokih v prihodnjih letih in nato plačane.

Nekateri pomembni programi (glej spodaj) se lahko v skladu s členom 85(4) finančne uredbe razporedijo na več letnih obrokov. To EU omogoča, da prevzame pravne obveznosti (podpiše sporazume o dodelitvi nepovratnih sredstev, sporazume o prenosu pooblastil in pogodbe o javnih naročilih), ki presegajo razpoložljive odobritve za prevzem obveznosti v danem letu. Zato so lahko za znaten znesek skupnih dodeljenih sredstev v okviru sedanjega VFO obveznosti že prevzete. To velja zlasti za naslednje programe:

Instrument za povezovanje Evrope (IPE)

Instrument za povezovanje Evrope (IPE)

Instrument za povezovanje Evrope zagotavlja finančno pomoč za vseevropska omrežja, da se podprejo projekti skupnega interesa v sektorjih prometne, telekomunikacijske in energetske infrastrukture. Pravne obveznosti za instrument za povezovanje Evrope pokrivajo obdobje od leta 2014 do 2020 na področju prometa in do leta 2021 na področju energije. Pravna podlaga za te obveznosti je Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010 (Besedilo velja za EGP) (UL L 348, 20.12.2013), ki v členu 19 določa uporabo letnih obrokov.

Program Copernicus

Program Copernicus

Copernicus je evropski program za opazovanje Zemlje – glej tudi pojasnilo 2.2. Te obveznosti so prevzete do leta 2020. Komisija je na podlagi Uredbe (EU) št. 377/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 (UL L 122, 24.4.2014, str. 44) podpisala sporazume o prenosu pooblastil z Evropsko vesoljsko agencijo (ESA), organizacijo EUMETSAT in Evropskim centrom za srednjeročno napovedovanje vremena. Uporabo letnih obrokov dovoljuje člen 8 Uredbe (EU) št. 377/2014.

2.2

ITER – mednarodni termonuklearni poskusni reaktor

ITER – mednarodni termonuklearni poskusni reaktor

Te obveznosti so namenjene kritju prihodnjih potreb po financiranju naprav ITER do leta 2021. Prispevek EU (Euratoma) za Mednarodno organizacijo za fuzijsko energijo ITER je zagotovljen prek agencije Fuzija za energijo ter vključuje tudi prispevke držav članic in Švice. Te obveznosti so prevzete na podlagi Sklepa Sveta (Euratom) št. 791/2013 z dne 13. decembra 2013 o spremembi Odločbe 2007/198/Euratom o ustanovitvi Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije, ki dovoljuje uporabo letnih obrokov. Organizacija ITER je bila ustanovljena za upravljanje naprav ITER in spodbujanje njihovega izkoriščanja, krepitev javnega razumevanja in sprejemanja fuzijske energije ter izvajanje vseh drugih dejavnosti, ki so potrebne za doseganje njenega namena. ITER vključuje EU, Kitajsko, Indijo, Rusijo, Južno Korejo, Japonsko in ZDA.

Galileo

Galileo

To so zneski prevzetih obveznosti za program Galileo, v okviru katerega se razvija evropski globalni navigacijski satelitski sistem – glej tudi pojasnilo 2.2. Te obveznosti so prevzete do leta 2020. Komisija je podpisala sporazum o prenosu pooblastil z Evropsko vesoljsko agencijo (ESA) na podlagi Uredbe (EU) št. 1285/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 (UL L 347, 20.12.2013, str. 1). Uporabo letnih obrokov dovoljuje člen 9 Uredbe (EU) št. 1285/2013.

2.2

Sporazumi o ribolovu

Sporazumi o ribolovu

Te prevzete obveznosti so namenjene ukrepom v okviru mednarodnih sporazumov o ribolovu s tretjimi državami do leta 2020. Prevzete so na podlagi sklepov Sveta, sklenjenih s posamezno tretjo državo (npr. Sklep Sveta (EU) 2015/1894 z dne 5. oktobra 2015 o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Zelenortski otoki (UL L 277, 22.10.2015)). Gre za posebne mednarodne pogodbe, ki vključujejo večletne pravice in obveznosti.

Obveznosti iz poslovnega najema

Obveznosti iz poslovnega najema

Minimalni zneski, ki jih je treba v skladu s povezanimi pogodbami plačati v preostalem obdobju veljavnosti teh pogodb o najemu, so naslednji:

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Najmanjše najemnine |
| | < 1 leto | 1–5 let | > 5 let | Skupaj |
| Zgradbe | 374 | 1 106 | 1 078 | 2 558 |
| Informacijski materiali in druga oprema | 7 | 13 | 0 | 21 |
| Skupaj | 380 | 1 120 | 1 078 | 2 577 |

v milijonih EUR

Najmanjše najemnine

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Skupaj

Zgradbe

Zgradbe

374

374

1 106

1 106

1 078

1 078

2 558

2 558

Informacijski materiali in druga oprema

Informacijski materiali in druga oprema

7

7

13

13

0

0

21

21

Skupaj

Skupaj

380

380

1 120

1 120

1 078

1 078

2 577

2 577

Druge pogodbene obveznosti

Druge pogodbene obveznosti

V tej postavki razkriti zneski ustrezajo prevzetim obveznostim, ki jih je treba še plačati v obdobju veljavnosti pogodb. Največji vključeni znesek v tej postavki se nanaša na gradbene pogodbe Evropskega parlamenta (175 milijonov EUR).

6.   OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ

V nadaljevanju opisana razkritja glede obvladovanja finančnih tveganj EU se nanašajo na:

| — | najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč, ki jih je Komisija izvedla s pomočjo: EMFS, plačilnobilančnih posojil, makrofinančne pomoči, dejavnosti Euratoma in za posojila iz izposojenih finančnih sredstev ESPJ v likvidaciji, |
| --- | --- |

—

najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč, ki jih je Komisija izvedla s pomočjo: EMFS, plačilnobilančnih posojil, makrofinančne pomoči, dejavnosti Euratoma in za posojila iz izposojenih finančnih sredstev ESPJ v likvidaciji,

| — | zakladniško poslovanje Komisije za izvrševanje proračuna EU, vključno s pobiranjem glob, |
| --- | --- |

—

zakladniško poslovanje Komisije za izvrševanje proračuna EU, vključno s pobiranjem glob,

| — | sredstva v skladih za proračunska jamstva: Jamstveni sklad za zunanje ukrepe in jamstveni sklad EFSI ter |
| --- | --- |

—

sredstva v skladih za proračunska jamstva: Jamstveni sklad za zunanje ukrepe in jamstveni sklad EFSI ter

| — | finančne instrumente, ki se financirajo iz proračuna EU. |
| --- | --- |

—

finančne instrumente, ki se financirajo iz proračuna EU.

6.1.   VRSTE TVEGANJ

VRSTE TVEGANJ

Tržno tveganje je tveganje nihanja poštene vrednosti ali prihodnjih denarnih tokov finančnega instrumenta zaradi sprememb tržnih cen. Pomeni ne le tveganje za izgubo, ampak tudi možnost za dobiček. Obsega valutno tveganje, obrestno tveganje in tveganje spremembe drugih cen (EU nima pomembnih tveganj spremembe drugih cen).

valutno tveganje, obrestno tveganje in tveganje spremembe drugih cen

| — | Valutno tveganje je tveganje, da bodo na posle EU ali vrednost njenih naložb vplivale spremembe deviznih tečajev. To tveganje izhaja iz spremembe cene ene valute v razmerju do druge. |
| --- | --- |

—

Valutno tveganje je tveganje, da bodo na posle EU ali vrednost njenih naložb vplivale spremembe deviznih tečajev. To tveganje izhaja iz spremembe cene ene valute v razmerju do druge.

Valutno tveganje

| — | Obrestno tveganje je možnost zmanjšanja vrednosti vrednostnega papirja, zlasti obveznice, zaradi povišanja obrestnih mer. Višje obrestne mere na splošno povzročijo znižanje cen obveznic s fiksno obrestno mero in obratno. |
| --- | --- |

—

Obrestno tveganje je možnost zmanjšanja vrednosti vrednostnega papirja, zlasti obveznice, zaradi povišanja obrestnih mer. Višje obrestne mere na splošno povzročijo znižanje cen obveznic s fiksno obrestno mero in obratno.

Obrestno tveganje

Kreditno tveganje je tveganje nastanka izgube zaradi neplačila posojila ali druge kreditne linije (glavnice ali obresti ali obojega) s strani dolžnika/posojilojemalca ali zaradi druge neizpolnitve pogodbenih obveznosti. Kot dogodek neizpolnjevanja obveznosti štejejo zamude pri plačilu, prerazporeditev plačil posojilojemalca in stečaj.

Kreditno tveganje

Likvidnostno tveganje je tveganje, ki izhaja iz težavnosti prodaje sredstva, na primer tveganje, da trgovanje z danim vrednostnim papirjem ali sredstvom na trgu ne bo dovolj hitro, da bi se preprečila izguba ali izpolnila obveznost.

Likvidnostno tveganje

6.2.   STRATEGIJE OBVLADOVANJA TVEGANJ

STRATEGIJE OBVLADOVANJA TVEGANJ

Izvrševanje proračuna EU je vedno bolj odvisno od uporabe finančnih instrumentov operativnih programov. Osnovna ideja tega pristopa v nasprotju s tradicionalno metodo izvrševanja proračuna, tj. dodeljevanjem nepovratnih sredstev in subvencij, je, da za vsak euro, porabljen iz proračuna prek finančnih instrumentov, končni upravičenec prejme več kot 1 EUR finančne podpore zaradi učinka vzvoda. Ta uporaba proračuna EU dosega kar največji učinek razpoložljivih sredstev. Za več informacij o zadevnih zneskih glej pojasnilo 2.4.1.

2.4.1

Večini finančnih instrumentov je skupno dejstvo, da je izvrševanje preneseno bodisi na skupino EIB (vključno z EIS) bodisi na druge finančne institucije na podlagi sporazuma med Evropsko komisijo in finančno institucijo. Sporazumi, podpisani s temi finančnimi institucijami, vključujejo stroge pogoje in obveznosti za posrednike, da se zagotovi, da se denarna sredstva EU pravilno upravljajo in da se o njih ustrezno poroča. Ob prevzemu obveznosti za finančni prispevek za enega od instrumentov se sredstva prenesejo na bančni račun finančne institucije (tj. fiduciarni račun), ki je bil ustvarjen posebej za ta namen. Finančna institucija lahko, glede na to, za kakšen instrument gre, sredstva na tem fiduciarnem računu uporabi za dajanje posojil, izdajanje dolžniških instrumentov, vlaganje v lastniške instrumente ali pokritje unovčitev jamstev. Prihodki od finančnih instrumentov se morajo praviloma vrniti v proračun EU.

Tveganje v zvezi s temi finančnimi instrumenti je omejeno na zgornjo mejo, kakor je navedeno v sporazumih v zvezi s temi instrumenti, tj. na proračunski znesek, določen za zadevni instrument. Ker Komisija pogosto prevzema tranšo „prve izgube portfelja“ in ker naj bi se z instrumenti financirali bolj tvegani upravičenci (ki imajo težave s pridobivanjem financiranja od komercialnih posojilodajalcev), je zato verjetno, da bo proračun EU utrpel nekaj izgub.

Merjenje finančnih instrumentov

Merjenje finančnih instrumentov

Naslednje kategorije finančnih sredstev in obveznosti se ne merijo po pošteni vrednosti: denarna sredstva in njihovi ustrezniki, posojila, menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski, najeta posojila in druge finančne obveznosti, ki se merijo po odplačni vrednosti. Knjigovodska vrednost teh finančnih sredstev in obveznosti se šteje za razumen približek njihove poštene vrednosti.

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

EU izvaja posle najemanja in dajanja posojil ter s tem povezano upravljanje zakladnice v skladu z ustrezno uredbo Sveta in Evropskega parlamenta, sklepi Sveta, po potrebi pa tudi notranjimi smernicami. Pisna navodila za postopke, ki veljajo za posebna področja, kot so najemanje in dajanje posojil ter upravljanje zakladnice, so razvile ustrezne poslovne enote, ki jih tudi uporabljajo. Praviloma se ne izvajajo nobene dejavnosti za izravnavanje obrestnih ali valutnih nihanj (t. i. varovanje pred tveganji), saj se dana posojila na splošno financirajo z vzajemnimi posli najemanja posojil („back-to-back operations“) in torej ni odprtih obrestnih ali valutnih pozicij. Vzajemnost se redno preverja.

Zakladnica

Zakladnica

Pravila in načela vodenja zakladniškega poslovanja Komisije so določena v Uredbi Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 (kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (EU, Euratom) 2016/804) ter v finančni uredbi in njenih pravilih uporabe.

Na podlagi zgornjih uredb se uporabljajo naslednja glavna načela:

| — | lastna sredstva plačajo države članice na račune, ki so bili v ta namen odprti v imenu Komisije pri zakladnici ali nacionalni centralni banki. Komisija lahko črpa sredstva z zgornjih računov samo za kritje svojih denarnih potreb, |
| --- | --- |

—

lastna sredstva plačajo države članice na račune, ki so bili v ta namen odprti v imenu Komisije pri zakladnici ali nacionalni centralni banki. Komisija lahko črpa sredstva z zgornjih računov samo za kritje svojih denarnih potreb,

| — | lastna sredstva plačajo države članice v svojih nacionalnih valutah, medtem ko so plačila Komisije večinoma izražena v eurih, |
| --- | --- |

—

lastna sredstva plačajo države članice v svojih nacionalnih valutah, medtem ko so plačila Komisije večinoma izražena v eurih,

| — | stanje na bančnih računih, odprtih v imenu Komisije, ne sme biti negativno. Ta omejitev ne velja za račune lastnih sredstev Komisije v primeru neplačil v zvezi s posojili, najetimi ali zajamčenimi v skladu z uredbami ali sklepi Sveta EU, in pod določenimi pogoji, če so potrebe po denarnih sredstvih večje od sredstev na računih, |
| --- | --- |

—

stanje na bančnih računih, odprtih v imenu Komisije, ne sme biti negativno. Ta omejitev ne velja za račune lastnih sredstev Komisije v primeru neplačil v zvezi s posojili, najetimi ali zajamčenimi v skladu z uredbami ali sklepi Sveta EU, in pod določenimi pogoji, če so potrebe po denarnih sredstvih večje od sredstev na računih,

| — | sredstva na bančnih računih, ki so v drugih valutah kot v eurih, se bodisi uporabljajo za plačila v istih valutah ali so periodično pretvorjena v eure. |
| --- | --- |

—

sredstva na bančnih računih, ki so v drugih valutah kot v eurih, se bodisi uporabljajo za plačila v istih valutah ali so periodično pretvorjena v eure.

Poleg računov lastnih sredstev ima Komisija tudi druge bančne račune, odprte pri centralnih in poslovnih bankah z namenom izvrševanja plačil in prejemanja prejemkov, ki niso prispevki držav članic v proračun.

Zakladniško in plačilno poslovanje sta visoko avtomatizirana in temeljita na sodobnih informacijskih sistemih. Za zagotovitev varnosti sistemov in delitve nalog v skladu s finančno uredbo, standardi notranje kontrole Komisije in revizijskimi načeli se uporabljajo posebni postopki.

Upravljanje zakladniškega in plačilnega poslovanja Komisije je urejeno s sklopom pisnih smernic in postopkov, da se omejita poslovno in finančno tveganje ter zagotovi primerna raven kontrole. Te smernice in postopki urejajo različna področja poslovanja (na primer izvrševanje plačil in upravljanje denarnih sredstev, napovedovanje denarnih tokov, neprekinjeno poslovanje ipd.), njihovo upoštevanje pa se redno preverja. Poleg tega si Generalni direktorat za proračun ter Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve izmenjujeta informacije o obvladovanju tveganj in dobrih praksah.

Globe

Globe

Začasno plačane globe: vloge

Začasno plačane globe: vloge

Zneski, prejeti pred letom 2010, ostanejo na bančnih računih pri bankah, ki so bile izbrane posebej za depozite začasno plačanih glob. Te banke so izbrane v skladu z razpisnimi postopki, določenimi v finančni uredbi. Nalaganje sredstev pri določenih bankah se določi na podlagi notranje strategije obvladovanja tveganj, v kateri so opredeljeni bonitetne zahteve in znesek sredstev, ki jih je mogoče naložiti sorazmerno z lastniškim kapitalom nasprotne stranke. Opredelijo in ocenijo se finančna in poslovna tveganja, upoštevanje notranjih strategij in postopkov pa se redno preverja.

Začasno plačane globe: portfelj sklada BUFI

Začasno plačane globe: portfelj sklada BUFI

Od leta 2010 se zneski naloženih in začasno plačanih glob vlagajo v posebej za ta namen vzpostavljen portfelj sklada BUFI. Glavna cilja portfelja sta zmanjšanje tveganj, povezanih s finančnimi trgi, in enaka obravnava vseh oglobljenih subjektov s ponudbo zajamčenega donosa, izračunanega na enaki osnovi. Sredstva iz naslova začasno plačanih glob upravlja Komisija v skladu z notranjimi smernicami za upravljanje sredstev. Navodila za postopke, ki veljajo za posebna področja, kot je upravljanje zakladnice, so razvile ustrezne poslovne enote, ki jih tudi uporabljajo. Finančna in poslovna tveganja se opredelijo in ocenijo, upoštevanje notranjih smernic in postopkov pa se redno preverja.

Cilj dejavnosti upravljanja sredstev so take naložbe glob, začasno plačanih Komisiji, da:

| — | se zagotovi, da so sredstva po potrebi zlahka na razpolago, hkrati pa |
| --- | --- |

—

se zagotovi, da so sredstva po potrebi zlahka na razpolago, hkrati pa

| — | se v normalnih razmerah dosega donos, ki je v povprečju v skladu z referenčnim donosom sklada BUFI, zmanjšanem za nastale stroške, ob ohranitvi nominalnega zneska glob. |
| --- | --- |

—

se v normalnih razmerah dosega donos, ki je v povprečju v skladu z referenčnim donosom sklada BUFI, zmanjšanem za nastale stroške, ob ohranitvi nominalnega zneska glob.

Naložbe so v bistvu omejene na naslednji kategoriji: vezane vloge pri centralnih bankah držav članic, agencijah za upravljanje državnega dolga, bankah, ki so v celoti v državni lasti ali zanje država v celoti jamči, ali nadnacionalnih institucijah ter obveznice, zakladne menice in potrdila o vlogah, ki so jih izdale bodisi državne bodisi nadnacionalne institucije.

Finančna jamstva

Finančna jamstva

Komisija ima znatne zneske jamstev, ki so jih izdale finančne institucije, v zvezi z globami, ki jih je naložila družbam za kršitve pravil konkurence EU (glej pojasnilo 2.6.1.2). Ta jamstva zagotovijo oglobljena podjetja namesto začasnega plačila globe. Jamstva se upravljajo v skladu z notranjo strategijo obvladovanja tveganj. Opredelijo in ocenijo se finančna in poslovna tveganja, upoštevanje notranjih strategij in postopkov pa se redno preverja.

2.6.1.2

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Pravila in načela za upravljanje sredstev Jamstvenega sklada so določena v Sporazumu med Komisijo in Evropsko investicijsko banko (EIB) z dne 25. novembra 1994 ter v poznejših spremembah z dne 17. in 23. septembra 1996, 8. maja 2002, 25. februarja 2008 ter 9. novembra 2010. Ta jamstveni sklad posluje zgolj v eurih. Da bi se izognil vsakršnemu valutnemu tveganju, opravlja naložbe izključno v tej valuti. Upravljanje sredstev temelji na tradicionalnih pravilih previdnosti, ki veljajo za finančne dejavnosti. Posebno pozornost je treba namenjati zmanjšanju tveganj in zagotavljanju, da se upravljana sredstva lahko odtujijo ali prenesejo brez večjega odloga, pri čemer se upoštevajo krite obveznosti.

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI je bil ustanovljen z Uredbo (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 (spremenjeno z Uredbo (EU) 2017/2396 z dne 13. decembra 2017). Pravila in načela za upravljanje sredstev sklada so določena v Sklepu Komisije C(2016) 165 z dne 21. januarja 2016. Upravljana sredstva zagotavljajo zadostno likvidnost za morebitne unovčitve jamstev, hkrati pa so še vedno namenjena optimizaciji donosa in stopnje tveganja, ki je združljiva z ohranjanjem visoke stopnje varnosti in stabilnosti.

6.3.   VALUTNO TVEGANJE

VALUTNO TVEGANJE

Izpostavljenost EU valutnemu tveganju ob koncu leta v zvezi s finančnimi instrumenti – neto pozicija

Izpostavljenost EU valutnemu tveganju ob koncu leta v zvezi s finančnimi instrumenti – neto pozicija

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2017 |
| USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Drugo | Skupaj |
| Finančna sredstva | | | | | | | |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 680 | 57 | 17 | 56 | 12 806 | 16 | 13 632 |
| Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj | (632) | — | — | — | 655 | — | 23 |
| Posojila
   (10) | 6 | 0 | — | — | 123 | 7 | 137 |
| Terjatve in izterljivi zneski | 15 | 549 | 63 | 86 | 11 591 | 62 | 12 366 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 49 | 3 180 | 27 | 693 | 18 468 | 1 694 | 24 111 |
| | 118 | 3 787 | 107 | 835 | 43 642 | 1 779 | 50 268 |
| Finančne obveznosti | | | | | | | |
| Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj | — | — | — | — | — | (2) | (2) |
| Obveznosti iz poslovanja | (4) | (2) | (0) | (1) | (39 029 ) | (12) | (39 048 ) |
| | (4) | (2) | (0) | (1) | (39 029 ) | (14) | (39 050 ) |
| Skupaj | 114 | 3 785 | 107 | 834 | 4 613 | 1 765 | 11 218 |

v milijonih EUR

31. 12. 2017

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Drugo

Skupaj

Finančna sredstva

Finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

680

680

57

17

17

56

56

12 806

12 806

16

16

13 632

13 632

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

(632)

(632)

—

—

—

655

655

—

23

23

Posojila
   (10)

Posojila

10

6

6

0

—

—

123

123

7

7

137

137

Terjatve in izterljivi zneski

Terjatve in izterljivi zneski

15

15

549

63

63

86

86

11 591

11 591

62

62

12 366

12 366

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

49

49

3 180

3 180

27

27

693

693

18 468

18 468

1 694

1 694

24 111

24 111

118

118

3 787

3 787

107

107

835

835

43 642

43 642

1 779

1 779

50 268

50 268

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

—

—

—

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

(4)

(4)

(2)

(2)

(0)

(0)

(1)

(1)

(39 029 )

(39 029 )

(12)

(12)

(39 048 )

(39 048 )

(4)

(4)

(2)

(2)

(0)

(0)

(1)

(1)

(39 029 )

(39 029 )

(14)

(14)

(39 050 )

(39 050 )

Skupaj

Skupaj

114

114

3 785

3 785

107

107

834

834

4 613

4 613

1 765

1 765

11 218

11 218

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2016 |
| USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Drugo | Skupaj |
| Finančna sredstva | | | | | | | |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 228 | 58 | 14 | 42 | 10 080 | 21 | 10 442 |
| Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj | (49) | — | — | — | 50 | — | 0 |
| Posojila
   (10) | 4 | 0 | — | — | 329 | 10 | 343 |
| Terjatve in izterljivi zneski | 1 | 593 | 51 | 81 | 10 888 | 8 | 11 622 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 39 | 2 394 | 428 | 1 220 | 22 387 | 2 117 | 28 585 |
| | 222 | 3 045 | 493 | 1 342 | 43 734 | 2 156 | 50 993 |
| Finančne obveznosti | | | | | | | |
| Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj | (100) | — | — | — | 100 | — | (1) |
| Obveznosti iz poslovanja | (1) | (5) | (0) | (0) | (39 983 ) | (16) | (40 005 ) |
| | (101) | (5) | (0) | (0) | (39 883 ) | (16) | (40 005 ) |
| Skupaj | 121 | 3 040 | 493 | 1 342 | 3 851 | 2 140 | 10 987 |

v milijonih EUR

31. 12. 2016

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Drugo

Skupaj

Finančna sredstva

Finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

228

228

58

14

14

42

42

10 080

10 080

21

21

10 442

10 442

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

(49)

(49)

—

—

—

50

50

—

0

0

Posojila
   (10)

Posojila

10

4

4

0

—

—

329

329

10

10

343

343

Terjatve in izterljivi zneski

Terjatve in izterljivi zneski

1

1

593

51

51

81

81

10 888

10 888

8

8

11 622

11 622

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

39

39

2 394

2 394

428

428

1 220

1 220

22 387

22 387

2 117

2 117

28 585

28 585

222

222

3 045

3 045

493

493

1 342

1 342

43 734

43 734

2 156

2 156

50 993

50 993

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

(100)

(100)

—

—

—

100

100

—

(1)

(1)

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

(1)

(1)

(5)

(5)

(0)

(0)

(0)

(0)

(39 983 )

(39 983 )

(16)

(16)

(40 005 )

(40 005 )

(101)

(101)

(5)

(5)

(0)

(0)

(0)

(0)

(39 883 )

(39 883 )

(16)

(16)

(40 005 )

(40 005 )

Skupaj

Skupaj

121

121

3 040

3 040

493

493

1 342

1 342

3 851

3 851

2 140

2 140

10 987

10 987

Če bi se euro v primerjavi z drugimi valutami okrepil za 10 %, bi to imelo naslednji učinek:

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Poslovni izid |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2017 | (5) | (339) | (8) | (71) |
| 2016 | (4) | (272) | (43) | (118) |

v milijonih EUR

Poslovni izid

USD

GBP

DKK

SEK

2017

2017

(5)

(5)

(339)

(339)

(8)

(8)

(71)

(71)

2016

2016

(4)

(4)

(272)

(272)

(43)

(43)

(118)

(118)

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Čista sredstva |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 31. 12. 2017 | (5) | (5) | (2) | (5) |
| 31. 12. 2016 | (7) | (5) | (1) | (4) |

v milijonih EUR

Čista sredstva

USD

GBP

DKK

SEK

31. 12. 2017

31. 12. 2017

(5)

(5)

(5)

(5)

(2)

(2)

(5)

(5)

31. 12. 2016

31. 12. 2016

(7)

(7)

(5)

(5)

(1)

(1)

(4)

(4)

Če bi vrednost eura v primerjavi s temi valutami padla za 10 %, bi to imelo naslednji učinek:

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Poslovni izid |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2017 | 6 | 414 | 10 | 87 |
| 2016 | 5 | 332 | 53 | 145 |

v milijonih EUR

Poslovni izid

USD

GBP

DKK

SEK

2017

2017

6

6

414

414

10

10

87

87

2016

2016

5

5

332

332

53

53

145

145

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Čista sredstva |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 31. 12. 2017 | 7 | 6 | 2 | 6 |
| 31. 12. 2016 | 9 | 6 | 2 | 5 |

v milijonih EUR

Čista sredstva

USD

GBP

DKK

SEK

31. 12. 2017

31. 12. 2017

7

7

6

6

2

2

6

6

31. 12. 2016

31. 12. 2016

9

9

6

6

2

2

5

5

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Večina finančnih sredstev in obveznosti je izražena v eurih, zato EU v teh primerih ni izpostavljena valutnemu tveganju. Vendar pa EU v okviru finančnega instrumenta Euratom daje posojila v ameriških dolarjih, ki se financirajo z najetimi posojili v ustreznem znesku ameriških dolarjev („vzajemni“ posel). EU na datum bilance stanja ni bila izpostavljena valutnemu tveganju v zvezi z instrumentom Euratom.

Zakladnica

Zakladnica

Lastna sredstva, ki jih plačajo države članice v drugih valutah, ne v eurih, se hranijo na računih lastnih sredstev v skladu z Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 (kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (EU, Euratom) 2016/804). V eure se pretvorijo, ko se pojavi potreba po kritju izvrševanja plačil. Postopki, ki se uporabljajo za upravljanje teh sredstev, so določeni v zgoraj navedeni uredbi. V omejenem številu primerov se ta sredstva neposredno uporabijo za izvedbo plačil v isti valuti.

Komisija ima pri poslovnih bankah odprtih več računov v drugih valutah EU, ne v eurih, ter v ameriških dolarjih in švicarskih frankih za namene izvrševanja plačil, izraženih v teh valutah. Ti računi se polnijo glede na število plačil, ki jih je treba izvesti, zato stanje na teh računih ne pomeni izpostavljenosti valutnemu tveganju.

Ko se razni prejemki (razen lastnih sredstev) prejmejo v drugih valutah, ne v eurih, se bodisi prenesejo na račune Komisije, ki se vodijo v isti valuti, če so potrebni za kritje izvrševanja plačil, bodisi pretvorijo v eure in prenesejo na račune, ki se vodijo v eurih. Računi izločenih sredstev, ki se vodijo v drugih valutah, ne v eurih, se polnijo glede na ocenjene kratkoročne lokalne plačilne potrebe v isti valuti. Stanje na teh računih se vzdržuje v okviru njihovih ustreznih zgornjih meja.

Globe

Globe

Začasno plačane globe (vloge in portfelj sklada BUFI) in bančna jamstva

Začasno plačane globe (vloge in portfelj sklada BUFI) in bančna jamstva

Ker so vse globe naložene in plačane v eurih, ni valutnega tveganja.

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Finančna sredstva tega sklada so izražena v eurih, zato v zvezi z njim ni valutnega tveganja. Posojila, ki jih prevzame EU s subrogacijo zaradi unovčitve jamstev iz sklada zaradi neplačil s strani upravičenca do posojila, so vezana na svojo prvotno valuto in zato izpostavljajo EU valutnemu tveganju. Zaradi negotovosti v zvezi s časom odplačila dolga se ne izvajajo nobene dejavnosti za izravnavanje valutnih nihanj (t. i. varovanje pred tveganji).

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI zdaj posluje v eurih in ameriških dolarjih. Decembra 2016 so bile izvedene prve naložbe v dolžniške vrednostne papirje s stalno obrestno mero, izražene v ameriških dolarjih (ameriške državne obveznice), za izboljšanje donosov in razpršitev tržnega tveganja z izpostavljenostjo trgu ZDA. Valutno tveganje se upravlja s sklenitvijo pogodb o izvedenih finančnih instrumentih (valutne nestandardizirane terminske pogodbe), s katerimi je tržna vrednost naložbenega portfelja v ameriških dolarjih zavarovana pred tveganji. Najvišja nezavarovana valutna izpostavljenost je omejena na 1 % vrednosti celotnega portfelja v okviru referenčne in letne strateške dodelitve. Zato bi premik tržne vrednosti naložb v ameriških dolarjih navzgor ali navzdol za več ali manj kot 1-odstotno mejo sprožil posel za uravnoteženje (nova nestandardizirana terminska pogodba v isti ali nasprotni smeri), s katerim bi se ustrezno prilagodila ali obrnila zavarovana pozicija. Ponovno prilagoditev zavarovanja pred tveganjem lahko spodbudijo tudi gibanja menjalnega tečaja EUR/USD.

6.4.   OBRESTNO TVEGANJE

OBRESTNO TVEGANJE

Naslednja razpredelnica prikazuje občutljivost obrestne mere za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev ob predpostavki mogoče spremembe obrestnih mer za +/–100 bazičnih točk (1 %).

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Povečanje (+) / zmanjšanje (–) v bazičnih točkah | Učinek na čista sredstva |
| 31. 12. 2017: Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | +100 | (359) |
| -100 | 382 |
| 31. 12. 2016: Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | +100 | (291) |
| -100 | 313 |

v milijonih EUR

Povečanje (+) / zmanjšanje (–) v bazičnih točkah

Učinek na čista sredstva

31. 12. 2017: Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

31. 12. 2017: Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

+100

+100

(359)

(359)

-100

-100

382

382

31. 12. 2016: Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

31. 12. 2016: Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

+100

+100

(291)

(291)

-100

-100

313

313

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

EU ima zaradi narave svojega najemanja in dajanja posojil veliko sredstev in obveznosti, ki se obrestujejo. Vendar se obrestna tveganja, ki izhajajo iz najetih posojil, izravnajo z danimi posojili z enakovrednimi pogoji („vzajemni“ posli).

Zakladnica

Zakladnica

Zakladnica Komisije ne najema posojil, zato ni izpostavljena obrestnemu tveganju. Vendar se izračunajo obresti od sredstev, ki jih ima na različnih bančnih računih. Komisija je zato uvedla ukrepe, ki zagotavljajo, da obresti, ki se obračunajo na njenih bančnih računih, odražajo vsakokratne tržne obrestne mere ter njihova morebitna nihanja.

Računi, odprti pri zakladnicah držav članic za prejemke lastnih sredstev, se ne obrestujejo in so brez stroškov. Računi pri nacionalnih centralnih bankah se lahko plačajo po uradnih tarifah, ki jih uporabljajo posamezne institucije. Ker so lahko nekatera plačila, ki se uporabljajo za te račune, trenutno negativna, so vzpostavljeni postopki za upravljanje likvidnosti, da se čim bolj zmanjšajo stanja na teh računih.

Poleg tega so računi lastnih sredstev zaščiteni pred kakršnim koli vplivom negativnih obresti v skladu z Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (EU, Euratom) 2016/804.

Stanje vlog čez noč na računih poslovnih bank se dnevno obrestuje. Obrestovanje stanj na teh računih temelji na spremenljivih tržnih obrestnih merah, ki se jim doda pogodbeni pribitek (pozitiven ali negativen). Obrestne mere, ki jih uporabljajo poslovne banke, so praviloma pogodbeno določene na najnižjo vrednost, ki je nič. Zato ni tveganja, da bi se sredstva Komisije obrestovala po obrestnih merah, nižjih od tržnih.

Globe

Globe

Začasno plačane globe (vloge, portfelj sklada BUFI) in bančna jamstva

Začasno plačane globe (vloge, portfelj sklada BUFI) in bančna jamstva

Začasno plačane globe so vložene v portfelj instrumentov denarnega trga in dolgoročnih obveznic s povprečnim trajanjem 2,6 leta.

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Proračunska sredstva, namenjena Jamstvenemu skladu, so vložena v portfelj instrumentov denarnega trga in dolgoročnih obveznic s skupnim povprečnim trajanjem portfelja 2,93 leta.

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI

Proračunska sredstva, namenjena Jamstvenemu skladu EFSI, so vložena v portfelj instrumentov denarnega trga in dolgoročnih obveznic s skupnim povprečnim trajanjem portfelja 3,5 leta.

6.5.   KREDITNO TVEGANJE

KREDITNO TVEGANJE

Zneski, ki predstavljajo izpostavljenost EU kreditnemu tveganju ob koncu obdobja poročanja, so knjigovodske vrednosti finančnih instrumentov, razkrite v pojasnilu 2.

2

Analiza starosti finančnih sredstev, ki niso oslabljena

Analiza starosti finančnih sredstev, ki niso oslabljena

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Skupaj | Niti zapadla niti oslabljena | Zapadle postavke, ki niso oslabljene |
| < 1 leto | 1–5 let | > 5 let |
| Posojila | 54 981 | 54 980 | 0 | — | — |
| Terjatve in izterljivi zneski | 12 366 | 8 905 | 2 894 | 359 | 208 |
| Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj | 23 | 23 | — | — | — |
| Skupaj na dan 31. 12. 2017 | 67 369 | 63 908 | 2 894 | 359 | 208 |
| Posojila | 55 477 | 55 476 | 1 | — | — |
| Terjatve in izterljivi zneski | 11 622 | 10 310 | 130 | 909 | 273 |
| Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj | 0 | 0 | — | — | — |
| Skupaj na dan 31. 12. 2016 | 67 099 | 65 786 | 131 | 909 | 273 |

v milijonih EUR

Skupaj

Niti zapadla niti oslabljena

Zapadle postavke, ki niso oslabljene

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Posojila

Posojila

54 981

54 981

54 980

54 980

0

0

—

—

Terjatve in izterljivi zneski

Terjatve in izterljivi zneski

12 366

12 366

8 905

8 905

2 894

2 894

359

359

208

208

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

23

23

23

23

—

—

—

Skupaj na dan 31. 12. 2017

Skupaj na dan 31. 12. 2017

67 369

67 369

63 908

63 908

2 894

2 894

359

359

208

208

Posojila

Posojila

55 477

55 477

55 476

55 476

1

1

—

—

Terjatve in izterljivi zneski

Terjatve in izterljivi zneski

11 622

11 622

10 310

10 310

130

130

909

909

273

273

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

0

0

0

0

—

—

—

Skupaj na dan 31. 12. 2016

Skupaj na dan 31. 12. 2016

67 099

67 099

65 786

65 786

131

131

909

909

273

273

Terjatve in izterljivi zneski med 1 in 5 leti vključujejo izterljive zneske, povezane z globami zaradi kršitev pravil konkurence, v višini 278 milijonov EUR (leta 2016: 870 milijonov EUR), ki so večinoma pokriti z bančnimi jamstvi, zato je izpostavljenost Komisije kreditnemu tveganju majhna. Ta jamstva zagotovijo oglobljena podjetja namesto začasnega plačila globe.

Kreditna kakovost finančnih sredstev, ki niso niti prekoračila zapadlosti v plačilo niti niso oslabljena

Kreditna kakovost finančnih sredstev, ki niso niti prekoračila zapadlosti v plačilo niti niso oslabljena

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2017 |
| Za prodajo razpoložljiva sredstva (11) | Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj (12) | Posojila in terjatve (13) | Denarna sredstva | Skupaj |
| Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami | | | | | |
| Prvi razred in visoka kakovost | 8 068 | 16 | 3 132 | 19 261 | 30 477 |
| Zgornji srednji razred | 1 794 | — | 23 879 | 3 977 | 29 650 |
| Nižji srednji razred | 2 186 | — | 28 041 | 463 | 30 691 |
| Špekulativni razred | — | — | 4 087 | 389 | 4 476 |
| | 12 048 | 16 | 59 139 | 24 090 | 95 293 |
| Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen | | | | | |
| Skupina 1 | — | 6 | 4 745 | 21 | 4 772 |
| Skupina 2 | — | — | 1 | — | 1 |
| | — | 6 | 4 746 | 21 | 4 773 |
| Skupaj | 12 048 | 23 | 63 885 | 24 111 | 100 067 |

v milijonih EUR

31. 12. 2017

Za prodajo razpoložljiva sredstva (11)

11

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj (12)

12

Posojila in terjatve (13)

13

Denarna sredstva

Skupaj

Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami

Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami

Prvi razred in visoka kakovost

Prvi razred in visoka kakovost

8 068

8 068

16

16

3 132

3 132

19 261

19 261

30 477

30 477

Zgornji srednji razred

Zgornji srednji razred

1 794

1 794

—

23 879

23 879

3 977

3 977

29 650

29 650

Nižji srednji razred

Nižji srednji razred

2 186

2 186

—

28 041

28 041

463

463

30 691

30 691

Špekulativni razred

Špekulativni razred

—

—

4 087

4 087

389

389

4 476

4 476

12 048

12 048

16

16

59 139

59 139

24 090

24 090

95 293

95 293

Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen

Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen

Skupina 1

Skupina 1

—

6

6

4 745

4 745

21

21

4 772

4 772

Skupina 2

Skupina 2

—

—

1

1

—

1

1

—

6

6

4 746

4 746

21

21

4 773

4 773

Skupaj

Skupaj

12 048

12 048

23

23

63 885

63 885

24 111

24 111

100 067

100 067

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 31. 12. 2016 |
| | Za prodajo razpoložljiva sredstva (11) | Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj (12) | Posojila in terjatve (13) | Denarna sredstva | Skupaj |
| Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami | | | | | |
| Prvi razred in visoka kakovost | 6 451 | — | 3 386 | 21 990 | 31 828 |
| Zgornji srednji razred | 1 412 | — | 23 826 | 5 325 | 30 563 |
| Nižji srednji razred | 1 056 | — | 4 532 | 492 | 6 081 |
| Špekulativni razred | — | — | 27 724 | 744 | 28 468 |
| | 8 920 | — | 59 469 | 28 552 | 96 941 |
| Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen | | | | | |
| Skupina 1 | — | 0 | 6 238 | 33 | 6 272 |
| Skupina 2 | — | — | 79 | — | 79 |
| | — | 0 | 6 317 | 33 | 6 351 |
| Skupaj | 8 920 | 0 | 65 786 | 28 585 | 103 292 |

v milijonih EUR

31. 12. 2016

Za prodajo razpoložljiva sredstva (11)

11

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj (12)

12

Posojila in terjatve (13)

13

Denarna sredstva

Skupaj

Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami

Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami

Prvi razred in visoka kakovost

Prvi razred in visoka kakovost

6 451

6 451

—

3 386

3 386

21 990

21 990

31 828

31 828

Zgornji srednji razred

Zgornji srednji razred

1 412

1 412

—

23 826

23 826

5 325

5 325

30 563

30 563

Nižji srednji razred

Nižji srednji razred

1 056

1 056

—

4 532

4 532

492

492

6 081

6 081

Špekulativni razred

Špekulativni razred

—

—

27 724

27 724

744

744

28 468

28 468

8 920

8 920

—

59 469

59 469

28 552

28 552

96 941

96 941

Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen

Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen

Skupina 1

Skupina 1

—

0

0

6 238

6 238

33

33

6 272

6 272

Skupina 2

Skupina 2

—

—

79

79

—

79

79

—

0

0

6 317

6 317

33

33

6 351

6 351

Skupaj

Skupaj

8 920

8 920

0

0

65 786

65 786

28 585

28 585

103 292

103 292

V zgornjo razpredelnico niso vključena za prodajo razpoložljiva finančna sredstva v obliki lastniških instrumentov brez zunanje bonitetne ocene. Zgoraj navedene štiri kategorije tveganja načeloma temeljijo na bonitetnih kategorijah zunanjih bonitetnih agencij in ustrezajo naslednjim ocenam:

| — | Prvi razred in visoka kakovost: Moody P-1, Aaa do Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA do AA-; Fitch F1+, F1, AAA do AA- in enakovredne ocene. |
| --- | --- |

—

Prvi razred in visoka kakovost: Moody P-1, Aaa do Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA do AA-; Fitch F1+, F1, AAA do AA- in enakovredne ocene.

| — | Zgornji srednji razred: Moody P-2, A1 do A3; S&P A-2, A+ do A-; Fitch F2, A+ do – A- in enakovredne ocene. |
| --- | --- |

—

Zgornji srednji razred: Moody P-2, A1 do A3; S&P A-2, A+ do A-; Fitch F2, A+ do – A- in enakovredne ocene.

| — | Nižji srednji razred: Moody P-3, Baa1 do Baa3, S&P A-3, BBB+ do BBB-; Fitch F-3, BBBB+ do BBB- in enakovredne ocene. |
| --- | --- |

—

Nižji srednji razred: Moody P-3, Baa1 do Baa3, S&P A-3, BBB+ do BBB-; Fitch F-3, BBBB+ do BBB- in enakovredne ocene.

| — | Špekulativni razred: Moody not prime, Ba1 do C; S&P B, C, BB+ do D; Fitch B, C, BB+ do D in enakovredne ocene. |
| --- | --- |

—

Špekulativni razred: Moody not prime, Ba1 do C; S&P B, C, BB+ do D; Fitch B, C, BB+ do D in enakovredne ocene.

EU te bonitetne kategorije zunanjih agencij uporablja kot referenčno točko, zlasti za finančne instrumente in poslovne banke, vendar lahko po opravljeni lastni analizi posameznih primerov ohrani zneske v eni od zgornjih kategorij tveganja, čeprav ena ali več od zgoraj omenjenih bonitetnih agencij zniža bonitetno oceno zadevne nasprotne stranke. Kar zadeva nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen, se skupina 1 nanaša na dolžnike brez zamud pri plačilu v preteklosti, skupina 2 pa na dolžnike z zamudami v preteklosti.

Zgoraj prikazani zneski v okviru posojil in terjatev, uvrščeni v špekulativni razred, se nanašajo predvsem na posojila finančne pomoči, ki jih je Komisija izplačala državam članicam v finančnih težavah, ter izterljive zneske, ki jih je treba izterjati od nekaterih držav članic na podlagi uredb o lastnih sredstvih ali druge pravne podlage. Znesek, ki je naveden v okviru denarnih sredstev, se nanaša na bančne račune lastnih sredstev, odprte pri zakladnici ali centralnih bankah držav članic za zbiranje prispevkov lastnih sredstev, kakor je določeno v zgoraj navedeni uredbi. Komisija lahko črpa iz teh računov izključno za kritje denarnih potreb, ki izhajajo iz izvrševanja proračuna.

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Izpostavljenost kreditnemu tveganju se najprej obvladuje s pridobitvijo državnih jamstev v primeru Euratoma, nato prek Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (makrofinančna pomoč in Euratom), potem z možnostjo črpanja potrebnih sredstev z računov lastnih sredstev Komisije pri državah članicah ter nazadnje prek proračuna EU.

V skladu z zakonodajo o virih lastnih sredstev je zgornja meja lastnih sredstev za plačila določena na 1,20 % BND držav članic; leta 2017 je bilo za kritje odobritev plačil dejansko porabljenih 0,76 %. To pomeni, da je bila na dan 31. decembra 2017 za kritje teh jamstev na razpolago razlika v višini 0,44 %. V ta namen lahko EU zahteva sredstva od vseh držav članic, da izpolni svojo pravno obveznost do posojilodajalcev.

Zakladnica

Zakladnica

Večina zakladniških sredstev Komisije se v skladu z Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 (kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (EU, Euratom) 2016/804) o virih lastnih sredstev hrani na računih, ki so jih odprle države članice za plačilo svojih prispevkov (lastna sredstva). Vsi ti računi so odprti pri zakladnicah držav članic ali njihovih nacionalnih centralnih bankah. Te institucije pomenijo najnižje kreditno tveganje (ali tveganje nasprotne stranke) za Komisijo, saj ima izpostavljenost do svojih držav članic. Pri tistem delu zakladniških sredstev Komisije, ki se hranijo pri poslovnih bankah za kritje izvedbe plačil, se zadevni računi polnijo sproti in se avtomatično upravljajo prek sistema zakladnice za upravljanje denarnih sredstev. Na vsakem računu se vzdržuje minimalno stanje denarnih sredstev, ki upošteva povprečni znesek dnevnih plačil, ki se izvršujejo prek tega računa. Posledica tega je, da je skupno stanje vlog čez noč na teh računih stalno nizko (povprečno manj kot 80 milijonov EUR, porazdeljenih med 21 računov), tako da je izpostavljenost Komisije tveganju omejena. Te zneske je treba obravnavati ob upoštevanju skupnega dnevnega stanja zakladnice, ki je leta 2017 nihalo med 4 milijardami EUR in 40 milijardami EUR, in skupnega zneska plačil, izvršenih z računov Komisije leta 2017, ki je presegal 134 milijard EUR.

Poleg tega se za izbiro poslovnih bank uporabljajo posebne smernice, da bi se dodatno zmanjšalo tveganje nasprotne stranke, ki mu je izpostavljena Komisija:

| — | Vse poslovne banke so izbrane prek javnih razpisov. Minimalna kratkoročna bonitetna ocena, ki se zahteva za sodelovanje v razpisnih postopkih, je Moody's P-1 ali njej enakovredna. V posebnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah se lahko sprejme nižja stopnja. |
| --- | --- |

—

Vse poslovne banke so izbrane prek javnih razpisov. Minimalna kratkoročna bonitetna ocena, ki se zahteva za sodelovanje v razpisnih postopkih, je Moody's P-1 ali njej enakovredna. V posebnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah se lahko sprejme nižja stopnja.

| — | Bonitetne ocene poslovnih bank, pri katerih ima Komisija račune, se spremljajo dnevno. |
| --- | --- |

—

Bonitetne ocene poslovnih bank, pri katerih ima Komisija račune, se spremljajo dnevno.

| — | V delegacijah zunaj EU so računi izločenih sredstev odprti pri lokalnih bankah, ki so izbrane s poenostavljenim razpisnim postopkom. Zahteve v zvezi z oceno so odvisne od lokalnih okoliščin in se lahko med državami precej razlikujejo. Za omejitev izpostavljenosti tveganju se višina preostalih sredstev na teh računih ohranja na najnižji možni ravni (ob upoštevanju potreb poslovanja), računi se redno polnijo, uporabljene zgornje meje pa se pregledujejo na letni osnovi. |
| --- | --- |

—

V delegacijah zunaj EU so računi izločenih sredstev odprti pri lokalnih bankah, ki so izbrane s poenostavljenim razpisnim postopkom. Zahteve v zvezi z oceno so odvisne od lokalnih okoliščin in se lahko med državami precej razlikujejo. Za omejitev izpostavljenosti tveganju se višina preostalih sredstev na teh računih ohranja na najnižji možni ravni (ob upoštevanju potreb poslovanja), računi se redno polnijo, uporabljene zgornje meje pa se pregledujejo na letni osnovi.

Globe

Globe

Začasno plačane globe: vloge

Začasno plačane globe: vloge

Banke, pri katerih so naložena sredstva začasno plačanih glob do leta 2010, so izbrane z razpisnim postopkom v skladu s strategijo obvladovanja tveganj, v kateri so opredeljeni bonitetne zahteve in znesek sredstev, ki jih je mogoče naložiti sorazmerno z lastniškim kapitalom nasprotne stranke.

Za poslovne banke, ki so bile izbrane posebej za depozite začasno plačanih glob, se praviloma zahtevata minimalna dolgoročna kreditna bonitetna ocena A (Standard & Poor's ali enakovredna ocena) in minimalna kratkoročna bonitetna ocena A-1 (S&P ali enakovredna ocena). Pri poslabšanju ocene bank v tej skupini se uporabijo posebni ukrepi. Poleg tega je znesek, položen pri vsaki banki, omejen na določen odstotek njenih lastnih sredstev, ki se razlikuje glede na bonitetno oceno vsake institucije. Pri izračunu teh omejitev se upošteva tudi znesek še neuveljavljenih jamstev, ki jih je Komisiji izdala ista institucija. Skladnost še neuveljavljenih depozitov z veljavnimi sektorskimi zahtevami se redno pregleduje.

Začasno plačane globe: portfelj sklada BUFI

Začasno plačane globe: portfelj sklada BUFI

Pri naložbah v državne dolžniške instrumente iz začasno plačanih glob, naloženih od leta 2010, je Komisija izpostavljena kreditnemu tveganju. Najvišja koncentracija izpostavljenosti je do Francije, ki predstavlja 26 % portfelja. Pet držav z največjo izpostavljenostjo (Francija, Italija, Španija, Nemčija in Belgija) skupaj predstavlja 72 % portfelja naložb. Tehtana povprečna bonitetna ocena portfelja je A– (S&P ali enakovredna ocena).

Finančna jamstva

Finančna jamstva

Strategija obvladovanja tveganj, ki se uporablja za sprejemanje takih jamstev, Komisiji zagotavlja visoko kreditno kakovost. Skladnost še neuveljavljenih jamstev z veljavnimi sektorskimi zahtevami se redno pregleduje.

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

V dogovorjenih smernicah o upravljanju sredstev zakladniškega portfelja in/ali naložbeni strategiji so opredeljene nekatere omejitve za omejitev izpostavljenosti portfelja kreditnemu tveganju. Takšne omejitve vključujejo merila za upravičenost, absolutne kreditne omejitve v nominalnem smislu, odvisno od kategorije izdajatelja, omejitve glede relativne koncentracije, odvisno od kategorije izdajatelja, in omejitve koncentracije po izdajah. Vse naložbe so ocenjene z bonitetno oceno najmanj naložbenega razreda.

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI

V smernicah o upravljanju sredstev ter strategiji za obvladovanje tveganj in naložbeni strategiji so opredeljene nekatere omejitve za omejitev izpostavljenosti portfelja, ki je na splošno omejen na naložbeni razred, kreditnemu tveganju. Tehtana povprečna bonitetna ocena portfelja je A– (S&P ali enakovredna ocena).

Ker je edina nasprotna stranka za vse neporavnane valutne nestandardizirane terminske posle na dan 31. decembra 2017 Banka za mednarodne poravnave (BIS), se po tem datumu ne vzpostavljajo izboljšave kreditne kakovosti, kot so zavarovanje s premoženjem, sporazumi o pobotu ali jamstva. Največja izpostavljenost kreditnemu tveganju valutnih izvedenih finančnih instrumentov s pozitivno pošteno vrednostjo ob koncu poročevalskega obdobja je enaka knjigovodski vrednosti v bilanci stanja.

6.6.   LIKVIDNOSTNO TVEGANJE

LIKVIDNOSTNO TVEGANJE

Analiza zapadlosti finančnih obveznosti po preostali pogodbeni zapadlosti

Analiza zapadlosti finančnih obveznosti po preostali pogodbeni zapadlosti

| v milijonih EUR |
| --- |
| | < 1 leto | 1–5 let | > 5 let | Skupaj |
| Najeta posojila | (6 700 ) | (14 862 ) | (33 279 ) | (54 841 ) |
| Obveznosti iz poslovanja | (39 048 ) | — | — | (39 048 ) |
| Drugo | (150) | (665) | (1 255 ) | (2 070 ) |
| Skupaj na dan 31. 12. 2017 | (45 898 ) | (15 527 ) | (34 534 ) | (95 959 ) |
| Najeta posojila | (2 094 ) | (18 084 ) | (34 950 ) | (55 128 ) |
| Obveznosti iz poslovanja | (40 005 ) | — | — | (40 005 ) |
| Drugo | (189) | (637) | (1 397 ) | (2 222 ) |
| Skupaj na dan 31. 12. 2016 | (42 288 ) | (18 721 ) | (36 346 ) | (97 355 ) |

v milijonih EUR

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Skupaj

Najeta posojila

Najeta posojila

(6 700 )

(6 700 )

(14 862 )

(14 862 )

(33 279 )

(33 279 )

(54 841 )

(54 841 )

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

(39 048 )

(39 048 )

—

—

(39 048 )

(39 048 )

Drugo

Drugo

(150)

(150)

(665)

(665)

(1 255 )

(1 255 )

(2 070 )

(2 070 )

Skupaj na dan 31. 12. 2017

Skupaj na dan 31. 12. 2017

(45 898 )

(45 898 )

(15 527 )

(15 527 )

(34 534 )

(34 534 )

(95 959 )

(95 959 )

Najeta posojila

Najeta posojila

(2 094 )

(2 094 )

(18 084 )

(18 084 )

(34 950 )

(34 950 )

(55 128 )

(55 128 )

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

(40 005 )

(40 005 )

—

—

(40 005 )

(40 005 )

Drugo

Drugo

(189)

(189)

(637)

(637)

(1 397 )

(1 397 )

(2 222 )

(2 222 )

Skupaj na dan 31. 12. 2016

Skupaj na dan 31. 12. 2016

(42 288 )

(42 288 )

(18 721 )

(18 721 )

(36 346 )

(36 346 )

(97 355 )

(97 355 )

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

| v milijonih EUR |
| --- |
| | < 1 leto | 1–5 let | > 5 let | Skupaj |
| Plačilni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov | (634) | (2) | — | (635) |
| Prejemni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov | 638 | — | — | 638 |
| Čisti denarni tokovi na dan 31. 12. 2017 | 5 | (2) | — | 3 |
| Plačilni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov | (150) | — | — | (150) |
| Prejemni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov | 149 | — | — | 149 |
| Čisti denarni tok na dan 31. 12. 2016 | (1) | — | — | (1) |

v milijonih EUR

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Skupaj

Plačilni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov

Plačilni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov

(634)

(634)

(2)

(2)

—

(635)

(635)

Prejemni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov

Prejemni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov

638

638

—

—

638

638

Čisti denarni tokovi na dan 31. 12. 2017

Čisti denarni tokovi na dan 31. 12. 2017

5

5

(2)

(2)

—

—

3

3

Plačilni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov

Plačilni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov

(150)

(150)

—

—

(150)

(150)

Prejemni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov

Prejemni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov

149

149

—

—

149

149

Čisti denarni tok na dan 31. 12. 2016

Čisti denarni tok na dan 31. 12. 2016

(1)

(1)

—

—

—

—

(1)

(1)

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Likvidnostno tveganje, ki izhaja iz najetih posojil, se v glavnem izravna z danimi posojili z enakovrednimi pogoji („vzajemni“ posli). Za posojila v okviru makrofinančne pomoči in posojila Euratom pomeni Jamstveni sklad za zunanje ukrepe likvidnostno rezervo (ali varnostno mrežo) pri neplačilu ali zamudah pri plačilu s strani posojilojemalcev. Za plačilnobilančna posojila je v Uredbi Sveta (ES) št. 431/2009 določen postopek, ki daje dovolj časa za mobilizacijo sredstev iz računov lastnih sredstev Komisije pri državah članicah. Za EMFS je v Uredbi Sveta (EU) št. 407/2010 določen podoben postopek.

Zakladnica

Zakladnica

Proračunska načela EU zagotavljajo, da skupna denarna sredstva za dano leto vedno zadostujejo za izvršitev vseh plačil. Dejansko so skupni prispevki držav članic enaki znesku odobritev plačil za zadevno proračunsko leto. Države članice vsako leto plačajo prispevke v dvanajstih mesečnih obrokih, vendar na plačila deloma vplivajo sezonski dejavniki. Poleg tega so v skladu z Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 (o načinih in postopkih za dajanje lastnih sredstev na razpolago, ki je bila spremenjena z Uredbo Sveta (EU, Euratom) 2016/804) prispevki držav članic, povezani s proračunom (ali spremembami proračuna), odobrenim po 16. dnevu meseca (N), na voljo šele v mesecu N + 2, medtem ko so povezane odobritve plačil na voljo takoj. Zaradi zagotavljanja, da razpoložljiva zakladniška sredstva vedno zadostujejo za kritje plačil, ki jih je treba izvršiti v danem mesecu, so vzpostavljeni postopki za redno napovedovanje denarnih sredstev, poleg tega je pod nekaterimi pogoji in do določene višine mogoče lastna ali dodatna sredstva vnaprej vpoklicati od držav članic, če je to potrebno. Zaradi sezonskosti odhodkov in splošnih proračunskih omejitev v zadnjih letih se je povečala potreba po spremljanju ritma plačil čez leto. Poleg navedenega pa v okviru dnevnega zakladniškega poslovanja Komisije avtomatska orodja za upravljanje denarnih sredstev zagotavljajo, da so na vseh bančnih računih Komisije dnevno na voljo zadostna likvidna sredstva.

Globe

Globe

Začasno plačane globe: portfelj sklada BUFI

Začasno plačane globe: portfelj sklada BUFI

Sklad se upravlja po načelu, da imajo sredstva zadostno stopnjo likvidnosti in možnost mobilizacije v zvezi z zadevnimi obveznostmi. Portfelj sestavljajo predvsem visoko likvidni vrednostni papirji, ki se lahko prodajo za spoprijemanje z nepričakovanimi denarnimi odlivi. Poleg tega znaša delež vlog, vrednostnih papirjev, ki zapadejo v enem letu, in obveznic s spremenljivo obrestno mero 38 %.

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Sklad se upravlja po načelu, da imajo sredstva zadostno stopnjo likvidnosti in možnost mobilizacije v zvezi z zadevnimi obveznostmi. Sklad mora ohraniti najmanj 100 milijonov EUR v kratkoročnem portfelju z zapadlostjo manj kot 12 mesecev, ta sredstva pa se naložijo v denarne instrumente. Te naložbe, vključno z denarnimi sredstvi, so na dan 31. decembra 2017 znašale 244 milijonov EUR. Poleg tega vsaj 20 % nominalne vrednosti sklada obsega denarne instrumente, obveznice s fiksno obrestno mero s preostalo zapadlostjo do največ enega leta in obveznice s spremenljivo obrestno mero. Na dan 31. decembra 2017 je bil ta delež 23-odstoten.

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad se upravlja po načelu, da imajo sredstva zadostno stopnjo likvidnosti in jih je mogoče mobilizirati v zadostni meri v zvezi z zadevnimi obveznostmi. Portfelj sestavljajo visoko likvidna sredstva, ki se lahko prodajo za spoprijemanje z nepričakovanimi denarnimi odlivi, vključno z najbolj likvidnimi vrednostnimi papirji, izraženimi v ameriških dolarjih – ameriškimi državnimi obveznicami, ki predstavljajo 16 % celotnega naložbenega portfelja na datum poročanja.

Poravnava pogodb o izvedenih finančnih instrumentih je bruto in temelji na njihovi pogodbeni zapadlosti. Obveznosti se izpolnjujejo s prodajo sredstev, izraženih v ameriških dolarjih, in/ali posli zamenjave, pri čemer lahko zaradi tečajnih razlik nastane denarni odliv.

Upravljanje likvidnosti v zvezi z zahtevami glede zavarovanja s premoženjem/kritja ni potrebno, ker trenutna nasprotna stranka pri varovanju pred tveganji sprejema poslovanje s Komisijo brez zahtev za zavarovanje s premoženjem/kritje.

Drugi finančni instrumenti – valutna opcija

Drugi finančni instrumenti – valutna opcija

V letu, ki se je končalo 31. decembra 2017, je EU sklenila pogodbo o izvedenih finančnih instrumentih (valutno opcijo), v okviru katere krije devalvacijo tuje valute v zvezi s posojili, ki jih zagotovile finančne institucije (glej pojasnilo 2.11.2). Kot pri drugih finančnih instrumentih, ki se financirajo iz proračuna EU, znesek, za katerega je EU odgovorna v skladu s to opcijo, ne sme presegati zneska, za katerega so bile prevzete obveznosti, s čimer se ublaži likvidnostno tveganje.

2.11.2

7.   RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK

7.1.   POVEZANE STRANKE

POVEZANE STRANKE

Povezane stranke EU so subjekti EU, ki so vključeni v konsolidacijo, pridruženi subjekti in ključno vodstveno osebje teh subjektov. Posli med temi subjekti potekajo kot del običajnega poslovanja EU in zato v skladu z računovodskimi pravili EU niso potrebne posebne zahteve po njihovem razkritju.

7.2.   UPRAVIČENOSTI KLJUČNEGA VODSTVENEGA OSEBJA

UPRAVIČENOSTI KLJUČNEGA VODSTVENEGA OSEBJA

Za predstavitev podatkov o poslih povezanih strank v zvezi s ključnim vodstvenim osebjem EU so take osebe tukaj prikazane v okviru petih kategorij:

kategorija 1: predsedniki Evropskega sveta, Komisije in Sodišča Evropske unije;

kategorija 1:

kategorija 2: podpredsednik Komisije in visoki predstavnik EU za zunanje zadeve in varnostno politiko ter drugi podpredsedniki Komisije;

kategorija 2:

kategorija 3: generalni sekretar Sveta, člani Komisije, sodniki in generalni pravobranilci Sodišča Evropske unije, predsednik in člani Splošnega sodišča, predsednik in člani Sodišča za uslužbence Evropske unije, evropski varuh človekovih pravic ter evropski nadzornik za varstvo podatkov;

kategorija 3:

kategorija 4: predsednik in člani Evropskega računskega sodišča;

kategorija 4:

kategorija 5: najvišji javni uslužbenci institucij in agencij.

Povzetek njihovih upravičenosti je prikazan spodaj – dodatne informacije so na voljo tudi v kadrovskih predpisih, objavljenih na spletišču Europa, ki so uradni dokument z opisom pravic in obveznosti vseh uradnikov EU. Ključno vodstveno osebje ni prejelo preferenčnih posojil od EU.

FINANČNE UPRAVIČENOSTI KLJUČNEGA VODSTVA

FINANČNE UPRAVIČENOSTI KLJUČNEGA VODSTVA

| v EUR |
| --- |
| Upravičenost (na zaposlenega) | Kategorija 1 | Kategorija 2 | Kategorija 3 | Kategorija 4 | Kategorija 5 |
| Osnovna plača (na mesec) | 27 436,90 | 24 852,26 - | 19 881,81 - | 21 472,36 - | 12 641,93 - |
| | | 25 846,36 | 22 367,04 | 22 864,09 | 19 881,81 |
| | | | | | |
| Dodatek za prebivanje/izselitveni dodatek | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 0–4–16 % |
| | | | | | |
| Družinski dodatki: | | | | | |
| Gospodinjski dodatek (v % plače) | 2 % +
  184,55 | 2 % +
  184,55 | 2 % +
  184,55 | 2 % +
  184,55 | 2 % +
  184,55 |
| Otroški dodatek | 403,25 | 403,25 | 403,25 | 403,25 | 403,25 |
| Dodatek za predšolsko izobraževanje | 98,51 | 98,51 | 98,51 | 98,51 | 98,51 |
| Dodatek za šolanje ali | 273,6 | 273,6 | 273,6 | 273,6 | 273,6 |
| Dodatek za šolanje zunaj kraja zaposlitve | 547,2 | 547,2 | 547,2 | 547,2 | 547,2 |
| Dodatek za predsedujoče sodnike | ni relevantno | ni relevantno | 627,76 | ni relevantno | ni relevantno |
| | | | | | |
| Dodatek za reprezentančne stroške | 1 486,84 | 955,58 | 627,76 | ni relevantno | ni relevantno |
| | | | | | |
| Letni potni stroški | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno |
| | | | | | |
| Nakazila v države članice: | | | | | |
| Dodatek za izobraževanje (14) | da | da | da | da | da |
| V % plače (14) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % plače brez korekcijskega koeficienta | največ 25 % | največ 25 % | največ 25 % | največ 25 % | največ 25 % |
| Reprezentančni stroški | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | ni relevantno | ni relevantno |
| | | | | | |
| Začetek dela: | | | | | |
| Stroški nastanitve | 54 873,80 | 48 969,98 - | 39 763,62 - | 42 944,71 - | povrnjeno |
| | | 50 928,78 | 44 734,07 | 45 728,19 | |
| Družinski potni stroški | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| Stroški selitve | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| Prenehanje dela: | | | | | |
| Stroški selitve ob prenehanju zaposlitve | 27 436,90 | 24 852,26 - | 19 881,81 - | 21 472,36 - | povrnjeno |
| | | 25 846,36 | 22 367,04 | 22 864,09 | |
| Družinski potni stroški | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| Stroški selitve | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| Prehod (v % plače) (15) | 40 % — 65 % | 40 % — 65 % | 40 % — 65 % | 40 % — 65 % | ni relevantno |
| Zdravstveno zavarovanje | zajeto | zajeto | zajeto | zajeto | zajeto |
| Pokojnina (v % plače, pred davki) | največ 70 % | največ 70 % | največ 70 % | največ 70 % | največ 70 % |
| | | | | | |
| Odbitki: | | | | | |
| Davek na plačo | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % |
| Zdravstveno zavarovanje (% plače) | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % |
| Posebna dajatev na plačo | 7 % | 7 % | 7 % | 7 % | 6-7 % |
| Odbitek za pokojnino | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno | 9,8  % |
| Število oseb ob koncu leta | 3 | 6 | 93 | 28 | 112 |

v EUR

Upravičenost (na zaposlenega)

Kategorija 1

Kategorija 2

Kategorija 3

Kategorija 4

Kategorija 5

Osnovna plača (na mesec)

Osnovna plača (na mesec)

27 436,90

27 436,90

24 852,26 -

24 852,26 -

19 881,81 -

19 881,81 -

21 472,36 -

21 472,36 -

12 641,93 -

12 641,93 -

25 846,36

25 846,36

22 367,04

22 367,04

22 864,09

22 864,09

19 881,81

19 881,81

Dodatek za prebivanje/izselitveni dodatek

Dodatek za prebivanje/izselitveni dodatek

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

0–4–16 %

0–4–16 %

Družinski dodatki:

Družinski dodatki:

Gospodinjski dodatek (v % plače)

2 % +

184,55

2 % +

184,55

2 % +

184,55

2 % +

184,55

2 % +

184,55

Otroški dodatek

403,25

403,25

403,25

403,25

403,25

Dodatek za predšolsko izobraževanje

98,51

98,51

98,51

98,51

98,51

Dodatek za šolanje ali

273,6

273,6

273,6

273,6

273,6

Dodatek za šolanje zunaj kraja zaposlitve

547,2

547,2

547,2

547,2

547,2

Dodatek za predsedujoče sodnike

Dodatek za predsedujoče sodnike

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

627,76

627,76

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

Dodatek za reprezentančne stroške

Dodatek za reprezentančne stroške

1 486,84

1 486,84

955,58

955,58

627,76

627,76

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

Letni potni stroški

Letni potni stroški

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

Nakazila v države članice:

Nakazila v države članice:

Dodatek za izobraževanje (14)

14

da

da

da

da

da

V % plače (14)

14

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% plače brez korekcijskega koeficienta

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

Reprezentančni stroški

Reprezentančni stroški

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

Začetek dela:

Začetek dela:

Stroški nastanitve

54 873,80

48 969,98 -

39 763,62 -

42 944,71 -

povrnjeno

50 928,78

44 734,07

45 728,19

Družinski potni stroški

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

Stroški selitve

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

Prenehanje dela:

Prenehanje dela:

Stroški selitve ob prenehanju zaposlitve

27 436,90

24 852,26 -

19 881,81 -

21 472,36 -

povrnjeno

25 846,36

22 367,04

22 864,09

Družinski potni stroški

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

Stroški selitve

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

Prehod (v % plače) (15)

15

40 % — 65 %

40 % — 65 %

40 % — 65 %

40 % — 65 %

ni relevantno

Zdravstveno zavarovanje

zajeto

zajeto

zajeto

zajeto

zajeto

Pokojnina (v % plače, pred davki)

Pokojnina (v % plače, pred davki)

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

Odbitki:

Odbitki:

Davek na plačo

8 % — 45 %

8 % — 45 %

8 % — 45 %

8 % — 45 %

8 % — 45 %

Zdravstveno zavarovanje (% plače)

Zdravstveno zavarovanje (% plače)

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

Posebna dajatev na plačo

7 %

7 %

7 %

7 %

6-7 %

Odbitek za pokojnino

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

9,8  %

Število oseb ob koncu leta

Število oseb ob koncu leta

3

3

6

6

93

93

28

28

112

112

8.   DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA

Do dne podpisa tega zaključnega računa računovodja Komisije ni opazil nobenih pomembnih zadev, ki bi jih bilo treba ločeno razkriti v okviru tega oddelka, niti mu take zadeve niso bile sporočene. Kot je pojasnjeno v pojasnilu 4.1.1, je bil sporazum o EFSI spremenjen marca 2018 po spremenjeni Uredbi (EU) 2017/2396.

4.1.1

Zaključni račun in z njim povezana pojasnila so bili pripravljeni na podlagi najnovejših razpoložljivih informacij, kar se odraža v predstavljenih informacijah.

9.   OBSEG KONSOLIDACIJE

OBSEG KONSOLIDACIJE

A.   NADZOROVANI SUBJEKTI (52)

NADZOROVANI SUBJEKTI (52)

1.   Institucije in posvetovalni organi (11)

Institucije in posvetovalni organi (11)

Evropski parlament

Evropski parlament

Evropski svet

Evropski svet

Evropska komisija

Evropska komisija

Evropsko računsko sodišče

Evropsko računsko sodišče

Sodišče Evropske unije

Sodišče Evropske unije

Evropska služba za zunanje delovanje

Evropska služba za zunanje delovanje

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

Evropski ekonomsko-socialni odbor

Evropski ekonomsko-socialni odbor

Evropski varuh človekovih pravic

Evropski varuh človekovih pravic

Odbor regij

Odbor regij

Svet Evropske unije

Svet Evropske unije

2.   Agencije EU (39)

Agencije EU (39)

2.1   
  Izvajalske agencije (6)

Izvajalske agencije (6)

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo

Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano

Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano

Izvajalska agencija za raziskave

Izvajalska agencija za raziskave

Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja

Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja

Izvajalska agencija za inovacije in omrežja

Izvajalska agencija za inovacije in omrežja

Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta

Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta

2.2   
  Decentralizirane agencije (33)

Decentralizirane agencije (33)

Evropska agencija za pomorsko varnost

Evropska agencija za pomorsko varnost

Evropska agencija za zdravila

Evropska agencija za zdravila

Nadzorni organ za evropski GNSS

Nadzorni organ za evropski GNSS

Evropska agencija za kemikalije

Evropska agencija za kemikalije

Fuzija za energijo (Evropsko skupno podjetje za ITER in razvoj fuzijske energije)

Fuzija za energijo (Evropsko skupno podjetje za ITER in razvoj fuzijske energije)

Eurojust

Eurojust

Evropski inštitut za enakost spolov

Evropski inštitut za enakost spolov

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni

Evropska agencija za okolje

Evropska agencija za okolje

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja

Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev

Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev

Evropski bančni organ

Evropski bančni organ

Evropski azilni podporni urad

Evropski azilni podporni urad

Urad Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije

Urad Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije

Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex)

Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex)

EU-LISA (Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice)

EU-LISA (Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice)

Evropska agencija za varnost hrane

Evropska agencija za varnost hrane

Evropska železniška agencija

Evropska železniška agencija

Urad Skupnosti za rastlinske sorte

Urad Skupnosti za rastlinske sorte

Evropska agencija za nadzor ribištva

Evropska agencija za nadzor ribištva

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami

Urad Evropske unije za intelektualno lastnino

Urad Evropske unije za intelektualno lastnino

Evropski policijski urad (EUROPOL)

Evropski policijski urad (EUROPOL)

Evropska agencija za varnost v letalstvu

Evropska agencija za varnost v letalstvu

Agencija Evropske unije za varnost omrežij in informacij

Agencija Evropske unije za varnost omrežij in informacij

Agencija Evropske unije za temeljne pravice

Agencija Evropske unije za temeljne pravice

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine

Prevajalski center za organe Evropske unije

Prevajalski center za organe Evropske unije

Evropski organ za vrednostne papirje in trge

Evropski organ za vrednostne papirje in trge

Evropska fundacija za usposabljanje

Evropska fundacija za usposabljanje

Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer

Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer

Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL)

Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL)

3.   Drugi nadzorovani subjekti (2)

Drugi nadzorovani subjekti (2)

Evropska skupnost za premog in jeklo (v likvidaciji)

Evropska skupnost za premog in jeklo (v likvidaciji)

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo

B.   PRIDRUŽENI SUBJEKTI (1)

PRIDRUŽENI SUBJEKTI (1)

Evropski investicijski sklad

Evropski investicijski sklad

MANJŠI SUBJEKTI

MANJŠI SUBJEKTI

Subjekti v nadaljevanju niso bili konsolidirani z uporabo kapitalske metode v konsolidiranih računovodskih izkazih EU za leto 2017 zaradi nepomembnosti:

Skupno podjetje za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase

Skupno podjetje za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase

To je javno-zasebno partnerstvo med EU in konzorcijem industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase (konzorcij BIC). Industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, si prizadevajo za uresničevanje evropskega potenciala na področju biogospodarstva, spreminjanja bioloških odpadkov in ostankov v bolj zelene vsakodnevne izdelke z inovativnimi tehnologijami in biorafinerijami, ki so temelj biogospodarstva.

Skupno podjetje Čisto nebo

Skupno podjetje Čisto nebo

To je največji evropski raziskovalni program za razvoj inovativnih in najnaprednejših tehnologij za zmanjšanje emisij CO2, emisij plinov in ravni hrupa iz letal. Čisto nebo, ki se financira iz programa EU Obzorje 2020, prispeva h krepitvi sodelovanja evropske letalske industrije, vodilnega položaja v svetu in konkurenčnosti.

Skupno podjetje za pobudo za inovativna zdravila (IMI)

Skupno podjetje za pobudo za inovativna zdravila (IMI)

IMI je največja javno-zasebna pobuda v Evropi, katere namen je pospešiti razvoj boljših in varnejših zdravil za bolnike. IMI je skupno podjetje Evropske unije in združenja farmacevtske industrije.

Skupno podjetje Elektronske komponente in sistemi za evropski vodilni položaj (ECSEL) (spojitev prejšnjih skupnih podjetij ARTEMIS in ENIAC)

Skupno podjetje Elektronske komponente in sistemi za evropski vodilni položaj (ECSEL) (spojitev prejšnjih skupnih podjetij ARTEMIS in ENIAC)

ECSEL je javno-zasebno partnerstvo za elektronske komponente in sisteme, ki premošča vrzel med raziskavami in izkoriščanjem, usklajuje strategije za povečanje evropskih in nacionalnih naložb ter ustvarja napreden ekosistem.

Skupno podjetje za gorivne celice in vodik (GCV)

Skupno podjetje za gorivne celice in vodik (GCV)

GCV je javno-zasebno partnerstvo, ki podpira raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (RTR) na področju tehnologij gorivnih celic in energije iz vodika v Evropi. Njegova cilja sta spodbuditi uvedbo teh tehnologij na trg in uresničiti potencial teh tehnologij, ki ga imajo kot instrument za doseganje nizkoogljičnega energijskega sistema.

Skupno podjetje Raziskave ATM enotnega evropskega neba (SESAR)

Skupno podjetje Raziskave ATM enotnega evropskega neba (SESAR)

SESAR je javno-zasebno partnerstvo za posodobitev evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (ATM) z usklajevanjem in združevanjem vseh ustreznih raziskovalnih in inovacijskih prizadevanj na področju ATM v EU.

Skupno podjetje Shift2Rail

Skupno podjetje Shift2Rail

Shift2Rail je prva evropska železniška skupna tehnološka pobuda za usmerjene raziskave in inovacije (R&I) ter tržno usmerjene rešitve s pospeševanjem vključevanja novih in naprednih tehnologij v inovativne železniške rešitve.

Zaključni računi navedenih subjektov so javno dostopni na njihovih spletnih straneh.

RAZPRAVA O RAČUNOVODSKIH IZKAZIH IN NJIHOVA ANALIZA

PRORAČUNSKO LETO 2017 (16)

16

KAZALO

KAZALO

| 1. | KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI EU: FINANČNI POLOŽAJ 2017 106 | 93 |
| --- | --- | --- |

1.

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI EU: FINANČNI POLOŽAJ 2017 106

| 1.1. | PRIHODKI 106 | 93 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ODHODKI 107 | 93 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | SREDSTVA 108 | 94 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | OBVEZNOSTI 115 | 102 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 2. | ZAŠČITA PRORAČUNA EU 116 | 103 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | UPRAVLJANJE TVEGANJ IN NEGOTOVOSTI PRI IZVRŠEVANJU PRORAČUNA EU 118 | 105 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | MAKROEKONOMSKO OKOLJE 118 | 105 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | PRORAČUNSKE POGOJNE OBVEZNOSTI ZA FINANČNO POMOČ 118 | 106 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | POGOJNE OBVEZNOSTI V ZVEZI S PRORAČUNSKIMI JAMSTVI 120 | 107 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.4. | SPODBUDA ZA DELOVNA MESTA, RAST IN NALOŽBE 120 | 107 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.5. | REZERVA ZA NOVE UDELEŽENCE (NER) 300 122 | 108 |
| --- | --- | --- |

3.5.

Cilj te razprave o računovodskih izkazih in njihove analize je bralcem pomagati razumeti finančni položaj, finančno uspešnost in denarne tokove, predstavljene v konsolidiranih računovodskih izkazih EU. Informacije, predstavljene v tej razpravi o računovodskih izkazih in njihovi analizi, niso bile revidirane.

1.   KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI EU: FINANČNI POLOŽAJ 2017

1.1.   PRIHODKI

PRIHODKI

Konsolidirani prihodki EU vključujejo zneske, povezane z menjalnimi in nemenjalnimi posli, pri čemer so zadnji najpomembnejši.

V spodnji razpredelnici je pregled glavnih kategorij nemenjalnih poslov.

Petletni trend prihodkov iz glavnih nemenjalnih poslov (v milijonih EUR)

Petletni trend prihodkov iz glavnih nemenjalnih poslov (v milijonih EUR)

Image

Leta 2017 so se konsolidirani prihodki v primerjavi s prejšnjim letom zmanjšali za 7 % na 136,2 milijarde EUR, in sicer predvsem zaradi:

| — | zmanjšanja sredstev iz naslova BND za 17 milijard EUR oziroma 18 % v primerjavi s prejšnjim letom. Ta učinek je razviden iz zgornje razpredelnice in odraža predvsem učinek zmanjšanja odobritev plačil za proračun za leto 2017. Sredstva iz naslova BND se uporabljajo za financiranje tistega dela proračuna, ki ga ne krije noben drug vir prihodkov, ter |
| --- | --- |

—

zmanjšanja sredstev iz naslova BND za 17 milijard EUR oziroma 18 % v primerjavi s prejšnjim letom. Ta učinek je razviden iz zgornje razpredelnice in odraža predvsem učinek zmanjšanja odobritev plačil za proračun za leto 2017. Sredstva iz naslova BND se uporabljajo za financiranje tistega dela proračuna, ki ga ne krije noben drug vir prihodkov, ter

| — | delne izravnave zgornjega zmanjšanja z „drugimi prihodki“ za nemenjalne posle, kar vključuje učinek proračunskega presežka iz leta 2016, predstavljenega v vrstici „Proračunski popravki“, v višini 6,4 milijarde EUR. Ta proračunski presežek je bil velik zaradi prenizkega izvajanja programov v letu 2016, kot je pojasnjeno v pojasnilu 2.2 poročila o izvrševanju proračuna za leto 2016. To je mehanizem za posredna vračila državam članicam, saj se z njim odbije znesek lastnih sredstev za naslednje leto (v tem primeru zmanjšanih za proračunsko leto 2017), zato se proračunski presežek pripozna kot prihodek. |
| --- | --- |

—

delne izravnave zgornjega zmanjšanja z „drugimi prihodki“ za nemenjalne posle, kar vključuje učinek proračunskega presežka iz leta 2016, predstavljenega v vrstici „Proračunski popravki“, v višini 6,4 milijarde EUR. Ta proračunski presežek je bil velik zaradi prenizkega izvajanja programov v letu 2016, kot je pojasnjeno v pojasnilu 2.2 poročila o izvrševanju proračuna za leto 2016. To je mehanizem za posredna vračila državam članicam, saj se z njim odbije znesek lastnih sredstev za naslednje leto (v tem primeru zmanjšanih za proračunsko leto 2017), zato se proračunski presežek pripozna kot prihodek.

1.2.   ODHODKI

ODHODKI

Glavna sestavina odhodkov, pripoznanih v konsolidiranih računovodskih izkazih, so transferna plačila v okviru deljenega upravljanja, ki vključujejo naslednje sklade: (i) Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS); (ii) EKSRP in druge instrumente za razvoj podeželja; (iii) ESRR in KS ter (iv) Evropski socialni sklad (ESS).

V letu, ki se je končalo 31. decembra 2017, so ti skladi obsegali skoraj 63 % vseh odhodkov – razčlenitev je predstavljena v diagramu v nadaljevanju.

Relativna utež glavnih odhodkov, ki so jih izvedle države članice, za proračunsko leto 2017

Relativna utež glavnih odhodkov, ki so jih izvedle države članice, za proračunsko leto 2017

Image

Odhodki, nastali v okviru neposrednega upravljanja, predstavljajo izvrševanje proračuna s strani Komisije, izvajalskih agencij in skrbniških skladov. V okviru posrednega upravljanja proračun izvršujejo agencije EU, organi EU, tretje države, mednarodne organizacije in drugi subjekti.

Skupno so odhodki, nastali v okviru neposrednega in posrednega upravljanja, predstavljali približno 19 % celotnih odhodkov (24 milijard EUR) ter so ostali stabilni v primerjavi s prejšnjim proračunskim letom.

EU priznava prihodnje plačilne obveznosti kot odhodke, tudi če te še niso prikazane v proračunskem računovodenju na podlagi plačil. Pomembni zneski so prikazani v okviru obveznosti iz poslovanja in vnaprej vračunanih stroškov za kmetijstvo in razvoj podeželja ter obveznosti iz naslova pokojnin in prejemkov zaposlenih v zvezi s pokojninskimi pravicami, ki so jih pridobili komisarji, poslanci Evropskega parlamenta in uslužbenci.

V primerjavi z letom 2016 se je znesek konsolidiranih odhodkov zmanjšal za 11 % na 128,1 milijarde EUR, in sicer predvsem zaradi naslednjih učinkov:

| — | odhodki v okviru ESRR in KS so se zmanjšali za približno 50 % oziroma znesek v višini 17,4 milijarde EUR zaradi manjših odhodkov, nastalih v zvezi s prejšnjim programskim obdobjem (2007–2013), ter |
| --- | --- |

—

odhodki v okviru ESRR in KS so se zmanjšali za približno 50 % oziroma znesek v višini 17,4 milijarde EUR zaradi manjših odhodkov, nastalih v zvezi s prejšnjim programskim obdobjem (2007–2013), ter

| — | iz istega razloga so se za 1,2 milijarde EUR zmanjšali tudi odhodki v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in drugih instrumentov za razvoj podeželja. |
| --- | --- |

—

iz istega razloga so se za 1,2 milijarde EUR zmanjšali tudi odhodki v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in drugih instrumentov za razvoj podeželja.

1.3.   SREDSTVA

SREDSTVA

Najpomembnejše postavke na strani sredstev v bilanci stanja so finančna sredstva (posojila, za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, denarna sredstva) in zneski predhodnega financiranja, ki predstavljajo približno 85 % sredstev EU.

Sestava konsolidiranih sredstev EU

Sestava konsolidiranih sredstev EU

Image

Na dan 31. decembra 2017 so sredstva znašala skupaj 166,2 milijarde EUR, kar kaže povečanje za približno 2 %. Ključne spremembe so bile:

| — | povečanje predhodnega financiranja za 3,6 milijarde EUR zaradi majhnih povečanj na večini področij politike, |
| --- | --- |

—

povečanje predhodnega financiranja za 3,6 milijarde EUR zaradi majhnih povečanj na večini področij politike,

| — | povečanje finančnih instrumentov za 2,5 milijarde EUR v zvezi z vplačili Jamstvenega sklada za operacije EFSI. Ta sklad je bil ustanovljen za zagotavljanje likvidnostne rezerve za morebitne izgube, ki bi jih imela EIB pri svojih poslih financiranja in vlaganja, ki so upravičeni do jamstva EU v okviru EFSI v skladu s sporazumom o EFSI. Rezervacije za Jamstveni sklad se bodo zagotavljale postopoma in bodo sčasoma dosegle 9,1 milijarde EUR, s čimer naj bi se pokrilo 35 % vseh prihodnjih obveznosti jamstva EU v okviru EFSI, ter |
| --- | --- |

—

povečanje finančnih instrumentov za 2,5 milijarde EUR v zvezi z vplačili Jamstvenega sklada za operacije EFSI. Ta sklad je bil ustanovljen za zagotavljanje likvidnostne rezerve za morebitne izgube, ki bi jih imela EIB pri svojih poslih financiranja in vlaganja, ki so upravičeni do jamstva EU v okviru EFSI v skladu s sporazumom o EFSI. Rezervacije za Jamstveni sklad se bodo zagotavljale postopoma in bodo sčasoma dosegle 9,1 milijarde EUR, s čimer naj bi se pokrilo 35 % vseh prihodnjih obveznosti jamstva EU v okviru EFSI, ter

| — | povečanje opredmetenih osnovnih sredstev za 0,7 milijarde EUR v zvezi z dodatnim razvojem vesoljskih sredstev (Galileo in Copernicus). |
| --- | --- |

—

povečanje opredmetenih osnovnih sredstev za 0,7 milijarde EUR v zvezi z dodatnim razvojem vesoljskih sredstev (Galileo in Copernicus).

Na splošno si institucije in organi EU prizadevajo, da bi zneske denarnih sredstev in njihovih ustreznikov ohranili na nizki ravni. Stanje denarnih sredstev v višini 24,1 milijarde EUR ob koncu leta je nižje kot leta 2016 in zajema naslednje glavne elemente:

| — | lastna sredstva: stanje ob koncu leta vključuje skupni čisti znesek v višini 8,9 milijarde EUR, ki ga je treba vrniti državam članicam na začetku leta 2018 zaradi sprememb proračuna, sprejetih konec leta 2017, |
| --- | --- |

—

lastna sredstva: stanje ob koncu leta vključuje skupni čisti znesek v višini 8,9 milijarde EUR, ki ga je treba vrniti državam članicam na začetku leta 2018 zaradi sprememb proračuna, sprejetih konec leta 2017,

| — | globe, ki jih je Komisija naložila za kršitev pravil konkurence, v višini 0,5 milijarde EUR so bile konec leta 2017 dokončno plačane in so tudi del stanja zakladnice ob koncu leta ter |
| --- | --- |

—

globe, ki jih je Komisija naložila za kršitev pravil konkurence, v višini 0,5 milijarde EUR so bile konec leta 2017 dokončno plačane in so tudi del stanja zakladnice ob koncu leta ter

| — | finančno stanje zakladnice vključuje tudi namenske prejemke in odobritve plačil v višini 8,4 milijarde EUR. |
| --- | --- |

—

finančno stanje zakladnice vključuje tudi namenske prejemke in odobritve plačil v višini 8,4 milijarde EUR.

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

Opozoriti je treba, da na raven predhodnega financiranja bistveno vpliva cikel večletnega finančnega okvira – na primer na začetku obdobja večletnega finančnega okvira se lahko pričakujejo veliki predujmi, ki se izplačajo državam članicam v okviru kohezijske politike. Komisija poskuša storiti največ, kar je mogoče, da bi ravni predhodnega financiranja ohranila na ustrezni ravni. Treba je vzpostaviti ravnovesje med zagotavljanjem zadostnega financiranja za projekte in pravočasnim pripoznavanjem odhodkov.

Skupni znesek predhodnega financiranja (brez drugih predujmov državam članicam in prispevkov v skrbniška sklada Bekou in za Afriko) v bilanci stanja EU znaša 44,3 milijarde EUR (leta 2016: 41,6 milijarde EUR) in se skoraj v celoti nanaša na dejavnosti Komisije. Približno 61 % predhodnega financiranja Komisije je povezanega z deljenim upravljanjem, kar pomeni, da je izvrševanje proračuna preneseno na države članice (Komisija ohrani nadzorno vlogo).

Predhodno financiranje Komisije po načinih upravljanja

Predhodno financiranje Komisije po načinih upravljanja

Image

Glavni del zneska predhodnega financiranja v okviru deljenega upravljanja je povezan z ESRR in KS (14,9 milijarde EUR).

FINANČNI INSTRUMENTI

FINANČNI INSTRUMENTI

V konsolidiranih računovodskih izkazih EU so kot finančni instrumenti v računovodskem smislu prikazani naslednji elementi:

| — | finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU: v okviru te vrste izvrševanja proračuna so sredstva že izplačana na fiduciarne račune, ki jih upravljajo pooblaščeni subjekti, in ostanejo razpoložljiva (kot denarna sredstva in njihovi ustrezniki ter dolžniški vrednostni papirji) za kritje prihodnjih unovčitev jamstev ali pa so bila naložena v lastniški kapital, |
| --- | --- |

—

finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU: v okviru te vrste izvrševanja proračuna so sredstva že izplačana na fiduciarne račune, ki jih upravljajo pooblaščeni subjekti, in ostanejo razpoložljiva (kot denarna sredstva in njihovi ustrezniki ter dolžniški vrednostni papirji) za kritje prihodnjih unovčitev jamstev ali pa so bila naložena v lastniški kapital,

| — | finančna sredstva v jamstvenih skladih za proračunska jamstva: v okviru te vrste izvrševanja proračuna EU pooblaščenim subjektom zagotovi jamstva, za katera se prek jamstvenih skladov, ki jih je ustanovila Komisija, oblikujejo zgolj delne rezervacije, pri čemer nastanejo pogojne obveznosti za proračun EU – glej pojasnilo 3.3, ter |
| --- | --- |

—

finančna sredstva v jamstvenih skladih za proračunska jamstva: v okviru te vrste izvrševanja proračuna EU pooblaščenim subjektom zagotovi jamstva, za katera se prek jamstvenih skladov, ki jih je ustanovila Komisija, oblikujejo zgolj delne rezervacije, pri čemer nastanejo pogojne obveznosti za proračun EU – glej pojasnilo 3.3, ter

3.3

| — | posojila in z njimi povezana najeta posojila za programe finančne pomoči. |
| --- | --- |

—

posojila in z njimi povezana najeta posojila za programe finančne pomoči.

Finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU

Finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU

Pomen in obseg finančnih instrumentov, ki se financirajo iz proračuna EU v okviru neposrednega in posrednega upravljanja, se iz leta v leto povečujeta. Osnovna ideja tega pristopa v nasprotju s tradicionalno metodo izvrševanja proračuna, tj. dodeljevanjem nepovratnih sredstev in subvencij, je, da za vsak euro, porabljen iz proračuna prek finančnih instrumentov, končni upravičenec prejme več kot 1 EUR finančne podpore zaradi učinka vzvoda. Namen te uporabe proračuna EU je doseči kar največji učinek razpoložljivih sredstev. Finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU, obstajajo v obliki jamstvenih instrumentov, lastniških instrumentov in posojilnih instrumentov – glej pregled po VFO spodaj. Sredstva v teh instrumentih so bodisi v obliki denarnih sredstev in njihovih ustreznikov bodisi naložb v lastniške instrumente in dolžniške vrednostne papirje, ki so v konsolidiranih računovodskih izkazih EU prikazani kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva.

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva finančnih instrumentov, financiranih iz proračuna EU (vrednost ob koncu leta)

Image

V naslednjih razpredelnicah je podan pregled finančnih instrumentov, ki so financirani iz proračuna EU, razčlenjeni pa so po večletnih finančnih okvirih in njihovih vrednostih na dan 31. decembra 2017:

| v milijonih EUR |
| --- |
| Povezani z več kot enim večletnim finančnim okvirom | Sredstva (17) | Obveznosti (18) | Jamstva (19) |
| Jamstveni instrumenti in instrumenti za delitev tveganja: | | | |
| Jamstveni sklad v okviru instrumenta za razvoj podjetij in inovacije na Zahodnem Balkanu (EDIF) | 28 | (26) | — |
| | 28 | (26) | — |
| Lastniški instrumenti: | | | |
| Evropski sklad za jugovzhodno Evropo (EFSE) | 119 | — | — |
| Sklad za zeleno rast za regijo vzhodnega sosedstva | 70 | 0 | — |
| Sklad za financiranje podjetniških inovacij (ENIF) | 18 | — | — |
| Sklad za mikro, mala in srednja podjetja za območje MENA (SANAD) | 18 | — | — |
| Sklad za financiranje rasti podjetij (ENEF) | 10 | — | — |
| Pobuda za mikrofinanciranje za Azijski sklad za dolžniško financiranje (MIFA) | 8 | — | — |
| | 245 | 0 | — |
| Skupaj | 273 | (26) | — |

v milijonih EUR

Povezani z več kot enim večletnim finančnim okvirom

Sredstva (17)

17

Obveznosti (18)

18

Jamstva (19)

19

Jamstveni instrumenti in instrumenti za delitev tveganja:

Jamstveni instrumenti in instrumenti za delitev tveganja:

Jamstveni sklad v okviru instrumenta za razvoj podjetij in inovacije na Zahodnem Balkanu (EDIF)

28

(26)

—

28

28

(26)

(26)

—

Lastniški instrumenti:

Lastniški instrumenti:

Evropski sklad za jugovzhodno Evropo (EFSE)

119

—

—

Sklad za zeleno rast za regijo vzhodnega sosedstva

70

0

—

Sklad za financiranje podjetniških inovacij (ENIF)

18

—

—

Sklad za mikro, mala in srednja podjetja za območje MENA (SANAD)

18

—

—

Sklad za financiranje rasti podjetij (ENEF)

10

—

—

Pobuda za mikrofinanciranje za Azijski sklad za dolžniško financiranje (MIFA)

8

—

—

245

245

0

0

—

Skupaj

Skupaj

273

273

(26)

(26)

—

| Večletni finančni okvir 2014–2020 | Sredstva | Obveznosti | Jamstva |
| --- | --- | --- | --- |
| Jamstveni instrumenti in instrumenti za delitev tveganja: | | | |
| Obzorje 2020 – služba za posojila in jamstva za raziskave in inovacije InnovFin | 941 | (30) | (813) |
| Obzorje 2020 – jamstvo InnovFin za MSP | 694 | (205) | (484) |
| Dolžniški instrument Instrumenta za povezovanje Evrope (IPE DI) | 524 | (3) | (490) |
| Jamstvena shema za posojila COSME | 224 | (331) | (2) |
| Jamstveni instrument za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) | 56 | (25) | — |
| Instrument zasebnega financiranja za energetsko učinkovitost (instrument PF4EE) | 31 | (1) | (2) |
| Jamstveni instrument za kulturni in ustvarjalni sektor | 17 | (4) | — |
| Jamstvena shema za študentska posojila | 14 | (1) | — |
| Program za finančno vključevanje MMSP SEMED | 14 | — | (6) |
| Finančni mehanizem za naravni kapital | 12 | — | (1) |
| Finančni mehanizem za MSP v državah vzhodnega partnerstva | 5 | (5) | — |
| Program Ženske v podjetništvu v državah vzhodnega partnerstva | 4 | — | (4) |
| Podpora za diverzifikacijo mongolskega gospodarstva | 2 | — | — |
| | 2 538 | (604) | (1 802 ) |
| Lastniški instrumenti: | | | |
| Kapitalska shema za raziskave in inovacije InnovFin v okviru programa Obzorje 2020 | 312 | (9) | — |
| COSME – kapitalska shema za rast | 45 | (2) | — |
| Sklad tveganega kapitala za države južnega sosedstva | 20 | — | — |
| Climate Investor One | 16 | — | — |
| Sklad za spodbujanje naložb v Latinski Ameriki | 13 | — | — |
| Investicijski sklad za kmetijstvo in trgovino za Afriko | 10 | — | — |
| | 416 | (12) | — |
| Mešani instrumenti: | | | |
| Instrument EU za poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje | 70 | — | (18) |
| ElectriFI | 32 | 0 | — |
| | 102 | 0 | (18) |
| Skupaj | 3 056 | (615) | (1 820 ) |

Večletni finančni okvir 2014–2020

Sredstva

Obveznosti

Jamstva

Jamstveni instrumenti in instrumenti za delitev tveganja:

Jamstveni instrumenti in instrumenti za delitev tveganja:

Obzorje 2020 – služba za posojila in jamstva za raziskave in inovacije InnovFin

941

(30)

(813)

Obzorje 2020 – jamstvo InnovFin za MSP

694

(205)

(484)

Dolžniški instrument Instrumenta za povezovanje Evrope (IPE DI)

524

(3)

(490)

Jamstvena shema za posojila COSME

224

(331)

(2)

Jamstveni instrument za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI)

56

(25)

—

Instrument zasebnega financiranja za energetsko učinkovitost (instrument PF4EE)

31

(1)

(2)

Jamstveni instrument za kulturni in ustvarjalni sektor

17

(4)

—

Jamstvena shema za študentska posojila

14

(1)

—

Program za finančno vključevanje MMSP SEMED

14

—

(6)

Finančni mehanizem za naravni kapital

12

—

(1)

Finančni mehanizem za MSP v državah vzhodnega partnerstva

5

(5)

—

Program Ženske v podjetništvu v državah vzhodnega partnerstva

4

—

(4)

Podpora za diverzifikacijo mongolskega gospodarstva

2

—

—

2 538

2 538

(604)

(604)

(1 802 )

(1 802 )

Lastniški instrumenti:

Lastniški instrumenti:

Kapitalska shema za raziskave in inovacije InnovFin v okviru programa Obzorje 2020

312

(9)

—

COSME – kapitalska shema za rast

45

(2)

—

Sklad tveganega kapitala za države južnega sosedstva

20

—

—

Climate Investor One

16

—

—

Sklad za spodbujanje naložb v Latinski Ameriki

13

—

—

Investicijski sklad za kmetijstvo in trgovino za Afriko

10

—

—

416

416

(12)

(12)

—

Mešani instrumenti:

Mešani instrumenti:

Instrument EU za poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje

70

—

(18)

ElectriFI

32

0

—

102

102

0

0

(18)

(18)

Skupaj

Skupaj

3 056

3 056

(615)

(615)

(1 820 )

(1 820 )

| Večletni finančni okvir pred letom 2014 | Sredstva | Obveznosti | Jamstva |
| --- | --- | --- | --- |
| Jamstveni instrumenti in instrumenti za delitev tveganja: | | | |
| Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF) | 763 | (70) | (654) |
| Jamstveni sklad za MSP v okvirnem programu za konkurenčnost in inovativnost | 90 | (167) | — |
| Večletni program (MAP) za podjetja | 32 | (32) | — |
| Jamstveni sklad za MSP | 12 | (5) | — |
| Evropski mikrofinančni instrument Progress | 6 | (5) | — |
| | 904 | (279) | (654) |
| Lastniški instrumenti: | | | |
| Pomoč za hitro rastoča in inovativna MSP iz okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (CIP) | 428 | (4) | — |
| Kapitalska shema večletnega okvirnega programa | 217 | — | — |
| Evropski sklad za energetsko učinkovitost | 100 | — | — |
| Sklad Marguerite | 79 | — | — |
| Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije | 72 | — | — |
| Evropski mikrofinančni instrument Progress za zaposlovanje in socialne inovacije | 67 | — | — |
| Sklad za zagon pri Evropskem skladu za tehnologijo, ustanovljen leta 1998 (ETF) | 10 | — | — |
| Pilotni projekti za prenos tehnologij | 1 | — | — |
| | 974 | (4) | — |
| Mešani instrumenti: | | | |
| Instrument gospodarskega in finančnega sodelovanja MEDA | 179 | (2) | — |
| Evropski instrument sosedstva in partnerstva (ENPI) | 125 | (3) | — |
| Posojila za podporo MSP | 16 | — | — |
| | 320 | (5) | — |
| Skupaj | 2 198 | (288) | (654) |
| Vse skupaj | 5 526 | (930) | (2 473 ) |

Večletni finančni okvir pred letom 2014

Sredstva

Obveznosti

Jamstva

Jamstveni instrumenti in instrumenti za delitev tveganja:

Jamstveni instrumenti in instrumenti za delitev tveganja:

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF)

763

(70)

(654)

Jamstveni sklad za MSP v okvirnem programu za konkurenčnost in inovativnost

90

(167)

—

Večletni program (MAP) za podjetja

32

(32)

—

Jamstveni sklad za MSP

12

(5)

—

Evropski mikrofinančni instrument Progress

6

(5)

—

904

904

(279)

(279)

(654)

(654)

Lastniški instrumenti:

Lastniški instrumenti:

Pomoč za hitro rastoča in inovativna MSP iz okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (CIP)

428

(4)

—

Kapitalska shema večletnega okvirnega programa

217

—

—

Evropski sklad za energetsko učinkovitost

100

—

—

Sklad Marguerite

79

—

—

Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije

72

—

—

Evropski mikrofinančni instrument Progress za zaposlovanje in socialne inovacije

67

—

—

Sklad za zagon pri Evropskem skladu za tehnologijo, ustanovljen leta 1998 (ETF)

10

—

—

Pilotni projekti za prenos tehnologij

1

—

—

974

974

(4)

(4)

—

Mešani instrumenti:

Mešani instrumenti:

Instrument gospodarskega in finančnega sodelovanja MEDA

179

(2)

—

Evropski instrument sosedstva in partnerstva (ENPI)

125

(3)

—

Posojila za podporo MSP

16

—

—

320

320

(5)

(5)

—

Skupaj

Skupaj

2 198

2 198

(288)

(288)

(654)

(654)

Vse skupaj

Vse skupaj

5 526

5 526

(930)

(930)

(2 473 )

(2 473 )

Finančna sredstva v jamstvenih skladih za proračunska jamstva

Finančna sredstva v jamstvenih skladih za proračunska jamstva

Komisija je vzpostavila jamstvene sklade za kritje proračunskih jamstev (glej pojasnilo 4.1.1 h konsolidiranim računovodskim izkazom), danih skupini EIB. Ti jamstveni skladi se polnijo s plačili iz proračuna EU, tako da zagotavljajo likvidnostno rezervo za morebitne izgube iz zajamčenih poslov. Vplačila v jamstvene sklade se vlagajo v finančne instrumente, vključno z dolžniškimi vrednostnimi papirji, denarnimi sredstvi in vezanimi vlogami. Komisija ima dne 31. decembra 2017 finančna sredstva v:

4.1.1

| — | jamstvenem skladu za zunanje ukrepe v višini 2,4 milijarde EUR ter |
| --- | --- |

—

jamstvenem skladu za zunanje ukrepe v višini 2,4 milijarde EUR ter

| — | Jamstvenem skladu EFSI v višini 3,5 milijarde EUR. |
| --- | --- |

—

Jamstvenem skladu EFSI v višini 3,5 milijarde EUR.

Posojila in z njimi povezana najeta posojila za programe finančne pomoči

Posojila in z njimi povezana najeta posojila za programe finančne pomoči

Komisija finančno podporo za države članice in tretje države v obliki dvostranskih posojil, ki se financirajo na kapitalskih trgih z jamstvom iz proračuna EU, zagotavlja na podlagi sklepov Evropskega parlamenta in Sveta.

Komisija, ki deluje v imenu EU, zdaj upravlja tri glavne programe:

| — | evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EMFS); |
| --- | --- |

—

evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EMFS);

| — | plačilnobilančno pomoč in |
| --- | --- |

—

plačilnobilančno pomoč in

| — | makrofinančno pomoč, v okviru katerih lahko daje posojila. |
| --- | --- |

—

makrofinančno pomoč, v okviru katerih lahko daje posojila.

Kapital, potreben za financiranje dajanja posojil EU, se zbere na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah.

Na dan 31. decembra 2017 so nominalni zneski posojil, odobrenih za finančno pomoč v okviru EMFS in plačilnobilančnih posojil, znašali:

| v milijardah EUR |
| --- |
| | Plačilnobilančna posojila | EMFS
   (20) | SKUPAJ |
| | Latvija | Romunija | Skupaj | Irska | Portugalska | Skupaj |
| Odobrena skupaj | 3,1 | 5,0  (21) | 8,1 | 22,5 | 26,0 | 48,5 | 56,6 |
| Skupaj izplačana na dan 31. 12. 2017 | 2,9 | 5,0 | 7,9 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 54,7 |
| Skupaj odplačana na dan 31. 12. 2017 | (2,2 ) | (2,7 ) | (4,9 ) | — | — | — | (4,9 ) |
| Neodplačani zneski na dan 31. 12. 2017 | 0,7 | 2,3 | 3,0 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 49,8 |

v milijardah EUR

Plačilnobilančna posojila

Plačilnobilančna posojila

EMFS
   (20)

EMFS

20

SKUPAJ

SKUPAJ

Latvija

Romunija

Skupaj

Irska

Portugalska

Skupaj

Odobrena skupaj

3,1

5,0  (21)

21

8,1

22,5

26,0

48,5

56,6

Skupaj izplačana na dan 31. 12. 2017

2,9

5,0

7,9

22,5

24,3

46,8

54,7

Skupaj odplačana na dan 31. 12. 2017

(2,2 )

(2,7 )

(4,9 )

—

—

—

(4,9 )

Neodplačani zneski na dan 31. 12. 2017

0,7

2,3

3,0

22,5

24,3

46,8

49,8

EMFS

EMFS

EMFS je bil vzpostavljen za zagotavljanje finančne pomoči vsem državam članicam, ki se soočajo z resnimi ekonomsko-finančnimi težavami ali jih takšne težave ogrožajo zaradi izrednih dogodkov, nad katerimi nimajo nikakršnega nadzora. EMFS je bil uporabljen za zagotovitev finančne pomoči Irski in Portugalski med letoma 2011 in 2014, pri čemer je bila finančna pomoč odvisna od izvedbe reform.

Ta program je potekel, dodatnih posojil pa ni več mogoče pridobiti, čeprav se še izvaja za posebne naloge, kot sta podaljšanje rokov zapadlosti za posojila Irski in Portugalski ter zagotavljanje premostitvenih posojil.

Glavne točke programa EMFS so:

Irska

Irska

| — | Irska je zaprosila za celotni znesek v višini 22,5 milijarde EUR, ki je bil na podlagi EMFS odobren decembra 2010. Ta znesek je bil izplačan v osmih obrokih med januarjem 2011 in marcem 2014; |
| --- | --- |

—

Irska je zaprosila za celotni znesek v višini 22,5 milijarde EUR, ki je bil na podlagi EMFS odobren decembra 2010. Ta znesek je bil izplačan v osmih obrokih med januarjem 2011 in marcem 2014;

| — | Irska ima možnost podaljšati zapadlost posojil EMFS na podlagi podaljšanja največje tehtane povprečne zapadlosti ter |
| --- | --- |

—

Irska ima možnost podaljšati zapadlost posojil EMFS na podlagi podaljšanja največje tehtane povprečne zapadlosti ter

| — | prvo odplačilo v višini 3,4 milijarde EUR je bilo predvideno za april 2018. Vendar je Irska zaprosila za podaljšanje roka zapadlosti, ki je bilo odobreno, posojilo je bilo uspešno najeto na trgih v prvem četrtletju 2018, ta znesek pa bo zdaj predvidoma odplačan v dveh obrokih v višini 2,4 milijarde EUR in 1 milijarde EUR, in to leta 2025 oziroma 2033. Drugo povračilo v višini 0,5 milijarde EUR je predvideno za oktober 2018, vendar je zapadlost znova mogoče podaljšati. |
| --- | --- |

—

prvo odplačilo v višini 3,4 milijarde EUR je bilo predvideno za april 2018. Vendar je Irska zaprosila za podaljšanje roka zapadlosti, ki je bilo odobreno, posojilo je bilo uspešno najeto na trgih v prvem četrtletju 2018, ta znesek pa bo zdaj predvidoma odplačan v dveh obrokih v višini 2,4 milijarde EUR in 1 milijarde EUR, in to leta 2025 oziroma 2033. Drugo povračilo v višini 0,5 milijarde EUR je predvideno za oktober 2018, vendar je zapadlost znova mogoče podaljšati.

Portugalska

Portugalska

| — | Portugalska je zaprosila za znesek v višini 24,3 milijarde EUR od skupnega zneska v višini 26 milijard EUR, ki je bil na podlagi EMFS odobren maja 2011. Ta znesek je bil izplačan v sedmih obrokih med majem 2011 in novembrom 2014 ter |
| --- | --- |

—

Portugalska je zaprosila za znesek v višini 24,3 milijarde EUR od skupnega zneska v višini 26 milijard EUR, ki je bil na podlagi EMFS odobren maja 2011. Ta znesek je bil izplačan v sedmih obrokih med majem 2011 in novembrom 2014 ter

| — | prvo odplačilo v višini 0,6 milijarde EUR je predvideno za oktober 2018, vendar lahko Portugalska tako kot Irska rok zapadlosti podaljša. |
| --- | --- |

—

prvo odplačilo v višini 0,6 milijarde EUR je predvideno za oktober 2018, vendar lahko Portugalska tako kot Irska rok zapadlosti podaljša.

Plačilnobilančna posojila

Plačilnobilančna posojila

Plačilnobilančna pomoč je program pomoči, namenjen državam zunaj euroobmočja, ki imajo težave v zvezi s svojo plačilno bilanco ali jim take težave grozijo. Plačilnobilančna pomoč se izvaja v obliki srednjeročnih posojil, odvisnih od izvedbe politik, namenjenih reševanju osnovnih gospodarskih težav. Praviloma se plačilnobilančna pomoč EU zagotavlja v sodelovanju z Mednarodnim denarnim skladom (MDS) in drugimi mednarodnimi institucijami ali državami.

Srednjeročna finančna pomoč EU v okviru aranžmaja za odpravljanje težav v plačilni bilanci je bila aktivirana novembra 2008 za pomoč Madžarski ter nato januarja in maja 2009 za pomoč Latviji oziroma Romuniji za obnovitev zaupanja v trge, pri čemer so skupne obveznosti znašale 14,6 milijarde EUR. Program pomoči v obliki plačilnobilančnih posojil za Madžarsko se je iztekel leta 2010 in je bil v celoti odplačan leta 2016. Oba programa pomoči za Latvijo in Romunijo sta se iztekla leta 2012, zato dodatnih obrokov ni mogoče izplačati.

Poleg tega sta se v letih 2013 oziroma 2015 iztekla programa preventivne pomoči za Romunijo, in sicer brez črpanja sredstev.

Glavne točke so:

| — | med letom 2017 so države članice upravičenke do plačilnobilančnih posojil pravočasno in v celoti povrnile skupni znesek v višini 1,3 milijarde EUR, od katerega se je 1,2 milijarde EUR nanašalo na romunsko povračilo glavnice, preostali del pa na obresti, ter |
| --- | --- |

—

med letom 2017 so države članice upravičenke do plačilnobilančnih posojil pravočasno in v celoti povrnile skupni znesek v višini 1,3 milijarde EUR, od katerega se je 1,2 milijarde EUR nanašalo na romunsko povračilo glavnice, preostali del pa na obresti, ter

| — | Romunija je aprila 2018 izvedla povračilo glavnice v višini 1,2 milijarde EUR in bo oktobra 2018 predvidoma izvedla dodatna povračila glavnice v višini 0,1 milijarde EUR. |
| --- | --- |

—

Romunija je aprila 2018 izvedla povračilo glavnice v višini 1,2 milijarde EUR in bo oktobra 2018 predvidoma izvedla dodatna povračila glavnice v višini 0,1 milijarde EUR.

Makrofinančna pomoč

Makrofinančna pomoč

Makrofinančna pomoč je oblika finančne pomoči, ki jo EU zagotovi partnerskim državam zunaj EU, ki imajo težave s svojo plačilno bilanco. Zagotavlja se v obliki srednjeročnih/dolgoročnih posojil ali nepovratnih sredstev ali kombinacije tega ter je na voljo samo državam, vključenim v program izplačil MDS.

Na dan 31. decembra 2017 so nominalni zneski neporavnanih posojil na podlagi programa makrofinančne pomoči znašali 3,9 milijarde EUR.

1.4.   OBVEZNOSTI

OBVEZNOSTI

V bilanci stanja so na strani obveznosti najpomembnejše predvsem štiri ključne postavke: (i) obveznosti iz naslova pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih; (ii) najeta posojila; (iii) obveznosti iz poslovanja do tretjih oseb in (iv) vnaprej vračunani stroški.

Sestava obveznosti v konsolidirani bilanci stanja EU

Sestava obveznosti v konsolidirani bilanci stanja EU

Image

Na dan 31. decembra 2017 so obveznosti znašale skupaj 236,5 milijarde EUR, kar kaže povečanje za približno 1 % v primerjavi s prejšnjim letom.

Ključne spremembe so se nanašale na naslednje učinke:

| — | povečanje skupne obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih v višini 5,9 milijarde EUR je predvsem posledica povečanja neto obveznosti pokojninskega sistema za evropske uradnike, |
| --- | --- |

—

povečanje skupne obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih v višini 5,9 milijarde EUR je predvsem posledica povečanja neto obveznosti pokojninskega sistema za evropske uradnike,

| — | rezervacije so se povečale za 1 milijardo EUR zaradi posodobljene študije o rezervaciji za razgradnjo objektov Skupnega raziskovalnega središča (JRC), zaradi katere se je povečala ocena obveznosti. Sprememba se nanaša na glavni vhodni podatek za izračun, tj. časovni okvir, ki je bil v primerjavi s predhodnim izračunom povečan s približno 20 let na 40 let, in |
| --- | --- |

—

rezervacije so se povečale za 1 milijardo EUR zaradi posodobljene študije o rezervaciji za razgradnjo objektov Skupnega raziskovalnega središča (JRC), zaradi katere se je povečala ocena obveznosti. Sprememba se nanaša na glavni vhodni podatek za izračun, tj. časovni okvir, ki je bil v primerjavi s predhodnim izračunom povečan s približno 20 let na 40 let, in

| — | vnaprej vračunani odhodki so se zmanjšali za 3,7 milijarde EUR, s čimer so se zgoraj navedeni učinki deloma izravnali. To zmanjšanje vnaprej vračunanih odhodkov je bilo posledica dejstva, da so kohezijski programi prejšnjega VFO že proti koncu zaključne faze. |
| --- | --- |

—

vnaprej vračunani odhodki so se zmanjšali za 3,7 milijarde EUR, s čimer so se zgoraj navedeni učinki deloma izravnali. To zmanjšanje vnaprej vračunanih odhodkov je bilo posledica dejstva, da so kohezijski programi prejšnjega VFO že proti koncu zaključne faze.

Na splošno so vse ostale postavke obveznosti ostale stabilne. Opozoriti je treba, da so se finančne obveznosti dolgoročno zmanjšale zaradi zmanjšanja najetih posojil, združenega s povečanjem kratkoročnega dela. Ta učinek je posledica povračil plačilnobilančnih posojil in sredstev EMFS s strani Romunije (1,35 milijarde EUR), Irske (3,9 milijarde EUR) in Portugalske (0,6 milijarde EUR) v letu 2018, kot je predvideno na datum poročanja.

Skupni znesek prejetih zahtevkov za povračilo stroškov in računov, ki so v bilanci stanja pripoznani v postavki obveznosti iz poslovanja

Skupni znesek prejetih zahtevkov za povračilo stroškov in računov, ki so v bilanci stanja pripoznani v postavki obveznosti iz poslovanja

Image

Čista sredstva

Čista sredstva

Presežek obveznosti nad sredstvi ne pomeni, da so institucije in organi EU v finančnih težavah, temveč da bodo nekatere obveznosti financirane iz prihodnjih letnih proračunov. Številni odhodki so v skladu s pravili računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka pripoznani v letu 2017, čeprav bodo morda dejansko plačani v letu 2018 ali pozneje in financirani iz prihodnjih proračunov, z njimi povezani prihodki pa bodo obračunani šele v prihodnjih obdobjih. Najpomembnejši zneski, na katere je treba opozoriti, se nanašajo na dejavnosti EKJS (plačane leta 2018) in obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih (ki bodo plačane v naslednjih 30 in več letih).

2.   ZAŠČITA PRORAČUNA EU

Pregled finančnih popravkov in izterjav za leto 2017

Pregled finančnih popravkov in izterjav za leto 2017

Pomemben dejavnik pri izvrševanju proračuna EU je potreba po zagotovitvi ustreznega preprečevanja ali odkrivanja in naknadnega popravljanja sistemskih slabosti, ki povzročajo napake, nepravilnosti in goljufije. Računsko sodišče v svojem letnem poročilu predstavi izjavo o zanesljivosti o zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih z zaključnim računom, ter pomembno stopnjo napake pri plačilih. Izjava o zanesljivosti se skupaj z zaključnim računom EU objavi v Uradnem listu.

Komisija uporablja zaščitne ukrepe za ublažitev učinka teh napak prek dveh glavnih vrst mehanizmov:

| (1) | preventivnih mehanizmov (npr. predhodne kontrole, prekinitve in začasne ustavitve plačil) in |
| --- | --- |

(1)

preventivnih mehanizmov (npr. predhodne kontrole, prekinitve in začasne ustavitve plačil) in

| (2) | korektivnih mehanizmov (predvsem finančni popravki, ki se naložijo državam članicam ali so sprejeti v dogovoru z njimi, pa tudi izterjave od prejemnikov plačil EU). |
| --- | --- |

(2)

korektivnih mehanizmov (predvsem finančni popravki, ki se naložijo državam članicam ali so sprejeti v dogovoru z njimi, pa tudi izterjave od prejemnikov plačil EU).

V okviru deljenega upravljanja (kmetijska poraba in strukturni ukrepi) so države članice v celotnem ciklu odhodkov odgovorne predvsem za zagotavljanje, da so odhodki, ki so bili izplačani iz proračuna EU, zakoniti in pravilni.

Zaščitni ukrepi se sprejmejo po nadzoru in pregledih upravičenosti odhodkov, ki se financirajo iz proračuna EU, ki jih opravijo Komisija in v primeru odhodkov v okviru deljenega upravljanja tudi države članice. Komisija pri določanju zneska finančnega popravka ali izterjave upošteva naravo in resnost kršitve veljavne zakonodaje in finančnih posledic za proračun EU, vključno s primeri pomanjkljivih sistemov upravljanja in nadzora.

Postopek v okviru korektivnih mehanizmov:

Postopek v okviru korektivnih mehanizmov:

Image

Finančni popravki in izterjave so predstavljeni na dveh glavnih stopnjah postopka. Obe stopnji se lahko opravita v istem ali v različnih letih:

| (1) | Finančni popravki in izterjave na stopnji potrditve: s temi zneski se je strinjala zadevna država članica ali pa so bili sprejeti s sklepom Komisije. V letu 2017 so potrjeni finančni popravki in izterjave skupaj znašali 2 662 milijonov EUR (leta 2016: 3 777 milijonov EUR), od tega 1 826 milijonov EUR na podlagi korektivnih ukrepov. |
| --- | --- |

(1)

Finančni popravki in izterjave na stopnji potrditve: s temi zneski se je strinjala zadevna država članica ali pa so bili sprejeti s sklepom Komisije. V letu 2017 so potrjeni finančni popravki in izterjave skupaj znašali 2 662 milijonov EUR (leta 2016: 3 777 milijonov EUR), od tega 1 826 milijonov EUR na podlagi korektivnih ukrepov.

Finančni popravki in izterjave, potrjeni v letu 2017 (*1) – razčlenitev po področjih politike

Finančni popravki in izterjave, potrjeni v letu 2017 (*1

Image

| (2) | Finančni popravki in izterjave na stopnji izvršitve: ti zneski pomenijo zadnji del procesa, v katerem je ugotovljeno stanje neupravičenih odhodkov dokončno popravljeno. V sektorskih regulativnih okvirih je določenih več izvedbenih mehanizmov. V letu 2017 so izvršeni finančni popravki in izterjave skupaj znašali 2 845 milijonov EUR (leta 2016: 3 389 milijonov EUR), od tega 1 949 milijonov EUR na podlagi korektivnih ukrepov. Izvrševanje finančnih popravkov in izterjav lahko traja več let, predvsem zaradi sklepov o plačilu po obrokih ali o odložitvi plačila, ki se odobrijo državam članicam v okviru kmetijske politike. V okviru kohezijske politike je v pravnem okviru predvidena izvršitev ob zaključku programskega obdobja ali po njem. |
| --- | --- |

(2)

Finančni popravki in izterjave na stopnji izvršitve: ti zneski pomenijo zadnji del procesa, v katerem je ugotovljeno stanje neupravičenih odhodkov dokončno popravljeno. V sektorskih regulativnih okvirih je določenih več izvedbenih mehanizmov. V letu 2017 so izvršeni finančni popravki in izterjave skupaj znašali 2 845 milijonov EUR (leta 2016: 3 389 milijonov EUR), od tega 1 949 milijonov EUR na podlagi korektivnih ukrepov. Izvrševanje finančnih popravkov in izterjav lahko traja več let, predvsem zaradi sklepov o plačilu po obrokih ali o odložitvi plačila, ki se odobrijo državam članicam v okviru kmetijske politike. V okviru kohezijske politike je v pravnem okviru predvidena izvršitev ob zaključku programskega obdobja ali po njem.

Finančni popravki in izterjave, izvršeni v letu 2017 (*1) – razčlenitev po področjih politike

Finančni popravki in izterjave, izvršeni v letu 2017 (*1

Image

3.   UPRAVLJANJE TVEGANJ IN NEGOTOVOSTI PRI IZVRŠEVANJU PRORAČUNA EU

3.1.   MAKROEKONOMSKO OKOLJE

MAKROEKONOMSKO OKOLJE

Makroekonomsko okolje v EU (22) vpliva na zmogljivost držav članic EU za izpolnjevanje njihovih obveznosti financiranja do institucij in organov EU ter posledično na zmogljivost EU za neprekinjeno izvajanje politik EU.

22

Medtem ko je obsežna pospešitev svetovne gospodarske dejavnosti in trgovine v zadnjem letu koristila euroobmočju, se je zaradi nadpovprečnega razpoloženja med podjetji in potrošniki, stalne podpore politike in izboljšanja trgov dela okrepilo tudi domače povpraševanje. Zato se zdi evropsko gospodarstvo pripravljeno za nadaljevanje solidne stopnje rasti. Obsežno ustvarjanje delovnih mest bo predvidoma še naprej spodbujalo rast potrošnje prebivalstva. Obenem se obeta, da bodo razmere za naložbe ostale ugodne, pri čemer se bosta domače in tuje povpraševanje predvidoma okrepili, pogoji financiranja pa naj bi ostali ohlapni. Še neizkoriščeni gospodarski potencial bi moral omogočiti, da bodo stopnje rasti BDP še naprej presegale ocenjeno stopnjo potencialne rasti (približno 1,5 %), in to celo obdobje, zajeto v napovedi. Vendar se bo po napovedih ciklični zagon v euroobmočju leta 2018 nekoliko upočasnil zaradi začetka upočasnjevanja visoke stopnje rasti zaposlenosti.

Po ocenah je bila rast BDP v euroobmočju in EU leta 2017 2,4-odstotna, leta 2018 bo predvidoma znašala 2,3 %, nato pa se bo leta 2019 nekoliko zmanjšala na 2,0 %.

Čeprav so se razmere na trgu dela izboljšale v vseh državah članicah, so stopnje brezposelnosti še vedno precej različne. Ne glede na to se je napoved rasti BDP izboljšala za veliko večino držav članic euroobmočja v vsakem letu, zajetem v napovedi, stopnje rasti pa se bodo predvidoma še naprej zbliževale. Zaradi preostalih neizkoriščenih potencialov na trgu dela se bodo pritiski na plače in osnovna inflacija predvidoma povečali šele sčasoma. Zato bodo imeli začasni dejavniki, povezani s cenami energije, še naprej pomembno vlogo pri spreminjanju inflacije, zaradi njih pa bo stopnja skupne inflacije po harmoniziranih indeksih cen življenjskih potrebščin (HICP) večino leta 2018 še naprej presegala osnovno inflacijo. Inflacija po HICP je leta 2017 znašala 1,5 %, leta 2018 bo predvidoma v povprečju 1,5-odstotna, leta 2019 pa se bo povišala na 1,6 %.

Tveganja za napoved BDP in inflacije so na splošno še naprej uravnotežena. Čeprav se zdi, da obstaja možnost, da bo rast v prihodnjih četrtletjih presegla pričakovanja, bi lahko posledično omejitve na strani ponudbe, ki omejujejo rast, začele učinkovati hitreje, kot se sicer pričakuje. Obenem se zdi, da se lahko ugodna pričakovanja trga v zvezi z vrednotenjem cen premoženja spremenijo na podlagi ponovne ocene razpoloženja in osnovnih dejavnikov. Še naprej so prisotna tveganja, povezana z izglasovanim izstopom Združenega kraljestva iz EU, pa tudi tveganja izgube, povezana z geopolitičnimi napetostmi ter prehodom na bolj navznoter usmerjene in protekcionistične politike.

Zagon v svetovnem gospodarstvu je še naprej močen, saj se obsežno ciklično izboljševanje nadaljuje, spodbujajo pa ga okrevanje naložb in trgovine, finančne razmere, ki so še naprej ugodne, in spodbudna mešanica politik. Poleg tega kaže, da višje cene blaga prav tako koristijo izvoznikom blaga. Kratkoročna napoved je nekoliko boljša od obetov iz jeseni 2017, pri čemer se zdaj pričakuje, da bo svetovna rast BDP zunaj EU v letih 2018 in 2019 4,1-odstotna, medtem ko je bila leta 2017 napovedana 3,8-odstotna rast.

3.2.   PRORAČUNSKE POGOJNE OBVEZNOSTI ZA FINANČNO POMOČ

PRORAČUNSKE POGOJNE OBVEZNOSTI ZA FINANČNO POMOČ

Najemanje in dajanje posojil EU za programe finančne pomoči ne spada med proračunske operacije. Pridobljena sredstva se na splošno uporabijo za posojilo državi upravičenki v obliki vzajemnega posla (kritno posojilo), tj. z enakim kuponom, zapadlostjo in v enakem znesku. Ne glede na metodologijo vzajemnosti pa je servisiranje dolga instrumentov financiranja pravna obveznost EU, ki bo zagotovila, da bodo vsa izplačila izvedena v celoti in pravočasno. Komisija je uvedla postopke za zagotovitev vračila najetih posojil tudi v primeru neodplačevanja posojila.

Najeta posojila EU so neposredne in brezpogojne obveznosti EU, za katere jamčijo države članice EU (proračunske pogojne obveznosti). Posojila, najeta za financiranje posojil tretjim državam, krije Jamstveni sklad za zunanje ukrepe. Če država članica prejemnica postane plačilno nesposobna, se bodo za servisiranje dolga črpala razpoložljiva sredstva v zakladnici Komisije, če bo to mogoče. Če to ne bi bilo mogoče, bi Komisija vpoklicala potrebna sredstva od držav članic. Države članice EU so v skladu z zakonodajo o virih lastnih sredstev EU (člen 14 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 609/2014) zakonsko zavezane, da dajo na voljo zadostna sredstva za izpolnjevanje obveznosti EU. Tako so vlagatelji izpostavljeni samo kreditnemu tveganju EU, ne pa kreditnemu tveganju prejemnice financiranih posojil. Dajanje posojil v obliki vzajemnih poslov zagotavlja, da proračun EU ne prevzema obrestnega ali valutnega tveganja.

V sklepih Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije se za program za vsako državo določijo skupni znesek svežnja posojil, število obrokov za izplačilo posojila in največja (povprečna) zapadlost v plačilo. Nato se Komisija in država upravičenka dogovorita o parametrih posojila/financiranja, zlasti o zapadlosti obrokov. Poleg tega so vsi obroki posojila razen prvega odvisni od izpolnjevanja pogojev politike v okviru skupne finančne pomoči EU/Mednarodnega denarnega sklada (MDS), kar je še en dejavnik, ki vpliva na časovni okvir financiranja. To pomeni, da sta časovni okvir in zapadlost izdaje posojil odvisna od s tem povezanih dejavnosti dajanja posojil EU. Financiranje je izraženo izključno v eurih, razpon zapadlosti pa je med 3 in 30 leti.

V naslednji razpredelnici je prikazan pregled načrtovanih odplačilnih rokov za neporavnane zneske posojil EMFS in plačilnobilančnih posojil v nominalni vrednosti na dan 31. decembra 2017:

| v milijardah EUR |
| --- |
| | Plačilnobilančna posojila | EMFS | SKUPAJ |
| | Latvija | Romunija | Skupaj | Irska | Portugalska | Skupaj |
| 2018 | — | 1,3  (23) | 1,3 | 3,9  (24) | 0,6 | 4,5 | 5,8 |
| 2019 | 0,5 | 1,0 | 1,5 | — | — | — | 1,5 |
| 2021 | — | — | — | 3,0 | 6,8 | 9,8 | 9,8 |
| 2022 | — | — | — | — | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| 2023 | — | — | — | 2,0 | 1,5 | 3,5 | 3,5 |
| 2024 | — | — | — | 0,8 | 1,8 | 2,6 | 2,6 |
| 2025 | 0,2 | — | 0,2 | — | — | — | 0,2 |
| 2026 | — | — | — | 2,0 | 2,0 | 4,0 | 4,0 |
| 2027 | — | — | — | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 3,0 |
| 2028 | — | — | — | 2,3 | — | 2,3 | 2,3 |
| 2029 | — | — | — | 1,0 | 0,4 | 1,4 | 1,4 |
| 2031 | — | — | — | — | 2,2 | 2,2 | 2,2 |
| 2032 | — | — | — | 3,0 | — | 3,0 | 3,0 |
| 2035 | — | — | — | 2,0 | — | 2,0 | 2,0 |
| 2036 | — | — | — | — | 1,0 | 1,0 | 1,0 |
| 2038 | — | — | — | — | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| 2042 | — | — | — | 1,5 | 1,5 | 3,0 | 3,0 |
| Skupaj | 0,7 | 2,3 | 3,0 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 49,8 |

v milijardah EUR

Plačilnobilančna posojila

Plačilnobilančna posojila

EMFS

EMFS

SKUPAJ

SKUPAJ

Latvija

Latvija

Romunija

Romunija

Skupaj

Skupaj

Irska

Irska

Portugalska

Portugalska

Skupaj

Skupaj

2018

—

1,3  (23)

23

1,3

3,9  (24)

24

0,6

4,5

5,8

2019

0,5

1,0

1,5

—

—

—

1,5

2021

—

—

—

3,0

6,8

9,8

9,8

2022

—

—

—

—

2,7

2,7

2,7

2023

—

—

—

2,0

1,5

3,5

3,5

2024

—

—

—

0,8

1,8

2,6

2,6

2025

0,2

—

0,2

—

—

—

0,2

2026

—

—

—

2,0

2,0

4,0

4,0

2027

—

—

—

1,0

2,0

3,0

3,0

2028

—

—

—

2,3

—

2,3

2,3

2029

—

—

—

1,0

0,4

1,4

1,4

2031

—

—

—

—

2,2

2,2

2,2

2032

—

—

—

3,0

—

3,0

3,0

2035

—

—

—

2,0

—

2,0

2,0

2036

—

—

—

—

1,0

1,0

1,0

2038

—

—

—

—

1,8

1,8

1,8

2042

—

—

—

1,5

1,5

3,0

3,0

Skupaj

Skupaj

0,7

0,7

2,3

2,3

3,0

3,0

22,5

22,5

24,3

24,3

46,8

46,8

49,8

49,8

Medvladna mehanizma za finančno stabilnost Evropski instrument za finančno stabilnost (EFSF) in Evropski mehanizem za stabilnost (ESM) sta zunaj okvira Pogodbe EU in zato nista vključena v konsolidirani zaključni račun EU.

3.3.   POGOJNE OBVEZNOSTI V ZVEZI S PRORAČUNSKIMI JAMSTVI

POGOJNE OBVEZNOSTI V ZVEZI S PRORAČUNSKIMI JAMSTVI

EU je skupini EIB zagotovila jamstva za posojila, odobrena zunaj EU, ter za dolžniške in lastniške operacije, ki jih pokriva jamstvo EFSI. V pojasnilih h konsolidiranim računovodskim izkazom EU (glej pojasnilo 4.1.1) so na dan 31. decembra 2017 prikazane pogojne obveznosti za obe vrsti jamstev. EU je za zmanjšanje tveganja, ki bi ga lahko imele unovčitve jamstev s strani skupine EIB na proračun EU, ustanovila namenska jamstvena sklada, tj. Jamstveni sklad za zunanje ukrepe in Jamstveni sklad EFSI.

4.1.1

Rezervacije za Jamstveni sklad za zunanje ukrepe se oblikujejo iz sredstev proračuna EU v višini 9 % vseh zajamčenih posojil v okviru dejavnosti mandata EIB za zunanja posojila tretjim državam, ki niso poravnana ob koncu leta. Na dan 31. decembra 2017 je skupna vrednost sredstev v višini 2,2 milijarde EUR pokrivala izpostavljenost izplačanih zneskov v višini 20 milijard EUR, podpisanih zneskov v višini 28,9 milijarde EUR in zgornjo mejo v višini 37,5 milijarde EUR.

Jamstveni sklad EFSI je začel izvajati svoje dejavnosti leta 2016, prvotno pa je bilo predvideno, da se bo financiral iz 50 % največje izpostavljenosti EU v višini 16 milijard EUR, zato bi moral postopoma (do leta 2022) doseči 8 milijard EUR. Uredba o EFSI je bila spremenjena decembra 2017, zato je bilo največje jamstvo EU v okviru EFSI povečano na največ 26 milijard EUR, meja za jamstveni sklad pa se je znižala na 35 %. Zato bo Jamstveni sklad EFSI zaradi učinka spremembe zdaj predvidoma dosegel skupni znesek v višini 9,1 milijarde EUR.

Na dan 31. decembra 2017 skupna sredstva, ki tvorijo Jamstveni sklad EFSI, znašajo 3,5 milijarde EUR in pokrivajo izpostavljenost izplačanih zneskov v višini 10,1 milijarde EUR in podpisanih zneskov v višini 13,5 milijarde EUR (vključno z izplačanimi zneski). Jamstveni sklad EFSI zdaj posluje v eurih in ameriških dolarjih.

3.4.   SPODBUDA ZA DELOVNA MESTA, RAST IN NALOŽBE

SPODBUDA ZA DELOVNA MESTA, RAST IN NALOŽBE

Naložbeni načrt za Evropo

Naložbeni načrt za Evropo

Komisija je leta 2015 skupaj z EIB začela izvajati naložbeni načrt za Evropo. Načrt zajema Evropski sklad za strateške naložbe, ki je bil ustvarjen z začetnimi 21 milijardami EUR evropskih sredstev, njegov glavni namen pa je pritegniti zasebne naložbe. Napovedi kažejo, da bo z naložbami, odobrenimi v letih 2015 in 2016, do leta 2020 ustvarjenih 700 000 dodatnih delovnih mest, bruto domači proizvod EU pa se bo povišal za 0,7 %. To dokazuje, da strateške naložbe spodbujajo ustvarjanje delovnih mest in rast po vsej EU, in to tudi v sektorjih in regijah, ki jih je kriza pred desetletjem hudo prizadela. Po načelnem dogovoru, ki so ga Evropski parlament in države članice dosegli septembra, je Parlament decembra sprejel uredbo o podaljšanju obstoja in okrepitvi Evropskega sklada za strateške naložbe. Časovni okvir novega in izboljšanega sklada EFSI 2.0 je bil podaljšan s sredine leta 2018 na konec leta 2020, njegov naložbeni cilj pa povišan s 315 milijard EUR na najmanj 500 milijard EUR.

Sklad je bil v letu 2017 še vedno na dobri poti, da do sredine leta 2018 spodbudi najmanj 315 milijard EUR dodatnih naložb v realno gospodarstvo. S svojimi dejavnostmi je bil prisoten v vseh 28 državah članicah, do konca leta 2017 pa naj bi po pričakovanjih spodbudil približno 256 milijard EUR skupnih naložb.

Do konca leta je bilo v okviru sklada skupaj odobrenih 357 infrastrukturnih in inovacijskih projektov s financiranjem v višini 39,2 milijarde EUR. Odobrenih je bilo tudi 347 sporazumov o financiranju za mala in srednja podjetja v vrednosti 11,9 milijarde EUR. Po pričakovanjih naj bi imelo koristi od tega približno 539 000 takih podjetij.

Poleg tega se je prek Evropskega svetovalnega vozlišča za naložbe okrepila svetovalna podpora za razvoj in pripravo projektov, projekti, ki so iskali vire financiranja, pa so dobili potrebno prepoznavnost na Evropskem portalu naložbenih projektov.

Evropski sklad za strateške naložbe podpira naložbe v sektorje s strateškim pomenom za gospodarstvo EU, kot so energetika, promet, digitalne tehnologije, raziskave, razvoj in inovacije, okolje in učinkovita raba virov, socialna infrastruktura in mala podjetja. To vključuje naložbe v socialno podjetništvo, socialni učinek in socialne inovacije.

Nadaljnja podpora državam članicam EU

Nadaljnja podpora državam članicam EU

Maja 2017 je bil vzpostavljen program za podporo strukturnim reformam, katerega proračun za obdobje 2017–2020 znaša 142,8 milijona EUR. Iz programa se na zahtevo držav članic financira prilagojena tehnična podpora za pomoč državam članicam na ključnih področjih njihovih prizadevanj za reforme. Komisija s programom zagotavlja ciljno usmerjeno podporo, s katero se krepi zmogljivost držav članic za načrtovanje in izvajanje reform, ki so po njihovem mnenju potrebne za povečanje konkurenčnosti in privlačnosti njihovih gospodarstev za naložbe. Ta tehnična podpora zajema reforme na področju upravljanja in javne uprave, upravljanja javnih financ, poslovnega okolja, trgov dela, izobraževanja, zdravstvenih in socialnih storitev, finančnega sektorja in dostopa do financiranja. Podpora je na voljo vsem državam članicam EU, temelji na povpraševanju, zanjo pa ni potrebno sofinanciranje.

Program izvaja podporna služba za strukturne reforme v sodelovanju z drugimi ustreznimi službami Komisije. Služba je doslej sodelovala s 15 državami članicami pri izvedbi več kot 150 podpornih projektov. V okviru projektnega cikla za leto 2018 je služba prejela več kot 400 zahtevkov za podporo iz več kot 20 držav članic, tako da je povpraševanje precej preseglo proračun programa, ki za zadevno leto znaša 30,5 milijona EUR.

EU je nadaljevala poprogramsko podporo za Irsko, Španijo, Ciper, Portugalsko in Romunijo. V zadevnem letu je bil ponovno dosežen dober napredek pri izvajanju programa za Grčijo, ki je bil oblikovan tako, da bi se ustvarile razmere za povrnitev zaupanja in postavitev temeljev za trajno okrevanje gospodarstva v Grčiji. Julija je bil zaključen drugi pregled, ki je omogočil odobritev izplačila tretjega obroka financiranja iz evropskega mehanizma za stabilnost v višini 8,5 milijarde EUR. Decembra je potekal tretji pregled, na začetku navedenega meseca pa je bil dosežen dogovor na delovni ravni. Grčija je poleg tega še naprej prejemala ekonomsko podporo v okviru naložbenega načrta za Evropo.

Podporna služba za strukturne reforme je prevzela tudi posebne naloge, in sicer pomoč pri usklajevanju odziva na begunsko krizo v Grčiji in izvajanje programa pomoči EU za turško skupnost na Cipru.

3.5.   REZERVA ZA NOVE UDELEŽENCE (NER) 300

REZERVA ZA NOVE UDELEŽENCE (NER) 300

Sklad rezerve za nove udeležence 300 se polni s sredstvi od prodaje pravic v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami in je v lasti držav članic, ki denar namenijo za financiranje inovativnih predstavitvenih projektov nizkoogljične energije. Komisija upravlja program v imenu držav članic, EIB pa je pristojna za upravljanje sredstev Sklada rezerve za nove udeležence 300 in ima vlogo tehničnega svetovalca na podlagi sporazuma o sodelovanju s Komisijo. Ker niti prihodki od pravic niti odhodki za financirane projekte niso del proračuna EU, ti zneski niso obračunani v zaključnem računu EU.

POROČILA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA IN POJASNILA (25)

25

KAZALO

KAZALO

| PRORAČUNSKI REZULTAT EU | 111 |
| --- | --- |

PRORAČUNSKI REZULTAT EU

| PRIMERJAVE PRORAČUNSKIH NAPOVEDI IN DEJANSKIH ZNESKOV | 112 |
| --- | --- |

PRIMERJAVE PRORAČUNSKIH NAPOVEDI IN DEJANSKIH ZNESKOV

| POJASNILA K POROČILOM O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA | 115 |
| --- | --- |

POJASNILA K POROČILOM O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA

| 1. | PRORAČUNSKI OKVIR NA RAVNI EU | 115 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | VEČLETNI FINANČNI OKVIR ZA OBDOBJE 2014–2020 | 115 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | PODROBNI RAZDELKI VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA (PROGRAMI) | 117 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | LETNI PRORAČUN | 117 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | PRIHODKI | 117 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | IZRAČUN PRORAČUNSKEGA REZULTATA | 119 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.6. | USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA | 119 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 2. | IZVRŠEVANJE PRORAČUNA EU ZA LETO 2017 – KOMENTAR | 121 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | PRIHODKI | 121 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ODHODKI | 121 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH PRIHODKOV EU | 123 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNSKIH PRIHODKOV EU | 123 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 4. | IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH ODHODKOV EU | 124 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | VFO: RAZČLENITEV TER SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL | 124 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | VFO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI | 125 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | VFO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL | 127 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | VFO: GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI (RAL) | 128 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | VFO: NEPORAVNANE OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA | 129 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | VFO PODROBNO: RAZČLENITEV IN SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL | 130 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | VFO PODROBNO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI | 136 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.8. | VFO PODROBNO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL | 143 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 4.9. | VFO PODROBNO: GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI (RAL) | 149 |
| --- | --- | --- |

4.9.

| 4.10. | VFO PODROBNO: NEPORAVNANE OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA | 154 |
| --- | --- | --- |

4.10.

| 5. | IZVRŠEVANJE PRORAČUNA PO INSTITUCIJAH | 159 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH PRIHODKOV | 159 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI | 160 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL | 161 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 6. | IZVRŠEVANJE PRORAČUNA AGENCIJ | 162 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | PRORAČUNSKI PRIHODKI | 162 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | ODOBRITVE ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITVE PLAČIL PO AGENCIJAH | 164 |
| --- | --- | --- |

6.2.

PRORAČUNSKI REZULTAT EU

PRORAČUNSKI REZULTAT EU

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Prihodki za zadevno proračunsko leto | 139 691 | 144 717 |
| Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto | (135 764 ) | (135 180 ) |
| Odobritve plačil, prenesene v leto N + 1 | (1 796 ) | (1 655 ) |
| Zapadle neporabljene odobritve, prenesene iz leta N – 1 | 40 | 63 |
| Razvoj namenskih prejemkov | (1 450 ) | (1 367 ) |
| Tečajne razlike za zadevno leto | (166) | (173) |
| Proračunski rezultat | 555 | 6 405 |

v milijonih EUR

2017

2016

Prihodki za zadevno proračunsko leto

Prihodki za zadevno proračunsko leto

139 691

139 691

144 717

144 717

Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto

Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto

(135 764 )

(135 764 )

(135 180 )

(135 180 )

Odobritve plačil, prenesene v leto N + 1

Odobritve plačil, prenesene v leto N + 1

(1 796 )

(1 796 )

(1 655 )

(1 655 )

Zapadle neporabljene odobritve, prenesene iz leta N – 1

Zapadle neporabljene odobritve, prenesene iz leta N – 1

40

40

63

63

Razvoj namenskih prejemkov

Razvoj namenskih prejemkov

(1 450 )

(1 450 )

(1 367 )

(1 367 )

Tečajne razlike za zadevno leto

Tečajne razlike za zadevno leto

(166)

(166)

(173)

(173)

Proračunski rezultat

Proračunski rezultat

555

555

6 405

6 405

PRIMERJAVE PRORAČUNSKIH NAPOVEDI IN DEJANSKIH ZNESKOV

PRIMERJAVE PRORAČUNSKIH NAPOVEDI IN DEJANSKIH ZNESKOV

PRORAČUNSKI PRIHODKI

PRORAČUNSKI PRIHODKI

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Prvotni sprejeti proračun | Končni sprejeti proračun | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki |
| 1 | Lastna sredstva | 131 718 | 115 484 | 115 455 | 115 416 |
| | 11 – Prelevmani na sladkor | 133 | 133 | 134 | 134 |
| | 12 – Carine | 21 334 | 20 374 | 20 364 | 20 325 |
| | 13 – DDV | 16 599 | 16 620 | 16 584 | 16 584 |
| | 14 – BND | 93 652 | 78 356 | 78 279 | 78 279 |
| | 15 – Popravek proračunskih neravnovesij | — | — | 94 | 94 |
| | 16 – Zmanjšanje prispevka iz naslova BND za Nizozemsko in Švedsko | — | — | (0) | (0) |
| 3 | Presežki, neporabljena sredstva in popravki | — | 6 405 | 6 416 | 6 416 |
| 4 | Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Unije | 1 490 | 1 490 | 1 495 | 1 484 |
| 5 | Prihodki iz upravnega poslovanja institucij | 70 | 70 | 611 | 587 |
| 6 | Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Unije | 60 | 60 | 12 504 | 12 179 |
| 7 | Zamudne obresti in globe | 1 120 | 3 230 | 11 387 | 3 573 |
| 8 | Najemanje in dajanje posojil | 7 | 7 | 43 | 28 |
| 9 | Razni prihodki | 25 | 25 | 15 | 8 |
| Skupaj | 134 490 | 126 771 | 147 926 | 139 691 |

v milijonih EUR

Prvotni sprejeti proračun

Končni sprejeti proračun

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

1

Lastna sredstva

131 718

115 484

115 455

115 416

11 – Prelevmani na sladkor

11 – Prelevmani na sladkor

133

133

133

133

134

134

134

134

12 – Carine

12 – Carine

21 334

21 334

20 374

20 374

20 364

20 364

20 325

20 325

13 – DDV

13 – DDV

16 599

16 599

16 620

16 620

16 584

16 584

16 584

16 584

14 – BND

14 – BND

93 652

93 652

78 356

78 356

78 279

78 279

78 279

78 279

15 – Popravek proračunskih neravnovesij

15 – Popravek proračunskih neravnovesij

—

—

—

—

94

94

94

94

16 – Zmanjšanje prispevka iz naslova BND za Nizozemsko in Švedsko

16 – Zmanjšanje prispevka iz naslova BND za Nizozemsko in Švedsko

—

—

—

—

(0)

(0)

(0)

(0)

3

Presežki, neporabljena sredstva in popravki

—

6 405

6 416

6 416

4

Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Unije

1 490

1 490

1 495

1 484

5

Prihodki iz upravnega poslovanja institucij

70

70

611

587

6

Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Unije

60

60

12 504

12 179

7

Zamudne obresti in globe

1 120

3 230

11 387

3 573

8

Najemanje in dajanje posojil

7

7

43

28

9

Razni prihodki

25

25

15

8

Skupaj

Skupaj

134 490

134 490

126 771

126 771

147 926

147 926

139 691

139 691

PRORAČUNSKI ODHODKI: OBVEZNOSTI PO RAZDELKIH VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA

PRORAČUNSKI ODHODKI: OBVEZNOSTI PO RAZDELKIH VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA

| v milijonih EUR |
| --- |
| Razdelek VFO | Prvotni sprejeti proračun | Končni sprejeti proračun | Razpoložljive odobritve skupaj | Prevzete obveznosti |
| 1 | Pametna in vključujoča rast | 74 899 | 75 399 | 85 181 | 83 268 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 21 312 | 21 312 | 24 508 | 22 654 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 53 587 | 54 087 | 60 673 | 60 614 |
| 2 | Trajnostna rast: naravni viri | 58 584 | 58 569 | 62 806 | 60 859 |
| | od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila | 42 613 | 42 611 | 45 830 | 44 759 |
| 3 | Varnost in državljanstvo | 4 284 | 4 284 | 4 472 | 4 124 |
| 4 | Evropa v svetu | 10 162 | 10 713 | 12 382 | 11 814 |
| 5 | Uprava | 9 395 | 9 395 | 10 190 | 9 794 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 3 921 | 3 921 | 4 344 | 4 142 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta | — | — | — | — |
| 9 | Posebni instrumenti | 534 | 1 472 | 1 544 | 1 291 |
| Skupaj | 157 858 | 159 831 | 176 576 | 171 150 |

v milijonih EUR

Razdelek VFO

Prvotni sprejeti proračun

Končni sprejeti proračun

Razpoložljive odobritve skupaj

Prevzete obveznosti

1

Pametna in vključujoča rast

74 899

75 399

85 181

83 268

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

21 312

21 312

21 312

21 312

24 508

24 508

22 654

22 654

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

53 587

53 587

54 087

54 087

60 673

60 673

60 614

60 614

2

Trajnostna rast: naravni viri

58 584

58 569

62 806

60 859

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

42 613

42 613

42 611

42 611

45 830

45 830

44 759

44 759

3

Varnost in državljanstvo

4 284

4 284

4 472

4 124

4

Evropa v svetu

10 162

10 713

12 382

11 814

5

Uprava

9 395

9 395

10 190

9 794

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

3 921

3 921

3 921

3 921

4 344

4 344

4 142

4 142

6

Nadomestila

—

—

—

—

8

Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta

—

—

—

—

9

Posebni instrumenti

534

1 472

1 544

1 291

Skupaj

Skupaj

157 858

157 858

159 831

159 831

176 576

176 576

171 150

171 150

PRORAČUNSKI ODHODKI: PLAČILA PO RAZDELKIH VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA

PRORAČUNSKI ODHODKI: PLAČILA PO RAZDELKIH VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA

| v milijonih EUR |
| --- |
| Razdelek VFO | Prvotni sprejeti proračun | Končni sprejeti proračun | Razpoložljive odobritve skupaj | Izvršena plačila |
| 1 | Pametna in vključujoča rast | 56 522 | 49 840 | 61 168 | 57 030 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 19 321 | 20 065 | 24 370 | 21 376 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 37 201 | 29 775 | 36 797 | 35 654 |
| 2 | Trajnostna rast: naravni viri | 54 914 | 54 467 | 58 575 | 56 743 |
| | od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila | 42 563 | 42 558 | 45 975 | 44 695 |
| 3 | Varnost in državljanstvo | 3 787 | 2 793 | 2 994 | 2 867 |
| 4 | Evropa v svetu | 9 483 | 8 938 | 10 944 | 9 793 |
| 5 | Uprava | 9 395 | 9 392 | 10 977 | 9 656 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 3 921 | 3 921 | 4 841 | 4 085 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta | — | — | — | — |
| 9 | Posebni instrumenti | 390 | 1 341 | 1 414 | 1 291 |
| Skupaj | 134 490 | 126 771 | 146 071 | 137 379 |

v milijonih EUR

Razdelek VFO

Prvotni sprejeti proračun

Končni sprejeti proračun

Razpoložljive odobritve skupaj

Izvršena plačila

1

Pametna in vključujoča rast

56 522

49 840

61 168

57 030

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

19 321

19 321

20 065

20 065

24 370

24 370

21 376

21 376

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

37 201

37 201

29 775

29 775

36 797

36 797

35 654

35 654

2

Trajnostna rast: naravni viri

54 914

54 467

58 575

56 743

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

42 563

42 563

42 558

42 558

45 975

45 975

44 695

44 695

3

Varnost in državljanstvo

3 787

2 793

2 994

2 867

4

Evropa v svetu

9 483

8 938

10 944

9 793

5

Uprava

9 395

9 392

10 977

9 656

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

3 921

3 921

3 921

3 921

4 841

4 841

4 085

4 085

6

Nadomestila

—

—

—

—

8

Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta

—

—

—

—

9

Posebni instrumenti

390

1 341

1 414

1 291

Skupaj

Skupaj

134 490

134 490

126 771

126 771

146 071

146 071

137 379

137 379

POJASNILA K POROČILOM O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA

POJASNILA K POROČILOM O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA

1.   PRORAČUNSKI OKVIR NA RAVNI EU

Proračunsko računovodstvo se vodi v skladu s finančno uredbo in pravili njene uporabe. Splošni proračun je instrument, s katerim se vsako leto določijo in odobrijo prihodki in odhodki Unije v okviru zgornjih meja in drugih določb večletnega finančnega okvira v skladu z zakonodajnimi akti o večletnih programih, sprejetih v tem okviru.

1.1.   VEČLETNI FINANČNI OKVIR ZA OBDOBJE 2014–2020

VEČLETNI FINANČNI OKVIR ZA OBDOBJE 2014–2020

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Skupaj |
| 1. | Pametna in vključujoča rast |

v milijonih EUR

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Skupaj

1.

Pametna in vključujoča rast

52 756

77 986

69 304

73 512

76 420

79 924

83 661

513 563

| 1.a | Konkurenčnost za rast in delovna mesta |
| --- | --- |

1.a

Konkurenčnost za rast in delovna mesta

16 560

16 560

17 666

17 666

18 467

18 467

19 925

19 925

21 239

21 239

23 082

23 082

25 191

25 191

142 130

142 130

| 1.b | Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija |
| --- | --- |

1.b

Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

36 196

36 196

60 320

60 320

50 837

50 837

53 587

53 587

55 181

55 181

56 842

56 842

58 470

58 470

371 433

371 433

| 2. | Trajnostna rast: naravni viri |
| --- | --- |

2.

Trajnostna rast: naravni viri

49 857

64 692

64 262

60 191

60 267

60 344

60 421

420 034

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

43 779

43 779

44 190

44 190

43 951

43 951

44 146

44 146

44 163

44 163

44 241

44 241

44 264

44 264

308 734

308 734

| 3. | Varnost in državljanstvo |
| --- | --- |

3.

Varnost in državljanstvo

1 737

2 456

2 546

2 578

2 656

2 801

2 951

17 725

| 4. | Evropa v svetu |
| --- | --- |

4.

Evropa v svetu

8 335

8 749

9 143

9 432

9 825

10 268

10 510

66 262

| 5. | Uprava |
| --- | --- |

5.

Uprava

8 721

9 076

9 483

9 918

10 346

10 786

11 254

69 584

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

7 056

7 056

7 351

7 351

7 679

7 679

8 007

8 007

8 360

8 360

8 700

8 700

9 071

9 071

56 224

56 224

| 6. | Nadomestila |
| --- | --- |

6.

Nadomestila

29

—

—

—

—

—

—

29

| 8. | Negativna rezerva |
| --- | --- |

8.

Negativna rezerva

—

—

—

—

—

—

—

—

| 9. | Posebni instrumenti |
| --- | --- |

9.

Posebni instrumenti

—

—

—

—

—

—

—

—

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve za prevzem obveznosti

121 435

121 435

162 959

162 959

154 738

154 738

155 631

155 631

159 514

159 514

164 123

164 123

168 797

168 797

1 087 197

1 087 197

Odobritve plačil skupaj

Odobritve plačil skupaj

135 762

135 762

140 719

140 719

130 694

130 694

142 906

142 906

154 565

154 565

159 235

159 235

162 406

162 406

1 026 287

1 026 287

V zgornji razpredelnici so prikazane zgornje meje večletnega finančnega okvira v tekočih cenah. Proračunsko leto 2017 je bilo četrto leto v večletnem finančnem okviru 2014–2020. Skupna zgornja meja za odobritve za prevzem obveznosti za leto 2017 je bila 155 631 milijonov EUR, kar ustreza 1,04 % BND EU, medtem ko je bila temu ustrezna zgornja meja odobritev plačil 142 906 milijonov EUR ali 0,95 % BND EU, kar je veljalo v celotnem proračunskem letu 2017.

Za večletni finančni okvir 2014–2020 je bil dosežen dogovor o novih določbah o prožnosti. Ena od novih določb je možnost prenosa neporabljene razlike do zgornjih mej za plačila v naslednja leta prek skupne razlike do zgornje meje za plačila v okviru tehnične prilagoditve večletnega finančnega okvira za naslednje leto. Zato so bila neporabljena sredstva iz leta 2015 (1 288 milijonov EUR v tekočih cenah) in leta 2016 (13 991 milijonov EUR v tekočih cenah) prenesena v obdobje 2018–2020, zgornje meje za leti 2015 in 2016 ter obdobje 2018–2020 pa so bile ustrezno prilagojene – glej zgoraj navedeno tehnično prilagoditev VFO za leto 2017 in tehnično prilagoditev za leto 2018 (COM(2017) 220 final z dne 24. maja 2017).

Komisija je 24. maja 2017 sprejela sporočilo o tehnični prilagoditvi finančnega okvira za leto 2018 v skladu z gibanjem BND (ESR 2010) (COM(2017) 220 final z dne 24. maja 2017). Po začetku veljavnosti Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2017/1123 o spremembi Uredbe (EU, Euratom) št. 1311/2013 o večletnem finančnem okviru (UL L 163, 24.6.2017, str. 1) na podlagi vmesnega pregleda/revizije so bili zneski, vključeni v sporočilo z dne 24. maja 2017 v zvezi z rezervo za nujno pomoč in instrumentom prilagodljivosti, posodobljeni in nadomeščeni v sporočilu z dne 15. septembra 2017 (COM(2017) 473 final). Prilagoditve zneskov v tem sporočilu izhajajo neposredno iz spremembe uredbe o večletnem finančnem okviru, ki je bila uvedena z Uredbo (EU, Euratom) 2017/1123, in niso odstopale od določb člena 6(4) uredbe o večletnem finančnem okviru, v skladu s katerimi dodatne tehnične prilagoditve, bodisi med zadevnim letom bodisi kot naknadni popravki v naslednjih letih, ki niso navedene v členu 6(1), niso mogoče. Novouvedena tehnična prilagoditev za instrument prilagodljivosti v skladu s členom 6(1)(f) je določena prvič.

Podrobne informacije o različnih razdelkih večletnega finančnega okvira so navedene spodaj:

Razdelek 1 – Pametna in vključujoča rast

Razdelek 1 – Pametna in vključujoča rast

Ta razdelek je razdeljen na dva ločena, a medsebojno povezana dela.

| 1a | Konkurenčnost za rast in delovna mesta, ki obsega odhodke za raziskave in inovacije, izobraževanje in usposabljanje, Instrument za povezovanje Evrope, socialno politiko, notranji trg in spremljajoče politike. |
| --- | --- |

1a

Konkurenčnost za rast in delovna mesta, ki obsega odhodke za raziskave in inovacije, izobraževanje in usposabljanje, Instrument za povezovanje Evrope, socialno politiko, notranji trg in spremljajoče politike.

| 1b | Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija, ki je namenjena povečanju konvergence najmanj razvitih držav članic in regij, dopolnjevanju strategije EU za trajnostni razvoj zunaj manj uspešnih regij in spodbujanju medregionalnega sodelovanja. |
| --- | --- |

1b

Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija, ki je namenjena povečanju konvergence najmanj razvitih držav članic in regij, dopolnjevanju strategije EU za trajnostni razvoj zunaj manj uspešnih regij in spodbujanju medregionalnega sodelovanja.

Razdelek 2 – Trajnostna rast: naravni viri

Razdelek 2 – Trajnostna rast: naravni viri

Razdelek 2 vključuje skupno kmetijsko in ribiško politiko ter okoljske ukrepe, zlasti program Life+.

Razdelek 3 – Varnost in državljanstvo

Razdelek 3 – Varnost in državljanstvo

Razdelek 3 (Varnost in državljanstvo) odraža vse večji pomen nekaterih področij, na katerih so bile EU dodeljene posebne naloge – pravosodje in notranje zadeve, varovanje meja, politika priseljevanja in azila, javno zdravje in varstvo potrošnikov, kultura, mladi, informacije in dialog z državljani.

Razdelek 4 – Evropa v svetu

Razdelek 4 – Evropa v svetu

Razdelek 4 zajema vse zunanje ukrepe, vključno z razvojnim sodelovanjem, humanitarno pomočjo ter instrumenti za predpristopno pomoč in sosedstvo. ERS ostaja zunaj proračuna EU in ni del večletnega finančnega okvira.

Razdelek 5 – Uprava

Razdelek 5 – Uprava

Ta razdelek krije upravne odhodke za vse institucije, pokojnine in evropske šole. Za vse druge institucije razen Komisije pomenijo ti stroški vse njihove odhodke.

Razdelek 6 – Nadomestila

Razdelek 6 – Nadomestila

V skladu s političnim dogovorom, da nove države članice ne postanejo neto plačnice v proračun ob samem začetku svojega članstva, so bila v tem razdelku predvidena nadomestila. Ta znesek je bil na razpolago za prenose tem državam, da bi se uravnotežili njihovi proračunski prejemki in prispevki.

Razdelek 9 – Posebni instrumenti

Razdelek 9 – Posebni instrumenti

Mehanizmi prilagodljivosti EU omogočajo, da uporabi potrebna sredstva za odzivanje na nepredvidene dogodke, kot so krizne in izredne razmere. Njihovo področje uporabe, dodelitev finančnih sredstev in načini delovanja so določeni v uredbi o večletnem finančnem okviru in medinstitucionalnem sporazumu. V sedanjih razmerah zmanjšanih odhodkov tudi zagotavljajo, da se proračunska sredstva lahko odzivajo na spreminjajoče se prednostne naloge, tako da se vsak euro porabi tam, kjer je najbolj potreben. Večina mehanizmov prilagodljivosti je zato zunaj večletnega finančnega okvira, uporabljena sredstva pa lahko presegajo zgornje meje odhodkov.

1.2.   PODROBNI RAZDELKI VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA (PROGRAMI)

PODROBNI RAZDELKI VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA (PROGRAMI)

Razdelki večletnega finančnega okvira so dodatno razčlenjeni na podrobne razdelke, ki ustrezajo glavnim programom porabe sredstev (npr. Obzorje 2020, Erasmus+ itd.). Osnovne pravne podlage za izvrševanje proračuna se sprejmejo na tej programski ravni. Programi so struktura, ki se običajno uporablja za poročanje o izvrševanju in rezultatih. Zato so bile tudi v teh poročilih o izvrševanju proračuna uvedene razpredelnice po programih (glej razpredelnice 4.6–4.10 v nadaljevanju).

4.6–4.10

1.3.   LETNI PRORAČUN

LETNI PRORAČUN

Komisija vsako leto oceni vse prihodke in odhodke institucij za naslednje leto ter pripravi predlog proračuna in ga pošlje proračunskemu organu. Na podlagi tega predloga proračuna Svet pripravi stališče, o katerem se nato pogajata obe veji proračunskega organa. Ko predsednik Evropskega parlamenta izjavi, da je skupni predlog proračuna dokončno sprejet, se lahko proračun začne izvrševati. V zadevnem letu se sprejmejo spremembe proračuna. Za izvrševanje proračuna je v glavnem odgovorna Komisija.

Struktura proračuna za Komisijo vsebuje upravne odobritve in odobritve za poslovanje. Druge institucije imajo zgolj upravne odobritve. Poleg tega sta v proračunu dve vrsti odobritev: nediferencirane in diferencirane. Nediferencirana sredstva se uporabljajo za financiranje poslov enoletne narave (ki so v skladu z načelom enoletnosti). Diferencirana sredstva se uporabljajo za uskladitev načela enoletnosti s potrebo po upravljanju večletnih poslov. Diferencirana sredstva se delijo na odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil:

| — | odobritve za prevzem obveznosti: krijejo skupne stroške pravnih obveznosti, prevzetih za tekoče proračunsko leto za posle, ki trajajo več let. Vendar se lahko proračunske obveznosti za ukrepe, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, razporedijo na več let v letne obroke, kadar tako določa temeljni akt; |
| --- | --- |

—

odobritve za prevzem obveznosti: krijejo skupne stroške pravnih obveznosti, prevzetih za tekoče proračunsko leto za posle, ki trajajo več let. Vendar se lahko proračunske obveznosti za ukrepe, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, razporedijo na več let v letne obroke, kadar tako določa temeljni akt;

| — | odobritve plačil: krijejo odhodke, ki nastanejo zaradi obveznosti, prevzetih v tekočem proračunskem letu in/ali prejšnjih proračunskih letih. |
| --- | --- |

—

odobritve plačil: krijejo odhodke, ki nastanejo zaradi obveznosti, prevzetih v tekočem proračunskem letu in/ali prejšnjih proračunskih letih.

V zaključnem računu so vrste financiranja združene v dve glavni postavki:

| — | končno sprejete proračunske odobritve in |
| --- | --- |

—

končno sprejete proračunske odobritve in

| — | dodatne odobritve, ki vsebujejo:






  — | prenose iz prejšnjega leta (finančna uredba omogoča nekaj primerov prenosa neporabljenih zneskov iz prejšnjega leta v tekoče leto) in |
| --- | --- | --- |

—

dodatne odobritve, ki vsebujejo:

—

prenose iz prejšnjega leta (finančna uredba omogoča nekaj primerov prenosa neporabljenih zneskov iz prejšnjega leta v tekoče leto) in

| — | namenske prejemke, ki izhajajo iz povračil, prispevkov tretjih oseb/držav v programe EU in dela, opravljenega za tretje osebe, dodelijo pa se neposredno v ustrezne proračunske vrstice za odhodke ter tvorijo tretji steber financiranja. |
| --- | --- |

—

namenske prejemke, ki izhajajo iz povračil, prispevkov tretjih oseb/držav v programe EU in dela, opravljenega za tretje osebe, dodelijo pa se neposredno v ustrezne proračunske vrstice za odhodke ter tvorijo tretji steber financiranja.

Vse vrste financiranja skupaj tvorijo razpoložljive odobritve.

1.4.   PRIHODKI

PRIHODKI

1.4.1.   
  Prihodki iz lastnih sredstev

Prihodki iz lastnih sredstev

Velika večina prihodkov prihaja iz lastnih sredstev, ki zajemajo naslednje kategorije:

| (1) | Tradicionalna lastna sredstva (TLS): običajno predstavljajo približno 15 % prihodkov iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(1)

Tradicionalna lastna sredstva (TLS): običajno predstavljajo približno 15 % prihodkov iz lastnih sredstev.

| (2) | Sredstva iz naslova davka na dodano vrednost (DDV): običajno predstavljajo približno 13 % prihodkov iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(2)

Sredstva iz naslova davka na dodano vrednost (DDV): običajno predstavljajo približno 13 % prihodkov iz lastnih sredstev.

| (3) | Sredstva iz naslova bruto nacionalnega dohodka (BND): običajno predstavljajo približno 72 % prihodkov iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(3)

Sredstva iz naslova bruto nacionalnega dohodka (BND): običajno predstavljajo približno 72 % prihodkov iz lastnih sredstev.

Lastna sredstva se dodeljujejo v skladu s pravili iz Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev EU (v nadaljnjem besedilu: SLS iz leta 2014). Ta sklep je začel veljati 1. oktobra 2016 in se uporablja retroaktivno od 1. januarja 2014. Učinki za leti 2014 in 2015 so bili upoštevani v proračunskem letu 2016.

Skupni znesek lastnih sredstev, dodeljenih Uniji za pokrivanje letnih odobrenih sredstev za plačila, ne sme presegati 1,20 % vsote BND vseh držav članic.

1.4.2.   
  Tradicionalna lastna sredstva (TLS)

Tradicionalna lastna sredstva (TLS)

Tradicionalna lastna sredstva (TLS) sestavljajo carine (obračunane na uvoz iz tretjih držav) in prelevmani na sladkor (ki jih plačujejo proizvajalci sladkorja za financiranje odhodkov skupne ureditve trga za sladkor), ki se zaračunajo gospodarskim subjektom in jih v imenu EU pobirajo države članice. Vendar države članice obdržijo 20 % teh sredstev kot nadomestilo za stroške zbiranja. Vsi ugotovljeni zneski tradicionalnih lastnih sredstev se morajo knjižiti na enega od računov, ki jih vodijo pristojni organi:

| — | na navadni račun iz člena 6(3) Uredbe št. 609/2014: vsi izterjani ali zajamčeni zneski, |
| --- | --- |

—

na navadni račun iz člena 6(3) Uredbe št. 609/2014: vsi izterjani ali zajamčeni zneski,

| — | na ločene račune, prav tako določene v navedenem členu: vsi zneski, ki še niso bili izterjani in/ali zajamčeni; na ta račun se lahko knjižijo tudi zajamčeni zneski, ki se izpodbijajo. |
| --- | --- |

—

na ločene račune, prav tako določene v navedenem členu: vsi zneski, ki še niso bili izterjani in/ali zajamčeni; na ta račun se lahko knjižijo tudi zajamčeni zneski, ki se izpodbijajo.

Tradicionalna lastna sredstva morajo države članice vknjižiti na račun Komisije pri zakladnici ali nacionalni centralni banki najpozneje prvi delovni dan po 19. dnevu drugega meseca, ki sledi mesecu, v katerem je bila upravičenost ugotovljena (ali izterjana, v primeru ločenega računa).

1.4.3.   
  Davek na dodano vrednost (DDV)

Davek na dodano vrednost (DDV)

Davek na dodano vrednost (DDV) se zaračunava od osnov za DDV držav članic, pri čemer so te osnove za ta namen usklajene v skladu s pravili EU. Vendar je osnova za DDV omejena na 50 % BND posamezne države članice. Veljavna enotna stopnja za DDV je določena v višini 0,30 %, razen za obdobje 2014–2020, ko je vpoklicna stopnja za Nemčijo, Nizozemsko in Švedsko določena v višini 0,15 %.

1.4.4.   
  Bruto nacionalni dohodek (BND)

Bruto nacionalni dohodek (BND)

Sredstva iz naslova bruto nacionalnega dohodka (BND) se uporabljajo za financiranje tistega dela proračuna, ki ga ne krije noben drug vir prihodkov. Od BND vsake države članice, ki se določi v skladu s pravili EU, se zaračuna enak odstotni delež.

Sredstva iz naslova DDV in BND se določijo na podlagi napovedi ustreznih osnov, oblikovanih ob pripravi predloga proračuna. Te napovedi se pozneje med zadevnim proračunskim letom pregledajo in posodobijo s spremembo proračuna. Pozitivne ali negativne razlike med zneski, ki jih dolgujejo države članice glede na dejanske osnove, in zneski, ki so bili dejansko plačani na osnovi (revidiranih) napovedi, Komisija vpokliče od držav članic za prvi delovni dan junija v drugem letu, ki sledi zadevnemu proračunskemu letu. Popravki dejanske osnove za DDV in BND so še vedno mogoči v naslednjih štirih letih, če ni izdan pridržek. Te pridržke je treba obravnavati kot morebitne terjatve do držav članic za negotove zneske, saj njihovega finančnega vpliva ni mogoče natančno oceniti. Ko se lahko določi natančni znesek, se vpokličejo ustrezna sredstva iz naslova DDV in BND v zvezi s saldi DDV in BND ali posameznimi zahtevki za plačilo.

1.4.5.   
  Popravek za Združeno kraljestvo

Popravek za Združeno kraljestvo

Mehanizem popravka proračunskega neravnovesja v dobro Združenega kraljestva (z zmanjšanjem njihovih plačil lastnih sredstev ob povečanju plačil drugih držav članic) je uvedel Evropski svet v Fontainebleauju (junija 1984). Nemčija, Avstrija, Švedska in Nizozemska so upravičene do znižanja zneska za financiranje popravka za Združeno kraljestvo (omejeno na eno četrtino njihovega običajnega deleža).

1.4.6.   
  Bruto znižanje

Bruto znižanje

Evropski svet je na zasedanju 7. in 8. februarja 2013 sklenil, da bi moralo za Dansko, Nizozemsko in Švedsko veljati bruto znižanje njihovih letnih prispevkov na osnovi BND za obdobje 2014–2020 in da bo za Avstrijo veljalo bruto znižanje le za obdobje 2014–2016. Letna znižanja so naslednja: za Dansko 130 milijonov EUR, Nizozemsko 695 milijonov EUR in Švedsko 185 milijonov EUR.

1.5.   IZRAČUN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

IZRAČUN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

Proračunski rezultat EU se vrne državam članicam v naslednjem letu kot odbitek od njihovih obveznosti za navedeno leto.

Vknjiženi zneski lastnih sredstev so zneski, knjiženi med letom na račune, ki so jih vlade držav članic odprle v imenu Komisije. V primeru presežka prihodki obsegajo tudi proračunski rezultat za preteklo proračunsko leto. Drugi prihodki se vknjižijo v zaključni račun na podlagi med letom dejansko prejetih zneskov.

Za namen izračuna proračunskega rezultata za zadevno leto odhodki obsegajo plačila na podlagi odobritev za zadevno leto in vse odobritve za navedeno leto, ki se prenesejo v naslednje leto. Plačila na podlagi odobritev za zadevno leto pomenijo plačila, ki jih računovodja izvede do 31. decembra zadevnega proračunskega leta. Za EKJS se upoštevajo plačila, ki so jih izvedle države članice med 16. oktobrom leta N – 1 in 15. oktobrom leta N, če je bil računovodja uradno obveščen o ustrezni obveznosti in plačilnem nalogu do 31. januarja leta N + 1. Za odhodke EKJS se lahko po kontrolah v državah članicah sprejme sklep o skladnosti.

Proračunski rezultat vsebuje dva elementa: rezultat EU in rezultat udeležbe držav Efte, ki spadajo v Evropski gospodarski prostor (EGP). V skladu s členom 1(1) Uredbe št. 608/2014 o določitvi izvedbenih ukrepov za sistem virov lastnih sredstev je ta rezultat razlika med:

| — | skupnimi prihodki, prejetimi za zadevno proračunsko leto, in |
| --- | --- |

—

skupnimi prihodki, prejetimi za zadevno proračunsko leto, in

| — | skupnimi plačili na podlagi odobritev za tekoče leto, skupaj s skupnim zneskom odobritev za navedeno leto, prenesenih v naslednje leto. |
| --- | --- |

—

skupnimi plačili na podlagi odobritev za tekoče leto, skupaj s skupnim zneskom odobritev za navedeno leto, prenesenih v naslednje leto.

Tako dobljenemu znesku se prišteje ali se od njega odšteje naslednje:

| — | čisti saldo razveljavljenih odobritev plačil, prenesenih iz prejšnjih let, in vseh plačil, ki zaradi nihanj tečaja eura presegajo nediferencirana sredstva, prenesena iz prejšnjega leta, |
| --- | --- |

—

čisti saldo razveljavljenih odobritev plačil, prenesenih iz prejšnjih let, in vseh plačil, ki zaradi nihanj tečaja eura presegajo nediferencirana sredstva, prenesena iz prejšnjega leta,

| — | razvoj namenskih prejemkov in |
| --- | --- |

—

razvoj namenskih prejemkov in

| — | neto pozitivne ali negativne tečajne razlike, zajete med letom. |
| --- | --- |

—

neto pozitivne ali negativne tečajne razlike, zajete med letom.

Odobritve, prenesene iz prejšnjega proračunskega leta, v zvezi s prispevki tretjih oseb in delom zanje, ki se po definiciji nikoli ne razveljavijo, so vključene kot dodatne odobritve za zadevno proračunsko leto. To pojasnjuje razliko med prenosi iz prejšnjega leta v poročilih o izvrševanju proračuna za leto N in prenosi v naslednje leto v poročilih o izvrševanju proračuna za leto N – 1. Ponovno razpoložljive odobritve po vračilu plačil se ne upoštevajo pri izračunu proračunskega rezultata.

Prenesene odobritve plačil vključujejo: samodejne prenose in prenose na podlagi sklepa. Pri razveljavljenih neporabljenih odobritvah plačil, prenesenih iz prejšnjega leta, so prikazane razveljavljene odobritve, ki so bile prenesene samodejno in na podlagi sklepa.

1.6.   USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

| v milijonih EUR |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | 8 082 | 1 733 |
| Prihodki | | |
| Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane | (4 408 ) | (1 969 ) |
| Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu | 10 739 | 3 363 |
| Prehodno nezaračunani prihodki (čisti) | (257) | 611 |
| Odhodki | | |
| Vnaprej vračunani odhodki (čisti) | 3 725 | 10 678 |
| Odhodki prejšnjega leta, plačani v tekočem letu | (3 574 ) | (7 656 ) |
| Čisti učinek predhodnega financiranja | (12 059 ) | (468) |
| Odobritve plačil, prenesene v naslednje leto | (3 373 ) | (3 102 ) |
| Plačila, izvedena iz prenosov, in razveljavljene neporabljene odobritve plačil | 1 784 | 1 379 |
| Gibanje rezervacij | 6 752 | 3 962 |
| Drugo | (6 676 ) | (2 142 ) |
| Poslovni izid agencij in ESPJ | (179) | 16 |
| PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO | 555 | 6 405 |

v milijonih EUR

2017

2016

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

8 082

8 082

1 733

1 733

Prihodki

Prihodki

Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane

Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane

(4 408 )

(4 408 )

(1 969 )

(1 969 )

Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu

Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu

10 739

10 739

3 363

3 363

Prehodno nezaračunani prihodki (čisti)

Prehodno nezaračunani prihodki (čisti)

(257)

(257)

611

611

Odhodki

Odhodki

Vnaprej vračunani odhodki (čisti)

Vnaprej vračunani odhodki (čisti)

3 725

3 725

10 678

10 678

Odhodki prejšnjega leta, plačani v tekočem letu

Odhodki prejšnjega leta, plačani v tekočem letu

(3 574 )

(3 574 )

(7 656 )

(7 656 )

Čisti učinek predhodnega financiranja

Čisti učinek predhodnega financiranja

(12 059 )

(12 059 )

(468)

(468)

Odobritve plačil, prenesene v naslednje leto

Odobritve plačil, prenesene v naslednje leto

(3 373 )

(3 373 )

(3 102 )

(3 102 )

Plačila, izvedena iz prenosov, in razveljavljene neporabljene odobritve plačil

Plačila, izvedena iz prenosov, in razveljavljene neporabljene odobritve plačil

1 784

1 784

1 379

1 379

Gibanje rezervacij

Gibanje rezervacij

6 752

6 752

3 962

3 962

Drugo

Drugo

(6 676 )

(6 676 )

(2 142 )

(2 142 )

Poslovni izid agencij in ESPJ

Poslovni izid agencij in ESPJ

(179)

(179)

16

16

PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO

PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO

555

555

6 405

6 405

Poslovni izid za zadevno leto se v skladu s finančno uredbo izračuna po načelih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka, proračunski rezultat pa na podlagi pravil prilagojenega računovodstva na podlagi nastanka plačil. Ker tako poslovni izid kot proračunski rezultat izvirata iz istih osnovnih poslov, je za kontrolo koristno preveriti, ali ju je mogoče uskladiti.

Uskladitvene postavke – prihodki

Uskladitvene postavke – prihodki

Dejanski proračunski prihodki za dano proračunsko leto ustrezajo prihodkom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih med letom, in zneskom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih v prejšnjih letih. Zato je treba pri uskladitvi upravičenosti, ki so bile ugotovljene v tekočem letu, a še niso bile pobrane, odšteti od poslovnega izida, saj niso del proračunskih prihodkov. Nasprotno pa je treba upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu, pri uskladitvi prišteti k poslovnemu izidu.

Prehodno nezaračunane prihodke sestavljajo predvsem prehodno nezaračunani prihodki za kmetijstvo, lastna sredstva, obresti in dividende. Upošteva se samo čisti učinek, tj. prehodno nezaračunani prihodki za tekoče leto, zmanjšani za stornirane prehodno nezaračunane prihodke iz prejšnjega leta.

Uskladitvene postavke – odhodki

Uskladitvene postavke – odhodki

Vnaprej vračunani odhodki so sestavljeni pretežno iz odhodkov, vračunanih vnaprej ob časovnem preseku ob koncu leta, tj. upravičenih odhodkov, ki so jih imeli upravičenci do sredstev EU, vendar jih še niso prijavili Komisiji. Upošteva se samo čisti učinek, tj. vnaprej vračunani odhodki za tekoče leto, zmanjšani za razveljavljene vnaprej vračunane odhodke iz prejšnjega leta. Plačila, izvedena v tekočem letu, za račune, vknjižene v prejšnjih letih, so del proračunskih odhodkov tekočega leta, zato jih je treba pri uskladitvi prišteti k poslovnemu izidu.

Čisti učinek predhodnega financiranja je kombinacija (1) novih zneskov predhodnega financiranja, plačanih v tekočem letu in pripoznanih za proračunske odhodke zadevnega leta, ter (2) obračuna predhodnega financiranja na podlagi upravičenih stroškov, sprejetih v tekočem letu. Slednji so odhodek v smislu računovodstva na podlagi poslovnega dogodka, niso pa odhodek za proračunsko računovodstvo, saj je bilo plačilo prvotnega predhodnega financiranja že upoštevano kot proračunski odhodek v času njegovega plačila.

Poleg plačil na podlagi odobritev za zadevno leto je treba v izračunu proračunskega rezultata za zadevno leto upoštevati tudi odobritve za zadevno leto, ki se prenesejo v naslednje leto (v skladu s členom 1(1) Uredbe št. 608/2014). Enako velja za proračunska plačila, izvedena v tekočem letu iz prenosov iz preteklih let, in za razveljavljene neporabljene odobritve plačil.

Gibanje rezervacij se nanaša na ocene ob koncu leta v računovodskih izkazih (zlasti za prejemke zaposlenih), ki ne vplivajo na proračunsko računovodstvo. Drugi uskladitveni zneski obsegajo različne elemente, kot so amortizacija sredstev, pridobitve sredstev, plačilo kapitalskih zakupnin in finančne udeležbe, ki se v proračunskem računovodstvu in računovodstvu na podlagi nastanka poslovnega dogodka obravnavajo različno.

2.   IZVRŠEVANJE PRORAČUNA EU ZA LETO 2017 – KOMENTAR

2.1.   PRIHODKI

PRIHODKI

V prvotnem sprejetem proračunu EU, ki ga je predsednik Evropskega parlamenta podpisal 1. decembra 2016, so odobritve plačil znašale 134 490 milijonov EUR, z lastnimi sredstvi pa naj bi se financiralo 131 718 milijonov EUR. Ocene prihodkov in odhodkov v prvotnem proračunu se med proračunskim letom navadno spreminjajo, te prilagoditve pa so predstavljene v spremembah proračuna. Popravki lastnih sredstev iz naslova BND zagotavljajo, da se v proračunu predvideni prihodki natanko ujemajo s predvidenimi odhodki. V skladu z načelom uravnoteženosti morajo biti proračunski prihodki in odhodki (odobritve plačil) namreč uravnoteženi.

Leta 2017 je bilo sprejetih šest sprememb proračuna. Ob upoštevanju teh sprememb proračuna so končni sprejeti prihodki v proračunu za leto 2017 znašali 126 771 milijonov EUR. Zaradi presežka iz prejšnjega proračunskega leta, znatnega znižanja odobritev plačil, precejšnjih zneskov pobranih glob in drugih prispevkov se je izravnalni prispevek držav članic iz naslova BND v letu 2017 zmanjšal (115 484 milijonov EUR).

Kar zadeva rezultat pri lastnih sredstvih, so bila zbrana tradicionalna lastna sredstva zelo blizu napovedanim zneskom. To je mogoče pojasniti predvsem s spremembo proračunskih ocen v času, ko je bila pripravljena sprememba proračuna št. 6/2017 (v skladu z novimi napovedmi iz pomladi 2017).

Končna plačila držav članic iz naslova DDV in BND so bila prav tako blizu končne proračunske ocene. Razlike med napovedanimi in dejansko vplačanimi zneski so posledica razlik med tečaji eura, uporabljenimi za namene proračuna, in veljavnimi tečaji v času, ko so države članice, ki niso članice EMU, dejansko izvedle plačila.

Kar zadeva salde DDV in BND, je bil uveden nov postopek. Zadevna pravila so določena v členu 10b uredbe o dajanju na razpolago (Uredba št. 609/2014). Novi postopek ne vključuje spremembe proračuna, zato Komisija zahtevke za plačilo neto zneskov predloži državam članicam neposredno. Vpliv na proračun EU je bil blizu nič zaradi novega sistema pobota.

Postavka „prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi EU“ se nanaša predvsem na prihodke iz finančnih popravkov (skladi ESI, EKJS in EKSRP), sodelovanje tretjih držav v raziskovalnih programih ter druge prispevke in nadomestila za programe/dejavnosti EU.Pomemben del tega zneska so namenski prejemki, ki običajno povzročijo vnos dodatnih odobritev na strani odhodkov. Leta 2017 so ti prispevki in nadomestila izvirali predvsem iz povračil za strukturna sredstva (6,7 milijarde EUR), potrditev obračunov v zvezi s sredstvi za kmetijstvo (1,9 milijarde EUR), prispevkov držav članic ali tretjih podpisnic posebnih sporazumov (1,6 milijarde EUR) in prispevkov programom EU (1 milijarda EUR).

Prihodki od glob se nanašajo predvsem na globe na področju konkurence.

2.2.   ODHODKI

ODHODKI

Cilj proračuna za leto 2017 je bil doseči pravo ravnovesje med izvajanjem tekočih programov in reševanjem novejših izzivov. Zato je temeljil na prevzetih obveznostih iz prejšnjih let in uporabi obstoječih možnosti za prožnost pri odzivanju na izzive v skladu z večletnim finančnim okvirom 2014–2020 (VFO).

V skladu z letnim razvojem, predvidenim v VFO, so bile odobritve za prevzem obveznosti, predlagane v predlogu proračuna, določene na 157,7 milijarde EUR (1,7 % več kot v proračunu za leto 2016), odobritve plačil pa na 134,9 milijarde EUR (- 6,2 %), kar ustreza 1,05 % oziroma 0,90 % BND EU. Povečanje odobritev za prevzem obveznosti je bilo 4,8-odstotno po „nevtralizaciji“ učinka reprogramiranja letnega obroka Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, Sklada za azil, migracije in vključevanje ter Sklada za notranjo varnost iz leta 2014. Precejšnje zmanjšanje skupnih plačil v glavnem odraža zaključek izvajanja programov iz VFO 2007–2013 ter počasno izvajanje nove generacije programov na nekaterih področjih politike.

Med letom so se odobritve za prevzem obveznosti povečale za 500 milijonov EUR na podlagi spremembe proračuna št. 3/2017 za pobudo za zaposlovanje mladih in spremembe proračuna št. 5/2017 za začetno dodelitev zneska v višini 275 milijonov EUR Jamstvenemu skladu EFSD.

Po težavnih razmerah v letu 2016, ko so odobritve plačil presegale potrebe, leto pa se je končalo z velikim presežkom, je Komisija najprej ugotovila enako počasen napredek pri vlogah za plačilo v letu 2017 in je ukrepala, da bi ustrezno prilagodila proračun. Zato je bil 9. oktobra 2017 predložen predlog spremembe proračuna št. 6/2017, v katerem je bilo predlagano znižanje ravni odobritev plačil za 7,7 milijarde EUR, od tega 5,9 milijarde EUR v proračunskih vrsticah iz podrazdelka 1b Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija, deloma pa v razdelkih 2 Trajnostna rast: naravni viri, 3 Varnost in državljanstvo ter 4 Evropa v svetu, pa tudi v Solidarnostnem skladu Evropske unije (EUSF).

Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

Trajnostna rast: naravni viri,

Varnost in državljanstvo

Evropa v svetu

Izvrševanje razpoložljivih odobritev v letu 2017

Izvrševanje razpoložljivih odobritev v letu 2017

Leta 2017 je bilo izvrševanje za vse vrste odobritev (proračun, prenosi iz leta 2017 in namenski prejemki) 97-odstotno za obveznosti in 93,9-odstotno za plačila. Leta 2017 so bile odobritve iz proračuna izvršene v celoti (98,35 % za plačila), kar je dober rezultat glede na negotovosti, ki so prevladovale v letu 2016 in večino leta 2017. Ob predpostavki, da bodo zneski, preneseni v leto 2018, v celoti porabljeni, se stopnja izvrševanja poveča na 99,9 % odobritev za prevzem obveznosti in 99,8 % odobritev plačil.

Za podrazdelek 1b Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija je finančno izvrševanje programov za obdobje 2014–2020 precej napredovalo v primerjavi z letom 2016, za programe za obdobje 2007–2013 pa so bila izvršena prva zaključna plačila. Zmanjšanje odobritev plačil na podlagi spremembe proračuna št. 6/2017 je bilo v celoti izravnano z uporabo namenskih prejemkov iz postopka potrditve obračunov, končni znesek, porabljen za plačila, pa je bil skoraj enak prvotno predvidenemu proračunu.

Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

V razdelku 2 Trajnostna rast: naravni viri se je finančno izvrševanje novih programov v okviru EKSRP prav tako povečalo v primerjavi z letom 2016.

Trajnostna rast: naravni viri

Neporavnane obveznosti

Neporavnane obveznosti

Na koncu leta 2017 so neporavnane obveznosti (RAL, zneski, za katere je bila prevzeta obveznosti, vendar še niso bili plačani) znašale 267 milijard EUR. Povečanje za več kot 28 milijard EUR v primerjavi s koncem leta 2016 je večje od pričakovanj, saj je vrzel med prevzetimi obveznostmi in izvršenimi plačili večja od prvotno predvidene zaradi zmanjšanja plačil v spremembi proračuna št. 6/2017. Vendar povečanje neporavnanih obveznosti ni nič nenavadnega, saj se odobritve za prevzem obveznosti povečajo vsako leto, kot je predvideno v večletnem finančnem okviru. V letu 2018 se glede na razliko med odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami plačil, določenimi v proračunu, pričakuje nadaljnje povečanje neporavnanih obveznosti. Vendar bi moralo biti to povečanje bistveno manjše kot leta 2017, saj je vrzel med odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami plačil v sprejetem proračunu za leto 2018 manjša. Poleg tega se bodo zahtevki za plačilo na področju razdelka 1b Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija predvidoma povečali zaradi uporabe pravila o samodejnem prenehanju obveznosti leta N + 3.

Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

Podrobnejša analiza proračunskih popravkov, njihovo ozadje in utemeljitev ter učinek so predstavljeni v poročilu Komisije o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju za leto 2017, in sicer v delu A, ki daje splošni pregled na ravni proračuna, in delu B, ki obravnava posamezne razdelke večletnega finančnega okvira (VFF).

Proračunski rezultat

Proračunski rezultat

Proračunski rezultat leta 2017, ki je bil najnižji v zgodovini, je znašal 0,56 milijarde EUR, izvira pa predvsem iz strani prihodkov, pri čemer so bili pomembni prihodki od prispevkov in nadomestil v letu 2017 (12,2 milijarde EUR), ki so nastali na podlagi povračil za strukturne sklade (6,7 milijarde EUR), potrditev obračunov v zvezi s kmetijskimi skladi (1,9 milijarde EUR), prispevkov držav članic ali tretjih podpisnic posebnih sporazumov (1,6 milijarde EUR) in prispevkov programom EU (1 milijarda EUR). Odobritve plačil so dosegle popolno izvrševanje (98,35 %), neporabljeni zneski so se lahko prenesli v leto 2018, znesek, ki ni bil uporabljen, pa je nepomemben.

3.   IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH PRIHODKOV EU

3.1.   POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNSKIH PRIHODKOV EU

POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNSKIH PRIHODKOV EU

| v milijonih EUR |
| --- |
| | Odobritve prihodkov | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki | Prejemki kot % proračuna | Ne- poravnano |
| Naslov | Prvotni sprejeti proračun | Končni sprejeti proračun | Tekoče leto | Prenosi | Skupaj | Iz upravičenosti za tekoče leto | Iz prenesenih upravičenosti | Skupaj | |
| 1 | Lastna sredstva | 131 718 | 115 484 | 115 429 | 26 | 115 455 | 115 414 | 2 | 115 416 | 100 % | 39 |
| 3 | Presežki, neporabljena sredstva in popravki | — | 6 405 | 6 416 | — | 6 416 | 6 416 | — | 6 416 | 100 % | — |
| 4 | Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Unije | 1 490 | 1 490 | 1 488 | 7 | 1 495 | 1 478 | 7 | 1 484 | 100 % | 11 |
| 5 | Prihodki iz upravnega poslovanja institucij | 70 | 70 | 590 | 21 | 611 | 572 | 15 | 587 | 836 % | 24 |
| 6 | Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Unije | 60 | 60 | 12 228 | 275 | 12 504 | 12 061 | 118 | 12 179 | 20 299  % | 324 |
| 7 | Zamudne obresti in globe | 1 120 | 3 230 | 4 823 | 6 564 | 11 387 | 541 | 3 032 | 3 573 | 111 % | 7 814 |
| 8 | Najemanje in dajanje posojil | 7 | 7 | 39 | 5 | 43 | 24 | 5 | 28 | 410 % | 15 |
| 9 | Razni prihodki | 25 | 25 | 6 | 9 | 15 | 4 | 4 | 8 | 30 % | 7 |
| Skupaj | 134 490 | 126 771 | 141 020 | 6 906 | 147 926 | 136 509 | 3 182 | 139 691 | 110 % | 8 235 |

v milijonih EUR

Odobritve prihodkov

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

Prejemki kot % proračuna

Ne- poravnano

Naslov

Prvotni sprejeti proračun

Končni sprejeti proračun

Tekoče leto

Prenosi

Skupaj

Iz upravičenosti za tekoče leto

Iz prenesenih upravičenosti

Skupaj

1

Lastna sredstva

131 718

115 484

115 429

26

115 455

115 414

2

115 416

100 %

39

3

Presežki, neporabljena sredstva in popravki

—

6 405

6 416

—

6 416

6 416

—

6 416

100 %

—

4

Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Unije

1 490

1 490

1 488

7

1 495

1 478

7

1 484

100 %

11

5

Prihodki iz upravnega poslovanja institucij

70

70

590

21

611

572

15

587

836 %

24

6

Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Unije

60

60

12 228

275

12 504

12 061

118

12 179

20 299  %

324

7

Zamudne obresti in globe

1 120

3 230

4 823

6 564

11 387

541

3 032

3 573

111 %

7 814

8

Najemanje in dajanje posojil

7

7

39

5

43

24

5

28

410 %

15

9

Razni prihodki

25

25

6

9

15

4

4

8

30 %

7

Skupaj

Skupaj

134 490

134 490

126 771

126 771

141 020

141 020

6 906

6 906

147 926

147 926

136 509

136 509

3 182

3 182

139 691

139 691

110 %

110 %

8 235

8 235

4.   IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH ODHODKOV EU

4.1.   VFO: RAZČLENITEV TER SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL

VFO: RAZČLENITEV TER SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL

| v milijonih EUR |
| --- |
| Razdelek VFO | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| Proračunske odobritve | Dodatne odobritve | Razpoložljive odobritve skupaj | Proračunske odobritve | Dodatne odobritve | Razpoložljive odobritve skupaj |
| Prvotni sprejeti proračun | Spremembe proračuna in prerazporeditve | Končni sprejeti proračun | Prenosi | Namenski prejemki | | Prvotni sprejeti proračun | Spremembe proračuna in prerazporeditve | Končni sprejeti proračun | Prenosi | Namenski prejemki | |
| 1 | 2 | 3 = 1 + 2 | 4 | 5 | 6 = 3 + 4 + 5 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 | 11 | 12 = 9 + 10 + 11 |
| 1 | Pametna in vključujoča rast | 74 899 | 500 | 75 399 | 0 | 9 782 | 85 181 | 56 522 | (6 682 ) | 49 840 | 130 | 11 198 | 61 168 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 21 312 | — | 21 312 | 0 | 3 195 | 24 508 | 19 321 | 744 | 20 065 | 117 | 4 188 | 24 370 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 53 587 | 500 | 54 087 | — | 6 586 | 60 673 | 37 201 | (7 426 ) | 29 775 | 13 | 7 009 | 36 797 |
| 2 | Trajnostna rast: naravni viri | 58 584 | (15) | 58 569 | 433 | 3 804 | 62 806 | 54 914 | (447) | 54 467 | 635 | 3 473 | 58 575 |
| | od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila | 42 613 | (2) | 42 611 | 433 | 2 786 | 45 830 | 42 563 | (5) | 42 558 | 630 | 2 786 | 45 975 |
| 3 | Varnost in državljanstvo | 4 284 | — | 4 284 | — | 188 | 4 472 | 3 787 | (994) | 2 793 | 11 | 189 | 2 994 |
| 4 | Evropa v svetu | 10 162 | 551 | 10 713 | 109 | 1 560 | 12 382 | 9 483 | (545) | 8 938 | 120 | 1 887 | 10 944 |
| 5 | Uprava | 9 395 | 0 | 9 395 | 2 | 794 | 10 190 | 9 395 | (2) | 9 392 | 786 | 798 | 10 977 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 3 921 | — | 3 921 | 0 | 423 | 4 344 | 3 921 | — | 3 921 | 494 | 426 | 4 841 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Posebni instrumenti | 534 | 938 | 1 472 | 31 | 41 | 1 544 | 390 | 951 | 1 341 | 32 | 41 | 1 414 |
| Skupaj | 157 858 | 1 974 | 159 831 | 575 | 16 169 | 176 576 | 134 490 | (7 720 ) | 126 771 | 1 714 | 17 585 | 146 071 |

v milijonih EUR

Razdelek VFO

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

Proračunske odobritve

Dodatne odobritve

Razpoložljive odobritve skupaj

Proračunske odobritve

Dodatne odobritve

Razpoložljive odobritve skupaj

Prvotni sprejeti proračun

Spremembe proračuna in prerazporeditve

Končni sprejeti proračun

Prenosi

Namenski prejemki

Prvotni sprejeti proračun

Spremembe proračuna in prerazporeditve

Končni sprejeti proračun

Prenosi

Namenski prejemki

1

2

3 = 1 + 2

4

5

6 = 3 + 4 + 5

7

8

9 = 7 + 8

10

11

12 = 9 + 10 + 11

1

Pametna in vključujoča rast

74 899

500

75 399

0

9 782

85 181

56 522

(6 682 )

49 840

130

11 198

61 168

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

21 312

21 312

—

—

21 312

21 312

0

0

3 195

3 195

24 508

24 508

19 321

19 321

744

744

20 065

20 065

117

117

4 188

4 188

24 370

24 370

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

53 587

53 587

500

500

54 087

54 087

—

—

6 586

6 586

60 673

60 673

37 201

37 201

(7 426 )

(7 426 )

29 775

29 775

13

13

7 009

7 009

36 797

36 797

2

Trajnostna rast: naravni viri

58 584

(15)

58 569

433

3 804

62 806

54 914

(447)

54 467

635

3 473

58 575

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

42 613

42 613

(2)

(2)

42 611

42 611

433

433

2 786

2 786

45 830

45 830

42 563

42 563

(5)

(5)

42 558

42 558

630

630

2 786

2 786

45 975

45 975

3

Varnost in državljanstvo

4 284

—

4 284

—

188

4 472

3 787

(994)

2 793

11

189

2 994

4

Evropa v svetu

10 162

551

10 713

109

1 560

12 382

9 483

(545)

8 938

120

1 887

10 944

5

Uprava

9 395

0

9 395

2

794

10 190

9 395

(2)

9 392

786

798

10 977

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

3 921

3 921

—

—

3 921

3 921

0

0

423

423

4 344

4 344

3 921

3 921

—

—

3 921

3 921

494

494

426

426

4 841

4 841

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Posebni instrumenti

534

938

1 472

31

41

1 544

390

951

1 341

32

41

1 414

Skupaj

Skupaj

157 858

157 858

1 974

1 974

159 831

159 831

575

575

16 169

16 169

176 576

176 576

134 490

134 490

(7 720 )

(7 720 )

126 771

126 771

1 714

1 714

17 585

17 585

146 071

146 071

4.2.   VFO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI

VFO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI

| v milijonih EUR |
| --- |
| Razdelek VFO | | Prevzete obveznosti | Odobritve, prenesene v leto 2018 | Odobritve, ki zapadejo |
| Razpoložljive odobritve skupaj | Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Namenski prejemki | Prenosi na podlagi sklepa | Skupaj | Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 | 11 | 12 | 13 = 10 + 11 + 12 |
| 1 | Pametna in vključujoča rast | 85 181 | 75 356 | 0 | 7 912 | 83 268 | 98 % | 1 870 | 27 | 1 897 | 16 | — | 0 | 16 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 24 508 | 21 301 | 0 | 1 353 | 22 654 | 92 % | 1 842 | 4 | 1 846 | 8 | — | 0 | 8 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 60 673 | 54 056 | — | 6 559 | 60 614 | 100 % | 28 | 23 | 51 | 8 | — | — | 8 |
| 2 | Trajnostna rast: naravni viri | 62 806 | 58 100 | 426 | 2 334 | 60 859 | 97 % | 1 470 | 451 | 1 920 | 19 | 8 | — | 27 |
| | od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila | 45 830 | 42 150 | 426 | 2 183 | 44 759 | 98 % | 603 | 451 | 1 054 | 10 | 8 | — | 18 |
| 3 | Varnost in državljanstvo | 4 472 | 4 035 | — | 89 | 4 124 | 92 % | 99 | 247 | 345 | 2 | — | 0 | 2 |
| 4 | Evropa v svetu | 12 382 | 10 710 | 108 | 997 | 11 814 | 95 % | 563 | 2 | 565 | 1 | 1 | 0 | 3 |
| 5 | Uprava | 10 190 | 9 270 | 2 | 522 | 9 794 | 96 % | 272 | — | 272 | 125 | 0 | — | 125 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 4 344 | 3 838 | 0 | 303 | 4 142 | 95 % | 120 | 0 | 120 | 83 | 0 | 0 | 83 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Posebni instrumenti | 1 544 | 1 259 | 31 | — | 1 291 | 84 % | 41 | 62 | 103 | 151 | — | — | 151 |
| Skupaj | 176 576 | 158 730 | 567 | 11 854 | 171 150 | 97 % | 4 315 | 788 | 5 103 | 314 | 9 | 0 | 323 |

v milijonih EUR

Razdelek VFO

Prevzete obveznosti

Odobritve, prenesene v leto 2018

Odobritve, ki zapadejo

Razpoložljive odobritve skupaj

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Namenski prejemki

Prenosi na podlagi sklepa

Skupaj

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10

11

12

13 = 10 + 11 + 12

1

Pametna in vključujoča rast

85 181

75 356

0

7 912

83 268

98 %

1 870

27

1 897

16

—

0

16

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

24 508

24 508

21 301

21 301

0

0

1 353

1 353

22 654

22 654

92 %

92 %

1 842

1 842

4

4

1 846

1 846

8

8

—

0

0

8

8

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

60 673

60 673

54 056

54 056

—

—

6 559

6 559

60 614

60 614

100 %

100 %

28

28

23

23

51

51

8

8

—

—

8

8

2

Trajnostna rast: naravni viri

62 806

58 100

426

2 334

60 859

97 %

1 470

451

1 920

19

8

—

27

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

45 830

45 830

42 150

42 150

426

426

2 183

2 183

44 759

44 759

98 %

98 %

603

603

451

451

1 054

1 054

10

10

8

8

—

18

18

3

Varnost in državljanstvo

4 472

4 035

—

89

4 124

92 %

99

247

345

2

—

0

2

4

Evropa v svetu

12 382

10 710

108

997

11 814

95 %

563

2

565

1

1

0

3

5

Uprava

10 190

9 270

2

522

9 794

96 %

272

—

272

125

0

—

125

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

4 344

4 344

3 838

3 838

0

0

303

303

4 142

4 142

95 %

95 %

120

120

0

0

120

120

83

83

0

0

0

0

83

83

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

9

Posebni instrumenti

1 544

1 259

31

—

1 291

84 %

41

62

103

151

—

—

151

Skupaj

Skupaj

176 576

176 576

158 730

158 730

567

567

11 854

11 854

171 150

171 150

97 %

97 %

4 315

4 315

788

788

5 103

5 103

314

314

9

9

0

0

323

323

4.3.   VFO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL

VFO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL

| v milijonih EUR |
| --- |
| Razdelek VFO | | Izvršena plačila | Odobritve, prenesene v leto 2018 | Odobritve, ki zapadejo |
| Razpoložljive odobritve skupaj | Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Samodejni prenosi | Prenosi na podlagi sklepa | Namenski prejemki | Skupaj | Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 |
| 1 | Pametna in vključujoča rast | 61 168 | 49 698 | 111 | 7 220 | 57 030 | 93 % | 121 | — | 3 977 | 4 098 | 21 | 19 | 0 | 40 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 24 370 | 19 945 | 101 | 1 330 | 21 376 | 88 % | 108 | — | 2 858 | 2 966 | 12 | 16 | 0 | 28 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 36 797 | 29 754 | 11 | 5 890 | 35 654 | 97 % | 13 | — | 1 119 | 1 132 | 9 | 3 | — | 11 |
| 2 | Trajnostna rast: naravni viri | 58 575 | 53 889 | 626 | 2 228 | 56 743 | 97 % | 111 | 451 | 1 245 | 1 806 | 17 | 9 | — | 26 |
| | od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila | 45 975 | 41 992 | 621 | 2 081 | 44 695 | 97 % | 103 | 451 | 705 | 1 259 | 12 | 8 | — | 21 |
| 3 | Varnost in državljanstvo | 2 994 | 2 767 | 10 | 90 | 2 867 | 96 % | 11 | 5 | 99 | 115 | 11 | 1 | 0 | 12 |
| 4 | Evropa v svetu | 10 944 | 8 610 | 116 | 1 067 | 9 793 | 89 % | 314 | 2 | 820 | 1 136 | 12 | 4 | — | 16 |
| 5 | Uprava | 10 977 | 8 486 | 720 | 451 | 9 656 | 88 % | 781 | 1 | 348 | 1 129 | 125 | 67 | — | 191 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 4 841 | 3 363 | 448 | 274 | 4 085 | 84 % | 475 | 0 | 152 | 627 | 83 | 46 | — | 128 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta | — | — | — | — | — | 0 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Posebni instrumenti | 1 414 | 1 241 | 32 | 18 | 1 291 | 91 % | 0 | — | 23 | 24 | 99 | 0 | — | 99 |
| Skupaj | 146 071 | 124 691 | 1 615 | 11 073 | 137 379 | 94 % | 1 338 | 458 | 6 512 | 8 308 | 284 | 99 | 0 | 384 |

v milijonih EUR

Razdelek VFO

Izvršena plačila

Odobritve, prenesene v leto 2018

Odobritve, ki zapadejo

Razpoložljive odobritve skupaj

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Samodejni prenosi

Prenosi na podlagi sklepa

Namenski prejemki

Skupaj

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

1

Pametna in vključujoča rast

61 168

49 698

111

7 220

57 030

93 %

121

—

3 977

4 098

21

19

0

40

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

24 370

24 370

19 945

19 945

101

101

1 330

1 330

21 376

21 376

88 %

88 %

108

108

—

—

2 858

2 858

2 966

2 966

12

12

16

16

0

0

28

28

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

36 797

36 797

29 754

29 754

11

11

5 890

5 890

35 654

35 654

97 %

97 %

13

13

—

1 119

1 119

1 132

1 132

9

9

3

3

—

11

11

2

Trajnostna rast: naravni viri

58 575

53 889

626

2 228

56 743

97 %

111

451

1 245

1 806

17

9

—

26

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

45 975

45 975

41 992

41 992

621

621

2 081

2 081

44 695

44 695

97 %

97 %

103

103

451

451

705

705

1 259

1 259

12

12

8

8

—

21

21

3

Varnost in državljanstvo

2 994

2 767

10

90

2 867

96 %

11

5

99

115

11

1

0

12

4

Evropa v svetu

10 944

8 610

116

1 067

9 793

89 %

314

2

820

1 136

12

4

—

16

5

Uprava

10 977

8 486

720

451

9 656

88 %

781

1

348

1 129

125

67

—

191

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

4 841

4 841

3 363

3 363

448

448

274

274

4 085

4 085

84 %

84 %

475

475

0

0

152

152

627

627

83

83

46

46

—

128

128

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta

—

—

—

—

—

0 %

0

—

—

—

—

—

—

—

9

Posebni instrumenti

1 414

1 241

32

18

1 291

91 %

0

—

23

24

99

0

—

99

Skupaj

Skupaj

146 071

146 071

124 691

124 691

1 615

1 615

11 073

11 073

137 379

137 379

94 %

94 %

1 338

1 338

458

458

6 512

6 512

8 308

8 308

284

284

99

99

0

0

384

384

4.4.   VFO: GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI (RAL)

VFO: GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI (RAL)

| v milijonih EUR |
| --- |
| Razdelek VFO | Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta | Obveznosti za tekoče leto | Neporavnane obveznosti ob koncu zadevnega leta skupaj |
| Obveznosti, prenesene iz prejšnjega leta | Sprostitve/revalorizacije/razveljavitve | Plačila | Neporavnane obveznosti ob koncu leta | Prevzete obveznosti v zadevnem letu | Plačila | Razveljavljene obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti | Neporavnane obveznosti ob koncu leta | |
| 1 | Pametna in vključujoča rast | 174 938 | (4 337 ) | (49 231 ) | 121 370 | 83 268 | (7 799 ) | (3) | 75 467 | 196 837 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 35 622 | (1 321 ) | (13 887 ) | 20 414 | 22 654 | (7 489 ) | (3) | 15 162 | 35 576 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 139 316 | (3 015 ) | (35 345 ) | 100 956 | 60 614 | (310) | (0) | 60 304 | 161 260 |
| 2 | Trajnostna rast: naravni viri | 33 947 | (180) | (11 860 ) | 21 907 | 60 859 | (44 882 ) | (0) | 15 977 | 37 883 |
| | od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila | 247 | (2) | (211) | 33 | 44 759 | (44 484 ) | — | 275 | 309 |
| 3 | Varnost in državljanstvo | 4 167 | (231) | (1 650 ) | 2 286 | 4 124 | (1 217 ) | — | 2 908 | 5 194 |
| 4 | Evropa v svetu | 24 974 | (517) | (6 662 ) | 17 795 | 11 814 | (3 131 ) | (1) | 8 682 | 26 478 |
| 5 | Uprava | 732 | (2) | (726) | 4 | 9 794 | (8 931 ) | (0) | 863 | 867 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 431 | 20 | (448) | 3 | 4 142 | (3 637 ) | 0 | 505 | 507 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Posebni instrumenti | 0 | (0) | (0) | — | 1 291 | (1 290 ) | — | 0 | 0 |
| Skupaj | 238 759 | (5 268 ) | (70 129 ) | 163 362 | 171 150 | (67 250 ) | (4) | 103 896 | 267 258 |

v milijonih EUR

Razdelek VFO

Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta

Obveznosti za tekoče leto

Neporavnane obveznosti ob koncu zadevnega leta skupaj

Obveznosti, prenesene iz prejšnjega leta

Sprostitve/revalorizacije/razveljavitve

Plačila

Neporavnane obveznosti ob koncu leta

Prevzete obveznosti v zadevnem letu

Plačila

Razveljavljene obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti

Neporavnane obveznosti ob koncu leta

1

Pametna in vključujoča rast

174 938

(4 337 )

(49 231 )

121 370

83 268

(7 799 )

(3)

75 467

196 837

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

35 622

35 622

(1 321 )

(1 321 )

(13 887 )

(13 887 )

20 414

20 414

22 654

22 654

(7 489 )

(7 489 )

(3)

(3)

15 162

15 162

35 576

35 576

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

139 316

139 316

(3 015 )

(3 015 )

(35 345 )

(35 345 )

100 956

100 956

60 614

60 614

(310)

(310)

(0)

(0)

60 304

60 304

161 260

161 260

2

Trajnostna rast: naravni viri

33 947

(180)

(11 860 )

21 907

60 859

(44 882 )

(0)

15 977

37 883

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

247

247

(2)

(2)

(211)

(211)

33

33

44 759

44 759

(44 484 )

(44 484 )

—

275

275

309

309

3

Varnost in državljanstvo

4 167

(231)

(1 650 )

2 286

4 124

(1 217 )

—

2 908

5 194

4

Evropa v svetu

24 974

(517)

(6 662 )

17 795

11 814

(3 131 )

(1)

8 682

26 478

5

Uprava

732

(2)

(726)

4

9 794

(8 931 )

(0)

863

867

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

431

431

20

20

(448)

(448)

3

3

4 142

4 142

(3 637 )

(3 637 )

0

0

505

505

507

507

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Posebni instrumenti

0

(0)

(0)

—

1 291

(1 290 )

—

0

0

Skupaj

Skupaj

238 759

238 759

(5 268 )

(5 268 )

(70 129 )

(70 129 )

163 362

163 362

171 150

171 150

(67 250 )

(67 250 )

(4)

(4)

103 896

103 896

267 258

267 258

4.5.   VFO: NEPORAVNANE OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA

VFO: NEPORAVNANE OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA

| v milijonih EUR |
| --- |
| Razdelek VFO | < 2011 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Skupaj |
| 1 | Pametna in vključujoča rast | 1 575 | 532 | 1 464 | 13 556 | 6 680 | 41 805 | 55 759 | 75 467 | 196 837 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 741 | 294 | 829 | 2 754 | 3 620 | 4 893 | 7 283 | 15 162 | 35 576 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 834 | 238 | 635 | 10 802 | 3 060 | 36 912 | 48 475 | 60 304 | 161 260 |
| 2 | Trajnostna rast: naravni viri | 227 | 58 | 76 | 992 | 496 | 5 470 | 14 588 | 15 977 | 37 883 |
| | od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila | — | — | — | — | 0 | 12 | 22 | 275 | 309 |
| 3 | Varnost in državljanstvo | 40 | 34 | 74 | 114 | 77 | 278 | 1 669 | 2 908 | 5 194 |
| 4 | Evropa v svetu | 1 036 | 543 | 1 054 | 2 232 | 2 675 | 4 226 | 6 030 | 8 682 | 26 478 |
| 5 | Uprava | — | — | — | 0 | 0 | 0 | 4 | 863 | 867 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 505 | 507 |
| 9 | Posebni instrumenti | — | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Skupaj | 2 878 | 1 166 | 2 668 | 16 893 | 9 928 | 51 779 | 78 050 | 103 896 | 267 258 |

v milijonih EUR

Razdelek VFO

< 2011

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Skupaj

1

Pametna in vključujoča rast

1 575

532

1 464

13 556

6 680

41 805

55 759

75 467

196 837

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

741

741

294

294

829

829

2 754

2 754

3 620

3 620

4 893

4 893

7 283

7 283

15 162

15 162

35 576

35 576

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

834

834

238

238

635

635

10 802

10 802

3 060

3 060

36 912

36 912

48 475

48 475

60 304

60 304

161 260

161 260

2

Trajnostna rast: naravni viri

227

58

76

992

496

5 470

14 588

15 977

37 883

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

—

—

—

—

—

—

0

0

12

12

22

22

275

275

309

309

3

Varnost in državljanstvo

40

34

74

114

77

278

1 669

2 908

5 194

4

Evropa v svetu

1 036

543

1 054

2 232

2 675

4 226

6 030

8 682

26 478

5

Uprava

—

—

—

0

0

0

4

863

867

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

0

0

0

0

0

0

3

505

505

507

507

9

Posebni instrumenti

—

—

—

—

—

—

—

0

0

Skupaj

Skupaj

2 878

2 878

1 166

1 166

2 668

2 668

16 893

16 893

9 928

9 928

51 779

51 779

78 050

78 050

103 896

103 896

267 258

267 258

4.6.   VFO PODROBNO: RAZČLENITEV IN SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL

VFO PODROBNO: RAZČLENITEV IN SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL

| v milijonih EUR |
| --- |
| Program | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| Proračunske odobritve | Dodatne odobritve | Razpoložljive odobritve skupaj | Proračunske odobritve | Dodatne odobritve | Razpoložljive odobritve skupaj |
| Prvotni sprejeti proračun | Spremembe proračuna in prerazporeditve | Končni sprejeti proračun | Preno- si | Namenski prejemki | | Prvotni sprejeti proračun | Spremembe proračuna in prerazporeditve | Končni sprejeti proračun | Preno- si | Namenski prejemki | |
| 1 | 2 | 3 = 1 + 2 | 4 | 5 | 6 = 3 + 4 + 5 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 | 11 | 12 = 9 + 10 + 11 |
| 1.1 | Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) | 2 661 | 0 | 2 661 | — | 39 | 2 700 | 2 317 | 150 | 2 467 | — | 39 | 2 506 |
| | Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo) | 897 | — | 897 | — | 148 | 1 045 | 688 | 162 | 850 | 3 | 255 | 1 108 |
| | Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER) | 323 | (0) | 322 | — | 19 | 341 | 426 | 298 | 724 | 0 | 19 | 743 |
| | Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus) | 607 | — | 607 | — | 17 | 625 | 697 | (60) | 637 | 2 | 19 | 658 |
| | Jedrska varnost in razgradnja | 138 | — | 138 | — | — | 138 | 150 | 204 | 354 | — | — | 354 |
| | Obzorje 2020 | 10 346 | 78 | 10 424 | — | 1 828 | 12 251 | 10 196 | (97) | 10 100 | 71 | 2 689 | 12 860 |
| | Program Euratoma za raziskave in usposabljanje | 341 | (0) | 341 | — | 112 | 452 | 348 | (1) | 347 | 20 | 152 | 518 |
| | Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME) | 349 | 0 | 349 | — | 32 | 381 | 369 | (119) | 250 | 2 | 71 | 324 |
| | Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+) | 2 064 | 6 | 2 070 | — | 388 | 2 458 | 1 887 | 40 | 1 927 | 7 | 441 | 2 375 |
| | Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) | 136 | — | 136 | — | 10 | 146 | 97 | (7) | 90 | 2 | 10 | 102 |
| | Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam | 137 | 7 | 144 | — | 5 | 149 | 117 | (0) | 117 | 5 | 5 | 127 |
| | IPE – energetika | 700 | (77) | 622 | — | 1 | 623 | 123 | (40) | 83 | 2 | 0 | 85 |
| | IPE – promet | 1 723 | (1) | 1 723 | — | 120 | 1 843 | 971 | 279 | 1 249 | 2 | 103 | 1 354 |
| | IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT) | 124 | 1 | 125 | — | 3 | 128 | 118 | (54) | 63 | 0 | 3 | 67 |
| | Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP) | — | — | — | — | 16 | 16 | 110 | 32 | 142 | — | 16 | 157 |
| | Decentralizirane agencije | 344 | (7) | 338 | — | 18 | 356 | 336 | (16) | 319 | — | 18 | 337 |
| | Drugi ukrepi in programi | 220 | (2) | 218 | — | 435 | 653 | 196 | 2 | 198 | 1 | 344 | 543 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 56 | (0) | 56 | — | 1 | 57 | 44 | (15) | 29 | — | 0 | 30 |
| | Posebne pristojnosti Komisije | 144 | (5) | 139 | 0 | 5 | 143 | 131 | (13) | 118 | — | 4 | 123 |
| Razdelek VFO 1.1 skupaj | 21 312 | (0) | 21 312 | 0 | 3 195 | 24 508 | 19 321 | 744 | 20 065 | 117 | 4 188 | 24 370 |
| 1.2 | Regionalna konvergenca (manj razvite regije) | 26 122 | (30) | 26 092 | — | 3 405 | 29 496 | 19 315 | (4 613 ) | 14 702 | — | 3 375 | 18 078 |
| | Regije v prehodu | 5 627 | (15) | 5 613 | — | 677 | 6 289 | 3 314 | (1 247 ) | 2 067 | — | 542 | 2 609 |
| | Konkurenčnost (bolj razvite regije) | 8 251 | 45 | 8 296 | — | 1 095 | 9 391 | 5 853 | (1 441 ) | 4 413 | — | 1 259 | 5 672 |
| | Najbolj oddaljene in redko poseljene regije | 222 | — | 222 | — | 29 | 251 | 140 | (14) | 126 | — | 35 | 161 |
| | Kohezijski sklad | 9 056 | — | 9 056 | — | 1 133 | 10 189 | 5 981 | 1 107 | 7 088 | — | 1 260 | 8 348 |
| | Evropsko teritorialno sodelovanje | 1 940 | — | 1 940 | — | 185 | 2 124 | 969 | (392) | 577 | — | 53 | 630 |
| | Tehnična pomoč | 216 | (0) | 216 | — | 1 | 217 | 190 | (23) | 167 | 13 | 1 | 180 |
| | Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) | 546 | — | 546 | — | 6 | 553 | 441 | (150) | 291 | 0 | 6 | 298 |
| | Pobuda za zaposlovanje mladih | — | 500 | 500 | — | 56 | 556 | 600 | (551) | 49 | — | 476 | 525 |
| | Instrument za povezovanje Evrope (IPE) | 1 593 | — | 1 593 | — | — | 1 593 | 383 | (93) | 290 | — | 2 | 292 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 13 | — | 13 | — | 0 | 13 | 14 | (9) | 5 | — | 0 | 5 |
| Razdelek VFO 1.2 skupaj | 53 587 | 500 | 54 087 | — | 6 586 | 60 673 | 37 201 | (7 426 ) | 29 775 | 13 | 7 009 | 36 797 |
| Razdelek VFO 1 skupaj | 74 899 | 500 | 75 399 | 0 | 9 782 | 85 181 | 56 522 | (6 682 ) | 49 840 | 130 | 11 198 | 61 168 |
| 2 | Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) | 42 613 | (2) | 42 611 | 433 | 2 786 | 45 830 | 42 563 | (5) | 42 558 | 630 | 2 786 | 45 975 |
| | Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) | 14 366 | (2) | 14 364 | — | 862 | 15 226 | 11 208 | (215) | 10 994 | 1 | 532 | 11 527 |
| | Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) | 912 | — | 912 | — | 133 | 1 045 | 577 | (192) | 385 | 0 | 133 | 519 |
| | Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije | 138 | (11) | 127 | — | 2 | 129 | 133 | 3 | 136 | — | 2 | 139 |
| | Okolje in podnebni ukrepi (LIFE) | 494 | — | 494 | — | 10 | 504 | 364 | (33) | 331 | 4 | 8 | 343 |
| | Decentralizirane agencije | 55 | (1) | 54 | — | 10 | 65 | 55 | (1) | 54 | — | 10 | 65 |
| | Drugi ukrepi | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 8 | — | 8 | — | 0 | 8 | 13 | (6) | 8 | — | 0 | 8 |
| | Posebni ukrepi | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 0 | — | 0 |
| Razdelek VFO 2 skupaj | 58 584 | (15) | 58 569 | 433 | 3 804 | 62 806 | 54 914 | (447) | 54 467 | 635 | 3 473 | 58 575 |
| 3 | Sklad za azil, migracije in vključevanje | 1 620 | (6) | 1 614 | — | 46 | 1 661 | 1 182 | (559) | 623 | 2 | 45 | 671 |
| | Potrošniki | 27 | — | 27 | — | 1 | 28 | 21 | (0) | 21 | 1 | 1 | 22 |
| | Ustvarjalna Evropa | 208 | 1 | 209 | — | 13 | 222 | 177 | 10 | 187 | 2 | 15 | 204 |
| | Nujna pomoč v Uniji | 200 | (1) | 199 | — | — | 199 | 219 | (1) | 218 | 0 | — | 218 |
| | Sklad za notranjo varnost | 739 | (4) | 735 | — | 61 | 796 | 748 | (350) | 398 | 2 | 60 | 460 |
| | Informacijski sistemi | 20 | 16 | 35 | — | 3 | 38 | 17 | 12 | 28 | — | 3 | 31 |
| | Pravosodje | 54 | (0) | 54 | — | 3 | 56 | 41 | (4) | 37 | 1 | 3 | 41 |
| | Pravice, enakost in državljanstvo | 63 | 1 | 64 | — | 2 | 65 | 47 | 6 | 53 | 1 | 2 | 55 |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | 31 | (2) | 30 | — | 2 | 31 | 31 | (3) | 28 | — | 2 | 30 |
| | Evropa za državljane | 26 | — | 26 | — | 1 | 27 | 26 | — | 26 | 0 | 1 | 27 |
| | Hrana in krma | 256 | 3 | 259 | — | 3 | 262 | 234 | 6 | 241 | 1 | 4 | 246 |
| | Zdravje | 65 | — | 65 | — | 2 | 67 | 58 | 1 | 59 | 1 | 2 | 62 |
| | Decentralizirane agencije | 863 | (6) | 858 | — | 51 | 909 | 864 | (99) | 765 | — | 51 | 816 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 12 | (2) | 10 | — | 0 | 10 | 19 | (6) | 14 | — | 1 | 14 |
| | Posebni ukrepi | 101 | — | 101 | — | 1 | 102 | 102 | (7) | 96 | 1 | 0 | 97 |
| Razdelek VFO 3 skupaj | 4 284 | (0) | 4 284 | — | 188 | 4 472 | 3 787 | (994) | 2 793 | 11 | 189 | 2 994 |
| 4 | Instrument za predpristopno pomoč (IPA II) | 2 115 | 4 | 2 118 | — | 76 | 2 195 | 1 716 | (330) | 1 386 | 4 | 414 | 1 805 |
| | Makrofinančna pomoč (MFA) | 46 | (6) | 40 | — | — | 40 | 46 | (35) | 10 | — | — | 10 |
| | Jamstveni sklad za zunanje ukrepe | 241 | — | 241 | — | 110 | 351 | 241 | — | 241 | — | 110 | 351 |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | 21 | (9) | 11 | — | 1 | 13 | 20 | (10) | 10 | — | 2 | 11 |
| | Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“ | 22 | (5) | 17 | — | — | 17 | 24 | (7) | 17 | — | — | 17 |
| | Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD) | — | 275 | 275 | — | 300 | 575 | — | 275 | 275 | — | 300 | 575 |
| | Evropski instrument sosedstva (ENI) | 2 440 | 40 | 2 481 | — | 54 | 2 535 | 2 358 | (374) | 1 984 | 5 | 59 | 2 048 |
| | Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI) | 3 168 | (17) | 3 151 | — | 47 | 3 198 | 2 769 | (140) | 2 629 | 13 | 74 | 2 716 |
| | Instrument partnerstva (PI) | 134 | 5 | 138 | — | 2 | 140 | 136 | (39) | 97 | 1 | 2 | 99 |
| | Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) | 189 | (5) | 184 | — | 4 | 188 | 168 | (9) | 159 | 3 | 3 | 166 |
| | Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP) | 273 | (13) | 260 | — | 11 | 272 | 294 | (36) | 258 | 3 | 10 | 271 |
| | Humanitarna pomoč | 945 | 335 | 1 280 | 99 | 769 | 2 148 | 1 146 | 247 | 1 393 | 91 | 728 | 2 211 |
| | Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP) | 327 | (41) | 287 | 9 | 55 | 351 | 294 | (35) | 259 | 0 | 55 | 313 |
| | Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC) | 62 | (11) | 51 | — | 3 | 54 | 81 | (11) | 71 | 0 | 3 | 74 |
| | Decentralizirane agencije | 20 | — | 20 | — | 0 | 20 | 20 | — | 20 | — | 0 | 20 |
| | Drugi ukrepi in programi | 84 | (1) | 83 | — | 126 | 209 | 93 | (27) | 66 | 0 | 127 | 193 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 9 | (1) | 8 | 1 | 0 | 9 | 11 | (3) | 9 | — | 0 | 9 |
| | Posebni ukrepi | 66 | (0) | 66 | — | 0 | 66 | 67 | (12) | 56 | — | 0 | 56 |
| Razdelek VFO 4 skupaj | 10 162 | 551 | 10 713 | 109 | 1 560 | 12 382 | 9 483 | (545) | 8 938 | 120 | 1 887 | 10 944 |
| 5 | Pokojnine | 1 790 | 12 | 1 802 | — | 0 | 1 802 | 1 790 | 12 | 1 802 | — | 0 | 1 802 |
| | Evropske šole | 185 | (1) | 184 | — | 14 | 198 | 185 | (1) | 184 | 1 | 14 | 199 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 5 | — | 5 | — | — | 5 | 5 | (3) | 2 | — | — | 2 |
| | Upravni odhodki Komisije | 3 494 | (11) | 3 483 | 1 | 357 | 3 841 | 3 494 | (10) | 3 484 | 292 | 358 | 4 134 |
| | Upravni odhodki drugih institucij | 3 921 | — | 3 921 | 0 | 423 | 4 344 | 3 921 | — | 3 921 | 494 | 426 | 4 841 |
| Razdelek VFO 5 skupaj | 9 395 | 0 | 9 395 | 2 | 794 | 10 190 | 9 395 | (2) | 9 392 | 786 | 798 | 10 977 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek VFO 6 skupaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Preneseni primanjkljaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek VFO 8 skupaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Rezerva za nujno pomoč | 315 | (253) | 62 | — | — | 62 | 315 | (216) | 99 | — | — | 99 |
| | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) | 169 | — | 169 | — | 41 | 210 | 25 | (25) | 0 | 0 | 41 | 42 |
| | Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF) | 50 | 1 191 | 1 241 | 31 | — | 1 273 | 50 | 1 191 | 1 241 | 31 | — | 1 273 |
| Razdelek VFO 9 skupaj | 534 | 938 | 1 472 | 31 | 41 | 1 544 | 390 | 951 | 1 341 | 32 | 41 | 1 414 |
| Skupaj | 157 858 | 1 974 | 159 831 | 575 | 16 169 | 176 576 | 134 490 | (7 720 ) | 126 771 | 1 714 | 17 585 | 146 071 |

v milijonih EUR

Program

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

Proračunske odobritve

Dodatne odobritve

Razpoložljive odobritve skupaj

Proračunske odobritve

Dodatne odobritve

Razpoložljive odobritve skupaj

Prvotni sprejeti proračun

Spremembe proračuna in prerazporeditve

Končni sprejeti proračun

Preno- si

Namenski prejemki

Prvotni sprejeti proračun

Spremembe proračuna in prerazporeditve

Končni sprejeti proračun

Preno- si

Namenski prejemki

1

2

3 = 1 + 2

4

5

6 = 3 + 4 + 5

7

8

9 = 7 + 8

10

11

12 = 9 + 10 + 11

1.1

Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI)

2 661

0

2 661

—

39

2 700

2 317

150

2 467

—

39

2 506

Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo)

897

—

897

—

148

1 045

688

162

850

3

255

1 108

Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER)

323

(0)

322

—

19

341

426

298

724

0

19

743

Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus)

607

—

607

—

17

625

697

(60)

637

2

19

658

Jedrska varnost in razgradnja

138

—

138

—

—

138

150

204

354

—

—

354

Obzorje 2020

10 346

78

10 424

—

1 828

12 251

10 196

(97)

10 100

71

2 689

12 860

Program Euratoma za raziskave in usposabljanje

341

(0)

341

—

112

452

348

(1)

347

20

152

518

Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME)

349

0

349

—

32

381

369

(119)

250

2

71

324

Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+)

2 064

6

2 070

—

388

2 458

1 887

40

1 927

7

441

2 375

Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI)

136

—

136

—

10

146

97

(7)

90

2

10

102

Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam

137

7

144

—

5

149

117

(0)

117

5

5

127

IPE – energetika

700

(77)

622

—

1

623

123

(40)

83

2

0

85

IPE – promet

1 723

(1)

1 723

—

120

1 843

971

279

1 249

2

103

1 354

IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT)

124

1

125

—

3

128

118

(54)

63

0

3

67

Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP)

—

—

—

—

16

16

110

32

142

—

16

157

Decentralizirane agencije

344

(7)

338

—

18

356

336

(16)

319

—

18

337

Drugi ukrepi in programi

220

(2)

218

—

435

653

196

2

198

1

344

543

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

56

(0)

56

—

1

57

44

(15)

29

—

0

30

Posebne pristojnosti Komisije

144

(5)

139

0

5

143

131

(13)

118

—

4

123

Razdelek VFO 1.1 skupaj

Razdelek VFO 1.1 skupaj

21 312

21 312

(0)

(0)

21 312

21 312

0

0

3 195

3 195

24 508

24 508

19 321

19 321

744

744

20 065

20 065

117

117

4 188

4 188

24 370

24 370

1.2

Regionalna konvergenca (manj razvite regije)

26 122

(30)

26 092

—

3 405

29 496

19 315

(4 613 )

14 702

—

3 375

18 078

Regije v prehodu

5 627

(15)

5 613

—

677

6 289

3 314

(1 247 )

2 067

—

542

2 609

Konkurenčnost (bolj razvite regije)

8 251

45

8 296

—

1 095

9 391

5 853

(1 441 )

4 413

—

1 259

5 672

Najbolj oddaljene in redko poseljene regije

222

—

222

—

29

251

140

(14)

126

—

35

161

Kohezijski sklad

9 056

—

9 056

—

1 133

10 189

5 981

1 107

7 088

—

1 260

8 348

Evropsko teritorialno sodelovanje

1 940

—

1 940

—

185

2 124

969

(392)

577

—

53

630

Tehnična pomoč

216

(0)

216

—

1

217

190

(23)

167

13

1

180

Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD)

546

—

546

—

6

553

441

(150)

291

0

6

298

Pobuda za zaposlovanje mladih

—

500

500

—

56

556

600

(551)

49

—

476

525

Instrument za povezovanje Evrope (IPE)

1 593

—

1 593

—

—

1 593

383

(93)

290

—

2

292

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

13

—

13

—

0

13

14

(9)

5

—

0

5

Razdelek VFO 1.2 skupaj

Razdelek VFO 1.2 skupaj

53 587

53 587

500

500

54 087

54 087

—

6 586

6 586

60 673

60 673

37 201

37 201

(7 426 )

(7 426 )

29 775

29 775

13

13

7 009

7 009

36 797

36 797

Razdelek VFO 1 skupaj

74 899

500

75 399

0

9 782

85 181

56 522

(6 682 )

49 840

130

11 198

61 168

2

Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)

42 613

(2)

42 611

433

2 786

45 830

42 563

(5)

42 558

630

2 786

45 975

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP)

14 366

(2)

14 364

—

862

15 226

11 208

(215)

10 994

1

532

11 527

Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR)

912

—

912

—

133

1 045

577

(192)

385

0

133

519

Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije

138

(11)

127

—

2

129

133

3

136

—

2

139

Okolje in podnebni ukrepi (LIFE)

494

—

494

—

10

504

364

(33)

331

4

8

343

Decentralizirane agencije

55

(1)

54

—

10

65

55

(1)

54

—

10

65

Drugi ukrepi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

8

—

8

—

0

8

13

(6)

8

—

0

8

Posebni ukrepi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0

—

0

Razdelek VFO 2 skupaj

58 584

(15)

58 569

433

3 804

62 806

54 914

(447)

54 467

635

3 473

58 575

3

Sklad za azil, migracije in vključevanje

1 620

(6)

1 614

—

46

1 661

1 182

(559)

623

2

45

671

Potrošniki

27

—

27

—

1

28

21

(0)

21

1

1

22

Ustvarjalna Evropa

208

1

209

—

13

222

177

10

187

2

15

204

Nujna pomoč v Uniji

200

(1)

199

—

—

199

219

(1)

218

0

—

218

Sklad za notranjo varnost

739

(4)

735

—

61

796

748

(350)

398

2

60

460

Informacijski sistemi

20

16

35

—

3

38

17

12

28

—

3

31

Pravosodje

54

(0)

54

—

3

56

41

(4)

37

1

3

41

Pravice, enakost in državljanstvo

63

1

64

—

2

65

47

6

53

1

2

55

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

31

(2)

30

—

2

31

31

(3)

28

—

2

30

Evropa za državljane

26

—

26

—

1

27

26

—

26

0

1

27

Hrana in krma

256

3

259

—

3

262

234

6

241

1

4

246

Zdravje

65

—

65

—

2

67

58

1

59

1

2

62

Decentralizirane agencije

863

(6)

858

—

51

909

864

(99)

765

—

51

816

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

12

(2)

10

—

0

10

19

(6)

14

—

1

14

Posebni ukrepi

101

—

101

—

1

102

102

(7)

96

1

0

97

Razdelek VFO 3 skupaj

4 284

(0)

4 284

—

188

4 472

3 787

(994)

2 793

11

189

2 994

4

Instrument za predpristopno pomoč (IPA II)

2 115

4

2 118

—

76

2 195

1 716

(330)

1 386

4

414

1 805

Makrofinančna pomoč (MFA)

46

(6)

40

—

—

40

46

(35)

10

—

—

10

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

241

—

241

—

110

351

241

—

241

—

110

351

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

21

(9)

11

—

1

13

20

(10)

10

—

2

11

Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“

22

(5)

17

—

—

17

24

(7)

17

—

—

17

Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD)

—

275

275

—

300

575

—

275

275

—

300

575

Evropski instrument sosedstva (ENI)

2 440

40

2 481

—

54

2 535

2 358

(374)

1 984

5

59

2 048

Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI)

3 168

(17)

3 151

—

47

3 198

2 769

(140)

2 629

13

74

2 716

Instrument partnerstva (PI)

134

5

138

—

2

140

136

(39)

97

1

2

99

Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR)

189

(5)

184

—

4

188

168

(9)

159

3

3

166

Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP)

273

(13)

260

—

11

272

294

(36)

258

3

10

271

Humanitarna pomoč

945

335

1 280

99

769

2 148

1 146

247

1 393

91

728

2 211

Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP)

327

(41)

287

9

55

351

294

(35)

259

0

55

313

Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC)

62

(11)

51

—

3

54

81

(11)

71

0

3

74

Decentralizirane agencije

20

—

20

—

0

20

20

—

20

—

0

20

Drugi ukrepi in programi

84

(1)

83

—

126

209

93

(27)

66

0

127

193

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

9

(1)

8

1

0

9

11

(3)

9

—

0

9

Posebni ukrepi

66

(0)

66

—

0

66

67

(12)

56

—

0

56

Razdelek VFO 4 skupaj

10 162

551

10 713

109

1 560

12 382

9 483

(545)

8 938

120

1 887

10 944

5

Pokojnine

1 790

12

1 802

—

0

1 802

1 790

12

1 802

—

0

1 802

Evropske šole

185

(1)

184

—

14

198

185

(1)

184

1

14

199

Decentralizirane agencije

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

5

—

5

—

—

5

5

(3)

2

—

—

2

Upravni odhodki Komisije

3 494

(11)

3 483

1

357

3 841

3 494

(10)

3 484

292

358

4 134

Upravni odhodki drugih institucij

3 921

—

3 921

0

423

4 344

3 921

—

3 921

494

426

4 841

Razdelek VFO 5 skupaj

9 395

0

9 395

2

794

10 190

9 395

(2)

9 392

786

798

10 977

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek VFO 6 skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Preneseni primanjkljaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek VFO 8 skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Rezerva za nujno pomoč

315

(253)

62

—

—

62

315

(216)

99

—

—

99

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG)

169

—

169

—

41

210

25

(25)

0

0

41

42

Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF)

50

1 191

1 241

31

—

1 273

50

1 191

1 241

31

—

1 273

Razdelek VFO 9 skupaj

534

938

1 472

31

41

1 544

390

951

1 341

32

41

1 414

Skupaj

Skupaj

157 858

157 858

1 974

1 974

159 831

159 831

575

575

16 169

16 169

176 576

176 576

134 490

134 490

(7 720 )

(7 720 )

126 771

126 771

1 714

1 714

17 585

17 585

146 071

146 071

4.7.   VFO PODROBNO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI

VFO PODROBNO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI

| v milijonih EUR |
| --- |
| Program | | Prevzete obveznosti | Odobritve, prenesene v leto 2018 | Odobritve, ki zapadejo |
| Razpoložljive odobritve skupaj | Iz končnega sprejetega proračuna | Iz preno- sov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Namenski prejemki | Preno- si na podlagi sklepa | Skupaj | Iz končnega sprejetega proračuna | Iz preno- sov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 | 11 | 12 | 13 = 10 + 11 + 12 |
| 1.1 | Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) | 2 700 | 2 661 | — | 39 | 2 700 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo) | 1 045 | 897 | — | 32 | 929 | 89 % | 116 | — | 116 | — | — | — | — |
| | Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER) | 341 | 322 | — | 1 | 323 | 95 % | 18 | — | 18 | 0 | — | — | 0 |
| | Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus) | 625 | 607 | — | 17 | 624 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Jedrska varnost in razgradnja | 138 | 138 | — | — | 138 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Obzorje 2020 | 12 251 | 10 422 | — | 882 | 11 304 | 92 % | 946 | — | 946 | 1 | — | 0 | 2 |
| | Program Euratoma za raziskave in usposabljanje | 452 | 341 | — | 17 | 357 | 79 % | 95 | — | 95 | 0 | — | — | 0 |
| | Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME) | 381 | 349 | — | 27 | 376 | 99 % | 5 | — | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+) | 2 458 | 2 070 | — | 192 | 2 263 | 92 % | 195 | — | 195 | 0 | — | — | 0 |
| | Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) | 146 | 135 | — | 3 | 138 | 94 % | 7 | — | 7 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam | 149 | 144 | — | 1 | 145 | 97 % | 4 | — | 4 | 0 | — | — | 0 |
| | IPE – energetika | 623 | 621 | — | 1 | 622 | 100 % | 0 | — | 0 | 1 | — | — | 1 |
| | IPE – promet | 1 843 | 1 722 | — | 31 | 1 753 | 95 % | 89 | — | 89 | 0 | — | — | 0 |
| | IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT) | 128 | 120 | — | 3 | 124 | 97 % | 0 | 4 | 4 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP) | 16 | — | — | — | — | 0 % | 16 | — | 16 | — | — | — | — |
| | Decentralizirane agencije | 356 | 338 | — | 13 | 351 | 99 % | 5 | — | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | Drugi ukrepi in programi | 653 | 218 | — | 92 | 309 | 47 % | 343 | — | 343 | 1 | — | — | 1 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 57 | 55 | — | 1 | 56 | 97 % | 1 | — | 1 | 1 | — | — | 1 |
| | Posebne pristojnosti Komisije | 143 | 137 | 0 | 3 | 140 | 98 % | 1 | — | 1 | 2 | — | — | 2 |
| Razdelek VFO 1.1 skupaj | 24 508 | 21 301 | 0 | 1 353 | 22 654 | 92 % | 1 842 | 4 | 1 846 | 8 | — | 0 | 8 |
| 1.2 | Regionalna konvergenca (manj razvite regije) | 29 496 | 26 092 | — | 3 378 | 29 470 | 100 % | 27 | — | 27 | — | — | — | — |
| | Regije v prehodu | 6 289 | 5 613 | — | 677 | 6 289 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Konkurenčnost (bolj razvite regije) | 9 391 | 8 296 | — | 1 095 | 9 391 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Najbolj oddaljene in redko poseljene regije | 251 | 222 | — | 29 | 251 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kohezijski sklad | 10 189 | 9 056 | — | 1 133 | 10 189 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Evropsko teritorialno sodelovanje | 2 124 | 1 917 | — | 185 | 2 101 | 99 % | 0 | 23 | 23 | — | — | — | — |
| | Tehnična pomoč | 217 | 209 | — | — | 209 | 96 % | 1 | — | 1 | 7 | — | — | 7 |
| | Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) | 553 | 546 | — | 6 | 552 | 100 % | — | — | — | 1 | — | — | 1 |
| | Pobuda za zaposlovanje mladih | 556 | 500 | — | 56 | 556 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Instrument za povezovanje Evrope (IPE) | 1 593 | 1 593 | — | — | 1 593 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 13 | 13 | — | — | 13 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| Razdelek VFO 1.2 skupaj | 60 673 | 54 056 | — | 6 559 | 60 614 | 100 % | 28 | 23 | 51 | 8 | — | — | 8 |
| Razdelek VFO 1 skupaj | 85 181 | 75 356 | 0 | 7 912 | 83 268 | 97 % | 1 870 | 27 | 1 897 | 16 | — | 0 | 16 |
| 2 | Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) | 45 830 | 42 150 | 426 | 2 183 | 44 759 | 98 % | 603 | 451 | 1 054 | 10 | 8 | — | 18 |
| | Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) | 15 226 | 14 360 | — | 0 | 14 360 | 94 % | 861 | — | 861 | 4 | — | — | 4 |
| | Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) | 1 045 | 909 | — | 133 | 1 042 | 100 % | 0 | — | 0 | 3 | — | — | 3 |
| | Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije | 129 | 125 | — | 2 | 128 | 99 % | — | — | — | 2 | — | — | 2 |
| | Okolje in podnebni ukrepi (LIFE) | 504 | 494 | — | 6 | 500 | 99 % | 4 | — | 4 | 0 | — | — | 0 |
| | Decentralizirane agencije | 65 | 54 | — | 10 | 64 | 99 % | 1 | — | 1 | — | — | — | — |
| | Drugi ukrepi | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 8 | 7 | — | — | 7 | 90 % | 0 | — | 0 | 1 | — | — | 1 |
| | Posebni ukrepi | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek VFO 2 skupaj | 62 806 | 58 100 | 426 | 2 334 | 60 859 | 97 % | 1 470 | 451 | 1 920 | 19 | 8 | — | 27 |
| 3 | Sklad za azil, migracije in vključevanje | 1 661 | 1 408 | — | 14 | 1 422 | 86 % | 32 | 207 | 239 | 0 | — | — | 0 |
| | Potrošniki | 28 | 27 | — | 1 | 28 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Ustvarjalna Evropa | 222 | 209 | — | 9 | 218 | 98 % | 5 | — | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | Nujna pomoč v Uniji | 199 | 199 | — | — | 199 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Sklad za notranjo varnost | 796 | 695 | — | 35 | 730 | 92 % | 26 | 40 | 66 | 0 | — | — | 0 |
| | Informacijski sistemi | 38 | 35 | — | 0 | 36 | 94 % | 2 | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Pravosodje | 56 | 53 | — | 0 | 54 | 95 % | 3 | — | 3 | 0 | — | — | 0 |
| | Pravice, enakost in državljanstvo | 65 | 64 | — | 0 | 64 | 97 % | 2 | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | 31 | 29 | — | 1 | 30 | 96 % | 1 | — | 1 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Evropa za državljane | 27 | 26 | — | 0 | 27 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Hrana in krma | 262 | 259 | — | 2 | 261 | 100 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Zdravje | 67 | 65 | — | 2 | 66 | 99 % | 1 | — | 1 | — | — | — | — |
| | Decentralizirane agencije | 909 | 858 | — | 25 | 882 | 97 % | 27 | — | 27 | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 10 | 9 | — | — | 9 | 97 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Posebni ukrepi | 102 | 101 | — | 0 | 101 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| Razdelek VFO 3 skupaj | 4 472 | 4 035 | — | 89 | 4 124 | 92 % | 99 | 247 | 345 | 2 | — | 0 | 2 |
| 4 | Instrument za predpristopno pomoč (IPA II) | 2 195 | 2 117 | — | 34 | 2 151 | 98 % | 43 | 1 | 44 | 0 | — | — | 0 |
| | Makrofinančna pomoč (MFA) | 40 | 40 | — | — | 40 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Jamstveni sklad za zunanje ukrepe | 351 | 241 | — | — | 241 | 69 % | 110 | — | 110 | — | — | — | — |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | 13 | 11 | — | 1 | 12 | 92 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“ | 17 | 17 | — | — | 17 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD) | 575 | 275 | — | — | 275 | 48 % | 300 | — | 300 | — | — | — | — |
| | Evropski instrument sosedstva (ENI) | 2 535 | 2 481 | — | 34 | 2 515 | 99 % | 20 | — | 20 | 0 | — | — | 0 |
| | Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI) | 3 198 | 3 151 | — | 24 | 3 175 | 99 % | 23 | — | 23 | 0 | — | — | 0 |
| | Instrument partnerstva (PI) | 140 | 138 | — | 2 | 140 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) | 188 | 184 | — | 3 | 187 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP) | 272 | 260 | — | 8 | 268 | 99 % | 3 | — | 3 | 0 | — | — | 0 |
| | Humanitarna pomoč | 2 148 | 1 280 | 99 | 722 | 2 101 | 98 % | 47 | — | 47 | — | — | — | — |
| | Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP) | 351 | 287 | 8 | 45 | 340 | 97 % | 9 | — | 9 | 0 | 1 | — | 1 |
| | Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC) | 54 | 51 | — | 3 | 54 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Decentralizirane agencije | 20 | 20 | — | 0 | 20 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Drugi ukrepi in programi | 209 | 83 | — | 121 | 204 | 97 % | 6 | — | 6 | 0 | — | — | 0 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 9 | 8 | 1 | — | 9 | 94 % | 0 | 1 | 1 | — | — | — | — |
| | Posebni ukrepi | 66 | 66 | — | 0 | 66 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| Razdelek VFO 4 skupaj | 12 382 | 10 710 | 108 | 997 | 11 814 | 95 % | 563 | 2 | 565 | 1 | 1 | 0 | 3 |
| 5 | Pokojnine | 1 802 | 1 797 | — | 0 | 1 797 | 100 % | 0 | — | 0 | 5 | — | — | 5 |
| | Evropske šole | 198 | 184 | — | 12 | 196 | 99 % | 2 | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 5 | 5 | — | — | 5 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Upravni odhodki Komisije | 3 841 | 3 446 | 1 | 207 | 3 654 | 95 % | 150 | — | 150 | 37 | — | — | 37 |
| | Upravni odhodki drugih institucij | 4 344 | 3 838 | 0 | 303 | 4 142 | 95 % | 120 | 0 | 120 | 83 | 0 | 0 | 83 |
| Razdelek VFO 5 skupaj | 10 190 | 9 270 | 2 | 522 | 9 794 | 96 % | 272 | — | 272 | 125 | 0 | — | 125 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek VFO 6 skupaj | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Preneseni primanjkljaj | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek VFO 8 skupaj | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Rezerva za nujno pomoč | 62 | — | — | — | — | 0 % | — | 62 | 62 | — | — | — | — |
| | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) | 210 | 18 | — | — | 18 | 9 % | 41 | — | 41 | 151 | — | — | 151 |
| | Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF) | 1 273 | 1 241 | 31 | — | 1 273 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek VFO 9 skupaj | 1 544 | 1 259 | 31 | — | 1 291 | 84 % | 41 | 62 | 103 | 151 | — | — | 151 |
| Skupaj | 176 576 | 158 730 | 567 | 11 854 | 171 150 | 97 % | 4 315 | 788 | 5 103 | 314 | 9 | 0 | 323 |

v milijonih EUR

Program

Prevzete obveznosti

Odobritve, prenesene v leto 2018

Odobritve, ki zapadejo

Razpoložljive odobritve skupaj

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz preno- sov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Namenski prejemki

Preno- si na podlagi sklepa

Skupaj

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz preno- sov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10

11

12

13 = 10 + 11 + 12

1.1

Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI)

2 700

2 661

—

39

2 700

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo)

1 045

897

—

32

929

89 %

116

—

116

—

—

—

—

Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER)

341

322

—

1

323

95 %

18

—

18

0

—

—

0

Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus)

625

607

—

17

624

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Jedrska varnost in razgradnja

138

138

—

—

138

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Obzorje 2020

12 251

10 422

—

882

11 304

92 %

946

—

946

1

—

0

2

Program Euratoma za raziskave in usposabljanje

452

341

—

17

357

79 %

95

—

95

0

—

—

0

Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME)

381

349

—

27

376

99 %

5

—

5

0

—

—

0

Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+)

2 458

2 070

—

192

2 263

92 %

195

—

195

0

—

—

0

Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI)

146

135

—

3

138

94 %

7

—

7

1

—

0

1

Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam

149

144

—

1

145

97 %

4

—

4

0

—

—

0

IPE – energetika

623

621

—

1

622

100 %

0

—

0

1

—

—

1

IPE – promet

1 843

1 722

—

31

1 753

95 %

89

—

89

0

—

—

0

IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT)

128

120

—

3

124

97 %

0

4

4

0

—

0

0

Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP)

16

—

—

—

—

0 %

16

—

16

—

—

—

—

Decentralizirane agencije

356

338

—

13

351

99 %

5

—

5

0

—

—

0

Drugi ukrepi in programi

653

218

—

92

309

47 %

343

—

343

1

—

—

1

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

57

55

—

1

56

97 %

1

—

1

1

—

—

1

Posebne pristojnosti Komisije

143

137

0

3

140

98 %

1

—

1

2

—

—

2

Razdelek VFO 1.1 skupaj

Razdelek VFO 1.1 skupaj

24 508

24 508

21 301

21 301

0

0

1 353

1 353

22 654

22 654

92 %

92 %

1 842

1 842

4

4

1 846

1 846

8

8

—

0

0

8

8

1.2

Regionalna konvergenca (manj razvite regije)

29 496

26 092

—

3 378

29 470

100 %

27

—

27

—

—

—

—

Regije v prehodu

6 289

5 613

—

677

6 289

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Konkurenčnost (bolj razvite regije)

9 391

8 296

—

1 095

9 391

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Najbolj oddaljene in redko poseljene regije

251

222

—

29

251

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Kohezijski sklad

10 189

9 056

—

1 133

10 189

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Evropsko teritorialno sodelovanje

2 124

1 917

—

185

2 101

99 %

0

23

23

—

—

—

—

Tehnična pomoč

217

209

—

—

209

96 %

1

—

1

7

—

—

7

Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD)

553

546

—

6

552

100 %

—

—

—

1

—

—

1

Pobuda za zaposlovanje mladih

556

500

—

56

556

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Instrument za povezovanje Evrope (IPE)

1 593

1 593

—

—

1 593

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

13

13

—

—

13

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Razdelek VFO 1.2 skupaj

Razdelek VFO 1.2 skupaj

60 673

60 673

54 056

54 056

—

6 559

6 559

60 614

60 614

100 %

100 %

28

28

23

23

51

51

8

8

—

—

8

8

Razdelek VFO 1 skupaj

85 181

75 356

0

7 912

83 268

97 %

1 870

27

1 897

16

—

0

16

2

Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)

45 830

42 150

426

2 183

44 759

98 %

603

451

1 054

10

8

—

18

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP)

15 226

14 360

—

0

14 360

94 %

861

—

861

4

—

—

4

Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR)

1 045

909

—

133

1 042

100 %

0

—

0

3

—

—

3

Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije

129

125

—

2

128

99 %

—

—

—

2

—

—

2

Okolje in podnebni ukrepi (LIFE)

504

494

—

6

500

99 %

4

—

4

0

—

—

0

Decentralizirane agencije

65

54

—

10

64

99 %

1

—

1

—

—

—

—

Drugi ukrepi

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

8

7

—

—

7

90 %

0

—

0

1

—

—

1

Posebni ukrepi

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek VFO 2 skupaj

62 806

58 100

426

2 334

60 859

97 %

1 470

451

1 920

19

8

—

27

3

Sklad za azil, migracije in vključevanje

1 661

1 408

—

14

1 422

86 %

32

207

239

0

—

—

0

Potrošniki

28

27

—

1

28

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Ustvarjalna Evropa

222

209

—

9

218

98 %

5

—

5

0

—

—

0

Nujna pomoč v Uniji

199

199

—

—

199

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Sklad za notranjo varnost

796

695

—

35

730

92 %

26

40

66

0

—

—

0

Informacijski sistemi

38

35

—

0

36

94 %

2

—

2

0

—

—

0

Pravosodje

56

53

—

0

54

95 %

3

—

3

0

—

—

0

Pravice, enakost in državljanstvo

65

64

—

0

64

97 %

2

—

2

0

—

—

0

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

31

29

—

1

30

96 %

1

—

1

1

—

0

1

Evropa za državljane

27

26

—

0

27

98 %

0

—

0

0

—

—

0

Hrana in krma

262

259

—

2

261

100 %

1

—

1

0

—

—

0

Zdravje

67

65

—

2

66

99 %

1

—

1

—

—

—

—

Decentralizirane agencije

909

858

—

25

882

97 %

27

—

27

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

10

9

—

—

9

97 %

0

—

0

0

—

—

0

Posebni ukrepi

102

101

—

0

101

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Razdelek VFO 3 skupaj

4 472

4 035

—

89

4 124

92 %

99

247

345

2

—

0

2

4

Instrument za predpristopno pomoč (IPA II)

2 195

2 117

—

34

2 151

98 %

43

1

44

0

—

—

0

Makrofinančna pomoč (MFA)

40

40

—

—

40

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

351

241

—

—

241

69 %

110

—

110

—

—

—

—

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

13

11

—

1

12

92 %

1

—

1

0

—

0

0

Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“

17

17

—

—

17

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD)

575

275

—

—

275

48 %

300

—

300

—

—

—

—

Evropski instrument sosedstva (ENI)

2 535

2 481

—

34

2 515

99 %

20

—

20

0

—

—

0

Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI)

3 198

3 151

—

24

3 175

99 %

23

—

23

0

—

—

0

Instrument partnerstva (PI)

140

138

—

2

140

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR)

188

184

—

3

187

99 %

1

—

1

0

—

—

0

Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP)

272

260

—

8

268

99 %

3

—

3

0

—

—

0

Humanitarna pomoč

2 148

1 280

99

722

2 101

98 %

47

—

47

—

—

—

—

Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP)

351

287

8

45

340

97 %

9

—

9

0

1

—

1

Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC)

54

51

—

3

54

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Decentralizirane agencije

20

20

—

0

20

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Drugi ukrepi in programi

209

83

—

121

204

97 %

6

—

6

0

—

—

0

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

9

8

1

—

9

94 %

0

1

1

—

—

—

—

Posebni ukrepi

66

66

—

0

66

99 %

0

—

0

0

—

—

0

Razdelek VFO 4 skupaj

12 382

10 710

108

997

11 814

95 %

563

2

565

1

1

0

3

5

Pokojnine

1 802

1 797

—

0

1 797

100 %

0

—

0

5

—

—

5

Evropske šole

198

184

—

12

196

99 %

2

—

2

0

—

—

0

Decentralizirane agencije

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

5

5

—

—

5

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Upravni odhodki Komisije

3 841

3 446

1

207

3 654

95 %

150

—

150

37

—

—

37

Upravni odhodki drugih institucij

4 344

3 838

0

303

4 142

95 %

120

0

120

83

0

0

83

Razdelek VFO 5 skupaj

10 190

9 270

2

522

9 794

96 %

272

—

272

125

0

—

125

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek VFO 6 skupaj

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

Preneseni primanjkljaj

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek VFO 8 skupaj

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

9

Rezerva za nujno pomoč

62

—

—

—

—

0 %

—

62

62

—

—

—

—

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG)

210

18

—

—

18

9 %

41

—

41

151

—

—

151

Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF)

1 273

1 241

31

—

1 273

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek VFO 9 skupaj

1 544

1 259

31

—

1 291

84 %

41

62

103

151

—

—

151

Skupaj

Skupaj

176 576

176 576

158 730

158 730

567

567

11 854

11 854

171 150

171 150

97 %

97 %

4 315

4 315

788

788

5 103

5 103

314

314

9

9

0

0

323

323

4.8.   VFO PODROBNO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL

VFO PODROBNO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL

| v milijonih EUR |
| --- |
| Program | | Izvršena plačila | Odobritve, prenesene v leto 2018 | Odobritve, ki zapadejo |
| Razpoložljive odobritve skupaj | Iz končnega sprejetega proračuna | Iz preno- sov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Samodej- ni preno- si | Preno- si na podlagi sklepa | Namenski prejemki | Skupaj | Iz končnega sprejetega proračuna | Iz preno- sov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 | 12 | 13 | 14 = 11 + 12 + 13 |
| 1.1 | Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) | 2 506 | 2 467 | — | 39 | 2 506 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo) | 1 108 | 848 | 3 | 45 | 895 | 81 % | 2 | — | 210 | 212 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER) | 743 | 723 | 0 | 1 | 724 | 97 % | 1 | — | 18 | 19 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus) | 658 | 635 | 2 | 19 | 655 | 100 % | 2 | — | 1 | 3 | (0) | 0 | — | 0 |
| | Jedrska varnost in razgradnja | 354 | 354 | — | — | 354 | 100 % | — | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Obzorje 2020 | 12 860 | 10 025 | 63 | 775 | 10 863 | 84 % | 68 | — | 1 914 | 1 982 | 7 | 8 | 0 | 15 |
| | Program Euratoma za raziskave in usposabljanje | 518 | 327 | 18 | 27 | 371 | 72 % | 20 | — | 125 | 145 | 0 | 2 | — | 2 |
| | Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME) | 324 | 248 | 2 | 18 | 268 | 83 % | 2 | — | 53 | 55 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+) | 2 375 | 1 920 | 6 | 226 | 2 153 | 91 % | 7 | — | 215 | 222 | 0 | 0 | (0) | 0 |
| | Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) | 102 | 87 | 1 | 3 | 92 | 90 % | 2 | — | 6 | 8 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| | Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam | 127 | 116 | 2 | 1 | 119 | 94 % | 0 | — | 4 | 4 | 1 | 3 | — | 4 |
| | IPE – energetika | 85 | 81 | 1 | 0 | 83 | 97 % | 1 | — | 0 | 1 | 1 | 0 | — | 2 |
| | IPE – promet | 1 354 | 1 248 | 1 | 62 | 1 311 | 97 % | 2 | — | 41 | 43 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT) | 67 | 63 | 0 | 3 | 66 | 99 % | 0 | — | 0 | 1 | (0) | 0 | — | 0 |
| | Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP) | 157 | 142 | — | 7 | 149 | 94 % | 0 | — | 9 | 9 | — | — | — | 0 |
| | Decentralizirane agencije | 337 | 319 | — | 13 | 333 | 99 % | 0 | — | 5 | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | Drugi ukrepi in programi | 543 | 197 | 1 | 87 | 285 | 52 % | 1 | — | 257 | 258 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 30 | 29 | — | 0 | 29 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Posebne pristojnosti Komisije | 123 | 117 | — | 3 | 120 | 98 % | 0 | — | 1 | 1 | 1 | — | — | 1 |
| Razdelek VFO 1.1 skupaj | 24 370 | 19 945 | 101 | 1 330 | 21 376 | 88 % | 108 | — | 2 858 | 2 966 | 12 | 16 | 0 | 28 |
| 1.2 | Regionalna konvergenca (manj razvite regije) | 18 078 | 14 702 | — | 2 622 | 17 325 | 96 % | 0 | — | 753 | 753 | — | — | — | 0 |
| | Regije v prehodu | 2 609 | 2 067 | — | 453 | 2 520 | 97 % | 0 | — | 89 | 89 | — | — | — | 0 |
| | Konkurenčnost (bolj razvite regije) | 5 672 | 4 413 | — | 991 | 5 403 | 95 % | 0 | — | 269 | 269 | — | — | — | 0 |
| | Najbolj oddaljene in redko poseljene regije | 161 | 126 | — | 35 | 161 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kohezijski sklad | 8 348 | 7 088 | — | 1 260 | 8 348 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Evropsko teritorialno sodelovanje | 630 | 576 | — | 53 | 629 | 100 % | 0 | — | — | — | 1 | — | — | 1 |
| | Tehnična pomoč | 180 | 147 | 11 | 0 | 158 | 88 % | 12 | — | 1 | 13 | 7 | 2 | — | 9 |
| | Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) | 298 | 291 | 0 | — | 291 | 98 % | 0 | — | 6 | 7 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Pobuda za zaposlovanje mladih | 525 | 49 | — | 475 | 524 | 100 % | 0 | — | 1 | 1 | — | — | — | — |
| | Instrument za povezovanje Evrope (IPE) | 292 | 290 | — | 2 | 291 | 100 % | — | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 5 | 5 | — | — | 5 | 96 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| Razdelek VFO 1.2 skupaj | 36 797 | 29 754 | 11 | 5 890 | 35 654 | 97 % | 13 | — | 1 119 | 1 132 | 9 | 3 | — | 11 |
| Razdelek VFO 1 skupaj | 61 168 | 49 698 | 111 | 7 220 | 57 030 | 94 % | 121 | — | 3 977 | 4 098 | 21 | 19 | 0 | 40 |
| 2 | Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) | 45 975 | 41 992 | 621 | 2 081 | 44 695 | 97 % | 103 | 451 | 705 | 1 259 | 12 | 8 | — | 21 |
| | Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) | 11 527 | 10 990 | 1 | 122 | 11 113 | 96 % | 2 | — | 410 | 412 | 2 | 0 | — | 2 |
| | Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) | 519 | 384 | 0 | 4 | 389 | 75 % | 1 | — | 129 | 130 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije | 139 | 135 | — | 2 | 137 | 99 % | 0 | — | — | — | 1 | — | — | 1 |
| | Okolje in podnebni ukrepi (LIFE) | 343 | 326 | 4 | 8 | 337 | 98 % | 4 | — | 1 | 5 | 1 | 0 | — | 1 |
| | Decentralizirane agencije | 65 | 54 | — | 10 | 64 | 99 % | 0 | — | 1 | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Drugi ukrepi | — | — | — | — | — | 0 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 8 | 7 | — | 0 | 7 | 96 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Posebni ukrepi | 0 | — | — | — | — | 0 % | 0 | — | — | — | — | 0 | — | 0 |
| Razdelek VFO 2 skupaj | 58 575 | 53 889 | 626 | 2 228 | 56 743 | 97 % | 111 | 451 | 1 245 | 1 806 | 17 | 9 | — | 26 |
| 3 | Sklad za azil, migracije in vključevanje | 671 | 616 | 2 | 13 | 631 | 94 % | 2 | — | 32 | 34 | 5 | 0 | — | 5 |
| | Potrošniki | 22 | 20 | 0 | 1 | 21 | 95 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Ustvarjalna Evropa | 204 | 185 | 2 | 7 | 194 | 95 % | 2 | — | 8 | 10 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Nujna pomoč v Uniji | 218 | 217 | 0 | — | 217 | 100 % | 0 | — | — | 0 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Sklad za notranjo varnost | 460 | 395 | 2 | 37 | 433 | 94 % | 2 | — | 24 | 26 | 1 | 0 | — | 1 |
| | Informacijski sistemi | 31 | 28 | — | 1 | 29 | 92 % | 0 | — | 2 | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Pravosodje | 41 | 36 | 1 | 2 | 39 | 95 % | 1 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | Pravice, enakost in državljanstvo | 55 | 52 | 0 | 1 | 53 | 96 % | 0 | — | 1 | 2 | 0 | 0 | — | 1 |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | 30 | 23 | — | 1 | 24 | 79 % | 0 | 5 | 1 | 5 | 1 | — | — | 1 |
| | Evropa za državljane | 27 | 26 | 0 | 0 | 27 | 97 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Hrana in krma | 246 | 239 | 1 | 2 | 241 | 98 % | 1 | — | 2 | 3 | 1 | 0 | — | 1 |
| | Zdravje | 62 | 58 | 1 | 1 | 60 | 97 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Decentralizirane agencije | 816 | 764 | — | 25 | 789 | 97 % | 0 | — | 26 | 26 | 1 | — | — | 1 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 14 | 14 | — | — | 14 | 95 % | 0 | — | 1 | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Posebni ukrepi | 97 | 95 | 1 | 0 | 96 | 99 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| Razdelek VFO 3 skupaj | 2 994 | 2 767 | 10 | 90 | 2 867 | 96 % | 11 | 5 | 99 | 115 | 11 | 1 | 0 | 12 |
| 4 | Instrument za predpristopno pomoč (IPA II) | 1 805 | 1 376 | 4 | 216 | 1 596 | 88 % | 7 | — | 199 | 205 | 3 | 1 | — | 4 |
| | Makrofinančna pomoč (MFA) | 10 | 10 | — | — | 10 | 99 % | 0 | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Jamstveni sklad za zunanje ukrepe | 351 | 241 | — | — | 241 | 69 % | — | — | 110 | 110 | — | — | — | — |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | 11 | 7 | — | 1 | 8 | 73 % | 0 | 2 | 0 | 2 | 1 | — | — | 1 |
| | Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“ | 17 | 17 | — | — | 17 | 97 % | — | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD) | 575 | — | — | — | — | 0 % | 275 | — | 300 | 575 | — | — | — | — |
| | Evropski instrument sosedstva (ENI) | 2 048 | 1 978 | 5 | 31 | 2 014 | 98 % | 5 | — | 28 | 33 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI) | 2 716 | 2 614 | 12 | 16 | 2 642 | 97 % | 14 | — | 58 | 72 | 1 | 2 | — | 2 |
| | Instrument partnerstva (PI) | 99 | 95 | 1 | 1 | 96 | 97 % | 1 | — | 1 | 1 | 1 | 0 | — | 2 |
| | Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) | 166 | 156 | 3 | 2 | 161 | 97 % | 3 | — | 1 | 4 | 0 | 1 | — | 1 |
| | Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP) | 271 | 253 | 2 | 4 | 259 | 96 % | 3 | — | 7 | 10 | 2 | 0 | — | 2 |
| | Humanitarna pomoč | 2 211 | 1 388 | 90 | 644 | 2 123 | 96 % | 5 | — | 83 | 88 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP) | 313 | 258 | 0 | 32 | 290 | 93 % | 0 | — | 23 | 23 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC) | 74 | 70 | 0 | 2 | 72 | 98 % | 1 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Decentralizirane agencije | 20 | 20 | — | 0 | 20 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | 0 |
| | Drugi ukrepi in programi | 193 | 64 | 0 | 117 | 181 | 94 % | 0 | — | 10 | 10 | 2 | — | — | 2 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 9 | 8 | — | 0 | 8 | 95 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Posebni ukrepi | 56 | 55 | — | 0 | 55 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | 1 | — | — | 1 |
| Razdelek VFO 4 skupaj | 10 944 | 8 610 | 116 | 1 067 | 9 793 | 89 % | 314 | 2 | 820 | 1 136 | 12 | 4 | — | 16 |
| 5 | Pokojnine | 1 802 | 1 797 | — | 0 | 1 797 | 100 % | — | — | 0 | 0 | 5 | — | — | 5 |
| | Evropske šole | 199 | 184 | 1 | 12 | 197 | 99 % | 0 | — | 2 | 2 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 2 | 1 | — | — | 1 | 53 % | 0 | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Upravni odhodki Komisije | 4 134 | 3 141 | 271 | 165 | 3 577 | 87 % | 305 | — | 193 | 499 | 37 | 21 | — | 58 |
| | Upravni odhodki drugih institucij | 4 841 | 3 363 | 448 | 274 | 4 085 | 84 % | 475 | 0 | 152 | 627 | 83 | 46 | — | 128 |
| Razdelek VFO 5 skupaj | 10 977 | 8 486 | 720 | 451 | 9 656 | 88 % | 781 | 1 | 348 | 1 129 | 125 | 67 | — | 191 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek VFO 6 skupaj | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva | — | — | — | — | — | 0 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Preneseni primanjkljaj | — | — | — | — | — | 0 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek VFO 8 skupaj | — | — | — | — | — | 0 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Rezerva za nujno pomoč | 99 | — | — | — | — | 0 % | 0 | — | — | — | 99 | — | — | 99 |
| | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) | 42 | 0 | 0 | 18 | 18 | 43 % | 0 | — | 23 | 24 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF) | 1 273 | 1 241 | 31 | — | 1 273 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek VFO 9 skupaj | 1 414 | 1 241 | 32 | 18 | 1 291 | 91 % | 0 | — | 23 | 24 | 99 | 0 | — | 99 |
| Skupaj | 146 071 | 124 691 | 1 615 | 11 073 | 137 379 | 94 % | 1 338 | 458 | 6 512 | 8 308 | 284 | 99 | 0 | 384 |

v milijonih EUR

Program

Izvršena plačila

Odobritve, prenesene v leto 2018

Odobritve, ki zapadejo

Razpoložljive odobritve skupaj

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz preno- sov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Samodej- ni preno- si

Preno- si na podlagi sklepa

Namenski prejemki

Skupaj

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz preno- sov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11

12

13

14 = 11 + 12 + 13

1.1

Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI)

2 506

2 467

—

39

2 506

100 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo)

1 108

848

3

45

895

81 %

2

—

210

212

0

0

—

0

Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER)

743

723

0

1

724

97 %

1

—

18

19

0

0

—

0

Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus)

658

635

2

19

655

100 %

2

—

1

3

(0)

0

—

0

Jedrska varnost in razgradnja

354

354

—

—

354

100 %

—

—

—

—

0

—

—

0

Obzorje 2020

12 860

10 025

63

775

10 863

84 %

68

—

1 914

1 982

7

8

0

15

Program Euratoma za raziskave in usposabljanje

518

327

18

27

371

72 %

20

—

125

145

0

2

—

2

Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME)

324

248

2

18

268

83 %

2

—

53

55

0

0

0

0

Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+)

2 375

1 920

6

226

2 153

91 %

7

—

215

222

0

0

(0)

0

Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI)

102

87

1

3

92

90 %

2

—

6

8

1

1

0

2

Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam

127

116

2

1

119

94 %

0

—

4

4

1

3

—

4

IPE – energetika

85

81

1

0

83

97 %

1

—

0

1

1

0

—

2

IPE – promet

1 354

1 248

1

62

1 311

97 %

2

—

41

43

0

0

0

0

IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT)

67

63

0

3

66

99 %

0

—

0

1

(0)

0

—

0

Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP)

157

142

—

7

149

94 %

0

—

9

9

—

—

—

0

Decentralizirane agencije

337

319

—

13

333

99 %

0

—

5

5

0

—

—

0

Drugi ukrepi in programi

543

197

1

87

285

52 %

1

—

257

258

0

0

0

0

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

30

29

—

0

29

99 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Posebne pristojnosti Komisije

123

117

—

3

120

98 %

0

—

1

1

1

—

—

1

Razdelek VFO 1.1 skupaj

Razdelek VFO 1.1 skupaj

24 370

24 370

19 945

19 945

101

101

1 330

1 330

21 376

21 376

88 %

88 %

108

108

—

2 858

2 858

2 966

2 966

12

12

16

16

0

0

28

28

1.2

Regionalna konvergenca (manj razvite regije)

18 078

14 702

—

2 622

17 325

96 %

0

—

753

753

—

—

—

0

Regije v prehodu

2 609

2 067

—

453

2 520

97 %

0

—

89

89

—

—

—

0

Konkurenčnost (bolj razvite regije)

5 672

4 413

—

991

5 403

95 %

0

—

269

269

—

—

—

0

Najbolj oddaljene in redko poseljene regije

161

126

—

35

161

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Kohezijski sklad

8 348

7 088

—

1 260

8 348

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Evropsko teritorialno sodelovanje

630

576

—

53

629

100 %

0

—

—

—

1

—

—

1

Tehnična pomoč

180

147

11

0

158

88 %

12

—

1

13

7

2

—

9

Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD)

298

291

0

—

291

98 %

0

—

6

7

0

0

—

0

Pobuda za zaposlovanje mladih

525

49

—

475

524

100 %

0

—

1

1

—

—

—

—

Instrument za povezovanje Evrope (IPE)

292

290

—

2

291

100 %

—

—

—

—

0

—

—

0

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

5

5

—

—

5

96 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Razdelek VFO 1.2 skupaj

Razdelek VFO 1.2 skupaj

36 797

36 797

29 754

29 754

11

11

5 890

5 890

35 654

35 654

97 %

97 %

13

13

—

1 119

1 119

1 132

1 132

9

9

3

3

—

11

11

Razdelek VFO 1 skupaj

61 168

49 698

111

7 220

57 030

94 %

121

—

3 977

4 098

21

19

0

40

2

Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)

45 975

41 992

621

2 081

44 695

97 %

103

451

705

1 259

12

8

—

21

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP)

11 527

10 990

1

122

11 113

96 %

2

—

410

412

2

0

—

2

Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR)

519

384

0

4

389

75 %

1

—

129

130

0

0

—

0

Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije

139

135

—

2

137

99 %

0

—

—

—

1

—

—

1

Okolje in podnebni ukrepi (LIFE)

343

326

4

8

337

98 %

4

—

1

5

1

0

—

1

Decentralizirane agencije

65

54

—

10

64

99 %

0

—

1

1

0

—

—

0

Drugi ukrepi

—

—

—

—

—

0 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

8

7

—

0

7

96 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Posebni ukrepi

0

—

—

—

—

0 %

0

—

—

—

—

0

—

0

Razdelek VFO 2 skupaj

58 575

53 889

626

2 228

56 743

97 %

111

451

1 245

1 806

17

9

—

26

3

Sklad za azil, migracije in vključevanje

671

616

2

13

631

94 %

2

—

32

34

5

0

—

5

Potrošniki

22

20

0

1

21

95 %

1

—

0

1

0

0

—

0

Ustvarjalna Evropa

204

185

2

7

194

95 %

2

—

8

10

0

0

—

0

Nujna pomoč v Uniji

218

217

0

—

217

100 %

0

—

—

0

0

0

—

0

Sklad za notranjo varnost

460

395

2

37

433

94 %

2

—

24

26

1

0

—

1

Informacijski sistemi

31

28

—

1

29

92 %

0

—

2

2

0

—

—

0

Pravosodje

41

36

1

2

39

95 %

1

—

1

1

0

0

0

1

Pravice, enakost in državljanstvo

55

52

0

1

53

96 %

0

—

1

2

0

0

—

1

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

30

23

—

1

24

79 %

0

5

1

5

1

—

—

1

Evropa za državljane

27

26

0

0

27

97 %

0

0

0

1

0

—

—

0

Hrana in krma

246

239

1

2

241

98 %

1

—

2

3

1

0

—

1

Zdravje

62

58

1

1

60

97 %

1

—

0

1

0

0

0

0

Decentralizirane agencije

816

764

—

25

789

97 %

0

—

26

26

1

—

—

1

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

14

14

—

—

14

95 %

0

—

1

1

0

—

—

0

Posebni ukrepi

97

95

1

0

96

99 %

1

—

0

1

0

0

—

0

Razdelek VFO 3 skupaj

2 994

2 767

10

90

2 867

96 %

11

5

99

115

11

1

0

12

4

Instrument za predpristopno pomoč (IPA II)

1 805

1 376

4

216

1 596

88 %

7

—

199

205

3

1

—

4

Makrofinančna pomoč (MFA)

10

10

—

—

10

99 %

0

—

—

—

0

—

—

0

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

351

241

—

—

241

69 %

—

—

110

110

—

—

—

—

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

11

7

—

1

8

73 %

0

2

0

2

1

—

—

1

Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“

17

17

—

—

17

97 %

—

0

—

0

0

—

—

0

Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD)

575

—

—

—

—

0 %

275

—

300

575

—

—

—

—

Evropski instrument sosedstva (ENI)

2 048

1 978

5

31

2 014

98 %

5

—

28

33

0

0

—

0

Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI)

2 716

2 614

12

16

2 642

97 %

14

—

58

72

1

2

—

2

Instrument partnerstva (PI)

99

95

1

1

96

97 %

1

—

1

1

1

0

—

2

Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR)

166

156

3

2

161

97 %

3

—

1

4

0

1

—

1

Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP)

271

253

2

4

259

96 %

3

—

7

10

2

0

—

2

Humanitarna pomoč

2 211

1 388

90

644

2 123

96 %

5

—

83

88

0

0

—

0

Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP)

313

258

0

32

290

93 %

0

—

23

23

0

0

—

0

Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC)

74

70

0

2

72

98 %

1

—

1

1

0

0

—

0

Decentralizirane agencije

20

20

—

0

20

100 %

0

—

0

0

—

—

—

0

Drugi ukrepi in programi

193

64

0

117

181

94 %

0

—

10

10

2

—

—

2

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

9

8

—

0

8

95 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Posebni ukrepi

56

55

—

0

55

98 %

0

—

0

0

1

—

—

1

Razdelek VFO 4 skupaj

10 944

8 610

116

1 067

9 793

89 %

314

2

820

1 136

12

4

—

16

5

Pokojnine

1 802

1 797

—

0

1 797

100 %

—

—

0

0

5

—

—

5

Evropske šole

199

184

1

12

197

99 %

0

—

2

2

0

0

—

0

Decentralizirane agencije

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

2

1

—

—

1

53 %

0

1

—

1

0

—

—

0

Upravni odhodki Komisije

4 134

3 141

271

165

3 577

87 %

305

—

193

499

37

21

—

58

Upravni odhodki drugih institucij

4 841

3 363

448

274

4 085

84 %

475

0

152

627

83

46

—

128

Razdelek VFO 5 skupaj

10 977

8 486

720

451

9 656

88 %

781

1

348

1 129

125

67

—

191

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek VFO 6 skupaj

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva

—

—

—

—

—

0 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Preneseni primanjkljaj

—

—

—

—

—

0 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek VFO 8 skupaj

—

—

—

—

—

0 %

0

—

—

—

—

—

—

—

9

Rezerva za nujno pomoč

99

—

—

—

—

0 %

0

—

—

—

99

—

—

99

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG)

42

0

0

18

18

43 %

0

—

23

24

0

0

—

0

Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF)

1 273

1 241

31

—

1 273

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek VFO 9 skupaj

1 414

1 241

32

18

1 291

91 %

0

—

23

24

99

0

—

99

Skupaj

Skupaj

146 071

146 071

124 691

124 691

1 615

1 615

11 073

11 073

137 379

137 379

94 %

94 %

1 338

1 338

458

458

6 512

6 512

8 308

8 308

284

284

99

99

0

0

384

384

4.9.   VFO PODROBNO: GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI (RAL)

VFO PODROBNO: GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI (RAL)

| v milijonih EUR |
| --- |
| Program | Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta | Obveznosti za tekoče leto | Neporavnane obveznosti ob koncu zadevnega leta skupaj |
| Obveznosti, prenesene iz prejšnjega leta | Sprostitve/ revalorizacije/ razveljavitve | Plačila | Neporavnane obveznosti ob koncu leta | Prevzete obveznosti v zadevnem letu | Plačila | Razveljavljene obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti | Neporavnane obveznosti ob koncu leta | |
| 1.1 | Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) | 2 460 | (0) | (2 451 ) | 9 | 2 700 | (55) | — | 2 645 | 2 654 |
| | Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo) | 1 267 | (1) | (738) | 528 | 929 | (157) | — | 772 | 1 300 |
| | Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER) | 2 128 | (0) | (668) | 1 460 | 323 | (56) | (0) | 267 | 1 727 |
| | Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus) | 205 | (0) | (192) | 13 | 624 | (464) | — | 161 | 174 |
| | Jedrska varnost in razgradnja | 867 | (0) | (353) | 514 | 138 | (1) | — | 137 | 651 |
| | Obzorje 2020 | 19 940 | (458) | (7 173 ) | 12 309 | 11 304 | (3 689 ) | (3) | 7 612 | 19 921 |
| | Program Euratoma za raziskave in usposabljanje | 226 | (14) | (106) | 106 | 357 | (265) | (0) | 92 | 198 |
| | Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME) | 874 | (74) | (209) | 591 | 376 | (59) | — | 317 | 908 |
| | Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+) | 652 | (59) | (258) | 336 | 2 263 | (1 895 ) | — | 368 | 704 |
| | Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) | 187 | (10) | (61) | 115 | 138 | (30) | — | 107 | 222 |
| | Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam | 141 | (8) | (82) | 52 | 145 | (38) | — | 107 | 159 |
| | IPE – energetika | 1 140 | (1) | (77) | 1 062 | 622 | (6) | — | 616 | 1 678 |
| | IPE – promet | 3 892 | (661) | (1 022 ) | 2 210 | 1 753 | (289) | — | 1 464 | 3 673 |
| | IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT) | 304 | (1) | (65) | 237 | 124 | (1) | — | 123 | 360 |
| | Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP) | 694 | (0) | (149) | 545 | — | — | — | — | 545 |
| | Decentralizirane agencije | 31 | (0) | (25) | 6 | 351 | (308) | — | 44 | 49 |
| | Drugi ukrepi in programi | 411 | (23) | (166) | 221 | 309 | (119) | — | 191 | 412 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 41 | (2) | (15) | 25 | 56 | (15) | — | 41 | 66 |
| | Posebne pristojnosti Komisije | 162 | (9) | (78) | 75 | 140 | (42) | — | 99 | 174 |
| Razdelek VFO 1.1 skupaj | 35 622 | (1 321 ) | (13 887 ) | 20 414 | 22 654 | (7 489 ) | (3) | 15 162 | 35 576 |
| 1.2 | Regionalna konvergenca (manj razvite regije) | 71 813 | (1 537 ) | (17 260 ) | 53 015 | 29 470 | (64) | — | 29 406 | 82 421 |
| | Regije v prehodu | 12 382 | — | (2 494 ) | 9 888 | 6 289 | (26) | — | 6 263 | 16 151 |
| | Konkurenčnost (bolj razvite regije) | 22 235 | (352) | (5 340 ) | 16 542 | 9 391 | (64) | — | 9 327 | 25 870 |
| | Najbolj oddaljene in redko poseljene regije | 523 | — | (152) | 371 | 251 | (9) | — | 242 | 613 |
| | Kohezijski sklad | 23 497 | (940) | (8 341 ) | 14 216 | 10 189 | (7) | — | 10 182 | 24 398 |
| | Evropsko teritorialno sodelovanje | 2 218 | (176) | (620) | 1 421 | 2 101 | (9) | — | 2 092 | 3 514 |
| | Tehnična pomoč | 176 | (8) | (57) | 111 | 209 | (101) | (0) | 107 | 218 |
| | Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) | 840 | (0) | (267) | 573 | 552 | (24) | — | 528 | 1 101 |
| | Pobuda za zaposlovanje mladih | 2 215 | — | (523) | 1 692 | 556 | (0) | — | 556 | 2 248 |
| | Instrument za povezovanje Evrope (IPE) | 3 402 | (0) | (286) | 3 117 | 1 593 | (5) | — | 1 588 | 4 704 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 15 | (1) | (5) | 9 | 13 | (0) | — | 13 | 22 |
| Razdelek VFO 1.2 skupaj | 139 316 | (3 015 ) | (35 345 ) | 100 956 | 60 614 | (310) | (0) | 60 304 | 161 260 |
| Razdelek VFO 1 skupaj | 174 938 | (4 337 ) | (49 231 ) | 121 370 | 83 268 | (7 799 ) | (3) | 75 467 | 196 837 |
| 2 | Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) | 247 | (2) | (211) | 33 | 44 759 | (44 484 ) | — | 275 | 309 |
| | Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) | 29 641 | (145) | (10 928 ) | 18 567 | 14 360 | (185) | — | 14 175 | 32 742 |
| | Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) | 2 595 | (30) | (374) | 2 191 | 1 042 | (14) | (0) | 1 028 | 3 218 |
| | Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije | 31 | (0) | (22) | 9 | 128 | (115) | — | 12 | 21 |
| | Okolje in podnebni ukrepi (LIFE) | 1 404 | (2) | (315) | 1 087 | 500 | (23) | — | 477 | 1 564 |
| | Decentralizirane agencije | 3 | — | (3) | — | 64 | (61) | — | 3 | 3 |
| | Drugi ukrepi | 6 | — | — | 6 | — | — | — | — | 6 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 21 | (1) | (7) | 13 | 7 | — | — | 7 | 20 |
| | Posebni ukrepi | 0 | — | — | 0 | — | — | — | — | 0 |
| Razdelek VFO 2 skupaj | 33 947 | (180) | (11 860 ) | 21 907 | 60 859 | (44 882 ) | (0) | 15 977 | 37 883 |
| 3 | Sklad za azil, migracije in vključevanje | 1 734 | (77) | (582) | 1 075 | 1 422 | (49) | — | 1 373 | 2 447 |
| | Potrošniki | 35 | (0) | (16) | 19 | 28 | (5) | — | 22 | 41 |
| | Ustvarjalna Evropa | 177 | (8) | (82) | 87 | 218 | (112) | — | 105 | 193 |
| | Nujna pomoč v Uniji | 109 | (0) | (78) | 31 | 199 | (140) | — | 59 | 90 |
| | Sklad za notranjo varnost | 1 191 | (68) | (421) | 703 | 730 | (12) | — | 718 | 1 420 |
| | Informacijski sistemi | 43 | (3) | (25) | 15 | 36 | (4) | — | 32 | 47 |
| | Pravosodje | 93 | (18) | (31) | 44 | 54 | (7) | — | 46 | 90 |
| | Pravice, enakost in državljanstvo | 117 | (12) | (52) | 53 | 64 | (1) | — | 63 | 115 |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | 49 | (11) | (16) | 22 | 30 | (8) | — | 22 | 44 |
| | Evropa za državljane | 23 | (1) | (14) | 9 | 27 | (13) | — | 13 | 22 |
| | Hrana in krma | 323 | (27) | (189) | 108 | 261 | (53) | — | 208 | 316 |
| | Zdravje | 127 | (0) | (48) | 78 | 66 | (12) | — | 54 | 133 |
| | Decentralizirane agencije | 41 | (3) | (24) | 15 | 882 | (765) | — | 117 | 132 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 31 | (2) | (12) | 16 | 9 | (1) | — | 8 | 24 |
| | Posebni ukrepi | 74 | (2) | (61) | 11 | 101 | (35) | — | 66 | 77 |
| Razdelek VFO 3 skupaj | 4 167 | (231) | (1 650 ) | 2 286 | 4 124 | (1 217 ) | — | 2 908 | 5 194 |
| 4 | Instrument za predpristopno pomoč (IPA II) | 6 400 | (56) | (1 408 ) | 4 936 | 2 151 | (187) | (0) | 1 963 | 6 899 |
| | Makrofinančna pomoč (MFA) | 10 | (0) | (10) | 0 | 40 | (0) | — | 40 | 40 |
| | Jamstveni sklad za zunanje ukrepe | — | — | — | — | 241 | (241) | — | — | — |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | 15 | (0) | (7) | 8 | 12 | (2) | — | 10 | 18 |
| | Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“ | 17 | — | (4) | 13 | 17 | (12) | — | 5 | 18 |
| | Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD) | — | — | — | — | 275 | — | — | 275 | 275 |
| | Evropski instrument sosedstva (ENI) | 7 344 | (182) | (1 678 ) | 5 484 | 2 515 | (336) | (0) | 2 178 | 7 662 |
| | Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI) | 8 282 | (173) | (2 377 ) | 5 732 | 3 175 | (264) | — | 2 911 | 8 643 |
| | Instrument partnerstva (PI) | 340 | (7) | (83) | 250 | 140 | (14) | (0) | 126 | 376 |
| | Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) | 346 | (2) | (113) | 230 | 187 | (47) | — | 140 | 370 |
| | Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP) | 626 | (12) | (224) | 390 | 268 | (35) | (0) | 233 | 623 |
| | Humanitarna pomoč | 964 | (43) | (575) | 346 | 2 101 | (1 548 ) | (0) | 553 | 899 |
| | Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP) | 204 | (10) | (65) | 129 | 340 | (225) | — | 115 | 243 |
| | Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC) | 145 | (5) | (46) | 93 | 54 | (26) | — | 29 | 122 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | — | — | 20 | (20) | — | — | — |
| | Drugi ukrepi in programi | 148 | (16) | (23) | 109 | 204 | (158) | — | 45 | 154 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 23 | (2) | (8) | 14 | 9 | (1) | — | 8 | 22 |
| | Posebni ukrepi | 111 | (9) | (40) | 62 | 66 | (15) | — | 51 | 113 |
| Razdelek VFO 4 skupaj | 24 974 | (517) | (6 662 ) | 17 795 | 11 814 | (3 131 ) | (1) | 8 682 | 26 478 |
| 5 | Pokojnine | — | — | — | — | 1 797 | (1 797 ) | — | — | — |
| | Evropske šole | 1 | (0) | (1) | — | 196 | (196) | — | 0 | 0 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 2 | (0) | (1) | 1 | 5 | (0) | — | 4 | 6 |
| | Upravni odhodki Komisije | 299 | (22) | (276) | 1 | 3 654 | (3 301 ) | (0) | 353 | 354 |
| | Upravni odhodki drugih institucij | 431 | 20 | (448) | 3 | 4 142 | (3 637 ) | 0 | 505 | 507 |
| Razdelek VFO 5 skupaj | 732 | (2) | (726) | 4 | 9 794 | (8 931 ) | (0) | 863 | 867 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek VFO 6 skupaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Preneseni primanjkljaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek VFO 8 skupaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Rezerva za nujno pomoč | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) | 0 | (0) | (0) | — | 18 | (18) | — | 0 | 0 |
| | Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF) | — | — | — | — | 1 273 | (1 273 ) | — | — | — |
| Razdelek VFO 9 skupaj | 0 | (0) | (0) | — | 1 291 | (1 290 ) | — | 0 | 0 |
| Skupaj | 238 759 | (5 268 ) | (70 129 ) | 163 362 | 171 150 | (67 250 ) | (4) | 103 896 | 267 258 |

v milijonih EUR

Program

Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta

Obveznosti za tekoče leto

Neporavnane obveznosti ob koncu zadevnega leta skupaj

Obveznosti, prenesene iz prejšnjega leta

Sprostitve/ revalorizacije/ razveljavitve

Plačila

Neporavnane obveznosti ob koncu leta

Prevzete obveznosti v zadevnem letu

Plačila

Razveljavljene obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti

Neporavnane obveznosti ob koncu leta

1.1

Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI)

2 460

(0)

(2 451 )

9

2 700

(55)

—

2 645

2 654

Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo)

1 267

(1)

(738)

528

929

(157)

—

772

1 300

Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER)

2 128

(0)

(668)

1 460

323

(56)

(0)

267

1 727

Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus)

205

(0)

(192)

13

624

(464)

—

161

174

Jedrska varnost in razgradnja

867

(0)

(353)

514

138

(1)

—

137

651

Obzorje 2020

19 940

(458)

(7 173 )

12 309

11 304

(3 689 )

(3)

7 612

19 921

Program Euratoma za raziskave in usposabljanje

226

(14)

(106)

106

357

(265)

(0)

92

198

Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME)

874

(74)

(209)

591

376

(59)

—

317

908

Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+)

652

(59)

(258)

336

2 263

(1 895 )

—

368

704

Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI)

187

(10)

(61)

115

138

(30)

—

107

222

Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam

141

(8)

(82)

52

145

(38)

—

107

159

IPE – energetika

1 140

(1)

(77)

1 062

622

(6)

—

616

1 678

IPE – promet

3 892

(661)

(1 022 )

2 210

1 753

(289)

—

1 464

3 673

IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT)

304

(1)

(65)

237

124

(1)

—

123

360

Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP)

694

(0)

(149)

545

—

—

—

—

545

Decentralizirane agencije

31

(0)

(25)

6

351

(308)

—

44

49

Drugi ukrepi in programi

411

(23)

(166)

221

309

(119)

—

191

412

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

41

(2)

(15)

25

56

(15)

—

41

66

Posebne pristojnosti Komisije

162

(9)

(78)

75

140

(42)

—

99

174

Razdelek VFO 1.1 skupaj

Razdelek VFO 1.1 skupaj

35 622

35 622

(1 321 )

(1 321 )

(13 887 )

(13 887 )

20 414

20 414

22 654

22 654

(7 489 )

(7 489 )

(3)

(3)

15 162

15 162

35 576

35 576

1.2

Regionalna konvergenca (manj razvite regije)

71 813

(1 537 )

(17 260 )

53 015

29 470

(64)

—

29 406

82 421

Regije v prehodu

12 382

—

(2 494 )

9 888

6 289

(26)

—

6 263

16 151

Konkurenčnost (bolj razvite regije)

22 235

(352)

(5 340 )

16 542

9 391

(64)

—

9 327

25 870

Najbolj oddaljene in redko poseljene regije

523

—

(152)

371

251

(9)

—

242

613

Kohezijski sklad

23 497

(940)

(8 341 )

14 216

10 189

(7)

—

10 182

24 398

Evropsko teritorialno sodelovanje

2 218

(176)

(620)

1 421

2 101

(9)

—

2 092

3 514

Tehnična pomoč

176

(8)

(57)

111

209

(101)

(0)

107

218

Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD)

840

(0)

(267)

573

552

(24)

—

528

1 101

Pobuda za zaposlovanje mladih

2 215

—

(523)

1 692

556

(0)

—

556

2 248

Instrument za povezovanje Evrope (IPE)

3 402

(0)

(286)

3 117

1 593

(5)

—

1 588

4 704

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

15

(1)

(5)

9

13

(0)

—

13

22

Razdelek VFO 1.2 skupaj

Razdelek VFO 1.2 skupaj

139 316

139 316

(3 015 )

(3 015 )

(35 345 )

(35 345 )

100 956

100 956

60 614

60 614

(310)

(310)

(0)

(0)

60 304

60 304

161 260

161 260

Razdelek VFO 1 skupaj

174 938

(4 337 )

(49 231 )

121 370

83 268

(7 799 )

(3)

75 467

196 837

2

Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)

247

(2)

(211)

33

44 759

(44 484 )

—

275

309

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP)

29 641

(145)

(10 928 )

18 567

14 360

(185)

—

14 175

32 742

Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR)

2 595

(30)

(374)

2 191

1 042

(14)

(0)

1 028

3 218

Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije

31

(0)

(22)

9

128

(115)

—

12

21

Okolje in podnebni ukrepi (LIFE)

1 404

(2)

(315)

1 087

500

(23)

—

477

1 564

Decentralizirane agencije

3

—

(3)

—

64

(61)

—

3

3

Drugi ukrepi

6

—

—

6

—

—

—

—

6

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

21

(1)

(7)

13

7

—

—

7

20

Posebni ukrepi

0

—

—

0

—

—

—

—

0

Razdelek VFO 2 skupaj

33 947

(180)

(11 860 )

21 907

60 859

(44 882 )

(0)

15 977

37 883

3

Sklad za azil, migracije in vključevanje

1 734

(77)

(582)

1 075

1 422

(49)

—

1 373

2 447

Potrošniki

35

(0)

(16)

19

28

(5)

—

22

41

Ustvarjalna Evropa

177

(8)

(82)

87

218

(112)

—

105

193

Nujna pomoč v Uniji

109

(0)

(78)

31

199

(140)

—

59

90

Sklad za notranjo varnost

1 191

(68)

(421)

703

730

(12)

—

718

1 420

Informacijski sistemi

43

(3)

(25)

15

36

(4)

—

32

47

Pravosodje

93

(18)

(31)

44

54

(7)

—

46

90

Pravice, enakost in državljanstvo

117

(12)

(52)

53

64

(1)

—

63

115

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

49

(11)

(16)

22

30

(8)

—

22

44

Evropa za državljane

23

(1)

(14)

9

27

(13)

—

13

22

Hrana in krma

323

(27)

(189)

108

261

(53)

—

208

316

Zdravje

127

(0)

(48)

78

66

(12)

—

54

133

Decentralizirane agencije

41

(3)

(24)

15

882

(765)

—

117

132

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

31

(2)

(12)

16

9

(1)

—

8

24

Posebni ukrepi

74

(2)

(61)

11

101

(35)

—

66

77

Razdelek VFO 3 skupaj

4 167

(231)

(1 650 )

2 286

4 124

(1 217 )

—

2 908

5 194

4

Instrument za predpristopno pomoč (IPA II)

6 400

(56)

(1 408 )

4 936

2 151

(187)

(0)

1 963

6 899

Makrofinančna pomoč (MFA)

10

(0)

(10)

0

40

(0)

—

40

40

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

—

—

—

—

241

(241)

—

—

—

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

15

(0)

(7)

8

12

(2)

—

10

18

Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“

17

—

(4)

13

17

(12)

—

5

18

Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD)

—

—

—

—

275

—

—

275

275

Evropski instrument sosedstva (ENI)

7 344

(182)

(1 678 )

5 484

2 515

(336)

(0)

2 178

7 662

Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI)

8 282

(173)

(2 377 )

5 732

3 175

(264)

—

2 911

8 643

Instrument partnerstva (PI)

340

(7)

(83)

250

140

(14)

(0)

126

376

Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR)

346

(2)

(113)

230

187

(47)

—

140

370

Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP)

626

(12)

(224)

390

268

(35)

(0)

233

623

Humanitarna pomoč

964

(43)

(575)

346

2 101

(1 548 )

(0)

553

899

Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP)

204

(10)

(65)

129

340

(225)

—

115

243

Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC)

145

(5)

(46)

93

54

(26)

—

29

122

Decentralizirane agencije

—

—

—

—

20

(20)

—

—

—

Drugi ukrepi in programi

148

(16)

(23)

109

204

(158)

—

45

154

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

23

(2)

(8)

14

9

(1)

—

8

22

Posebni ukrepi

111

(9)

(40)

62

66

(15)

—

51

113

Razdelek VFO 4 skupaj

24 974

(517)

(6 662 )

17 795

11 814

(3 131 )

(1)

8 682

26 478

5

Pokojnine

—

—

—

—

1 797

(1 797 )

—

—

—

Evropske šole

1

(0)

(1)

—

196

(196)

—

0

0

Decentralizirane agencije

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

2

(0)

(1)

1

5

(0)

—

4

6

Upravni odhodki Komisije

299

(22)

(276)

1

3 654

(3 301 )

(0)

353

354

Upravni odhodki drugih institucij

431

20

(448)

3

4 142

(3 637 )

0

505

507

Razdelek VFO 5 skupaj

732

(2)

(726)

4

9 794

(8 931 )

(0)

863

867

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek VFO 6 skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Preneseni primanjkljaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek VFO 8 skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Rezerva za nujno pomoč

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG)

0

(0)

(0)

—

18

(18)

—

0

0

Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF)

—

—

—

—

1 273

(1 273 )

—

—

—

Razdelek VFO 9 skupaj

0

(0)

(0)

—

1 291

(1 290 )

—

0

0

Skupaj

Skupaj

238 759

238 759

(5 268 )

(5 268 )

(70 129 )

(70 129 )

163 362

163 362

171 150

171 150

(67 250 )

(67 250 )

(4)

(4)

103 896

103 896

267 258

267 258

4.10.   VFO PODROBNO: NEPORAVNANE OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA

VFO PODROBNO: NEPORAVNANE OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA

| v milijonih EUR |
| --- |
| Program | < 2011 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Skupaj |
| 1.1 | Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) | — | — | — | — | — | 2 | 7 | 2 645 | 2 654 |
| | Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo) | — | 0 | 3 | 4 | 0 | 58 | 463 | 772 | 1 300 |
| | Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER) | — | — | — | 796 | 98 | 260 | 306 | 267 | 1 727 |
| | Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus) | — | — | — | — | 0 | 2 | 11 | 161 | 174 |
| | Jedrska varnost in razgradnja | — | — | 16 | 193 | 90 | 80 | 134 | 137 | 651 |
| | Obzorje 2020 | 165 | 222 | 601 | 1 374 | 2 479 | 3 364 | 4 103 | 7 612 | 19 921 |
| | Program Euratoma za raziskave in usposabljanje | 0 | 8 | 1 | 4 | 12 | 30 | 51 | 92 | 198 |
| | Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME) | 2 | 2 | 32 | 254 | 10 | 77 | 213 | 317 | 908 |
| | Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+) | 0 | 0 | 1 | 5 | 46 | 99 | 185 | 368 | 704 |
| | Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) | 1 | 1 | 4 | 8 | 13 | 33 | 56 | 107 | 222 |
| | Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam | — | — | 0 | — | 3 | 13 | 36 | 107 | 159 |
| | IPE – energetika | 6 | 2 | 5 | 3 | 330 | 314 | 401 | 616 | 1 678 |
| | IPE – promet | 29 | 17 | 157 | 82 | 467 | 447 | 1 009 | 1 464 | 3 673 |
| | IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT) | — | — | 0 | 0 | 30 | 49 | 158 | 123 | 360 |
| | Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP) | 515 | 30 | — | — | — | — | (0) | — | 545 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | — | — | — | 0 | 5 | 44 | 49 |
| | Drugi ukrepi in programi | 22 | 8 | 7 | 23 | 30 | 39 | 92 | 191 | 412 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 0 | 2 | 1 | 2 | 1 | 6 | 12 | 41 | 66 |
| | Posebne pristojnosti Komisije | 0 | 0 | 1 | 6 | 11 | 17 | 41 | 99 | 174 |
| Razdelek VFO 1.1 skupaj | 741 | 294 | 829 | 2 754 | 3 620 | 4 893 | 7 283 | 15 162 | 35 576 |
| 1.2 | Regionalna konvergenca (manj razvite regije) | 519 | 229 | 509 | 7 711 | 1 079 | 19 224 | 23 744 | 29 406 | 82 421 |
| | Regije v prehodu | 38 | — | — | — | 305 | 4 671 | 4 874 | 6 263 | 16 151 |
| | Konkurenčnost (bolj razvite regije) | 58 | 9 | 58 | 1 663 | 611 | 6 621 | 7 523 | 9 327 | 25 870 |
| | Najbolj oddaljene in redko poseljene regije | — | — | — | — | 23 | 142 | 206 | 242 | 613 |
| | Kohezijski sklad | 178 | — | 58 | 1 257 | 436 | 3 870 | 8 418 | 10 182 | 24 398 |
| | Evropsko teritorialno sodelovanje | 41 | — | 9 | 170 | — | 284 | 917 | 2 092 | 3 514 |
| | Tehnična pomoč | 1 | — | 1 | 1 | 8 | 42 | 59 | 107 | 218 |
| | Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) | — | — | — | — | 2 | 181 | 391 | 528 | 1 101 |
| | Pobuda za zaposlovanje mladih | — | — | — | — | 123 | 1 148 | 420 | 556 | 2 248 |
| | Instrument za povezovanje Evrope (IPE) | — | — | — | — | 472 | 728 | 1 917 | 1 588 | 4 704 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 0 | — | — | 0 | 1 | 1 | 7 | 13 | 22 |
| Razdelek VFO 1.2 skupaj | 834 | 238 | 635 | 10 802 | 3 060 | 36 912 | 48 475 | 60 304 | 161 260 |
| Razdelek VFO 1 skupaj | 1 575 | 532 | 1 464 | 13 556 | 6 680 | 41 805 | 55 759 | 75 467 | 196 837 |
| 2 | Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) | — | — | — | — | 0 | 12 | 22 | 275 | 309 |
| | Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) | 34 | — | 1 | 623 | 303 | 4 228 | 13 378 | 14 175 | 32 742 |
| | Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) | 84 | 0 | 11 | 268 | 8 | 971 | 847 | 1 028 | 3 218 |
| | Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije | — | — | — | — | — | — | 9 | 12 | 21 |
| | Okolje in podnebni ukrepi (LIFE) | 108 | 57 | 63 | 100 | 180 | 258 | 321 | 477 | 1 564 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | — | — | — | — | — | 3 | 3 |
| | Drugi ukrepi | — | — | — | — | — | — | 6 | — | 6 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | — | 0 | 1 | 1 | 5 | 1 | 6 | 7 | 20 |
| | Posebni ukrepi | — | — | — | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| Razdelek VFO 2 skupaj | 227 | 58 | 76 | 992 | 496 | 5 470 | 14 588 | 15 977 | 37 883 |
| 3 | Sklad za azil, migracije in vključevanje | 14 | 10 | 19 | 64 | 6 | 67 | 896 | 1 373 | 2 447 |
| | Potrošniki | — | — | 0 | 0 | 1 | 4 | 13 | 22 | 41 |
| | Ustvarjalna Evropa | 0 | 1 | 1 | 4 | 8 | 17 | 56 | 105 | 193 |
| | Nujna pomoč v Uniji | — | — | — | — | — | — | 31 | 59 | 90 |
| | Sklad za notranjo varnost | 9 | 14 | 43 | 28 | 14 | 109 | 485 | 718 | 1 420 |
| | Informacijski sistemi | 0 | 1 | 0 | 0 | 6 | 2 | 6 | 32 | 47 |
| | Pravosodje | 0 | 1 | 2 | 4 | 7 | 9 | 21 | 46 | 90 |
| | Pravice, enakost in državljanstvo | 0 | 3 | 4 | 3 | 7 | 9 | 26 | 63 | 115 |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | — | — | 0 | 0 | 3 | 6 | 13 | 22 | 44 |
| | Evropa za državljane | 0 | 0 | — | 0 | 0 | 1 | 6 | 13 | 22 |
| | Hrana in krma | 15 | 0 | 0 | 3 | 11 | 23 | 55 | 208 | 316 |
| | Zdravje | 1 | 3 | 3 | 6 | 11 | 23 | 32 | 54 | 133 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | — | — | — | 1 | 14 | 117 | 132 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 0 | 0 | 1 | 1 | 3 | 5 | 5 | 8 | 24 |
| | Posebni ukrepi | — | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 10 | 66 | 77 |
| Razdelek VFO 3 skupaj | 40 | 34 | 74 | 114 | 77 | 278 | 1 669 | 2 908 | 5 194 |
| 4 | Instrument za predpristopno pomoč (IPA II) | 356 | 119 | 154 | 622 | 686 | 1 225 | 1 773 | 1 963 | 6 899 |
| | Makrofinančna pomoč (MFA) | — | — | — | — | — | — | 0 | 40 | 40 |
| | Jamstveni sklad za zunanje ukrepe | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | — | — | — | — | 2 | 3 | 3 | 10 | 18 |
| | Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“ | — | — | — | — | 7 | 4 | 2 | 5 | 18 |
| | Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD) | — | — | — | — | — | — | — | 275 | 275 |
| | Evropski instrument sosedstva (ENI) | 381 | 215 | 441 | 735 | 794 | 1 252 | 1 666 | 2 178 | 7 662 |
| | Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI) | 229 | 168 | 359 | 756 | 943 | 1 397 | 1 879 | 2 911 | 8 643 |
| | Instrument partnerstva (PI) | 0 | 0 | 20 | 17 | 59 | 66 | 87 | 126 | 376 |
| | Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) | 4 | 4 | 6 | 12 | 34 | 61 | 108 | 140 | 370 |
| | Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP) | 10 | 11 | 24 | 41 | 64 | 103 | 138 | 233 | 623 |
| | Humanitarna pomoč | 26 | 13 | 13 | 14 | 8 | 19 | 253 | 553 | 899 |
| | Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP) | 4 | 1 | 17 | 14 | 34 | 32 | 27 | 115 | 243 |
| | Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC) | 9 | 6 | 10 | 11 | 16 | 17 | 24 | 29 | 122 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Drugi ukrepi in programi | 11 | 4 | 7 | 9 | 20 | 27 | 32 | 45 | 154 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 4 | 0 | 2 | 0 | 1 | 5 | 1 | 8 | 22 |
| | Posebni ukrepi | 0 | 0 | 2 | 1 | 5 | 16 | 37 | 51 | 113 |
| Razdelek VFO 4 skupaj | 1 036 | 543 | 1 054 | 2 232 | 2 675 | 4 226 | 6 030 | 8 682 | 26 478 |
| 5 | Pokojnine | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Evropske šole | — | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | — | — | — | — | — | — | 1 | 4 | 6 |
| | Upravni odhodki Komisije | — | — | — | 0 | 0 | 0 | 1 | 353 | 354 |
| | Upravni odhodki drugih institucij | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 505 | 507 |
| Razdelek VFO 5 skupaj | — | — | — | 0 | 0 | 0 | 4 | 863 | 867 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek VFO 6 skupaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Preneseni primanjkljaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek VFO 8 skupaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Rezerva za nujno pomoč | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) | — | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| | Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF) | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek VFO 9 skupaj | — | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Skupaj | 2 878 | 1 166 | 2 668 | 16 893 | 9 928 | 51 779 | 78 050 | 103 896 | 267 258 |

v milijonih EUR

Program

< 2011

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Skupaj

1.1

Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI)

—

—

—

—

—

2

7

2 645

2 654

Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo)

—

0

3

4

0

58

463

772

1 300

Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER)

—

—

—

796

98

260

306

267

1 727

Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus)

—

—

—

—

0

2

11

161

174

Jedrska varnost in razgradnja

—

—

16

193

90

80

134

137

651

Obzorje 2020

165

222

601

1 374

2 479

3 364

4 103

7 612

19 921

Program Euratoma za raziskave in usposabljanje

0

8

1

4

12

30

51

92

198

Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME)

2

2

32

254

10

77

213

317

908

Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+)

0

0

1

5

46

99

185

368

704

Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI)

1

1

4

8

13

33

56

107

222

Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam

—

—

0

—

3

13

36

107

159

IPE – energetika

6

2

5

3

330

314

401

616

1 678

IPE – promet

29

17

157

82

467

447

1 009

1 464

3 673

IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT)

—

—

0

0

30

49

158

123

360

Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP)

515

30

—

—

—

—

(0)

—

545

Decentralizirane agencije

—

—

—

—

—

0

5

44

49

Drugi ukrepi in programi

22

8

7

23

30

39

92

191

412

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

0

2

1

2

1

6

12

41

66

Posebne pristojnosti Komisije

0

0

1

6

11

17

41

99

174

Razdelek VFO 1.1 skupaj

Razdelek VFO 1.1 skupaj

741

741

294

294

829

829

2 754

2 754

3 620

3 620

4 893

4 893

7 283

7 283

15 162

15 162

35 576

35 576

1.2

Regionalna konvergenca (manj razvite regije)

519

229

509

7 711

1 079

19 224

23 744

29 406

82 421

Regije v prehodu

38

—

—

—

305

4 671

4 874

6 263

16 151

Konkurenčnost (bolj razvite regije)

58

9

58

1 663

611

6 621

7 523

9 327

25 870

Najbolj oddaljene in redko poseljene regije

—

—

—

—

23

142

206

242

613

Kohezijski sklad

178

—

58

1 257

436

3 870

8 418

10 182

24 398

Evropsko teritorialno sodelovanje

41

—

9

170

—

284

917

2 092

3 514

Tehnična pomoč

1

—

1

1

8

42

59

107

218

Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD)

—

—

—

—

2

181

391

528

1 101

Pobuda za zaposlovanje mladih

—

—

—

—

123

1 148

420

556

2 248

Instrument za povezovanje Evrope (IPE)

—

—

—

—

472

728

1 917

1 588

4 704

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

0

—

—

0

1

1

7

13

22

Razdelek VFO 1.2 skupaj

Razdelek VFO 1.2 skupaj

834

834

238

238

635

635

10 802

10 802

3 060

3 060

36 912

36 912

48 475

48 475

60 304

60 304

161 260

161 260

Razdelek VFO 1 skupaj

1 575

532

1 464

13 556

6 680

41 805

55 759

75 467

196 837

2

Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)

—

—

—

—

0

12

22

275

309

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP)

34

—

1

623

303

4 228

13 378

14 175

32 742

Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR)

84

0

11

268

8

971

847

1 028

3 218

Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije

—

—

—

—

—

—

9

12

21

Okolje in podnebni ukrepi (LIFE)

108

57

63

100

180

258

321

477

1 564

Decentralizirane agencije

—

—

—

—

—

—

—

3

3

Drugi ukrepi

—

—

—

—

—

—

6

—

6

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

—

0

1

1

5

1

6

7

20

Posebni ukrepi

—

—

—

—

0

0

—

—

0

Razdelek VFO 2 skupaj

227

58

76

992

496

5 470

14 588

15 977

37 883

3

Sklad za azil, migracije in vključevanje

14

10

19

64

6

67

896

1 373

2 447

Potrošniki

—

—

0

0

1

4

13

22

41

Ustvarjalna Evropa

0

1

1

4

8

17

56

105

193

Nujna pomoč v Uniji

—

—

—

—

—

—

31

59

90

Sklad za notranjo varnost

9

14

43

28

14

109

485

718

1 420

Informacijski sistemi

0

1

0

0

6

2

6

32

47

Pravosodje

0

1

2

4

7

9

21

46

90

Pravice, enakost in državljanstvo

0

3

4

3

7

9

26

63

115

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

—

—

0

0

3

6

13

22

44

Evropa za državljane

0

0

—

0

0

1

6

13

22

Hrana in krma

15

0

0

3

11

23

55

208

316

Zdravje

1

3

3

6

11

23

32

54

133

Decentralizirane agencije

—

—

—

—

—

1

14

117

132

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

0

0

1

1

3

5

5

8

24

Posebni ukrepi

—

0

0

0

0

0

10

66

77

Razdelek VFO 3 skupaj

40

34

74

114

77

278

1 669

2 908

5 194

4

Instrument za predpristopno pomoč (IPA II)

356

119

154

622

686

1 225

1 773

1 963

6 899

Makrofinančna pomoč (MFA)

—

—

—

—

—

—

0

40

40

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

—

—

—

—

2

3

3

10

18

Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“

—

—

—

—

7

4

2

5

18

Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD)

—

—

—

—

—

—

—

275

275

Evropski instrument sosedstva (ENI)

381

215

441

735

794

1 252

1 666

2 178

7 662

Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI)

229

168

359

756

943

1 397

1 879

2 911

8 643

Instrument partnerstva (PI)

0

0

20

17

59

66

87

126

376

Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR)

4

4

6

12

34

61

108

140

370

Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP)

10

11

24

41

64

103

138

233

623

Humanitarna pomoč

26

13

13

14

8

19

253

553

899

Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP)

4

1

17

14

34

32

27

115

243

Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC)

9

6

10

11

16

17

24

29

122

Decentralizirane agencije

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Drugi ukrepi in programi

11

4

7

9

20

27

32

45

154

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

4

0

2

0

1

5

1

8

22

Posebni ukrepi

0

0

2

1

5

16

37

51

113

Razdelek VFO 4 skupaj

1 036

543

1 054

2 232

2 675

4 226

6 030

8 682

26 478

5

Pokojnine

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Evropske šole

—

—

—

—

—

—

—

0

0

Decentralizirane agencije

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

—

—

—

—

—

—

1

4

6

Upravni odhodki Komisije

—

—

—

0

0

0

1

353

354

Upravni odhodki drugih institucij

0

0

0

0

0

0

3

505

507

Razdelek VFO 5 skupaj

—

—

—

0

0

0

4

863

867

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek VFO 6 skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Preneseni primanjkljaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek VFO 8 skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Rezerva za nujno pomoč

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG)

—

—

—

—

—

—

—

0

0

Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek VFO 9 skupaj

—

—

—

—

—

—

—

0

0

Skupaj

Skupaj

2 878

2 878

1 166

1 166

2 668

2 668

16 893

16 893

9 928

9 928

51 779

51 779

78 050

78 050

103 896

103 896

267 258

267 258

5.   IZVRŠEVANJE PRORAČUNA PO INSTITUCIJAH

5.1.   IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH PRIHODKOV

IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH PRIHODKOV

| v milijonih EUR |
| --- |
| Institucija | Odobritve prihodkov | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki | Prejemki kot % proračuna | Neporavnano |
| Prvotni sprejeti proračun | Končni sprejeti proračun | Tekoče leto | Prenosi | Skupaj | Iz upravičenosti za tekoče leto | Iz prenesenih upravičenosti | Skupaj |
| Evropski parlament | 159 | 159 | 207 | 21 | 227 | 204 | 3 | 207 | 130 % | 20 |
| Evropski svet in Svet | 52 | 52 | 79 | 1 | 80 | 77 | 1 | 78 | 149 % | 2 |
| Komisija | 134 139 | 126 419 | 140 350 | 6 883 | 147 234 | 135 846 | 3 177 | 139 023 | 110 % | 8 210 |
| Sodišče Evropske unije | 54 | 54 | 52 | 0 | 52 | 52 | 0 | 52 | 96 % | 0 |
| Računsko sodišče | 20 | 20 | 21 | 0 | 21 | 21 | 0 | 21 | 103 % | 0 |
| Ekonomsko-socialni odbor | 11 | 11 | 16 | 0 | 16 | 16 | 0 | 16 | 140 % | — |
| Odbor regij | 9 | 9 | 12 | 0 | 12 | 12 | 0 | 12 | 137 % | — |
| Varuh človekovih pravic | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 82 % | — |
| Evropski nadzornik za varstvo podatkov | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 74 % | — |
| Evropska služba za zunanje delovanje | 44 | 44 | 282 | 1 | 282 | 280 | 1 | 281 | 643 % | 2 |
| Skupaj | 134 490 | 126 771 | 141 020 | 6 906 | 147 926 | 136 509 | 3 182 | 139 691 | 110 % | 8 235 |

v milijonih EUR

Institucija

Odobritve prihodkov

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

Prejemki kot % proračuna

Neporavnano

Prvotni sprejeti proračun

Končni sprejeti proračun

Tekoče leto

Prenosi

Skupaj

Iz upravičenosti za tekoče leto

Iz prenesenih upravičenosti

Skupaj

Evropski parlament

Evropski parlament

159

159

159

159

207

207

21

21

227

227

204

204

3

3

207

207

130 %

130 %

20

20

Evropski svet in Svet

Evropski svet in Svet

52

52

52

52

79

79

1

1

80

80

77

77

1

1

78

78

149 %

149 %

2

2

Komisija

Komisija

134 139

134 139

126 419

126 419

140 350

140 350

6 883

6 883

147 234

147 234

135 846

135 846

3 177

3 177

139 023

139 023

110 %

110 %

8 210

8 210

Sodišče Evropske unije

Sodišče Evropske unije

54

54

54

54

52

52

0

0

52

52

52

52

0

0

52

52

96 %

96 %

0

0

Računsko sodišče

Računsko sodišče

20

20

20

20

21

21

0

0

21

21

21

21

0

0

21

21

103 %

103 %

0

0

Ekonomsko-socialni odbor

Ekonomsko-socialni odbor

11

11

11

11

16

16

0

0

16

16

16

16

0

0

16

16

140 %

140 %

—

Odbor regij

Odbor regij

9

9

9

9

12

12

0

0

12

12

12

12

0

0

12

12

137 %

137 %

—

Varuh človekovih pravic

Varuh človekovih pravic

1

1

1

1

1

1

0

0

1

1

1

1

0

0

1

1

82 %

82 %

—

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

1

1

1

1

1

1

0

0

1

1

1

1

0

0

1

1

74 %

74 %

—

Evropska služba za zunanje delovanje

Evropska služba za zunanje delovanje

44

44

44

44

282

282

1

1

282

282

280

280

1

1

281

281

643 %

643 %

2

2

Skupaj

Skupaj

134 490

134 490

126 771

126 771

141 020

141 020

6 906

6 906

147 926

147 926

136 509

136 509

3 182

3 182

139 691

139 691

110 %

110 %

8 235

8 235

Konsolidirana poročila o izvrševanju splošnega proračuna EU prikazujejo, tako kot prejšnja leta, izvrševanje proračuna v vseh institucijah, saj je v proračunu EU določen ločen proračun za vsako institucijo. Agencije v proračunu EU nimajo ločenih proračunov in se delno financirajo s subvencijami iz proračuna Komisije.

Glede ESZD je treba opozoriti, da ta služba poleg lastnega proračuna prejema tudi prispevke Komisije v višini 144 milijonov EUR (leta 2016: 140 milijonov EUR) in ERS v višini 72 milijonov EUR (leta 2016: 44 milijonov EUR). Ta proračunska sredstva so ESZD na voljo (kot namenski prejemki) predvsem za pokrivanje stroškov osebja Komisije v delegacijah EU, ki jih administrativno upravlja ESZD.

5.2.   IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI

IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI

| v milijonih EUR |
| --- |
| Institucija | Razpoložljive odobritve skupaj | Prevzete obveznosti | Odobritve, prenesene v leto 2018 | Odobritve, ki zapadejo |
| Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Iz namenskih prejemkov | Prenosi na podlagi sklepa | Skupaj | Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 = 7 + 8 | 10 | 11 | 12 | 13 = 10 + 11 + 12 |
| Evropski parlament | 1 999 | 1 890 | 0 | 49 | 1 938 | 97 % | 41 | 0 | 41 | 20 | 0 | 0 | 20 |
| Evropski svet in Svet | 609 | 518 | 0 | 24 | 542 | 89 % | 23 | 0 | 23 | 44 | 0 | 0 | 44 |
| Komisija | 172 231 | 154 892 | 566 | 11 551 | 167 009 | 97 % | 4 195 | 788 | 4 983 | 231 | 9 | 0 | 240 |
| Sodišče Evropske unije | 401 | 394 | 0 | 1 | 395 | 98 % | 1 | 0 | 1 | 5 | 0 | 0 | 5 |
| Računsko sodišče | 141 | 138 | 0 | 0 | 138 | 98 % | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 3 |
| Ekonomsko-socialni odbor | 138 | 129 | 0 | 4 | 133 | 96 % | 0 | 0 | 0 | 5 | 0 | 0 | 5 |
| Odbor regij | 97 | 91 | 0 | 4 | 95 | 98 % | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 2 |
| Varuh človekovih pravic | 11 | 10 | 0 | 0 | 10 | 94 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Evropski nadzornik za varstvo podatkov | 11 | 10 | 0 | 0 | 10 | 89 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Evropska služba za zunanje delovanje | 937 | 658 | 0 | 221 | 880 | 94 % | 55 | 0 | 55 | 2 | 0 | 0 | 2 |
| Skupaj | 176 576 | 158 730 | 567 | 11 854 | 171 150 | 97 % | 4 315 | 788 | 5 103 | 314 | 9 | 0 | 323 |

v milijonih EUR

Institucija

Razpoložljive odobritve skupaj

Prevzete obveznosti

Odobritve, prenesene v leto 2018

Odobritve, ki zapadejo

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Iz namenskih prejemkov

Prenosi na podlagi sklepa

Skupaj

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9 = 7 + 8

10

11

12

13 = 10 + 11 + 12

Evropski parlament

Evropski parlament

1 999

1 999

1 890

1 890

0

0

49

49

1 938

1 938

97 %

97 %

41

41

0

0

41

41

20

20

0

0

0

0

20

20

Evropski svet in Svet

Evropski svet in Svet

609

609

518

518

0

0

24

24

542

542

89 %

89 %

23

23

0

0

23

23

44

44

0

0

0

0

44

44

Komisija

Komisija

172 231

172 231

154 892

154 892

566

566

11 551

11 551

167 009

167 009

97 %

97 %

4 195

4 195

788

788

4 983

4 983

231

231

9

9

0

0

240

240

Sodišče Evropske unije

Sodišče Evropske unije

401

401

394

394

0

0

1

1

395

395

98 %

98 %

1

1

0

0

1

1

5

5

0

0

0

0

5

5

Računsko sodišče

Računsko sodišče

141

141

138

138

0

0

0

0

138

138

98 %

98 %

0

0

0

0

0

0

3

3

0

0

0

0

3

3

Ekonomsko-socialni odbor

Ekonomsko-socialni odbor

138

138

129

129

0

0

4

4

133

133

96 %

96 %

0

0

0

0

0

0

5

5

0

0

0

0

5

5

Odbor regij

Odbor regij

97

97

91

91

0

0

4

4

95

95

98 %

98 %

0

0

0

0

0

0

2

2

0

0

0

0

2

2

Varuh človekovih pravic

Varuh človekovih pravic

11

11

10

10

0

0

0

0

10

10

94 %

94 %

0

0

0

0

0

0

1

1

0

0

0

0

1

1

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

11

11

10

10

0

0

0

0

10

10

89 %

89 %

0

0

0

0

0

0

1

1

0

0

0

0

1

1

Evropska služba za zunanje delovanje

Evropska služba za zunanje delovanje

937

937

658

658

0

0

221

221

880

880

94 %

94 %

55

55

0

0

55

55

2

2

0

0

0

0

2

2

Skupaj

Skupaj

176 576

176 576

158 730

158 730

567

567

11 854

11 854

171 150

171 150

97 %

97 %

4 315

4 315

788

788

5 103

5 103

314

314

9

9

0

0

323

323

5.3.   IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL

IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL

| v milijonih EUR |
| --- |
| Institucija | Razpoložljive odobritve skupaj | Izvršena plačila | Odobritve, prenesene v leto 2018 | Odobritve, ki zapadejo |
| Iz končnega sprejetega proračuna | Iz preno- sov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Samodejni prenosi | Preno- si na podlagi sklepa | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | Iz končnega sprejetega proračuna | Iz preno- sov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 = 2 + 3 + 4 | 6 = 5/1 | 7 | 8 | 9 | 10 = 7 + 8 + 9 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| Evropski parlament | 2 285 | 1 600 | 263 | 41 | 1 904 | 83 % | 290 | 0 | 48 | 338 | 20 | 22 | 0 | 42 |
| Evropski svet in Svet | 671 | 466 | 57 | 23 | 547 | 81 % | 52 | 0 | 24 | 75 | 44 | 6 | 0 | 50 |
| Komisija | 141 230 | 121 328 | 1 167 | 10 800 | 133 294 | 94 % | 862 | 458 | 6 359 | 7 680 | 201 | 54 | 0 | 255 |
| Sodišče Evropske unije | 423 | 373 | 19 | 1 | 393 | 93 % | 21 | 0 | 1 | 22 | 5 | 3 | 0 | 8 |
| Računsko sodišče | 151 | 130 | 8 | 0 | 138 | 92 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 3 | 1 | 0 | 4 |
| Ekonomsko-socialni odbor | 147 | 120 | 7 | 3 | 131 | 89 % | 9 | 0 | 1 | 10 | 5 | 1 | 0 | 6 |
| Odbor regij | 105 | 84 | 7 | 2 | 93 | 88 % | 8 | 0 | 2 | 9 | 2 | 1 | 0 | 3 |
| Varuh človekovih pravic | 12 | 9 | 1 | 0 | 10 | 87 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Evropski nadzornik za varstvo podatkov | 12 | 9 | 1 | 0 | 9 | 77 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Evropska služba za zunanje delovanje | 1 035 | 572 | 85 | 203 | 859 | 83 % | 86 | 0 | 77 | 163 | 2 | 11 | — | 13 |
| Skupaj | 146 071 | 124 691 | 1 615 | 11 073 | 137 379 | 94 % | 1 338 | 458 | 6 512 | 8 308 | 284 | 99 | 0 | 384 |

v milijonih EUR

Institucija

Razpoložljive odobritve skupaj

Izvršena plačila

Odobritve, prenesene v leto 2018

Odobritve, ki zapadejo

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz preno- sov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Samodejni prenosi

Preno- si na podlagi sklepa

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz preno- sov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

1

2

3

4

5 = 2 + 3 + 4

6 = 5/1

7

8

9

10 = 7 + 8 + 9

11

12

13

14

Evropski parlament

Evropski parlament

2 285

2 285

1 600

1 600

263

263

41

41

1 904

1 904

83 %

83 %

290

290

0

0

48

48

338

338

20

20

22

22

0

0

42

42

Evropski svet in Svet

Evropski svet in Svet

671

671

466

466

57

57

23

23

547

547

81 %

81 %

52

52

0

0

24

24

75

75

44

44

6

6

0

0

50

50

Komisija

Komisija

141 230

141 230

121 328

121 328

1 167

1 167

10 800

10 800

133 294

133 294

94 %

94 %

862

862

458

458

6 359

6 359

7 680

7 680

201

201

54

54

0

0

255

255

Sodišče Evropske unije

Sodišče Evropske unije

423

423

373

373

19

19

1

1

393

393

93 %

93 %

21

21

0

0

1

1

22

22

5

5

3

3

0

0

8

8

Računsko sodišče

Računsko sodišče

151

151

130

130

8

8

0

0

138

138

92 %

92 %

8

8

0

0

0

0

8

8

3

3

1

1

0

0

4

4

Ekonomsko-socialni odbor

Ekonomsko-socialni odbor

147

147

120

120

7

7

3

3

131

131

89 %

89 %

9

9

0

0

1

1

10

10

5

5

1

1

0

0

6

6

Odbor regij

Odbor regij

105

105

84

84

7

7

2

2

93

93

88 %

88 %

8

8

0

0

2

2

9

9

2

2

1

1

0

0

3

3

Varuh človekovih pravic

Varuh človekovih pravic

12

12

9

9

1

1

0

0

10

10

87 %

87 %

1

1

0

0

0

0

1

1

1

1

0

0

0

0

1

1

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

12

12

9

9

1

1

0

0

9

9

77 %

77 %

1

1

0

0

0

0

1

1

1

1

0

0

0

0

1

1

Evropska služba za zunanje delovanje

Evropska služba za zunanje delovanje

1 035

1 035

572

572

85

85

203

203

859

859

83 %

83 %

86

86

0

0

77

77

163

163

2

2

11

11

—

13

13

Skupaj

Skupaj

146 071

146 071

124 691

124 691

1 615

1 615

11 073

11 073

137 379

137 379

94 %

94 %

1 338

1 338

458

458

6 512

6 512

8 308

8 308

284

284

99

99

0

0

384

384

6.   IZVRŠEVANJE PRORAČUNA AGENCIJ

6.1.   PRORAČUNSKI PRIHODKI

PRORAČUNSKI PRIHODKI

| v milijonih EUR |
| --- |
| Agencija | Področje financiranja Komisije | Končni sprejeti proračun | Prejeti zneski |
| Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev – ACER | 6 | 13 | 13 |
| Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije – BEREC | 9 | 4 | 4 |
| Urad Skupnosti za rastlinske sorte – CPVO | 17 | 16 | 16 |
| Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano – CHAFEA | 17 | 10 | 10 |
| Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo – EACEA | 15 | 50 | 50 |
| Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu – EU-OSHA | 4 | 15 | 15 |
| Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice – eu-LISA | 18 | 68 | 70 |
| Evropski azilni podporni urad – EASO | 18 | 79 | 80 |
| Evropska agencija za varnost v letalstvu – EASA | 6 | 192 | 153 |
| Evropski bančni organ – EBA | 12 | 38 | 39 |
| Evropska agencija za mejno in obalno stražo – Frontex | 18 | 281 | 294 |
| Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni – ECDC | 17 | 58 | 59 |
| Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja – CEDEFOP | 15 | 18 | 18 |
| Evropska agencija za kemikalije – ECHA | 2 | 112 | 114 |
| Evropska agencija za okolje – EEA | 7 | 70 | 68 |
| Evropska agencija za nadzor ribištva – EFCA | 11 | 17 | 17 |
| Evropska agencija za varnost hrane – EFSA | 17 | 81 | 81 |
| Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer – Eurofound | 4 | 20 | 20 |
| Agencija za evropski GNSS | 6 | 28 | 704 |
| Evropski inštitut za enakost spolov – EIGE | 4 | 8 | 8 |
| Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo – EIT | 15 | 303 | 304 |
| Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine – EIOPA | 12 | 24 | 24 |
| Evropska agencija za pomorsko varnost – EMSA | 6 | 79 | 78 |
| Evropska agencija za zdravila – EMA | 2 | 331 | 317 |
| Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami – EMCDDA | 18 | 16 | 16 |
| Europol | 18 | 118 | 120 |
| Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta – ERCEA | 8 | 47 | 47 |
| Evropski organ za vrednostne papirje in trge – ESMA | 12 | 42 | 42 |
| Evropska fundacija za usposabljanje – ETF | 15 | 20 | 20 |
| Agencija Evropske unije za temeljne pravice – FRA | 18 | 23 | 23 |
| Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj – CEPOL | 18 | 9 | 10 |
| Agencija Evropske unije za varnost omrežij in informacij – ENISA | 9 | 11 | 11 |
| Agencija Evropske unije za železnice | 6 | 31 | 32 |
| Urad Evropske unije za intelektualno lastnino – EUIPO | 12 | 401 | 245 |
| Urad za evropsko pravosodno sodelovanje – Eurojust | 33 | 48 | 49 |
| Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja – EASME | 6 | 43 | 43 |
| Fuzija za energijo – F4E | 8 | 848 | 860 |
| Izvajalska agencija za inovacije in omrežja – INEA | 6 | 24 | 24 |
| Izvajalska agencija za raziskave – REA | 8 | 67 | 67 |
| Prevajalski center za organe Evropske unije | 15 | 49 | 44 |
| Skupaj | | 3 714 | 4 212 |

v milijonih EUR

Agencija

Področje financiranja Komisije

Končni sprejeti proračun

Prejeti zneski

Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev – ACER

Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev – ACER

6

6

13

13

13

13

Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije – BEREC

Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije – BEREC

9

9

4

4

4

4

Urad Skupnosti za rastlinske sorte – CPVO

Urad Skupnosti za rastlinske sorte – CPVO

17

17

16

16

16

16

Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano – CHAFEA

Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano – CHAFEA

17

17

10

10

10

10

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo – EACEA

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo – EACEA

15

15

50

50

50

50

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu – EU-OSHA

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu – EU-OSHA

4

4

15

15

15

15

Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice – eu-LISA

Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice – eu-LISA

18

18

68

68

70

70

Evropski azilni podporni urad – EASO

Evropski azilni podporni urad – EASO

18

18

79

79

80

80

Evropska agencija za varnost v letalstvu – EASA

Evropska agencija za varnost v letalstvu – EASA

6

6

192

192

153

153

Evropski bančni organ – EBA

Evropski bančni organ – EBA

12

12

38

38

39

39

Evropska agencija za mejno in obalno stražo – Frontex

Evropska agencija za mejno in obalno stražo – Frontex

18

18

281

281

294

294

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni – ECDC

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni – ECDC

17

17

58

58

59

59

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja – CEDEFOP

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja – CEDEFOP

15

15

18

18

18

18

Evropska agencija za kemikalije – ECHA

Evropska agencija za kemikalije – ECHA

2

2

112

112

114

114

Evropska agencija za okolje – EEA

Evropska agencija za okolje – EEA

7

7

70

70

68

68

Evropska agencija za nadzor ribištva – EFCA

Evropska agencija za nadzor ribištva – EFCA

11

11

17

17

17

17

Evropska agencija za varnost hrane – EFSA

Evropska agencija za varnost hrane – EFSA

17

17

81

81

81

81

Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer – Eurofound

Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer – Eurofound

4

4

20

20

20

20

Agencija za evropski GNSS

Agencija za evropski GNSS

6

6

28

28

704

704

Evropski inštitut za enakost spolov – EIGE

Evropski inštitut za enakost spolov – EIGE

4

4

8

8

8

8

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo – EIT

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo – EIT

15

15

303

303

304

304

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine – EIOPA

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine – EIOPA

12

12

24

24

24

24

Evropska agencija za pomorsko varnost – EMSA

Evropska agencija za pomorsko varnost – EMSA

6

6

79

79

78

78

Evropska agencija za zdravila – EMA

Evropska agencija za zdravila – EMA

2

2

331

331

317

317

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami – EMCDDA

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami – EMCDDA

18

18

16

16

16

16

Europol

Europol

18

18

118

118

120

120

Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta – ERCEA

Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta – ERCEA

8

8

47

47

47

47

Evropski organ za vrednostne papirje in trge – ESMA

Evropski organ za vrednostne papirje in trge – ESMA

12

12

42

42

42

42

Evropska fundacija za usposabljanje – ETF

Evropska fundacija za usposabljanje – ETF

15

15

20

20

20

20

Agencija Evropske unije za temeljne pravice – FRA

Agencija Evropske unije za temeljne pravice – FRA

18

18

23

23

23

23

Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj – CEPOL

Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj – CEPOL

18

18

9

9

10

10

Agencija Evropske unije za varnost omrežij in informacij – ENISA

Agencija Evropske unije za varnost omrežij in informacij – ENISA

9

9

11

11

11

11

Agencija Evropske unije za železnice

Agencija Evropske unije za železnice

6

6

31

31

32

32

Urad Evropske unije za intelektualno lastnino – EUIPO

Urad Evropske unije za intelektualno lastnino – EUIPO

12

12

401

401

245

245

Urad za evropsko pravosodno sodelovanje – Eurojust

Urad za evropsko pravosodno sodelovanje – Eurojust

33

33

48

48

49

49

Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja – EASME

Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja – EASME

6

6

43

43

43

43

Fuzija za energijo – F4E

Fuzija za energijo – F4E

8

8

848

848

860

860

Izvajalska agencija za inovacije in omrežja – INEA

Izvajalska agencija za inovacije in omrežja – INEA

6

6

24

24

24

24

Izvajalska agencija za raziskave – REA

Izvajalska agencija za raziskave – REA

8

8

67

67

67

67

Prevajalski center za organe Evropske unije

Prevajalski center za organe Evropske unije

15

15

49

49

44

44

Skupaj

Skupaj

3 714

3 714

4 212

4 212

| v milijonih EUR |
| --- |
| Vrsta prihodkov | Končni sprejeti proračun | Prejeti zneski |
| Subvencija Komisije | 2 429 | 2 429 |
| Prihodki iz nadomestil | 677 | 664 |
| Drugi prihodki | 608 | 1 118 |
| Skupaj | 3 714 | 4 212 |

v milijonih EUR

Vrsta prihodkov

Končni sprejeti proračun

Prejeti zneski

Subvencija Komisije

Subvencija Komisije

2 429

2 429

2 429

2 429

Prihodki iz nadomestil

Prihodki iz nadomestil

677

677

664

664

Drugi prihodki

Drugi prihodki

608

608

1 118

1 118

Skupaj

Skupaj

3 714

3 714

4 212

4 212

6.2.   ODOBRITVE ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITVE PLAČIL PO AGENCIJAH

ODOBRITVE ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITVE PLAČIL PO AGENCIJAH

| v milijonih EUR |
| --- |
| Agencija | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| Razpoložljive odobritve skupaj | Prevzete obveznosti | Razpoložljive odobritve skupaj | Izvršena plačila |
| Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev – ACER | 13 | 13 | 19 | 16 |
| Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije – BEREC | 4 | 4 | 5 | 4 |
| Urad Skupnosti za rastlinske sorte – CPVO | 19 | 17 | 17 | 15 |
| Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano – CHAFEA | 10 | 9 | 11 | 8 |
| Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo – EACEA | 50 | 49 | 55 | 48 |
| Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu – EU-OSHA | 16 | 15 | 20 | 15 |
| Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice – eu-LISA | 158 | 155 | 78 | 67 |
| Evropski azilni podporni urad – EASO | 91 | 86 | 87 | 75 |
| Evropska agencija za varnost v letalstvu – EASA | 227 | 160 | 236 | 147 |
| Evropski bančni organ – EBA | 38 | 37 | 41 | 36 |
| Evropska agencija za mejno in obalno stražo – Frontex | 310 | 297 | 384 | 264 |
| Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni – ECDC | 59 | 58 | 70 | 58 |
| Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja – CEDEFOP | 18 | 18 | 19 | 17 |
| Evropska agencija za kemikalije – ECHA | 112 | 109 | 126 | 110 |
| Evropska agencija za okolje – EEA | 90 | 74 | 95 | 56 |
| Evropska agencija za nadzor ribištva – EFCA | 18 | 17 | 19 | 14 |
| Evropska agencija za varnost hrane – EFSA | 80 | 80 | 90 | 83 |
| Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer – Eurofound | 21 | 20 | 24 | 20 |
| Agencija za evropski GNSS | 3 744 | 1 895 | 1 192 | 668 |
| Evropski inštitut za enakost spolov – EIGE | 8 | 8 | 10 | 8 |
| Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo – EIT | 317 | 289 | 308 | 306 |
| Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine – EIOPA | 24 | 24 | 26 | 23 |
| Evropska agencija za pomorsko varnost – EMSA | 101 | 91 | 94 | 72 |
| Evropska agencija za zdravila – EMA | 331 | 302 | 374 | 292 |
| Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami – EMCDDA | 17 | 16 | 17 | 16 |
| Europol | 129 | 125 | 139 | 119 |
| Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta – ERCEA | 47 | 47 | 50 | 47 |
| Evropski organ za vrednostne papirje in trge – ESMA | 46 | 45 | 50 | 44 |
| Evropska fundacija za usposabljanje – ETF | 20 | 20 | 21 | 20 |
| Agencija Evropske unije za temeljne pravice – FRA | 23 | 23 | 29 | 22 |
| Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj – CEPOL | 11 | 10 | 12 | 10 |
| Agencija Evropske unije za varnost omrežij in informacij – ENISA | 11 | 11 | 12 | 11 |
| Agencija Evropske unije za železnice | 32 | 31 | 34 | 29 |
| Urad Evropske unije za intelektualno lastnino – EUIPO | 417 | 236 | 437 | 230 |
| Urad za evropsko pravosodno sodelovanje – Eurojust | 50 | 49 | 58 | 49 |
| Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja – EASME | 43 | 42 | 47 | 40 |
| Fuzija za energijo – F4E | 879 | 879 | 869 | 835 |
| Izvajalska agencija za inovacije in omrežja – INEA | 24 | 24 | 25 | 24 |
| Izvajalska agencija za raziskave – REA | 67 | 67 | 70 | 66 |
| Prevajalski center za organe Evropske unije | 49 | 46 | 53 | 46 |
| Skupaj | 7 726 | 5 501 | 5 323 | 4 033 |

v milijonih EUR

Agencija

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

Razpoložljive odobritve skupaj

Prevzete obveznosti

Razpoložljive odobritve skupaj

Izvršena plačila

Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev – ACER

Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev – ACER

13

13

13

13

19

19

16

16

Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije – BEREC

Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije – BEREC

4

4

4

4

5

5

4

4

Urad Skupnosti za rastlinske sorte – CPVO

Urad Skupnosti za rastlinske sorte – CPVO

19

19

17

17

17

17

15

15

Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano – CHAFEA

Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano – CHAFEA

10

10

9

9

11

11

8

8

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo – EACEA

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo – EACEA

50

50

49

49

55

55

48

48

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu – EU-OSHA

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu – EU-OSHA

16

16

15

15

20

20

15

15

Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice – eu-LISA

Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice – eu-LISA

158

158

155

155

78

78

67

67

Evropski azilni podporni urad – EASO

Evropski azilni podporni urad – EASO

91

91

86

86

87

87

75

75

Evropska agencija za varnost v letalstvu – EASA

Evropska agencija za varnost v letalstvu – EASA

227

227

160

160

236

236

147

147

Evropski bančni organ – EBA

Evropski bančni organ – EBA

38

38

37

37

41

41

36

36

Evropska agencija za mejno in obalno stražo – Frontex

Evropska agencija za mejno in obalno stražo – Frontex

310

310

297

297

384

384

264

264

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni – ECDC

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni – ECDC

59

59

58

58

70

70

58

58

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja – CEDEFOP

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja – CEDEFOP

18

18

18

18

19

19

17

17

Evropska agencija za kemikalije – ECHA

Evropska agencija za kemikalije – ECHA

112

112

109

109

126

126

110

110

Evropska agencija za okolje – EEA

Evropska agencija za okolje – EEA

90

90

74

74

95

95

56

56

Evropska agencija za nadzor ribištva – EFCA

Evropska agencija za nadzor ribištva – EFCA

18

18

17

17

19

19

14

14

Evropska agencija za varnost hrane – EFSA

Evropska agencija za varnost hrane – EFSA

80

80

80

80

90

90

83

83

Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer – Eurofound

Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer – Eurofound

21

21

20

20

24

24

20

20

Agencija za evropski GNSS

Agencija za evropski GNSS

3 744

3 744

1 895

1 895

1 192

1 192

668

668

Evropski inštitut za enakost spolov – EIGE

Evropski inštitut za enakost spolov – EIGE

8

8

8

8

10

10

8

8

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo – EIT

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo – EIT

317

317

289

289

308

308

306

306

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine – EIOPA

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine – EIOPA

24

24

24

24

26

26

23

23

Evropska agencija za pomorsko varnost – EMSA

Evropska agencija za pomorsko varnost – EMSA

101

101

91

91

94

94

72

72

Evropska agencija za zdravila – EMA

Evropska agencija za zdravila – EMA

331

331

302

302

374

374

292

292

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami – EMCDDA

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami – EMCDDA

17

17

16

16

17

17

16

16

Europol

Europol

129

129

125

125

139

139

119

119

Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta – ERCEA

Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta – ERCEA

47

47

47

47

50

50

47

47

Evropski organ za vrednostne papirje in trge – ESMA

Evropski organ za vrednostne papirje in trge – ESMA

46

46

45

45

50

50

44

44

Evropska fundacija za usposabljanje – ETF

Evropska fundacija za usposabljanje – ETF

20

20

20

20

21

21

20

20

Agencija Evropske unije za temeljne pravice – FRA

Agencija Evropske unije za temeljne pravice – FRA

23

23

23

23

29

29

22

22

Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj – CEPOL

Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj – CEPOL

11

11

10

10

12

12

10

10

Agencija Evropske unije za varnost omrežij in informacij – ENISA

Agencija Evropske unije za varnost omrežij in informacij – ENISA

11

11

11

11

12

12

11

11

Agencija Evropske unije za železnice

Agencija Evropske unije za železnice

32

32

31

31

34

34

29

29

Urad Evropske unije za intelektualno lastnino – EUIPO

Urad Evropske unije za intelektualno lastnino – EUIPO

417

417

236

236

437

437

230

230

Urad za evropsko pravosodno sodelovanje – Eurojust

Urad za evropsko pravosodno sodelovanje – Eurojust

50

50

49

49

58

58

49

49

Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja – EASME

Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja – EASME

43

43

42

42

47

47

40

40

Fuzija za energijo – F4E

Fuzija za energijo – F4E

879

879

879

879

869

869

835

835

Izvajalska agencija za inovacije in omrežja – INEA

Izvajalska agencija za inovacije in omrežja – INEA

24

24

24

24

25

25

24

24

Izvajalska agencija za raziskave – REA

Izvajalska agencija za raziskave – REA

67

67

67

67

70

70

66

66

Prevajalski center za organe Evropske unije

Prevajalski center za organe Evropske unije

49

49

46

46

53

53

46

46

Skupaj

Skupaj

7 726

7 726

5 501

5 501

5 323

5 323

4 033

4 033

| v milijonih EUR |
| --- |
| Vrsta | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| Razpoložljive odobritve skupaj | Prevzete obveznosti | Razpoložljive odobritve skupaj | Izvršena plačila |
| Upravni odhodki | 364 | 350 | 436 | 339 |
| Odhodki iz poslovanja | 6 227 | 4 045 | 3 737 | 2 593 |
| Odhodki iz poslovanja za posebne projekte | 3 | 2 | 3 | 2 |
| Zaposleni | 1 133 | 1 104 | 1 148 | 1 099 |
| Skupaj | 7 726 | 5 501 | 5 323 | 4 033 |

v milijonih EUR

Vrsta

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

Razpoložljive odobritve skupaj

Prevzete obveznosti

Razpoložljive odobritve skupaj

Izvršena plačila

Upravni odhodki

Upravni odhodki

364

364

350

350

436

436

339

339

Odhodki iz poslovanja

Odhodki iz poslovanja

6 227

6 227

4 045

4 045

3 737

3 737

2 593

2 593

Odhodki iz poslovanja za posebne projekte

Odhodki iz poslovanja za posebne projekte

3

3

2

2

3

3

2

2

Zaposleni

Zaposleni

1 133

1 133

1 104

1 104

1 148

1 148

1 099

1 099

Skupaj

Skupaj

7 726

7 726

5 501

5 501

5 323

5 323

4 033

4 033

GLOSAR

Aktuarske predpostavke

Aktuarske predpostavke

Predpostavke, ki se uporabljajo za izračun stroškov prihodnjih dogodkov, ki vplivajo na pokojninske obveznosti.

Aktuarski dobički in izgube

Aktuarski dobički in izgube

Pri shemi z zagotovljenimi prejemki spremembe v aktuarskem primanjkljaju ali presežkih, ki nastanejo zaradi razlik med prejšnjimi aktuarskimi predpostavkami in nastalimi dejstvi ter zaradi učinkov sprememb aktuarskih predpostavk.

Upravne odobritve

Upravne odobritve

Upravne odobritve pokrivajo stroške poslovanja institucij in subjektov (osebje, zgradbe, pisarniška oprema).

Sprejeti proračun

Sprejeti proračun

Predlog proračuna postane sprejeti proračun, ko ga odobri proračunski organ.

Sprememba proračuna

Sprememba proračuna

Sklep, sprejet med proračunskim letom, ki omogoča spremembo (povečanje, zmanjšanje, prerazporeditev) določenih vidikov sprejetega proračuna za navedeno leto.

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic

Stroški, ki so nastali med poročevalnim obdobjem, ki jih bo treba financirati iz prihodnjih proračunov, tj. s strani držav članic EU. To je posledica soobstoja računovodskih izkazov na podlagi nastanka poslovnega dogodka in proračuna na podlagi denarnega toka.

Letno poročilo o dejavnostih

Letno poročilo o dejavnostih

Letna poročila o dejavnostih kažejo rezultate poslovanja, med drugim glede na določene cilje, z njimi povezana tveganja in obliko notranje kontrole. T. i. odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil mora od proračunskega leta 2001 za Komisijo in od leta 2003 za vse institucije Evropske unije (EU) svoji instituciji predložiti letno poročilo o dejavnostih v zvezi z izpolnjevanjem svojih obveznosti, skupaj s finančnimi in poslovodnimi informacijami.

Odobritve

Odobritve

Proračunska sredstva. V proračunu so predvidene tako obveznosti kot plačila (gotovinska ali bančna nakazila upravičencem). Odobritve za prevzem obveznosti in odobritve za plačila se pogosto razlikujejo (diferencirana sredstva), ker so za večletne programe in projekte običajno v celoti prevzete obveznosti v letu, ko je sprejeta odločitev o njih, in se plačujejo več let na podlagi napredka pri izvajanju teh programov in projektov. Nediferencirana sredstva se uporabljajo za upravne odhodke, podporo kmetijskim trgom ter neposredna plačila, pri čemer so odobritve plačil enakovredne odobritvam za obveznosti.

Namenski prejemki

Namenski prejemki

Prejemki, namenjeni financiranju posebnih postavk odhodkov. Glavni vir zunanjih namenskih prejemkov so finančni prispevki tretjih držav za programe, ki jih financira Unija. Glavni vir notranjih namenskih prejemkov so prihodki od tretjih oseb za blago, storitve ali delo, dobavljene na njihovo zahtevo; prihodki iz vračil nepravilno izplačanih zneskov in prihodki od prodaje publikacij in filmov, tudi tistih na elektronskih nosilcih.

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Vsa finančna sredstva (razen izvedenih finančnih instrumentov), ki se v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi za javni sektor merijo po pošteni vrednosti in pri katerih se spremembe poštene vrednosti pripoznajo v rezervi v čistih sredstvih do odprave pripoznanja (ali oslabitve).

Proračunska vrstica

Proračunska vrstica

Kar zadeva strukturo proračuna, so prihodki in odhodki v proračunu prikazani v skladu z zavezujočo nomenklaturo, ki kaže naravo in namen vsake postavke, kot jih je določil proračunski organ. Posamezne postavke (naslov, poglavje, člen ali vrstica) zagotavljajo uradni opis nomenklature.

Razveljavljene odobritve

Razveljavljene odobritve

Neporabljene odobritve, ki se ne smejo več porabiti.

Prenos odobritev v naslednje proračunsko leto

Prenos odobritev v naslednje proračunsko leto

Izjema od načela enoletnosti, tako da se lahko odobritve, ki jih ni bilo mogoče porabiti v danem proračunskem letu, pod strogimi pogoji izjemoma prenesejo za uporabo v naslednjem letu.

Obveznost

Obveznost

Pravna zaveza za zagotovitev financiranja, če so izpolnjeni določeni pogoji. EU se zaveže, da bo plačala svoj delež stroškov projekta, ki ga financira EU. Današnje obveznosti pomenijo jutrišnja plačila, današnja plačila pa so včerajšnje obveznosti.

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve za prevzem obveznosti pokrivajo celotne stroške pravnih obveznosti (pogodbe ter sporazume/sklepe o dodelitvi nepovratnih sredstev), ki bi bile lahko podpisane v tekočem proračunskem letu.

Stroški tekočega službovanja

Stroški tekočega službovanja

Povečanje obveznosti sistema, ki je posledica službovanja v tekočem proračunskem letu.

Sprostitev obveznosti

Sprostitev obveznosti

Dejanje, s katerim se prejšnja obveznost (ali njen del) razveljavi.

Shema z zagotovljenimi prejemki

Shema z zagotovljenimi prejemki

Pokojninska ali druga shema pokojninskih prejemkov, pri kateri pravila sheme opredeljujejo prejemke neodvisno od prispevkov, ki jih je treba plačati, in prejemki niso neposredno povezani z naložbami v shemo. Shema je lahko naložbena shema ali shema brez skladov.

Izvedeni finančni instrumenti

Izvedeni finančni instrumenti

Finančni instrumenti, katerih vrednost je povezana s spremembami vrednosti drugega finančnega instrumenta, kazalnika ali blaga. V nasprotju z imetnikom osnovnega finančnega instrumenta (npr. državne obveznice), ki ima brezpogojno pravico do prejetja denarnih sredstev (ali druge gospodarske koristi) v prihodnosti, ima imetnik izvedenega finančnega instrumenta samo pogojeno pravico do prejetja take koristi. Primer izvedenega finančnega instrumenta je valutna nestandardizirana terminska pogodba.

Neposredno upravljanje

Neposredno upravljanje

Način izvrševanja proračuna. V okviru neposrednega upravljanja proračun izvršujejo neposredno službe Komisije, izvajalske agencije ali skrbniški skladi.

Diskontna stopnja

Diskontna stopnja

Stopnja, ki se uporablja za prilagoditev za časovno vrednost denarja. Diskontiranje je metoda za primerjavo stroškov in koristi, ki se pojavijo v različnih časovnih obdobjih.

Efektivna obrestna mera

Efektivna obrestna mera

Obrestna mera, ki diskontira ocenjeni tok prihodnjih denarnih plačil ali prejemkov v pričakovanem obdobju trajanja finančnega sredstva ali finančne obveznosti na neto knjigovodsko vrednost sredstva ali obveznosti.

Finančna sredstva ali obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančna sredstva ali obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Vsa finančna sredstva ali obveznosti, ki se v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi za javni sektor merijo po pošteni vrednosti in pri katerih se spremembe poštene vrednosti pripoznajo v presežku ali primanjkljaju zadevnega obdobja (tj. izvedeni finančni instrumenti).

Finančni popravek

Finančni popravek

Finančni popravki so namenjeni zaščiti proračuna EU pred bremenitvijo z napačnimi ali nepravilnimi odhodki. Pri odhodkih v okviru deljenega upravljanja so za izterjavo nepravilno izplačanih plačil v prvi vrsti odgovorne države članice.

„Potrjen“ finančni popravek je zadevna država članica sprejela. „Sprejet“ finančni popravek je bil sprejet s sklepom Komisije in je vedno neto popravek, pri katerem mora država članica vrniti nepravilno izplačana sredstva v proračun EU, kar povzroči dokončno znižanje sredstev, dodeljenih zadevni državi članici. O potrjenih in sprejetih finančnih popravkih se v tem dokumentu poroča kot o eni kategoriji.

Z „izvedenim“ finančnim popravkom je bila ugotovljena nepravilnost popravljena.

Posredno upravljanje

Posredno upravljanje

Način izvrševanja proračuna. V okviru posrednega upravljanja Komisija prenese naloge izvrševanja proračuna na organe, ustanovljene v skladu z zakonodajo EU ali nacionalno zakonodajo.

Prekinitve in začasne ustavitve

Prekinitve in začasne ustavitve

Komisija lahko prekine ali začasno ustavi plačila, če na podlagi svojega dela ali informacij, ki jih sporočijo revizijski organi, ugotovi, da neka država članica ni odpravila resnih pomanjkljivosti v sistemih upravljanja in nadzora ter/ali ni popravila nepravilnih odhodkov, ki so bili prijavljeni in potrjeni.

Nepravilnost

Nepravilnost

Nepravilnost je ravnanje, ki ni v skladu s pravili EU in ima lahko negativne posledice za finančne interese EU, vendar je lahko posledica nenamernih napak, ki jih naredijo upravičenci sredstev ali organi, ki izplačujejo sredstva. Če je nepravilnost namerna, je goljufija.

Zapadle odobritve

Zapadle odobritve

Neporabljene odobritve, ki se ob koncu proračunskega leta razveljavijo. Zapadlost pomeni popolno ali delno razveljavitev dovoljenja za ustvarjanje odhodkov in/ali obveznosti, ki ga predstavljajo odobritve. Samo za skupna podjetja, kakor je določeno v njihovih finančnih pravilih, se lahko neporabljene odobritve vnesejo v načrt prihodkov in odhodkov za največ naslednja tri proračunska leta (tako imenovano pravilo „N + 3“). Zapadle odobritve za skupna podjetja se torej lahko znova aktivirajo do proračunskega leta „N + 3“.

Lastna sredstva

Lastna sredstva

Predstavljajo glavni vir financiranja za institucije in organe EU in so opredeljena v uredbi o virih lastnih sredstev št. 609/2014. Lastna sredstva sestavljajo sredstva iz naslova BND, sredstva iz naslova DDV in tradicionalna lastna sredstva.

Odobritve plačil

Odobritve plačil

Odobritve plačil zajemajo odhodke, ki jih je treba plačati v tekočem letu in izhajajo iz pravnih obveznosti, prevzetih v tekočem in/ali predhodnih letih.

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

Plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno na več plačil v skladu z določbami dane pogodbe, sklepa, sporazuma ali temeljnega pravnega akta. Likvidna sredstva ali predujem se porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, določenem v sporazumu, ali se povrnejo.

Preventivni ukrepi

Preventivni ukrepi

Preventivni ukrepi, ki so na voljo Komisiji za zaščito proračuna EU, ko se zave morebitnih pomanjkljivosti, vključujejo prekinitve in začasne ustavitve plačil iz proračuna EU za operativni program.

Neporavnane obveznosti (reste à liquider – RAL)

Neporavnane obveznosti (reste à liquider – RAL)

Predstavljajo znesek, za katerega je bila prevzeta proračunska obveznost, poznejše plačilo pa še ni izvršeno. Predstavljajo plačilne obveznosti EU v prihodnjih letih in so neposredna posledica obstoja večletnih programov ter neskladja med odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami plačil.

Deljeno upravljanje

Deljeno upravljanje

Način izvrševanja proračuna. V okviru deljenega upravljanja se naloge za izvrševanje proračuna prenesejo na države članice. Na ta način se izvrši približno 80 % odhodkov EU.

Tradicionalna lastna sredstva

Tradicionalna lastna sredstva

Ta predstavljajo prihodek za EU in so del „lastnih sredstev“, s katerimi se financirajo dejavnosti EU. Tradicionalna lastna sredstva so opredeljena v uredbi o virih lastnih sredstev št. 609/2014 ter zajemajo carine in prelevmane na sladkor.

Prerazporeditve (med proračunskimi vrsticami)

Prerazporeditve (med proračunskimi vrsticami)

Prerazporeditve med proračunskimi vrsticami pomenijo premestitev odobritev iz ene proračunske vrstice v drugo med proračunskim letom in so zato izjema od proračunskega načela specifikacije. Vendar jih izrecno dovoljuje Pogodba o delovanju Evropske unije pod pogoji, določenimi v finančni uredbi. Finančna uredba opredeljuje različne vrste prerazporeditev glede na to, ali gre za prerazporeditve med proračunskimi naslovi, poglavji, členi ali postavkami ali znotraj njih, zahtevajo pa se tudi različne ravni odobritve.

SEZNAM KRATIC

| AAR | „Annual Activity Report“ – letno poročilo o dejavnostih |
| --- | --- |
| ABB | „Activity Based Budgeting“ – oblikovanje proračuna po dejavnostih |
| ABM | „Activity Based Management“ – upravljanje po dejavnostih |
| ACER | Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev |
| AMIF | Sklad za azil, migracije in vključevanje |
| AOD | „Authorising Officers by Delegation“ – odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil |
| ARTEMIS | „Advanced Research & Technology for EMbedded Intelligent Systems“ –napredne raziskave in tehnologija za vgrajene pametne sisteme |
| ATM | „Air Traffic Management“ – upravljanje zračnega prometa |
| BBI | „Bio-Based Industries Joint Undertaking“ – skupno podjetje za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase |
| BEREC | Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije |
| BIC | „Bio-based Industries Consortium“ –konzorcij industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase |
| BIS | „Bank for International Settlements“ – Banka za mednarodne poravnave |
| BOP | „Balance of Payments“ – plačilna bilanca |
| Sklad BUFI | Sklad „Budget Fines“ (proračunske globe) |
| SKP | Skupna kmetijska politika |
| CCS LGF | „Cultural and Creative Sector Guarantee Facility“ – Jamstveni instrument za kulturni in ustvarjalni sektor |
| CEDEFOP | Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja |
| IPE | Instrument za povezovanje Evrope |
| IPE DI | „Connecting Europe Facility Debt Instrument“ – dolžniški instrument Instrumenta za povezovanje Evrope |
| CEPOL | Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj |
| KS | Kohezijski sklad |
| CHAFEA | Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano |
| CIP | „Competitiveness and Innovation Framework Programme“ – okvirni program za konkurenčnost in inovativnost |
| COM | Komisija |
| COSME | Program za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja |
| COSO | „Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission“ – odbor sponzorskih organizacij Treadwayeve komisije |
| CPR | „Common Provisions Regulation“ –uredba o skupnih določbah |
| CPVO | Urad Skupnosti za rastlinske sorte |
| R&RO | „Decommissioning and Waste Management“ – razgradnja in ravnanje z odpadki |
| EACEA | Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo |
| EKSRP | Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja |
| EKJS | Evropski kmetijski jamstveni sklad |
| EKUJS | Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad |
| EASA | Evropska agencija za varnost v letalstvu |
| EaSI | Program Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije |
| EASME | Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja |
| EASO | Evropski azilni podporni urad |
| EBA | Evropski bančni organ |
| EBRD | Evropska banka za obnovo in razvoj |
| ERS | Evropsko računsko sodišče |
| ECB | Evropska centralna banka |
| ECDC | Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni |
| ECHA | Evropska agencija za kemikalije |
| ECOFIN | Svet za ekonomske in finančne zadeve |
| ESPJ | Evropska skupnost za premog in jeklo |
| ECSEL | Skupno podjetje ECSEL (Elektronske komponente in sistemi za evropski vodilni položaj) |
| ERS | Evropski razvojni sklad |
| EDIF | Jamstveni sklad v okviru instrumenta za razvoj podjetij in inovacije na Zahodnem Balkanu |
| EGP | Evropski gospodarski prostor |
| EEA | Evropska agencija za okolje |
| ESZD | Evropska služba za zunanje delovanje |
| EFCA | Evropska agencija za nadzor ribištva |
| ESR | Evropski sklad za ribištvo |
| EFSA | Evropska agencija za varnost hrane |
| EFSD | Evropski sklad za trajnostni razvoj |
| EFSE | Evropski sklad za jugovzhodno Evropo |
| EFSF | Evropski instrument za finančno stabilnost |
| EFSI | Evropski sklad za strateške naložbe |
| EMFS | Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo |
| EFTA | Evropsko združenje za prosto trgovino |
| EGNOS | Skupna evropska geostacionarna navigacijska storitev |
| EIB | Evropska investicijska banka |
| EIS | Evropski investicijski sklad |
| EIGE | Evropski inštitut za enakost spolov |
| EIOPA | Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine |
| EIT | Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo |
| ElectriFI | Pobuda za financiranje elektrifikacije |
| EMA | Evropska agencija za zdravila |
| EMCDDA | Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami |
| ESPR | Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo |
| EMSA | Evropska agencija za pomorsko varnost |
| EMU | Ekonomska in monetarna unija |
| ENEF | Sklad za financiranje rasti podjetij |
| ENIAC | Posvetovalni svet Evropske pobude za nanoelektroniko |
| ENIF | Sklad za financiranje podjetniških inovacij |
| ENISA | Agencija Evropske unije za varnost omrežij in informacij |
| ENPI | Evropski instrument sosedstva in partnerstva |
| EP | Evropski parlament |
| ERCEA | Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta |
| ESRR | Evropski sklad za regionalni razvoj |
| ESA | Evropska vesoljska agencija |
| ESS | Evropski socialni sklad |
| Skladi ESI | Evropski strukturni in investicijski skladi |
| EMS | Evropski mehanizem za stabilnost |
| ESMA | Evropski organ za vrednostne papirje in trge |
| ETF | Sklad za zagon pri Evropskem skladu za tehnologijo, ustanovljen leta 1998 |
| ETF | Evropska fundacija za usposabljanje |
| EU | Evropska unija |
| EUIPO | Urad Evropske unije za intelektualno lastnino |
| EU-LISA | Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice |
| EUMETSAT | Evropska organizacija za uporabo meteoroloških satelitov |
| EU-OSHA | Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu |
| Euratom | Evropska skupnost za atomsko energijo |
| Eurofound | Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer |
| Eurojust | Urad za evropsko pravosodno sodelovanje |
| Europol | Evropski policijski urad |
| F4E | Fuzija za energijo |
| GCV | Skupno podjetje za gorivne celice in vodik |
| FIUR | Finančni instrument za usmerjanje ribištva |
| Načelo FIFO | Načelo „prvi noter, prvi ven“ („First-in, First-out“) |
| 7. OP | Sedmi okvirni program za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti |
| FU | Finančna uredba |
| FRA | Agencija Evropske unije za temeljne pravice |
| Frontex | Evropska agencija za mejno in obalno stražo |
| FSDA | „Financial Statement Discussion and Analysis“ – razprava o računovodskih izkazih in njihova analiza |
| BDP | Bruto domači proizvod |
| GMES | Globalno spremljanje okolja in varnosti |
| BND | Bruto nacionalni dohodek |
| GNSS | Globalni satelitski navigacijski sistem |
| H2020 | Obzorje 2020 |
| ICSLT | „International Civil Servants Life Table“ – tablice umrljivosti za mednarodne javne uslužbence |
| IFRP | „Integrated Financial Reporting Package“ – celovit sveženj finančnih poročil |
| IIW | „Infrastructure and Innovation Window“ – del za infrastrukturo in inovacije |
| MDS | Mednarodni denarni sklad |
| IMI | Skupno podjetje za pobudo za inovativna zdravila |
| INEA | Izvajalska agencija za inovacije in omrežja |
| IPA II | Instrument za predpristopno pomoč |
| MRSJS | Mednarodni računovodski standardi za javni sektor |
| ISF | Sklad za notranjo varnost |
| IT | Informacijska tehnologija |
| ITER | Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor |
| SAN | Skupni akcijski načrt |
| JRC | Skupno raziskovalno središče |
| SP | Skupno podjetje |
| LGTT | „Loan Guarantee Instrument for TEN-T projects“ – instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T |
| VLP | Večletni program – program finančnega vključevanja srednjih podjetij |
| MEP | „Member of the European Parliament“ – poslanec Evropskega parlamenta |
| MFA | Makrofinančna pomoč |
| VFO | Večletni finančni okvir |
| MMSP | Mikro, mala in srednja podjetja |
| NEET | Mladi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo |
| SLS | Sklep o lastnih sredstvih |
| PBI | „Project Bond Initiative“ – pobuda za projektne obveznice |
| PF4EE | „Private Finance for Energy Efficiency Instrument“ – instrument zasebnega financiranja za energetsko učinkovitost |
| PGF | „Participants Guarantee Fund“ – Jamstveni sklad za udeležence |
| PMF | „European Progress Microfinance Facility“ – evropski mikrofinančni instrument Progress |
| PPP | „Public-Private Partnership“ – javno-zasebno partnerstvo |
| PSEO | „Pension Scheme of European Officials“ – pokojninski sistem za evropske uradnike |
| R&I | Raziskave in inovacije |
| RAL | Neporavnane obveznosti („reste à liquider“) |
| REA | Izvajalska agencija za raziskave |
| RSFF | Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja |
| RTD | Raziskave, tehnološki razvoj in predstavitev |
| S&P | Standard & Poor's Financial Services LLC |
| SANAD | Sklad za mikro, mala in srednja podjetja za območje MENA |
| SAPARD | Posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja |
| SEMED | Program za finančno vključevanje MMSP iz držav južnega in vzhodnega Sredozemlja |
| SESAR | Skupno podjetje Raziskave ATM v okviru enotnega evropskega neba |
| SIUGI | „SME Initiative Uncapped Guarantee Instrument“ – instrument neomejenega jamstva pobude za MSP |
| MSP | Mala in srednja podjetja |
| SMEW | „Small and Medium-sized Enterprises Window“ – del za mala in srednja podjetja |
| PDEU | Pogodba o delovanju Evropske unije |
| TLS | Tradicionalna lastna sredstva |
| TRDI | „Temporary Rural Development Instrument“ – začasni instrument za razvoj podeželja |
| DDV | Davek na dodano vrednost |
| YEI | „Youth Employment Initiative“ – pobuda za zaposlovanje mladih |

AAR

„Annual Activity Report“ – letno poročilo o dejavnostih

ABB

„Activity Based Budgeting“ – oblikovanje proračuna po dejavnostih

ABM

„Activity Based Management“ – upravljanje po dejavnostih

ACER

Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev

AMIF

Sklad za azil, migracije in vključevanje

AOD

„Authorising Officers by Delegation“ – odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil

ARTEMIS

„Advanced Research & Technology for EMbedded Intelligent Systems“ –napredne raziskave in tehnologija za vgrajene pametne sisteme

ATM

„Air Traffic Management“ – upravljanje zračnega prometa

BBI

„Bio-Based Industries Joint Undertaking“ – skupno podjetje za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase

BEREC

Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije

BIC

„Bio-based Industries Consortium“ –konzorcij industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase

BIS

„Bank for International Settlements“ – Banka za mednarodne poravnave

BOP

„Balance of Payments“ – plačilna bilanca

Sklad BUFI

Sklad „Budget Fines“ (proračunske globe)

SKP

Skupna kmetijska politika

CCS LGF

„Cultural and Creative Sector Guarantee Facility“ – Jamstveni instrument za kulturni in ustvarjalni sektor

CEDEFOP

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja

IPE

Instrument za povezovanje Evrope

IPE DI

„Connecting Europe Facility Debt Instrument“ – dolžniški instrument Instrumenta za povezovanje Evrope

CEPOL

Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj

KS

Kohezijski sklad

CHAFEA

Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano

CIP

„Competitiveness and Innovation Framework Programme“ – okvirni program za konkurenčnost in inovativnost

COM

Komisija

COSME

Program za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja

COSO

„Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission“ – odbor sponzorskih organizacij Treadwayeve komisije

CPR

„Common Provisions Regulation“ –uredba o skupnih določbah

CPVO

Urad Skupnosti za rastlinske sorte

R&RO

„Decommissioning and Waste Management“ – razgradnja in ravnanje z odpadki

EACEA

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo

EKSRP

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja

EKJS

Evropski kmetijski jamstveni sklad

EKUJS

Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad

EASA

Evropska agencija za varnost v letalstvu

EaSI

Program Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije

EASME

Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja

EASO

Evropski azilni podporni urad

EBA

Evropski bančni organ

EBRD

Evropska banka za obnovo in razvoj

ERS

Evropsko računsko sodišče

ECB

Evropska centralna banka

ECDC

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni

ECHA

Evropska agencija za kemikalije

ECOFIN

Svet za ekonomske in finančne zadeve

ESPJ

Evropska skupnost za premog in jeklo

ECSEL

Skupno podjetje ECSEL (Elektronske komponente in sistemi za evropski vodilni položaj)

ERS

Evropski razvojni sklad

EDIF

Jamstveni sklad v okviru instrumenta za razvoj podjetij in inovacije na Zahodnem Balkanu

EGP

Evropski gospodarski prostor

EEA

Evropska agencija za okolje

ESZD

Evropska služba za zunanje delovanje

EFCA

Evropska agencija za nadzor ribištva

ESR

Evropski sklad za ribištvo

EFSA

Evropska agencija za varnost hrane

EFSD

Evropski sklad za trajnostni razvoj

EFSE

Evropski sklad za jugovzhodno Evropo

EFSF

Evropski instrument za finančno stabilnost

EFSI

Evropski sklad za strateške naložbe

EMFS

Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo

EFTA

Evropsko združenje za prosto trgovino

EGNOS

Skupna evropska geostacionarna navigacijska storitev

EIB

Evropska investicijska banka

EIS

Evropski investicijski sklad

EIGE

Evropski inštitut za enakost spolov

EIOPA

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine

EIT

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo

ElectriFI

Pobuda za financiranje elektrifikacije

EMA

Evropska agencija za zdravila

EMCDDA

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami

ESPR

Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo

EMSA

Evropska agencija za pomorsko varnost

EMU

Ekonomska in monetarna unija

ENEF

Sklad za financiranje rasti podjetij

ENIAC

Posvetovalni svet Evropske pobude za nanoelektroniko

ENIF

Sklad za financiranje podjetniških inovacij

ENISA

Agencija Evropske unije za varnost omrežij in informacij

ENPI

Evropski instrument sosedstva in partnerstva

EP

Evropski parlament

ERCEA

Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta

ESRR

Evropski sklad za regionalni razvoj

ESA

Evropska vesoljska agencija

ESS

Evropski socialni sklad

Skladi ESI

Evropski strukturni in investicijski skladi

EMS

Evropski mehanizem za stabilnost

ESMA

Evropski organ za vrednostne papirje in trge

ETF

Sklad za zagon pri Evropskem skladu za tehnologijo, ustanovljen leta 1998

ETF

Evropska fundacija za usposabljanje

EU

Evropska unija

EUIPO

Urad Evropske unije za intelektualno lastnino

EU-LISA

Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice

EUMETSAT

Evropska organizacija za uporabo meteoroloških satelitov

EU-OSHA

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu

Euratom

Evropska skupnost za atomsko energijo

Eurofound

Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer

Eurojust

Urad za evropsko pravosodno sodelovanje

Europol

Evropski policijski urad

F4E

Fuzija za energijo

GCV

Skupno podjetje za gorivne celice in vodik

FIUR

Finančni instrument za usmerjanje ribištva

Načelo FIFO

Načelo „prvi noter, prvi ven“ („First-in, First-out“)

7. OP

Sedmi okvirni program za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti

FU

Finančna uredba

FRA

Agencija Evropske unije za temeljne pravice

Frontex

Evropska agencija za mejno in obalno stražo

FSDA

„Financial Statement Discussion and Analysis“ – razprava o računovodskih izkazih in njihova analiza

BDP

Bruto domači proizvod

GMES

Globalno spremljanje okolja in varnosti

BND

Bruto nacionalni dohodek

GNSS

Globalni satelitski navigacijski sistem

H2020

Obzorje 2020

ICSLT

„International Civil Servants Life Table“ – tablice umrljivosti za mednarodne javne uslužbence

IFRP

„Integrated Financial Reporting Package“ – celovit sveženj finančnih poročil

IIW

„Infrastructure and Innovation Window“ – del za infrastrukturo in inovacije

MDS

Mednarodni denarni sklad

IMI

Skupno podjetje za pobudo za inovativna zdravila

INEA

Izvajalska agencija za inovacije in omrežja

IPA II

Instrument za predpristopno pomoč

MRSJS

Mednarodni računovodski standardi za javni sektor

ISF

Sklad za notranjo varnost

IT

Informacijska tehnologija

ITER

Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor

SAN

Skupni akcijski načrt

JRC

Skupno raziskovalno središče

SP

Skupno podjetje

LGTT

„Loan Guarantee Instrument for TEN-T projects“ – instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T

VLP

Večletni program – program finančnega vključevanja srednjih podjetij

MEP

„Member of the European Parliament“ – poslanec Evropskega parlamenta

MFA

Makrofinančna pomoč

VFO

Večletni finančni okvir

MMSP

Mikro, mala in srednja podjetja

NEET

Mladi, ki niso zaposleni, se ne izobražujejo ali usposabljajo

SLS

Sklep o lastnih sredstvih

PBI

„Project Bond Initiative“ – pobuda za projektne obveznice

PF4EE

„Private Finance for Energy Efficiency Instrument“ – instrument zasebnega financiranja za energetsko učinkovitost

PGF

„Participants Guarantee Fund“ – Jamstveni sklad za udeležence

PMF

„European Progress Microfinance Facility“ – evropski mikrofinančni instrument Progress

PPP

„Public-Private Partnership“ – javno-zasebno partnerstvo

PSEO

„Pension Scheme of European Officials“ – pokojninski sistem za evropske uradnike

R&I

Raziskave in inovacije

RAL

Neporavnane obveznosti („reste à liquider“)

REA

Izvajalska agencija za raziskave

RSFF

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja

RTD

Raziskave, tehnološki razvoj in predstavitev

S&P

Standard & Poor's Financial Services LLC

SANAD

Sklad za mikro, mala in srednja podjetja za območje MENA

SAPARD

Posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja

SEMED

Program za finančno vključevanje MMSP iz držav južnega in vzhodnega Sredozemlja

SESAR

Skupno podjetje Raziskave ATM v okviru enotnega evropskega neba

SIUGI

„SME Initiative Uncapped Guarantee Instrument“ – instrument neomejenega jamstva pobude za MSP

MSP

Mala in srednja podjetja

SMEW

„Small and Medium-sized Enterprises Window“ – del za mala in srednja podjetja

PDEU

Pogodba o delovanju Evropske unije

TLS

Tradicionalna lastna sredstva

TRDI

„Temporary Rural Development Instrument“ – začasni instrument za razvoj podeželja

DDV

Davek na dodano vrednost

YEI

„Youth Employment Initiative“ – pobuda za zaposlovanje mladih

---

(1)  Združeno kraljestvo je 29. marca 2017 predložilo uradno obvestilo o svoji nameri, da izstopi iz EU, s čimer je sprožilo postopek izstopa na podlagi člena 50 Pogodbe o Evropski uniji. Iz EU bo predvidoma izstopilo 29. marca 2019.

1

(2)  V skladu z načelom subsidiarnosti Unija ukrepa samo, če in kolikor države članice ciljev predlaganih ukrepov ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov lažje dosežejo na ravni Unije. V skladu z načelom sorazmernosti ukrepi Unije vsebinsko in formalno ne presegajo tistega, kar je potrebno za doseganje ciljev Pogodb. Glej člen 5 PDEU.

2

(3)  Glej sporočilo Komisije „Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“, COM(2010) 2020 final z dne 3. marca 2010.

3

(4)  Sporočilo Komisije „Novi ukrepi za trajnostno prihodnost Evrope – Evropsko ukrepanje za trajnost“, SWD(2016) 390 final z dne 22. novembra 2016.

4

(5)  Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (UL C 373, 2013, str. 1).

5

(6)  Za več informacij glej sporočilo predsednika Junckerja in prvega podpredsednika Timmermansa Komisiji „Upravljanje v Evropski komisiji“ z dne 11. oktobra 2017 (C(2017) 6915 final), na voljo na spletnem naslovu: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/c_2017_6915_final_en.pdf.

6

(7)  Npr. standardi notranje kontrole temeljijo na načelih notranje kontrole COSO 2013.

7

(8)  Zato se izraz „Evropska komisija“ uporablja tako za institucijo – kolegij –, ki ga sestavljajo člani Komisije, kot za upravo, ki jo vodijo generalni direktorji njenih oddelkov (in vodje drugih upravnih struktur, kot so službe, uradi in izvajalske agencije).

8

(1)  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov lahko nastane vtis, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v spodnjih razpredelnicah ne izidejo.

1

(2)  Evropski parlament je 18. novembra 2017 sprejel proračun, ki določa, da se kratkoročne obveznosti Unije plačajo iz lastnih sredstev, ki jih poberejo države članice ali se od njih vpokličejo v letu 2018. Poleg tega v skladu s členom 83 kadrovskih predpisov (Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968, kakor je bila spremenjena) države članice skupno jamčijo za obveznost plačila pokojnin.

2

(9)  „Nedodeljeno razdelku VFO“ vključuje izvrševanje proračuna subjektov, vključenih v konsolidacijo, in konsolidacijske izločitve, zunajproračunske dejavnosti in nedodeljene programe z nepomembnimi zneski.

9

„Nedodeljeno razdelku VFO“ vključuje izvrševanje proračuna subjektov, vključenih v konsolidacijo, in konsolidacijske izločitve, zunajproračunske dejavnosti in nedodeljene programe z nepomembnimi zneski.

(10)  Razen vzajemnih posojil za finančno pomoč.

10

(11)  Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva (razen lastniških instrumentov in enotnega sklada).

11

(12)  Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj.

12

(13)  Posojila in terjatve vključujejo izterljive zneske.

13

(14)  S korekcijskim koeficientom.

14

(15)  Se plačuje prva tri leta po odhodu.

15

(16)  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov lahko nastane vtis, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v spodnjih razpredelnicah ne izidejo.

16

(17)  Sredstva, predstavljena v tej razpredelnici, vključujejo več postavk računovodskih izkazov (za prodajo razpoložljiva sredstva v višini 4 014 milijonov EUR (od tega lastniški instrumenti znašajo 1 145 milijonov EUR); denarna sredstva in njihovi ustrezniki v višini 1 325 milijonov EUR; posojila v višini 93 milijonov EUR in druge postavke v višini 94 milijonov EUR).

17

(18)  Obveznosti, predstavljene v tej razpredelnici, vključujejo več postavk računovodskih izkazov (rezervacije v višini 857 milijonov EUR; obveznosti iz poslovanja v višini 66 milijonov EUR in druge postavke v višini 7 milijonov EUR).

18

(19)  Za nekatera jamstva je tveganje, ki ga prevzame EU, v celoti pokrito z oblikovanimi rezervacijami.

19

(20)  Brez poslov refinanciranja.

20

(21)  Brez preventivne pomoči.

21

(*1)  Zgornji podatki odražajo finančni učinek preventivnih in korektivnih mehanizmov; za več podrobnosti glej oddelek 2 Letnega poročila o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU za leto 2017.

*1

(22)  Za več informacij glej: Evropska komisija, zimska napoved gospodarskih gibanj za leto 2018, na spletnem naslovu https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economy-finance-and-euro-publications_sl.

22

(23)  Romunija je aprila 2018 izvedla povračilo glavnice v višini 1,2 milijarde EUR in bo oktobra 2018 predvidoma izvedla dodatno povračilo glavnice v višini 0,1 milijarde EUR.

23

(24)  Irska je zaprosila za podaljšanje roka zapadlosti za obrok povračila v višini 3,4 milijarde, ki je bilo odobreno, pri čemer je bilo posojilo uspešno najeto na trgih v prvem četrtletju 2018, ta znesek pa bo zdaj predvidoma odplačan v dveh obrokih v višini 2,4 milijarde EUR in 1 milijarde EUR, in to leta 2025 oziroma 2033.

24

(25)  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov lahko nastane vtis, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v spodnjih razpredelnicah ne izidejo.

25

---

| 28.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 348/175 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 348/175

---

IZJAVA O ZANESLJIVOSTI, KI JO SODIŠČE PREDLOŽI EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU – POROČILO NEODVISNEGA REVIZORJA

(2018/C 348/02)

Mnenje

| I. | Sodišče je revidiralo:






  (a) | konsolidirani zaključni račun Evropske unije, ki ga sestavljajo konsolidirani računovodski izkazi (1) in poročila o izvrševanju proračuna (2) za proračunsko leto, končano 31. decembra 2017, ki ga je Komisija odobrila 27. junija 2018, ter |
| --- | --- | --- |

I.

(a)

konsolidirani zaključni račun Evropske unije, ki ga sestavljajo konsolidirani računovodski izkazi (1) in poročila o izvrševanju proračuna (2) za proračunsko leto, končano 31. decembra 2017, ki ga je Komisija odobrila 27. junija 2018, ter

| (b) | zakonitost in pravilnost z zaključnim računom povezanih transakcij, kot je zahtevano v členu 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

(b)

zakonitost in pravilnost z zaključnim računom povezanih transakcij, kot je zahtevano v členu 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

Zanesljivost zaključnega računa

| Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa









  II. | Po mnenju Sodišča konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavlja njen finančni položaj na dan 31. decembra 2017 ter njen poslovni izid, denarne tokove in spremembe njenih čistih sredstev za tedaj končano leto v skladu s finančno uredbo in računovodskimi pravili, ki temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor. |
| --- | --- |

Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa

II.

Zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom

Prihodki

| Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnim računom









  III. | Sodišče meni, da so prihodki, povezani z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, v vseh pomembnih pogledih zakoniti in pravilni. |
| --- | --- |

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnim računom

III.

Plačila

| Mnenje s pridržkom o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom









  IV. | Razen učinkov zadeve, opisane v odstavku o osnovi za mnenje s pridržkom o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom, so po mnenju Sodišča plačila, povezana z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, v vseh pomembnih pogledih zakonita in pravilna. |
| --- | --- |

Mnenje s pridržkom o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom

IV.

Osnova za mnenje

| V. | Sodišče je revizijo izvedlo v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja (ISA) in etičnim kodeksom MZRS ter mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije INTOSAI (ISSAI). Odgovornosti Sodišča na podlagi teh standardov so natančneje opisane v delu tega poročila z naslovom Revizorjeva odgovornost. Sodišče je neodvisni revizor v skladu z etičnim kodeksom za poklicne računovodje, ki ga je izdal Odbor za mednarodne etične standarde za računovodje (IESBA), poleg tega pa je izpolnilo tudi druge svoje etične odgovornosti skladno s temi standardi in zahtevami ter kodeksom IESBA. Sodišče meni, da so pridobljeni revizijski dokazi zadostna in ustrezna podlaga za njegovo mnenje. |
| --- | --- |

V.

Osnova za mnenje s pridržkom o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom

| VI. | V odhodkih, evidentiranih leta 2017, ki zajemajo porabo na podlagi povračil (3), so pomembne napake. Po mnenju Sodišča znaša ocenjena stopnja napake za plačila na podlagi povračil 3,7 %. Skupna ocenjena stopnja napake (2,4 %), ki jo je ugotovilo Sodišče, je še vedno nad pragom pomembnosti, vendar ni vseobsegajoča. Za plačila na podlagi pravic ni značilna pomembna stopnja napake (4). |
| --- | --- |

VI.

Ključne revizijske zadeve

| VII. | Ključne revizijske zadeve so tiste, ki so bile po strokovni presoji Sodišča najbolj bistvene za njegovo revizijo konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije za tekoče obdobje. Sodišče jih je obravnavalo pri svoji reviziji računovodskih izkazov kot celote in oblikovanju mnenja o teh izkazih, vendar o teh zadevah ne daje ločenega mnenja. |
| --- | --- |

VII.

Sodišče je ocenilo računovodsko obravnavo jamstva Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) za portfelj lastniških dokumentov

| VIII. | Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) je skupna pobuda, ki sta jo leta 2015 (5) vzpostavili EU in skupina EIB zaradi spodbujanja naložb v EU s povečanjem sposobnosti prevzemanja tveganj skupine EIB. V okviru te pobude bo proračun EU zagotovil jamstvo v višini do 16 milijard EUR (6) za kritje morebitnih izgub pri operacijah EFSI za naložbe v okviru dela za infrastrukturo in inovacije ter v okviru dela za mala in srednja podjetja (7). |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Na to področje se je Sodišče v prejšnjih letih osredotočalo, ker je ustanovitev EFSI povzročila več zapletenih računovodskih vprašanj, ki so posledica ureditev med EU in EIB. Novembra 2017 se je računovodja Komisije posvetoval s svetovalno skupino strokovnjakov glede ustrezne računovodske obravnave operacij v zvezi z lastniškimi instrumenti v okviru dela za mala in srednja podjetja, za katere jamči EU. Na podlagi prejetega nasveta in lastne strokovne presoje je prišel do ugotovitve, da Komisija nima nadzora nad EFSI niti si takega nadzora ne deli z EIB (8). To za konsolidirani zaključni račun EU za leto 2017 pomeni, da je jamstvo EU, dodeljeno skupini EIB, obravnavano:






  (a) | kot obveznost finančnega jamstva za dolžniški portfelj v okviru dela za infrastrukturo in inovacije, |
| --- | --- | --- |

IX.

(a)

kot obveznost finančnega jamstva za dolžniški portfelj v okviru dela za infrastrukturo in inovacije,

| (b) | kot finančna rezervacija za dolžniški portfelj v okviru dela za mala in srednja podjetja ter |
| --- | --- |

(b)

kot finančna rezervacija za dolžniški portfelj v okviru dela za mala in srednja podjetja ter

| (c) | kot izveden finančni instrument (finančno sredstvo ali obveznosti, izkazane po pošteni vrednosti skozi presežek in primanjkljaj) za oba portfelja lastniških instrumentov. |
| --- | --- |

(c)

kot izveden finančni instrument (finančno sredstvo ali obveznosti, izkazane po pošteni vrednosti skozi presežek in primanjkljaj) za oba portfelja lastniških instrumentov.

| X. | Sodišče je ocenilo računovodsko obravnavo jamstva EFSI za portfelja lastniških instrumentov in meni, da ta ne vpliva na resničen in pošten prikaz stanja v konsolidiranem zaključnem računu EU za leto 2017. |
| --- | --- |

X.

Sodišče je ocenilo obveznosti za pokojnine in druge zaslužke zaposlenih

| XI. | Bilanca stanja EU vključuje obveznosti za pokojnine in druge zaslužke zaposlenih, ki so konec leta 2017 znašali 73,1 milijarde EUR. To je ena najpomembnejših obveznosti, prikazanih v bilanci stanja, ki znaša skoraj tretjino skupnih obveznosti za leto 2017 v višini 236,5 milijarde EUR. |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Večina teh obveznosti za pokojnine in druge prejemke zaposlenih (64,0 milijarde EUR) se nanaša na pokojninski sistem uradnikov in drugih uslužbencev Evropske unije. Ta pokojninska obveznost zajema zagotovljene prejemke, opredeljene v členu 83 kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti (kadrovski predpisi) in členu 4(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU). Obveznost, evidentirana v zaključnem računu, odraža znesek, ki bi bil vključen v pokojninski sklad – če bi bil ta ustanovljen – za plačilo obstoječih obveznosti za starostne pokojnine (9). Poleg starostnih pokojnin zajema tudi invalidske pokojnine in pokojnine, ki se izplačujejo vdovam/otrokom umrlih uslužbencev EU. Na podlagi člena 83 kadrovskih predpisov se prejemki, izplačani v okviru pokojninske sheme, knjižijo v breme proračuna EU. Države članice skupaj jamčijo izplačilo prejemkov, uslužbenci pa prispevajo tretjino stroškov financiranja sheme. |
| --- | --- |

XII.

| XIII. | Pokojninski sistem uradnikov in drugih uslužbencev Evropske unije je obvezna poklicna pokojninska shema za javne uslužbence EU, v okviru katere se prispevki zaposlenih ter institucij in organov, ki jih zaposlujejo, uporabljajo za financiranje prihodnjih pokojnin. Zasnovana je tako, da s prilagoditvami stopnje prispevka v shemo in upokojitvene starosti samodejno zagotavlja aktuarsko ravnotežje. Število in raznolikost parametrov, ki se uporabljajo za izračun dolgoročnih projekcij stroškov za pokojnine, poudarjata aktuarsko naravo tega izračuna, ki ga vsako leto opravi Eurostat. |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | Sodišče je v okviru svoje revizije ovrednotilo aktuarske predpostavke in iz njih izhajajoče vrednotenje obveznosti za pokojnine. Preverilo je številčne podatke, aktuarske parametre, izračun obveznosti ter predstavitev v konsolidirani bilanci stanja in pojasnilih h konsolidiranim računovodskim izkazom. Kot je navedeno v pojasnilu 2.9 h konsolidiranim računovodskim izkazom, si Komisija še naprej prizadeva za krepitev procesov za izračun obveznosti za prejemke zaposlenih, ki jih bo Sodišče še naprej pregledovalo. |
| --- | --- |

XIV.

Sodišče je ocenilo vnaprej vračunane stroške, izkazane v zaključnem računu

| XV. | Konec leta 2017 je ocenjena vrednost upravičenih nastalih odhodkov, ki so bili dolgovani upravičencem, vendar še ne sporočeni Komisiji, znašala 101 milijardo EUR (konec leta 2016: 102 milijardi EUR). Ti zneski so bili evidentirani kot vnaprej vračunani stroški (10). |
| --- | --- |

XV.

| XVI. | Sodišče je preučilo metodologije in kontrolne sisteme, ki se v glavnih generalnih direktoratih uporabljajo za pripravo ocen ob koncu leta. Pripravilo je vzorca računov in izplačil predfinanciranja ter izvedlo delo v zvezi s temi elementi, da bi obravnavalo tveganje napačne navedbe vnaprej vračunanih stroškov. Od računovodske službe Komisije je zahtevalo dodatna pojasnila o splošni metodologiji. |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | Sodišče lahko zaključi, da je ocena skupnega zneska vnaprej vračunanih stroškov, navedenih v konsolidirani bilanci stanja, poštena. |
| --- | --- |

XVII.

Sodišče je ocenilo morebitni učinek izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije na zaključni račun za leto 2017

| XVIII. | Združeno kraljestvo je 29. marca 2017 uradno obvestilo Evropski svet, da namerava izstopiti iz Evropske unije. 22. maja 2017 so se začela pogajanja o sporazumu o izstopu med EU in Združenim kraljestvom. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | V petem delu (finančne določbe) osnutka sporazuma o izstopu z dne 19. marca 2018, ki se nanaša na finančno poravnavo, je navedeno, da bo Združeno kraljestvo plačalo vse svoje obveznosti, ki izhajajo iz trenutnega in prejšnjih večletnih finančnih okvirov, torej tako, kot če bi bilo še vedno država članica. |
| --- | --- |

XIX.

| XX. | Na podlagi navedenega Sodišče ugotavlja, da zaključni račun na dan 31. decembra 2017 pravilno prikazuje proces izstopa. |
| --- | --- |

XX.

Druge zadeve

| XXI. | Poslovodstvo je odgovorno za zagotavljanje „drugih informacij“, ki zajemajo razpravo o računovodskih izkazih in njihovo analizo, ne pa tudi konsolidiranega zaključnega računa in revizijskega poročila, ki ga o njem pripravi Sodišče. Mnenje Sodišča o konsolidiranem zaključnem računu ne zajema teh drugih informacij. O tem tudi ne daje nobene izjave o zanesljivosti. Pri reviziji konsolidiranega zaključnega računa je Sodišče odgovorno za to, da prebere druge informacije in preuči, ali so te pomembno neskladne s konsolidiranim zaključnim računom ali vedenjem, pridobljenim pri reviziji, in ali se zdijo kako drugače pomembno napačno navedene. Če Sodišče ugotovi, da v teh informacijah obstajajo pomembne napačne navedbe, mora o tem poročati. Sodišče v zvezi s tem nima kaj poročati. |
| --- | --- |

XXI.

Odgovornost poslovodstva

| XXII. | V skladu s členi 310 do 325 PDEU in finančno uredbo je poslovodstvo odgovorno za pripravo in predstavitev konsolidiranega zaključnega računa EU na podlagi mednarodno sprejetih računovodskih standardov za javni sektor ter za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij. Ta odgovornost vključuje zasnovo, izvajanje in vzdrževanje notranjih kontrol, ki se uporabljajo za pripravo in predstavitev računovodskih izkazov brez pomembno napačne navedbe zaradi goljufije ali napake. Poslovodstvo je odgovorno tudi za zagotavljanje skladnosti dejavnosti, finančnih transakcij in informacij v računovodskih izkazih s pravili, ki veljajo zanje. Končno odgovornost za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi EU, ima Komisija (člen 317 PDEU). |
| --- | --- |

XXII.

| XXIII. | Pri pripravi konsolidiranega zaključnega računa je poslovodstvo odgovorno za oceno zmožnosti EU, da nadaljuje poslovanje, razkritje vseh ustreznih zadev, ter uporabo računovodstva na osnovi predpostavke o zmožnosti nadaljnjega poslovanja, razen če namerava podjetje likvidirati ali zaustaviti poslovanje ali če nima druge možnosti, kot da napravi eno ali drugo. |
| --- | --- |

XXIII.

| XXIV. | Komisija je odgovorna za nadzor nad procesom računovodskega poročanja EU. |
| --- | --- |

XXIV.

| XXV. | Skladno s finančno uredbo (naslov IX) mora računovodja Komisije za revizijo pripraviti konsolidirani zaključni račun, in sicer najprej do 31. marca naslednjega leta kot začasni zaključni račun in nato do 31. julija kot končni zaključni račun. Začasni zaključni račun bi že moral biti resničen in pošten prikaz finančnega stanja. Zato morajo biti vse postavke začasnega zaključnega računa predstavljene kot končni izračuni, kar omogoča, da Sodišče opravi svojo nalogo v skladu z naslovom X finančne uredbe in v danih rokih. Spremembe med začasnim in končnim zaključnim računom so običajno le posledica opažanj Sodišča. |
| --- | --- |

XXV.

Revizorjeva odgovornost za revizijo konsolidiranega zaključnega računa in z njim povezanih transakcij

| XXVI. | Cilj Sodišča je pridobiti sprejemljivo zagotovilo o tem, ali je konsolidirani zaključni račun EU brez pomembno napačne navedbe in ali so transakcije, povezane z zaključnim računom, zakonite in pravilne, ter na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu zagotoviti izjavo o zanesljivosti zaključnega računa ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Sprejemljivo zagotovilo je visoka raven zagotovila, vendar ni nujno, da se z revizijo nujno odkrijejo vsi primeri pomembno napačnih navedb ali neskladij, ki lahko obstajajo. Do napačne navedbe ali neskladja lahko pride zaradi goljufije ali napake, za pomembne pa štejejo, če se lahko utemeljeno pričakuje, da bodo ločeno ali skupaj vplivale na ekonomske odločitve, ki bi jih uporabniki sprejeli na podlagi tega konsolidiranega zaključnega računa. |
| --- | --- |

XXVI.

| XXVII. | V zvezi s prihodki Sodišče pri preučitvi lastnih sredstev iz naslova DDV in BND izhaja iz makroekonomskih agregatov, na podlagi katerih se ta izračunajo, in oceni sisteme Komisije za obdelavo agregatov do takrat, ko so prispevki držav članic prejeti in evidentirani v konsolidiranem zaključnem računu. Pri tradicionalnih lastnih sredstvih preučimo računovodske izkaze carinskih organov in analiziramo tok dajatev do trenutka, ko zneske prejme Komisija in so evidentirani v zaključnem računu. |
| --- | --- |

XXVII.

| XXVIII. | Pri odhodkih preuči plačilne transakcije ob nastanku, evidentiranju in sprejetju odhodkov. Ta preučitev zajema vse kategorije plačil (vključno z nakupom sredstev) razen predujmov ob njihovem nastanku. Predplačila so preučena, ko prejemnik sredstev zagotovi dokaze o njihovi pravilni porabi in institucija ali organ te dokaze sprejme z obračunom predplačila, kar je lahko šele naslednje leto. |
| --- | --- |

XXVIII.

| XXIX. | Kot del revizije v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja (ISA) in mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije (ISSAI) skozi celotno revizijo Sodišče uporablja strokovno presojo in ohranja strokovno skrbnost. Poleg tega:






  (a) | ugotavlja in ocenjuje tveganja pomembno napačnih navedb v konsolidiranem zaključnem računu in pomembnih neskladij z njim povezanih transakcij z zahtevami zakonodaje EU, ki so posledica goljufije ali napake. Revizijske postopke oblikuje in izvaja na podlagi teh tveganj ter pridobiva revizijske dokaze, ki so zadostna in ustrezna podlaga za njegovo mnenje. Primere pomembno napačnih navedb ali neskladij, ki so posledica goljufij, je težje odkriti kot tiste, ki so posledica napake, saj goljufije lahko vključujejo dogovarjanje, ponarejanje, načrtne opustitve, zavajajoče razlage ali pa izogibanje notranjim kontrolam. Zato obstaja večje tveganje, da se ti primeri ne odkrijejo; |
| --- | --- | --- |

XXIX.

(a)

ugotavlja in ocenjuje tveganja pomembno napačnih navedb v konsolidiranem zaključnem računu in pomembnih neskladij z njim povezanih transakcij z zahtevami zakonodaje EU, ki so posledica goljufije ali napake. Revizijske postopke oblikuje in izvaja na podlagi teh tveganj ter pridobiva revizijske dokaze, ki so zadostna in ustrezna podlaga za njegovo mnenje. Primere pomembno napačnih navedb ali neskladij, ki so posledica goljufij, je težje odkriti kot tiste, ki so posledica napake, saj goljufije lahko vključujejo dogovarjanje, ponarejanje, načrtne opustitve, zavajajoče razlage ali pa izogibanje notranjim kontrolam. Zato obstaja večje tveganje, da se ti primeri ne odkrijejo;

| (b) | skuša spoznati notranje kontrole, relevantne za revizijo, da se pripravijo ustrezni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranjih kontrol; |
| --- | --- |

(b)

skuša spoznati notranje kontrole, relevantne za revizijo, da se pripravijo ustrezni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranjih kontrol;

| (c) | vrednoti ustreznost uporabljenih računovodskih usmeritev in utemeljenost računovodskih ocen in z njimi povezanih razkritij poslovodstva; |
| --- | --- |

(c)

vrednoti ustreznost uporabljenih računovodskih usmeritev in utemeljenost računovodskih ocen in z njimi povezanih razkritij poslovodstva;

| (d) | sprejema zaključke o ustreznosti tega, da je poslovodstvo uporabilo računovodstvo na osnovi predpostavke o zmožnosti nadaljnjega poslovanja, ter glede na pridobljene revizijske dokaze tudi o tem, ali obstaja pomembna negotovost zaradi dogodkov ali razmer, ki bi lahko posledično pomenili precejšen dvom o zmožnosti subjekta, da nadaljuje poslovanje. Če ugotovi, da ta pomembna negotovost obstaja, mora v svojih poročilih opozoriti na s tem povezana razkritja v konsolidiranem zaključnem računu ali pa, če so ta razkritja neprimerna, spremeniti svoje mnenje. Zaključki Sodišča temeljijo na revizijskih dokazih, pridobljenih do datuma poročila. Toda zaradi dogodkov ali razmer po tem datumu lahko subjekt preneha nadaljnje poslovanje; |
| --- | --- |

(d)

sprejema zaključke o ustreznosti tega, da je poslovodstvo uporabilo računovodstvo na osnovi predpostavke o zmožnosti nadaljnjega poslovanja, ter glede na pridobljene revizijske dokaze tudi o tem, ali obstaja pomembna negotovost zaradi dogodkov ali razmer, ki bi lahko posledično pomenili precejšen dvom o zmožnosti subjekta, da nadaljuje poslovanje. Če ugotovi, da ta pomembna negotovost obstaja, mora v svojih poročilih opozoriti na s tem povezana razkritja v konsolidiranem zaključnem računu ali pa, če so ta razkritja neprimerna, spremeniti svoje mnenje. Zaključki Sodišča temeljijo na revizijskih dokazih, pridobljenih do datuma poročila. Toda zaradi dogodkov ali razmer po tem datumu lahko subjekt preneha nadaljnje poslovanje;

| (e) | vrednoti celotno predstavitev, strukturo in vsebino konsolidiranega zaključnega računa, vključno z vsemi razkritji, ter to, ali konsolidirani zaključni račun pošteno predstavlja z njim povezane transakcije in dogodke; |
| --- | --- |

(e)

vrednoti celotno predstavitev, strukturo in vsebino konsolidiranega zaključnega računa, vključno z vsemi razkritji, ter to, ali konsolidirani zaključni račun pošteno predstavlja z njim povezane transakcije in dogodke;

| (f) | pridobiva zadostne ustrezne revizijske dokaze o finančnih informacijah o subjektih, ki spadajo v obseg konsolidacije EU, da bi lahko dal mnenje o konsolidiranem zaključnem računu in z njim povezanih transakcijah. Sodišče je odgovorno za usmerjanje, nadziranje in izvedbo revizije ter je edino odgovorno za revizijsko mnenje, ki ga izda. |
| --- | --- |

(f)

pridobiva zadostne ustrezne revizijske dokaze o finančnih informacijah o subjektih, ki spadajo v obseg konsolidacije EU, da bi lahko dal mnenje o konsolidiranem zaključnem računu in z njim povezanih transakcijah. Sodišče je odgovorno za usmerjanje, nadziranje in izvedbo revizije ter je edino odgovorno za revizijsko mnenje, ki ga izda.

| XXX. | Sodišče komunicira s poslovodstvom, med drugim glede načrtovanega obsega in časovnega razporeda revizij ter pomembnih revizijskih ugotovitev, vključno z ugotovitvami o morebitnih pomembnih pomanjkljivostih notranjih kontrol. |
| --- | --- |

XXX.

| XXXI. | Med zadevami, o katerih se razpravlja s Komisijo in drugimi revidiranimi subjekti, Sodišče določi tiste, ki so bile najpomembnejše pri reviziji konsolidiranega zaključnega računa in so zato ključne revizijske zadeve za tekoče obdobje. Te zadeve opiše v poročilu, razen če zakoni ali predpisi prepovedujejo javno razkritje ali, v izredno redkih okoliščinah, če Sodišče ugotovi, da se o zadevi v poročilu ne bi smelo poročati, ker bi bilo smiselno pričakovati, da bodo neugodne posledice tega večje od kakršne koli koristi javnega interesa. |
| --- | --- |

XXXI.

12. julij 2018

Klaus-Heiner LEHNE

Predsednik

Evropsko računsko sodišče

12, rue Alcide De Gasperi, Luxembourg, LUKSEMBURG

---

(1)  Konsolidirani računovodski izkazi zajemajo bilanco stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz denarnih tokov, izkaz sprememb čistih sredstev ter povzetek pomembnih računovodskih usmeritev in druga pojasnila (skupaj s poročanjem po segmentih).

1

(2)  Poročila o izvrševanju proračuna zajemajo tudi pojasnila.

2

(3)  Ti so znašali 46,7 milijarde EUR. Dodatne informacije so v odstavkih 1.19 do 1.21 letnega poročila Sodišča za leto 2017.

3

(4)  Ti so znašali 53,5 milijarde EUR. Dodatne informacije so v odstavku 1.18 letnega poročila Sodišča za leto 2017.

4

(5)  Uredba (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (UL L 169, 1.7.2015, str. 1) (uredba o EFSI).

5

(6)  Jamstvo je bilo povečano na 26 milijard EUR skladno s spremembo uredbe o EFSI decembra 2017 (Uredba (EU) 2017/2396 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2017 o spremembi uredb (EU) št. 1316/2013 in (EU) 2015/1017 (UL L 345, 27.12.2017, str. 34)) in sporazumom o EFSI, ki je bil spremenjen marca 2018.

6

(7)  Glej odstavke 1.12–1.16 letnega poročila Sodišča za leto 2015.

7

(8)  Glede na upravljavsko strukturo mehanizma EFSI bi se lahko razumelo, da je ta pod skupnim nadzorom, tako kot tudi uporaba in dodelitev jamstva EU. Toda po besedah Komisije soglasna odobritev ni potrebna za odločitve o najbolj relevantnih dejavnostih v zvezi s produkti lastniških instrumentov v okviru dela za mala in srednja podjetja ali za pobudo EFSI kot celoto, zato je računovodja Komisije ugotovil, da skupen nadzor ne more obstajati.

8

(9)  Glej mednarodni računovodski standard za javni sektor IPSAS 25 – prejemki zaposlenih. V zvezi s pokojninskim sistemom uradnikov in drugih uslužbencev Evropske unije obveznost za določene prejemke izkazuje sedanjo vrednost pričakovanih prihodnjih plačil, ki jih bo morala EU izplačati za izpolnitev pokojninskih obveznost, ki izhajajo iz zaposlitve zaposlenih v tekočem in prejšnjih obdobjih.

9

(10)  Ti zajemajo vnaprej vračunane stroške, ki so v bilanci stanja knjiženi med obveznosti, v višini 64 milijard EUR in 37 milijard EUR na strani sredstev v bilanci stanja, kar zmanjšuje vrednost predfinanciranja.

10

---