# Europos Sąjungos C 346/2018

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 346 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 61 metai2018m. rugsėjo 27d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 346

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

61 metai2018m. rugsėjo 27d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2017–2018 m. SESIJA2017 m. spalio 2–5 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 109, 2018 3 22 .
  PRIIMTI TEKSTAI2017 m. spalio 23–26 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 138, 2018 4 19 .

  2017 m. spalio 25 d. priimtas tekstas dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2015 m. vykdymu, buvo paskelbtas OL L 318, 2017 12 2 .
  PRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2017–2018 m. SESIJA2017 m. spalio 2–5 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 109, 2018 3 22 .
  PRIIMTI TEKSTAI2017 m. spalio 23–26 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 138, 2018 4 19 .

  2017 m. spalio 25 d. priimtas tekstas dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2015 m. vykdymu, buvo paskelbtas OL L 318, 2017 12 2 .
  PRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 109, 2018 3 22 .

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 138, 2018 4 19 .

2017 m. spalio 25 d. priimtas tekstas dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2015 m. vykdymu, buvo paskelbtas OL L 318, 2017 12 2 .

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2017 m. spalio 3 d., antradienis |
| 2018/C 346/01 | 2017 m. spalio 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl derybų su Jungtine Karalyste padėties (2017/2847(RSP)) | 2 |
| 2018/C 346/02 | 2017 m. spalio 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų ekonominio įgalėjimo ES privačiajame ir viešajame sektoriuose (2017/2008(INI)) | 6 |
| 2018/C 346/03 | 2017 m. spalio 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl mažėjančios pilietinės visuomenės erdvės problemos sprendimo besivystančiose šalyse (2016/2324(INI)) | 20 |
| 2018/C 346/04 | 2017 m. spalio 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kovos su kibernetiniais nusikaltimais (2017/2068(INI)) | 29 |
| 2018/C 346/05 | 2017 m. spalio 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES politinių santykių su Pietryčių Azijos valstybių asociacija (ASEAN) (2017/2026(INI)) | 44 |
| | 2017 m. spalio 4 d., trečiadienis |
| 2018/C 346/06 | 2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos reglamento, kuriuo nustatomi moksliniai endokrininės sistemos ardomųjų savybių nustatymo kriterijai ir iš dalies keičiamas Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priedas, projekto (D048947/06 – 2017/2801(RPS)) | 52 |
| 2018/C 346/07 | 2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 × A5547-127, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (D051972 – 2017/2879(RSP)) | 55 |
| 2018/C 346/08 | 2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje genetiškai modifikuotų sojų DAS-44406-6, kurie iš jų sudaryti arba pagaminti, projekto (D051971 – 2017/2878(RSP)) | 60 |
| 2018/C 346/09 | 2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vaikų santuokos reiškinio panaikinimo (2017/2663(RSP)) | 66 |
| 2018/C 346/10 | 2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2017 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos (COP 23) Bonoje (Vokietija) (2017/2620(RSP)) | 70 |
| | 2017 m. spalio 5 d., ketvirtadienis |
| 2018/C 346/11 | 2017 m. spalio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl albinizmo sutrikimą turinčių asmenų padėties Afrikoje, visų pirma Malavyje (2017/2868(RSP)) | 82 |
| 2018/C 346/12 | 2017 m. spalio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Krymo totorių bendruomenės vadovų Achtemo Čyjhozo, Ilmio Umerovo ir žurnalisto Mykolos Semenos atvejų (2017/2869(RSP)) | 86 |
| 2018/C 346/13 | 2017 m. spalio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Maldyvuose (2017/2870(RSP)) | 90 |
| 2018/C 346/14 | 2017 m. spalio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kalėjimų sistemos ir sąlygų kalėjimuose (2015/2062(INI)) | 94 |
| | 2017 m. spalio 24 d., antradienis |
| 2018/C 346/15 | 2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES jaunimo garantijų iniciatyvų išlaidų kontrolės ir ekonominio veiksmingumo stebėsenos (2016/2242(INI)) | 105 |
| 2018/C 346/16 | 2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką pratęsiamas veikliosios medžiagos glifosato patvirtinimo galiojimas ir iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas, projekto (D053565-01 – 2017/2904(RSP)) | 117 |
| 2018/C 346/17 | 2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (D052754 – 2017/2905(RSP)) | 122 |
| 2018/C 346/18 | 2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų 305423 x 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (D052752 – 2017/2906(RSP)) | 127 |
| 2018/C 346/19 | 2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) ir MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (D052753 – 2017/2907(RSP)) | 133 |
| 2018/C 346/20 | 2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl diskusijoms skirto dokumento dėl ES finansų ateities (2017/2742(RSP)) | 139 |
| 2018/C 346/21 | 2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl informatorių, kurie atskleisdami konfidencialią bendrovių ir viešojo sektoriaus institucijų informaciją veikia viešojo intereso labui, teisėtų apsaugos priemonių (2016/2224(INI)) | 143 |
| 2018/C 346/22 | 2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl politikos, kuria užtikrinamos minimalios pajamos kaip kovos su skurdu priemonė (2016/2270(INI)) | 156 |
| | 2017 m. spalio 25 d., trečiadienis |
| 2018/C 346/23 | 2017 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija Pagrindinių teisių aspektai romų integracijoje ES: kova su priešiškumu romams (2017/2038(INI)) | 171 |
| | 2017 m. spalio 26 d., ketvirtadienis |
| 2018/C 346/24 | 2017 m. spalio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/35/EB dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą siekiant išvengti žalos aplinkai ir ją ištaisyti (atlyginti) (2016/2251(INI)) | 184 |
| 2018/C 346/25 | 2017 m. spalio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kovos su seksualiniu priekabiavimu ir prievarta ES (2017/2897(RSP)) | 192 |
| 2018/C 346/26 | 2017 m. spalio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl euro zonos ekonominės politikos (2017/2114(INI)) | 200 |
| 2018/C 346/27 | 2017 m. spalio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija su Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl siūlomų prekybos derybų su Australija įgaliojimų (2017/2192(INI)) | 212 |
| 2018/C 346/28 | 2017 m. spalio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija su Parlamento rekomendacija Tarybai dėl siūlomų prekybos derybų su Naująja Zelandija įgaliojimų (2017/2193(INI)) | 219 |
| 2018/C 346/29 | 2017 m. spalio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES teisės taikymo stebėjimo (2015 m.) (2017/2011(INI)) | 226 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2017 m. spalio 3 d., antradienis

2018/C 346/01

2017 m. spalio 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl derybų su Jungtine Karalyste padėties (2017/2847(RSP))

2

2018/C 346/02

2017 m. spalio 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų ekonominio įgalėjimo ES privačiajame ir viešajame sektoriuose (2017/2008(INI))

6

2018/C 346/03

2017 m. spalio 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl mažėjančios pilietinės visuomenės erdvės problemos sprendimo besivystančiose šalyse (2016/2324(INI))

20

2018/C 346/04

2017 m. spalio 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kovos su kibernetiniais nusikaltimais (2017/2068(INI))

29

2018/C 346/05

2017 m. spalio 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES politinių santykių su Pietryčių Azijos valstybių asociacija (ASEAN) (2017/2026(INI))

44

2017 m. spalio 4 d., trečiadienis

2018/C 346/06

2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos reglamento, kuriuo nustatomi moksliniai endokrininės sistemos ardomųjų savybių nustatymo kriterijai ir iš dalies keičiamas Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priedas, projekto (D048947/06 – 2017/2801(RPS))

52

2018/C 346/07

2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 × A5547-127, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (D051972 – 2017/2879(RSP))

55

2018/C 346/08

2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje genetiškai modifikuotų sojų DAS-44406-6, kurie iš jų sudaryti arba pagaminti, projekto (D051971 – 2017/2878(RSP))

60

2018/C 346/09

2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vaikų santuokos reiškinio panaikinimo (2017/2663(RSP))

66

2018/C 346/10

2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2017 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos (COP 23) Bonoje (Vokietija) (2017/2620(RSP))

70

2017 m. spalio 5 d., ketvirtadienis

2018/C 346/11

2017 m. spalio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl albinizmo sutrikimą turinčių asmenų padėties Afrikoje, visų pirma Malavyje (2017/2868(RSP))

82

2018/C 346/12

2017 m. spalio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Krymo totorių bendruomenės vadovų Achtemo Čyjhozo, Ilmio Umerovo ir žurnalisto Mykolos Semenos atvejų (2017/2869(RSP))

86

2018/C 346/13

2017 m. spalio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Maldyvuose (2017/2870(RSP))

90

2018/C 346/14

2017 m. spalio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kalėjimų sistemos ir sąlygų kalėjimuose (2015/2062(INI))

94

2017 m. spalio 24 d., antradienis

2018/C 346/15

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES jaunimo garantijų iniciatyvų išlaidų kontrolės ir ekonominio veiksmingumo stebėsenos (2016/2242(INI))

105

2018/C 346/16

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką pratęsiamas veikliosios medžiagos glifosato patvirtinimo galiojimas ir iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas, projekto (D053565-01 – 2017/2904(RSP))

117

2018/C 346/17

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (D052754 – 2017/2905(RSP))

122

2018/C 346/18

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų 305423 x 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (D052752 – 2017/2906(RSP))

127

2018/C 346/19

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) ir MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (D052753 – 2017/2907(RSP))

133

2018/C 346/20

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl diskusijoms skirto dokumento dėl ES finansų ateities (2017/2742(RSP))

139

2018/C 346/21

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl informatorių, kurie atskleisdami konfidencialią bendrovių ir viešojo sektoriaus institucijų informaciją veikia viešojo intereso labui, teisėtų apsaugos priemonių (2016/2224(INI))

143

2018/C 346/22

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl politikos, kuria užtikrinamos minimalios pajamos kaip kovos su skurdu priemonė (2016/2270(INI))

156

2017 m. spalio 25 d., trečiadienis

2018/C 346/23

2017 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija Pagrindinių teisių aspektai romų integracijoje ES: kova su priešiškumu romams (2017/2038(INI))

171

2017 m. spalio 26 d., ketvirtadienis

2018/C 346/24

2017 m. spalio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/35/EB dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą siekiant išvengti žalos aplinkai ir ją ištaisyti (atlyginti) (2016/2251(INI))

184

2018/C 346/25

2017 m. spalio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kovos su seksualiniu priekabiavimu ir prievarta ES (2017/2897(RSP))

192

2018/C 346/26

2017 m. spalio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl euro zonos ekonominės politikos (2017/2114(INI))

200

2018/C 346/27

2017 m. spalio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija su Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl siūlomų prekybos derybų su Australija įgaliojimų (2017/2192(INI))

212

2018/C 346/28

2017 m. spalio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija su Parlamento rekomendacija Tarybai dėl siūlomų prekybos derybų su Naująja Zelandija įgaliojimų (2017/2193(INI))

219

2018/C 346/29

2017 m. spalio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES teisės taikymo stebėjimo (2015 m.) (2017/2011(INI))

226

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS PARLAMENTAS |
| | 2017 m. spalio 3 d., antradienis |
| 2018/C 346/30 | P8_TA(2017)0362Tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo elektros ir elektroninėje įrangoje apribojimas ***I2017 m. spalio 3 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2011/65/ES dėl tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo elektros ir elektroninėje įrangoje apribojimo (COM(2017)0038 – C8-0021/2017 – 2017/0013(COD))P8_TC1-COD(2017)0013Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. spalio 3 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/..., kuria iš dalies keičiama Direktyva 2011/65/ES dėl tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo elektros ir elektroninėje įrangoje apribojimo | 234 |
| 2018/C 346/31 | P8_TA(2017)0363Valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos ICCAT valdomame konvencijos rajone ***I2017 m. spalio 3 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) valdomame konvencijos rajone, ir kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (EB) Nr. 1984/2003 ir (EB) Nr. 520/2007 (COM(2016)0401 – C8-0224/2016 – 2016/0187(COD))P8_TC1-COD(2016)0187Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. spalio 3 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) valdomame konvencijos rajone, ir kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (EB) Nr. 1984/2003 ir (EB) Nr. 520/2007 | 236 |
| | 2017 m. spalio 4 d., trečiadienis |
| 2018/C 346/32 | 2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Susitarimo, kuriuo įsteigiamas Tarptautinis ES ir LAK fondas, sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (11342/2016 – C8-0458/2016 – 2016/0217(NLE)) | 238 |
| 2018/C 346/33 | 2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl tam tikrų Šengeno acquis nuostatų, susijusių su Vizų informacine sistema, pradėjimo taikyti Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje projekto (10161/2017 – C8-0224/2017 – 2017/0808(CNS)) | 239 |
| 2018/C 346/34 | 2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl automatinio keitimosi transporto priemonių registracijos duomenimis Čekijoje pradžios projekto (09893/2017 – C8-0197/2017 – 2017/0806(CNS)) | 240 |
| 2018/C 346/35 | 2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl automatinio keitimosi daktiloskopiniais duomenimis Portugalijoje pradžios projekto (09898/2017 – C8-0213/2017 – 2017/0807(CNS)) | 241 |
| 2018/C 346/36 | 2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl automatinio keitimosi daktiloskopiniais duomenimis Graikijoje pradžios projekto (10476/2017 – C8-0230/2017 – 2017/0809(CNS)) | 242 |
| 2018/C 346/37 | P8_TA(2017)0373Keleivinių laivų saugos taisyklės ir standartai ***I2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų (COM(2016)0369 – C8-0208/2016 – 2016/0170(COD))P8_TC1-COD(2016)0170Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. spalio 4 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/..., kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų | 243 |
| 2018/C 346/38 | P8_TA(2017)0374Įplaukiančiuose į ir išplaukiančiuose iš valstybių narių uostų keleiviniuose laivuose esančių asmenų registracija ***I2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 98/41/EB dėl įplaukiančiuose į ir išplaukiančiuose iš Bendrijos valstybių narių uostų keleiviniuose laivuose esančių asmenų registracijos ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/65/ES dėl pranešimo formalumų, taikomų į valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams (COM(2016)0370 – C8-0209/2016 – 2016/0171(COD))P8_TC1-COD(2016)0171Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. spalio 4 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/..., kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 98/41/EB dėl įplaukiančiuose į ir išplaukiančiuose iš Bendrijos valstybių narių uostų keleiviniuose laivuose esančių asmenų registracijos ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/65/ES dėl pranešimo formalumų, taikomų į valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams | 244 |
| 2018/C 346/39 | P8_TA(2017)0375Inspektavimo, kuriuo užtikrinamas saugus reguliariąsias paslaugas teikiančių ro-ro keltų ir greitaeigių keleivinių laivų eksploatavimas, sistema ***I2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl inspektavimo, kuriuo užtikrinamas saugus reguliariąsias paslaugas teikiančių ro-ro keltų ir greitaeigių keleivinių laivų eksploatavimas, sistemos, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės ir panaikinama Tarybos direktyva 1999/35/EB (COM(2016)0371 – C8-0210/2016 – 2016/0172(COD))P8_TC1-COD(2016)0172Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. spalio 4 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/... dėl inspektavimo, kuriuo užtikrinamas saugus reguliariąsias paslaugas teikiančių ro-ro keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų eksploatavimas, sistemos ir kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės ir panaikinama Tarybos direktyva 1999/35/EB | 245 |
| | 2017 m. spalio 5 d., ketvirtadienis |
| 2018/C 346/40 | 2017 m. spalio 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos reglamento, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje, projekto (09941/2017 – C8-0229/2017 – 2013/0255(APP)) | 246 |
| | 2017 m. spalio 24 d., antradienis |
| 2018/C 346/41 | 2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Maroko Karalystės Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo dėl oro susisiekimo sudarymo Sąjungos vardu projekto (15653/2016 – C8-0094/2017 – 2006/0048(NLE)) | 247 |
| 2018/C 346/42 | 2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos sprendimas Nr. 189/2014/ES, kuriuo Prancūzijai leidžiama taikyti sumažintus tam tikrų netiesioginių mokesčių tarifus tradiciniam Gvadelupoje, Prancūzijos Gvianoje, Martinikoje ir Reunjone gaminamam romui ir kuriuo panaikinamas Sprendimas 2007/659/EB (COM(2017)0297 – C8-0212/2017 – 2017/0127(CNS)) | 248 |
| 2018/C 346/43 | 2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2014 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 560/2014, kuriuo įsteigiama biologinės pramonės sektorių bendroji įmonė (COM(2017)0068 – C8-0118/2017 – 2017/0024(NLE)) | 249 |
| 2018/C 346/44 | 2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl kontrolės priemonių taikymo N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]furan-2-karboksamidui (furanilfentaniliui) projekto (11212/2017 – C8-0242/2017 – 2017/0152(NLE)) | 253 |
| 2018/C 346/45 | 2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, kuria, siekiant į termino narkotikas apibrėžtį įtraukti naujų psichoaktyviųjų medžiagų, iš dalies keičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2004/757/TVR ir kuria panaikinamas Tarybos sprendimas 2005/387/TVR (10537/1/2017 – C8-0325/2017 – 2013/0304(COD)) | 254 |
| 2018/C 346/46 | 2017 m. spalio 24 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų tiekimo rinkai taisyklės ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1069/2009 ir (EB) Nr. 1107/2009 (COM(2016)0157 – C8-0123/2016 – 2016/0084(COD)) | 255 |
| 2018/C 346/47 | P8_TA(2017)0393Keitimasis informacija apie naujas psichoaktyviąsias medžiagas, ankstyvojo perspėjimo sistemas ir rizikos įvertinimo procedūrą ***I2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1920/2006 nuostatos dėl keitimosi informacija apie naujas psichoaktyviąsias medžiagas, ankstyvojo perspėjimo sistemas ir rizikos įvertinimo procedūrą (COM(2016)0547 – C8-0351/2016 – 2016/0261(COD))P8_TC1-COD(2016)0261Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. spalio 24 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1920/2006, kiek tai susiję su keitimusi informacija apie naujas psichoaktyviąsias medžiagas, ankstyvojo perspėjimo apie jas sistema ir jų keliamos rizikos vertinimo procedūra | 362 |
| 2018/C 346/48 | P8_TA(2017)0394Bendra žuvininkystės politika: įpareigojimo iškrauti laimikį vykdymas ***I2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos (COM(2017)0424 – C8-0239/2017 – 2017/0190(COD))P8_TC1-COD(2017)0190Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. spalio 24 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos | 363 |
| 2018/C 346/49 | 2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2017 finansinių metų Taisomojo biudžeto Nr. 5/2017 projekto dėl Europos darnaus vystymosi fondo (EDVF) finansavimo ir neatidėliotinos pagalbos rezervo (EAR) didinimo po Daugiametės finansinės programos reglamento persvarstymo (12441/2017 – C8-0351/2017 – 2017/2135(BUD)) | 364 |
| 2018/C 346/50 | 2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl lankstumo priemonės lėšų mobilizavimo siekiant finansuoti Europos darnaus vystymosi fondą (COM(2017)0480 – C8-0235/2017 – 2017/2134(BUD)) | 366 |
| | 2017 m. spalio 25 d., trečiadienis |
| 2018/C 346/51 | Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2017 m. rugsėjo 21 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/97 papildoma draudimo produktų priežiūros ir valdymo reikalavimais draudimo įmonėms ir draudimo produktų platintojams (C(2017)06218 – 2017/2854(DEA)) | 369 |
| 2018/C 346/52 | Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2017 m. rugsėjo 21 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/97 papildoma draudimo principu pagrįstų investicinių produktų platinimui taikomais informavimo reikalavimais ir veiklos vykdymo taisyklėmis (C(2017)06229 – (2017/2855(DEA)) | 370 |
| 2018/C 346/53 | Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti dėl 2017 m. rugsėjo 22 d. Komisijos deleguotojo reglamento, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 600/2014, dėl netiesioginės tarpuskaitos susitarimų techninių reguliavimo standartų (C(2017)06268 – (2017/2860(DEA)) | 371 |
| 2018/C 346/54 | Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti dėl 2017 m. rugsėjo 22 d. Komisijos deleguotojo reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 149/2013, dėl netiesioginės tarpuskaitos susitarimų techninių reguliavimo standartų (C(2017)06270 – (2017/2859(DEA)) | 373 |
| 2018/C 346/55 | 2017 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2018 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto (11815/2017 – C8-0313/2017 – 2017/2044(BUD)) | 375 |
| 2018/C 346/56 | P8_TA(2017)0410Darbuotojų apsauga nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe ***I2017 m. spalio 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe (COM(2016)0248 – C8-0181/2016 – 2016/0130(COD))P8_TC1-COD(2016)0130Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. spalio 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/..., kuria iš dalies keičiama Direktyva 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe | 389 |
| 2018/C 346/57 | P8_TA(2017)0411Atvykimo ir išvykimo sistemos (AIS), kurioje registruojami trečiųjų šalių piliečių, kertančių ES išorės sienas, atvykimo ir išvykimo duomenys, sukūrimas ***I2017 m. spalio 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama atvykimo ir išvykimo sistema (AIS), kurioje registruojami trečiųjų šalių piliečių, kertančių Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienas, atvykimo ir išvykimo bei atsisakymo leisti jiems atvykti duomenys, nustatomos prieigos prie AIS teisėsaugos tikslais sąlygos ir iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 767/2008 ir Reglamentas (ES) Nr. 1077/2011 (COM(2016)0194 – C8-0135/2016 – 2016/0106(COD))P8_TC1-COD(2016)0106Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. spalio 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo sukuriama atvykimo ir išvykimo sistema (AIS), kurioje registruojami trečiųjų šalių piliečių, kertančių valstybių narių išorės sienas, atvykimo ir išvykimo bei atsisakymo leisti jiems atvykti duomenys, nustatomos prieigos prie AIS teisėsaugos tikslais sąlygos ir iš dalies keičiama Konvencija dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo ir reglamentai (EB) Nr. 767/2008 ir (ES) Nr. 1077/2011 | 390 |
| 2018/C 346/58 | P8_TA(2017)0412Šengeno sienų kodekso dalinis keitimas dėl atvykimo ir išvykimo sistemos naudojimo ***I2017 m. spalio 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl atvykimo ir išvykimo sistemos naudojimo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/399 (COM(2016)0196 – C8-0134/2016 – 2016/0105(COD))P8_TC1-COD(2016)0105Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. spalio 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) 2016/399 nuostatos, susijusios su atvykimo ir išvykimo sistemos naudojimu | 391 |
| | 2017 m. spalio 26 d., ketvirtadienis |
| 2018/C 346/59 | P8_TA(2017)0415Paprasto, skaidraus ir standartizuoto pakeitimo vertybiniais popieriais sistema ***I2017 m. spalio 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos bendros pakeitimo vertybiniais popieriais taisyklės ir sukuriama paprasto, skaidraus ir standartizuoto pakeitimo vertybiniais popieriais Europos sistema ir iš dalies keičiamos direktyvos 2009/65/EB, 2009/138/EB, 2011/61/ES bei reglamentai (EB) Nr. 1060/2009 ir (ES) Nr. 648/2012 (COM(2015)0472 – C8-0288/2015 – 2015/0226(COD))P8_TC1-COD(2015)0226Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. spalio 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo nustatoma bendroji pakeitimo vertybiniais popieriais sistema ir sukuriama specialioji paprasto, skaidraus ir standartizuoto pakeitimo vertybiniais popieriais sistema, ir iš dalies keičiamos direktyvos 2009/65/EB, 2009/138/EB ir 2011/61/ES bei reglamentai (EB) Nr. 1060/2009 ir (ES) Nr. 648/2012 | 392 |
| 2018/C 346/60 | P8_TA(2017)0416Prudenciniai reikalavimai kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ***I2017 m. spalio 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms (COM(2015)0473 – C8-0289/2015 – 2015/0225(COD))P8_TC1-COD(2015)0225Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. spalio 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms | 393 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2017 m. spalio 3 d., antradienis

2018/C 346/30

P8_TA(2017)0362Tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo elektros ir elektroninėje įrangoje apribojimas ***I2017 m. spalio 3 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2011/65/ES dėl tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo elektros ir elektroninėje įrangoje apribojimo (COM(2017)0038 – C8-0021/2017 – 2017/0013(COD))P8_TC1-COD(2017)0013Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. spalio 3 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/..., kuria iš dalies keičiama Direktyva 2011/65/ES dėl tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo elektros ir elektroninėje įrangoje apribojimo

234

2018/C 346/31

P8_TA(2017)0363Valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos ICCAT valdomame konvencijos rajone ***I2017 m. spalio 3 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) valdomame konvencijos rajone, ir kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (EB) Nr. 1984/2003 ir (EB) Nr. 520/2007 (COM(2016)0401 – C8-0224/2016 – 2016/0187(COD))P8_TC1-COD(2016)0187Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. spalio 3 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) valdomame konvencijos rajone, ir kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (EB) Nr. 1984/2003 ir (EB) Nr. 520/2007

236

2017 m. spalio 4 d., trečiadienis

2018/C 346/32

2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Susitarimo, kuriuo įsteigiamas Tarptautinis ES ir LAK fondas, sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (11342/2016 – C8-0458/2016 – 2016/0217(NLE))

238

2018/C 346/33

2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl tam tikrų Šengeno acquis nuostatų, susijusių su Vizų informacine sistema, pradėjimo taikyti Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje projekto (10161/2017 – C8-0224/2017 – 2017/0808(CNS))

239

2018/C 346/34

2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl automatinio keitimosi transporto priemonių registracijos duomenimis Čekijoje pradžios projekto (09893/2017 – C8-0197/2017 – 2017/0806(CNS))

240

2018/C 346/35

2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl automatinio keitimosi daktiloskopiniais duomenimis Portugalijoje pradžios projekto (09898/2017 – C8-0213/2017 – 2017/0807(CNS))

241

2018/C 346/36

2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl automatinio keitimosi daktiloskopiniais duomenimis Graikijoje pradžios projekto (10476/2017 – C8-0230/2017 – 2017/0809(CNS))

242

2018/C 346/37

P8_TA(2017)0373Keleivinių laivų saugos taisyklės ir standartai ***I2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų (COM(2016)0369 – C8-0208/2016 – 2016/0170(COD))P8_TC1-COD(2016)0170Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. spalio 4 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/..., kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų

243

2018/C 346/38

P8_TA(2017)0374Įplaukiančiuose į ir išplaukiančiuose iš valstybių narių uostų keleiviniuose laivuose esančių asmenų registracija ***I2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 98/41/EB dėl įplaukiančiuose į ir išplaukiančiuose iš Bendrijos valstybių narių uostų keleiviniuose laivuose esančių asmenų registracijos ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/65/ES dėl pranešimo formalumų, taikomų į valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams (COM(2016)0370 – C8-0209/2016 – 2016/0171(COD))P8_TC1-COD(2016)0171Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. spalio 4 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/..., kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 98/41/EB dėl įplaukiančiuose į ir išplaukiančiuose iš Bendrijos valstybių narių uostų keleiviniuose laivuose esančių asmenų registracijos ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/65/ES dėl pranešimo formalumų, taikomų į valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams

244

2018/C 346/39

P8_TA(2017)0375Inspektavimo, kuriuo užtikrinamas saugus reguliariąsias paslaugas teikiančių ro-ro keltų ir greitaeigių keleivinių laivų eksploatavimas, sistema ***I2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl inspektavimo, kuriuo užtikrinamas saugus reguliariąsias paslaugas teikiančių ro-ro keltų ir greitaeigių keleivinių laivų eksploatavimas, sistemos, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės ir panaikinama Tarybos direktyva 1999/35/EB (COM(2016)0371 – C8-0210/2016 – 2016/0172(COD))P8_TC1-COD(2016)0172Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. spalio 4 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/... dėl inspektavimo, kuriuo užtikrinamas saugus reguliariąsias paslaugas teikiančių ro-ro keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų eksploatavimas, sistemos ir kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės ir panaikinama Tarybos direktyva 1999/35/EB

245

2017 m. spalio 5 d., ketvirtadienis

2018/C 346/40

2017 m. spalio 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos reglamento, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje, projekto (09941/2017 – C8-0229/2017 – 2013/0255(APP))

246

2017 m. spalio 24 d., antradienis

2018/C 346/41

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Maroko Karalystės Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo dėl oro susisiekimo sudarymo Sąjungos vardu projekto (15653/2016 – C8-0094/2017 – 2006/0048(NLE))

247

2018/C 346/42

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos sprendimas Nr. 189/2014/ES, kuriuo Prancūzijai leidžiama taikyti sumažintus tam tikrų netiesioginių mokesčių tarifus tradiciniam Gvadelupoje, Prancūzijos Gvianoje, Martinikoje ir Reunjone gaminamam romui ir kuriuo panaikinamas Sprendimas 2007/659/EB (COM(2017)0297 – C8-0212/2017 – 2017/0127(CNS))

248

2018/C 346/43

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2014 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 560/2014, kuriuo įsteigiama biologinės pramonės sektorių bendroji įmonė (COM(2017)0068 – C8-0118/2017 – 2017/0024(NLE))

249

2018/C 346/44

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl kontrolės priemonių taikymo N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]furan-2-karboksamidui (furanilfentaniliui) projekto (11212/2017 – C8-0242/2017 – 2017/0152(NLE))

N

N

253

2018/C 346/45

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, kuria, siekiant į termino narkotikas apibrėžtį įtraukti naujų psichoaktyviųjų medžiagų, iš dalies keičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2004/757/TVR ir kuria panaikinamas Tarybos sprendimas 2005/387/TVR (10537/1/2017 – C8-0325/2017 – 2013/0304(COD))

254

2018/C 346/46

2017 m. spalio 24 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų tiekimo rinkai taisyklės ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1069/2009 ir (EB) Nr. 1107/2009 (COM(2016)0157 – C8-0123/2016 – 2016/0084(COD))

255

2018/C 346/47

P8_TA(2017)0393Keitimasis informacija apie naujas psichoaktyviąsias medžiagas, ankstyvojo perspėjimo sistemas ir rizikos įvertinimo procedūrą ***I2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1920/2006 nuostatos dėl keitimosi informacija apie naujas psichoaktyviąsias medžiagas, ankstyvojo perspėjimo sistemas ir rizikos įvertinimo procedūrą (COM(2016)0547 – C8-0351/2016 – 2016/0261(COD))P8_TC1-COD(2016)0261Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. spalio 24 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1920/2006, kiek tai susiję su keitimusi informacija apie naujas psichoaktyviąsias medžiagas, ankstyvojo perspėjimo apie jas sistema ir jų keliamos rizikos vertinimo procedūra

362

2018/C 346/48

P8_TA(2017)0394Bendra žuvininkystės politika: įpareigojimo iškrauti laimikį vykdymas ***I2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos (COM(2017)0424 – C8-0239/2017 – 2017/0190(COD))P8_TC1-COD(2017)0190Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. spalio 24 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos

363

2018/C 346/49

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2017 finansinių metų Taisomojo biudžeto Nr. 5/2017 projekto dėl Europos darnaus vystymosi fondo (EDVF) finansavimo ir neatidėliotinos pagalbos rezervo (EAR) didinimo po Daugiametės finansinės programos reglamento persvarstymo (12441/2017 – C8-0351/2017 – 2017/2135(BUD))

364

2018/C 346/50

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl lankstumo priemonės lėšų mobilizavimo siekiant finansuoti Europos darnaus vystymosi fondą (COM(2017)0480 – C8-0235/2017 – 2017/2134(BUD))

366

2017 m. spalio 25 d., trečiadienis

2018/C 346/51

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2017 m. rugsėjo 21 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/97 papildoma draudimo produktų priežiūros ir valdymo reikalavimais draudimo įmonėms ir draudimo produktų platintojams (C(2017)06218 – 2017/2854(DEA))

369

2018/C 346/52

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2017 m. rugsėjo 21 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/97 papildoma draudimo principu pagrįstų investicinių produktų platinimui taikomais informavimo reikalavimais ir veiklos vykdymo taisyklėmis (C(2017)06229 – (2017/2855(DEA))

370

2018/C 346/53

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti dėl 2017 m. rugsėjo 22 d. Komisijos deleguotojo reglamento, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 600/2014, dėl netiesioginės tarpuskaitos susitarimų techninių reguliavimo standartų (C(2017)06268 – (2017/2860(DEA))

371

2018/C 346/54

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti dėl 2017 m. rugsėjo 22 d. Komisijos deleguotojo reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 149/2013, dėl netiesioginės tarpuskaitos susitarimų techninių reguliavimo standartų (C(2017)06270 – (2017/2859(DEA))

373

2018/C 346/55

2017 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2018 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto (11815/2017 – C8-0313/2017 – 2017/2044(BUD))

375

2018/C 346/56

P8_TA(2017)0410Darbuotojų apsauga nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe ***I2017 m. spalio 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe (COM(2016)0248 – C8-0181/2016 – 2016/0130(COD))P8_TC1-COD(2016)0130Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. spalio 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/..., kuria iš dalies keičiama Direktyva 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe

389

2018/C 346/57

P8_TA(2017)0411Atvykimo ir išvykimo sistemos (AIS), kurioje registruojami trečiųjų šalių piliečių, kertančių ES išorės sienas, atvykimo ir išvykimo duomenys, sukūrimas ***I2017 m. spalio 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama atvykimo ir išvykimo sistema (AIS), kurioje registruojami trečiųjų šalių piliečių, kertančių Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienas, atvykimo ir išvykimo bei atsisakymo leisti jiems atvykti duomenys, nustatomos prieigos prie AIS teisėsaugos tikslais sąlygos ir iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 767/2008 ir Reglamentas (ES) Nr. 1077/2011 (COM(2016)0194 – C8-0135/2016 – 2016/0106(COD))P8_TC1-COD(2016)0106Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. spalio 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo sukuriama atvykimo ir išvykimo sistema (AIS), kurioje registruojami trečiųjų šalių piliečių, kertančių valstybių narių išorės sienas, atvykimo ir išvykimo bei atsisakymo leisti jiems atvykti duomenys, nustatomos prieigos prie AIS teisėsaugos tikslais sąlygos ir iš dalies keičiama Konvencija dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo ir reglamentai (EB) Nr. 767/2008 ir (ES) Nr. 1077/2011

390

2018/C 346/58

P8_TA(2017)0412Šengeno sienų kodekso dalinis keitimas dėl atvykimo ir išvykimo sistemos naudojimo ***I2017 m. spalio 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl atvykimo ir išvykimo sistemos naudojimo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/399 (COM(2016)0196 – C8-0134/2016 – 2016/0105(COD))P8_TC1-COD(2016)0105Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. spalio 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) 2016/399 nuostatos, susijusios su atvykimo ir išvykimo sistemos naudojimu

391

2017 m. spalio 26 d., ketvirtadienis

2018/C 346/59

P8_TA(2017)0415Paprasto, skaidraus ir standartizuoto pakeitimo vertybiniais popieriais sistema ***I2017 m. spalio 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos bendros pakeitimo vertybiniais popieriais taisyklės ir sukuriama paprasto, skaidraus ir standartizuoto pakeitimo vertybiniais popieriais Europos sistema ir iš dalies keičiamos direktyvos 2009/65/EB, 2009/138/EB, 2011/61/ES bei reglamentai (EB) Nr. 1060/2009 ir (ES) Nr. 648/2012 (COM(2015)0472 – C8-0288/2015 – 2015/0226(COD))P8_TC1-COD(2015)0226Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. spalio 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo nustatoma bendroji pakeitimo vertybiniais popieriais sistema ir sukuriama specialioji paprasto, skaidraus ir standartizuoto pakeitimo vertybiniais popieriais sistema, ir iš dalies keičiamos direktyvos 2009/65/EB, 2009/138/EB ir 2011/61/ES bei reglamentai (EB) Nr. 1060/2009 ir (ES) Nr. 648/2012

392

2018/C 346/60

P8_TA(2017)0416Prudenciniai reikalavimai kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ***I2017 m. spalio 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms (COM(2015)0473 – C8-0289/2015 – 2015/0225(COD))P8_TC1-COD(2015)0225Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. spalio 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms

393

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

27.9.2018

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2017–2018 m. SESIJA

2017 m. spalio 2–5 d. posėdžiai

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 109, 2018 3 22.

PRIIMTI TEKSTAI

2017 m. spalio 23–26 d. posėdžiai

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 138, 2018 4 19.

2017 m. spalio 25 d. priimtas tekstas dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2015 m. vykdymu, buvo paskelbtas OL L 318, 2017 12 2.

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2017 m. spalio 3 d., antradienis

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/2

---

P8_TA(2017)0361

Derybų su Jungtine Karalyste dabartinė padėtis

2017 m. spalio 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl derybų su Jungtine Karalyste padėties (2017/2847(RSP))

(2018/C 346/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. balandžio 5 d. rezoliuciją dėl derybų su Jungtine Karalyste gavus jos pranešimą dėl ketinimo išstoti iš Europos Sąjungos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. balandžio 5 d. rezoliuciją dėl derybų su Jungtine Karalyste gavus jos pranešimą dėl ketinimo išstoti iš Europos Sąjungos (1),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 29 d. Europos Vadovų Tarybos (50 str.) gaires, parengtas po Jungtinės Karalystės pranešimo pagal ES sutarties 50 straipsnį, ir į 2017 m. gegužės 22 d. Tarybos sprendimo priedą, kuriame nustatyti Susitarimo su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste, kuriame nustatoma jos išstojimo iš Europos Sąjungos tvarka, derybiniai nurodymai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 29 d. Europos Vadovų Tarybos (50 str.) gaires, parengtas po Jungtinės Karalystės pranešimo pagal ES sutarties 50 straipsnį, ir į 2017 m. gegužės 22 d. Tarybos sprendimo priedą, kuriame nustatyti Susitarimo su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste, kuriame nustatoma jos išstojimo iš Europos Sąjungos tvarka, derybiniai nurodymai,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 12 d. Komisijos pozicijos dokumentus dėl Piliečių teisių esminių principų ir Finansinio susitarimo esminių principų ir į 2017 m. rugsėjo 20 d. Komisijos pozicijos dokumentus dėl Dialogo dėl Airijos ir Šiaurės Airijos pagrindinių principų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 12 d. Komisijos pozicijos dokumentus dėl Piliečių teisių esminių principų ir Finansinio susitarimo esminių principų ir į 2017 m. rugsėjo 20 d. Komisijos pozicijos dokumentus dėl Dialogo dėl Airijos ir Šiaurės Airijos pagrindinių principų,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinės Karalystės pozicijos dokumentus dėl klausimų, susijusių su Jungtinės Karalystės išstojimu iš Europos Sąjungos, visų pirma į 2017 m. birželio 26 d. pozicijos dokumentus dėl Jungtinėje Karalystėje gyvenančių ES piliečių ir Europos Sąjungoje gyvenančių Jungtinės Karalystės piliečių padėties išsaugojimo“ ir 2017 m. rugpjūčio 16 d. pozicijos dokumentus dėl Šiaurės Airijos ir Airijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinės Karalystės pozicijos dokumentus dėl klausimų, susijusių su Jungtinės Karalystės išstojimu iš Europos Sąjungos, visų pirma į 2017 m. birželio 26 d. pozicijos dokumentus dėl Jungtinėje Karalystėje gyvenančių ES piliečių ir Europos Sąjungoje gyvenančių Jungtinės Karalystės piliečių padėties išsaugojimo“ ir 2017 m. rugpjūčio 16 d. pozicijos dokumentus dėl Šiaurės Airijos ir Airijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi šiuo metu apie 3,2 mln. piliečių iš likusių 27 ES valstybių narių gyvena Jungtinėje Karalystėje ir 1,2 mln. Jungtinės Karalystės piliečių (toliau – JK piliečiai) gyvena 27 ES valstybėse narėse; |
| --- | --- |

A.

kadangi šiuo metu apie 3,2 mln. piliečių iš likusių 27 ES valstybių narių gyvena Jungtinėje Karalystėje ir 1,2 mln. Jungtinės Karalystės piliečių (toliau – JK piliečiai) gyvena 27 ES valstybėse narėse;

| B. | kadangi ES piliečiai kitoje valstybėje narėje apsigyveno remdamiesi teisėmis, kurios jiems suteikiamos pagal Sąjungos teisę, suprantant, kad jie ir toliau galės naudotis šiomis teisėmis visą savo gyvenimą; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES piliečiai kitoje valstybėje narėje apsigyveno remdamiesi teisėmis, kurios jiems suteikiamos pagal Sąjungos teisę, suprantant, kad jie ir toliau galės naudotis šiomis teisėmis visą savo gyvenimą;

| C. | kadangi Europos Parlamentas atstovauja visiems ES piliečiams, įskaitant JK piliečius, ir toliau sieks ginti jų interesus per visą Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos procesą; |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos Parlamentas atstovauja visiems ES piliečiams, įskaitant JK piliečius, ir toliau sieks ginti jų interesus per visą Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos procesą;

| D. | kadangi Jungtinėje Karalystėje ir kai kuriose kitose valstybėse narėse neseniai įvykę administraciniai incidentai parodė, kad Jungtinėje Karalystėje gyvenantys 27 ES valstybių narių piliečiai ir 27 ES valstybėse narėse gyvenantys JK piliečiai jau diskriminuojami ir ši diskriminacija daro poveikį kasdieniam piliečių gyvenimui bei riboja jų galimybes veiksmingai naudotis savo teisėmis; |
| --- | --- |

D.

kadangi Jungtinėje Karalystėje ir kai kuriose kitose valstybėse narėse neseniai įvykę administraciniai incidentai parodė, kad Jungtinėje Karalystėje gyvenantys 27 ES valstybių narių piliečiai ir 27 ES valstybėse narėse gyvenantys JK piliečiai jau diskriminuojami ir ši diskriminacija daro poveikį kasdieniam piliečių gyvenimui bei riboja jų galimybes veiksmingai naudotis savo teisėmis;

| E. | kadangi norint, kad Jungtinė Karalystė tvarkingai išstotų iš Europos Sąjungos, reikia išspręsti unikalios padėties ir ypatingų aplinkybių klausimą, su kuriuo susiduria Airijos sala, išsaugoti visas 1998 m. balandžio 10 d. Didžiojo penktadienio susitarimo dalis ir išvengti fizinės sienos; |
| --- | --- |

E.

kadangi norint, kad Jungtinė Karalystė tvarkingai išstotų iš Europos Sąjungos, reikia išspręsti unikalios padėties ir ypatingų aplinkybių klausimą, su kuriuo susiduria Airijos sala, išsaugoti visas 1998 m. balandžio 10 d. Didžiojo penktadienio susitarimo dalis ir išvengti fizinės sienos;

| F. | kadangi Šiaurės Airijos gyventojams, kurie naudojosi ar gali naudotis savo teise į Airijos pilietybę, bus suteikiama ES pilietybė ir negali būti nustatyta jokių kliūčių ar trukdymų, kurie neleistų jiems visapusiškai naudotis savo teisėmis pagal Sutartis; |
| --- | --- |

F.

kadangi Šiaurės Airijos gyventojams, kurie naudojosi ar gali naudotis savo teise į Airijos pilietybę, bus suteikiama ES pilietybė ir negali būti nustatyta jokių kliūčių ar trukdymų, kurie neleistų jiems visapusiškai naudotis savo teisėmis pagal Sutartis;

| G. | kadangi Europos Sąjunga ir Jungtinė Karalystė turėtų abi visapusiškai laikytis finansinių įsipareigojimų, susijusių su visu Jungtinės Karalystės narystės Europos Sąjungoje laikotarpiu; |
| --- | --- |

G.

kadangi Europos Sąjunga ir Jungtinė Karalystė turėtų abi visapusiškai laikytis finansinių įsipareigojimų, susijusių su visu Jungtinės Karalystės narystės Europos Sąjungoje laikotarpiu;

| H. | kadangi savo kalboje Florencijoje 2017 m. rugsėjo 22 d. Jungtinės Karalystės Ministrė Pirmininkė pateikė tam tikrų paaiškinimų dėl piliečių teisių, Airijos ir Šiaurės Airijos klausimo, finansinio susitarimo, pereinamojo laikotarpio būtinybės ir būsimų Europos Sąjungos ir Jungtinės Karalystės santykių perspektyvos; |
| --- | --- |

H.

kadangi savo kalboje Florencijoje 2017 m. rugsėjo 22 d. Jungtinės Karalystės Ministrė Pirmininkė pateikė tam tikrų paaiškinimų dėl piliečių teisių, Airijos ir Šiaurės Airijos klausimo, finansinio susitarimo, pereinamojo laikotarpio būtinybės ir būsimų Europos Sąjungos ir Jungtinės Karalystės santykių perspektyvos;

| 1. | dar kartą patvirtina visas dalis, išdėstytas savo 2017 m. balandžio 5 d. rezoliucijoje dėl derybų su Jungtine Karalyste gavus jos pranešimą dėl ketinimo išstoti iš Europos Sąjungos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad Europos Vadovų Tarybos 2017 m. balandžio 29 d. patvirtintos gairės ir tolesni derybų nurodymai, kuriuos Taryba priėmė 2017 m. gegužės 22 d., atitinka 2017 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento rezoliuciją; džiaugiasi, kad Europos Sąjungos derybininkas veikia visiškai laikydamasis minėtų įgaliojimų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad, kaip nurodyta 2017 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento rezoliucijoje, Jungtinės Karalystės Ministrė Pirmininkė savo kalboje 2017 m. rugsėjo 22 d. pasiūlė ribotos trukmės pereinamąjį laikotarpį; atkreipia dėmesį į tai, kad toks perėjimas gali įvykti tik remiantis esamomis Europos Sąjungos reguliavimo, biudžeto, priežiūros, teisminėmis ir vykdymo užtikrinimo priemonėmis bei struktūromis; pabrėžia, kad toks pereinamasis laikotarpis, kai Jungtinė Karalystė nebebus valstybė narė, įmanomas tik jeigu bus toliau įgyvendinamas visas acquis communautaire, kuris apima visapusišką keturių laisvių (laisvas piliečių, kapitalo, paslaugų ir prekių judėjimas) taikymą, ir kad tai turi vykti be jokių apribojimų laisvam asmenų judėjimui ir nenustatant jokių naujų sąlygų; pabrėžia, kad toks pereinamasis laikotarpis gali būti numatytas tik taikant visą Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (toliau – ESTT) jurisdikciją; primygtinai pabrėžia, kad šis pereinamasis laikotarpis gali būti susitartas tik su sąlyga, kad bus sudarytas visapusiškas susitarimas dėl išstojimo, apimantis visus klausimus, susijusius su Jungtinės Karalystės išstojimu; |
| --- | --- |

3.

Piliečių teisės

| 4. | pabrėžia, kad susitarimas dėl išstojimo turi apimti visas šiuo metu piliečių turimas teises, kad nebūtų jokių esminių jų padėties pokyčių ir kad juo Jungtinėje Karalystėje gyvenantiems ES piliečiams ir Europos Sąjungoje gyvenantiems JK piliečiams turi būti užtikrintas abipusiškumas, lygybė, vienodo požiūris ir nediskriminavimas; ypač pabrėžia, kad kriterijus atitinkantys ES gyventojai ir vaikai, gimę po Jungtinės Karalystės išstojimo, turėtų patekti į susitarimą dėl išstojimo apimtį kaip šeimos nariai, o ne kaip nepriklausomi teisių turėtojai, kad būsimi šeimos nariai ir toliau turėtų teisę gyventi šalyje pagal tas pačias nuostatas kaip ir dabartiniai šeimos nariai, kad dokumentai turėtų būti suderinti su ES teisės aktais, kad reikėtų vengti sudėtingos administracinės procedūros ir kad visos išmokos, nustatytos ES teisės aktuose, turėtų būti perkeliamos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad susitarime dėl išstojimo turėtų būti išsaugotas visas Europos Sąjungos taisyklių dėl piliečių teisių rinkinys, kaip apibrėžta atitinkamuose Europos Sąjungos teisės aktuose, bet mano, kad Jungtinės Karalystės pasiūlymai, pateikti 2017 m. birželio 26 d. pozicijos dokumente, turi trūkumų šiuo klausimu, ypač kiek tai susiję su pasiūlymu sukurti naują „nuolatinio gyventojo statuso“ kategoriją pagal Jungtinės Karalystės imigracijos įstatymą; išreiškia savo susirūpinimą, kad dėl šie pasiūlymai, lėtas derybų procesas ir atskleistos politikos galimybes dėl būsimos ES piliečių padėties Jungtinėje Karalystėje gyvenantiems 27 valstybių narių piliečiams kelia nereikalingų sunkumų ir nerimą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reiškia susirūpinimą dėl apgailėtinos administracinės praktikos, taikomos Jungtinėje Karalystėje gyvenantiems ES piliečiams; be to, primena Jungtinei Karalystei, kad kol ji tebėra valstybė narė, ji privalo laikytis Europos Sąjungos teisės aktų ir užtikrinti jų vykdymą bei susilaikyti nuo bet kokios administracinės ar kitos praktikos, dėl kurios Jungtinėje Karalystėje gyvenantiems 27 ES valstybių narių piliečiams kiltų kliūčių ar jie būtų diskriminuojami; tikisi, kad visos kitos valstybės narės iš savo pusės turėtų užtikrinti, kad su Europos Sąjungoje gyvenančiais JK piliečiais būtų elgiamasi visapusiškai laikantis Europos Sąjungos teisės, nes jie liks ES piliečiais iki tol, kol Jungtinė Karalystė išstos iš Europos Sąjungos; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkreipia dėmesį į Jungtinės Karalystės Ministrės Pirmininkės 2017 m. rugsėjo 22 d. pasakytą kalbą, kurioje ji įsipareigojo užtikrinti, kad Jungtinėje Karalystėje gyvenančių 27 ES valstybių narių piliečių teisės bus tiesiogiai įgyvendinamos susitarimą dėl išstojimo įtraukiant į Jungtinės Karalystės teisę; pabrėžia, kad tai turėtų būti daroma taip, kad būtų užkirstas kelias jo vienašališkam pakeitimui, kad ES piliečiai galėtų remtis susitarimu dėl išstojimo tiesiogiai Jungtinės Karalystės teismuose ir viešojo administravimo institucijose ir kad jam būtų suteikta viršenybė Jungtinės Karalystės teisės atžvilgiu; pabrėžia, kad norint užtikrinti ES teisėtvarkos nuoseklumą ir vientisumą ESTT turi likti vienintele kompetentinga institucija, kuri aiškintų Europos Sąjungos teisę ir susitarimą dėl išstojimo ir užtikrintų jų vykdymą; laukia konkrečių Jungtinės Karalystės pasiūlymų šiuo klausimu; |
| --- | --- |

7.

Airija ir Šiaurės Airija

| 8. | pabrėžia, kad unikalios padėties ir ypatingų aplinkybių klausimas, su kuriuo susiduria Airijos sala, turi būti sprendžiamas susitarime dėl išstojimo ir tai turėtų būti daroma visapusiškai laikantis Didžiojo penktadienio susitarimo (apimant visas jo dalis), bendradarbiavimo sričių, dėl kurių susitarta, ir Europos Sąjungos teisės, siekiant užtikrinti Šiaurės Airijos taikos proceso tęstinumą ir stabilumą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tvirtai mano, kad Jungtinės Karalystės vyriausybė turi pateikti unikalų, veiksmingą ir įgyvendinamą sprendimą, kuris neleistų atsirasti fizinei sienai, užtikrintų, kad būtų visapusiškai laikomasi Didžiojo penktadienio susitarimo (apimant visas jo dalis), atitiktų Europos Sąjungos teisę ir visiškai užtikrintų vidaus rinkos ir muitų sąjungos vientisumą; taip pat mano, kad Jungtinė Karalystė ir toliau turi skirti deramą finansinę paramą Šiaurės Airijai ir Airijai; apgailestauja, kad Jungtinės Karalystės pasiūlymai, išdėstyti jos pozicijos dokumente dėl Šiaurės Airijos ir Airijos, šiuo požiūriu yra nepakankami; kita vertus, pažymi, kad savo 2017 m. rugsėjo 22 d. kalboje Jungtinės Karalystės Ministrė Pirmininkė atmetė bet kokią fizinę infrastruktūrą pasienyje, o tai leidžia daryti prielaidą, kad Jungtinė Karalystė liks vidaus rinkoje ir muitų sąjungoje arba kad Šiaurės Airija tam tikra forma išliks vidaus rinkoje ir muitų sąjungoje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primena, kad bet koks sprendimas dėl Airijos salos negali būti naudojamas siekiant iš anksto nustatyti sprendimus, atsižvelgiant į diskusijas dėl būsimų Europos Sąjungos ir Jungtinės Karalystės santykių; |
| --- | --- |

10.

Finansinis susitarimas

| 11. | atkreipia dėmesį į Jungtinės Karalystės Ministrės Pirmininkės pareiškimą jos 2017 m. rugsėjo 22 d. kalboje dėl finansinio susitarimo, tačiau laukia konkrečių pasiūlymų iš Jungtinės Karalystės vyriausybės šiuo klausimu; pabrėžia, jog tai, kad iki šiol nėra pateikta jokių aiškių pasiūlymų, labai apsunkino derybas ir kad šioje srityje reikalinga didelė pažanga prieš pradedant diskusijas dėl kitų klausimų, be kita ko, būsimų Europos Sąjungos ir Jungtinės Karalystės santykių pagrindo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | dar kartą patvirtina, kad pagal 2017 m. birželio 12 d. Komisijos pozicijos dokumentą dėl Finansinio susitarimo esminių principų Jungtinė Karalystė privalo visapusiškai laikytis savo finansinių įsipareigojimų, prisiimtų kaip Europos Sąjungos valstybė narė, ir primygtinai reikalauja, kad šis klausimas būtų visiškai išspręstas susitarime dėl išstojimo; ypač atkreipia dėmesį į finansinius įpareigojimus, kylančius dėl daugiametės finansinės programos ir 2014 m. Nuosavų išteklių sprendimo (2), kuris apima, nepriklausomai nuo pereinamojo laikotarpio, Europos Sąjungos neįvykdytus įsipareigojimus, savo atsakomybės dalį, įskaitant neapibrėžtuosius įsipareigojimus, ir išlaidas, susijusias su išstojimu iš Europos Sąjungos, nes net nediskutuotina tai, kad 28 valstybių narių prisiimti įsipareigojimai būtų vykdomi tik 27 valstybių narių; |
| --- | --- |

12.

Derybų pažanga

| 13. | primena, kad, laikantis laipsniško požiūrio į derybas, kuris yra labai svarbus norint užtikrinti tvarkingą Jungtinės Karalystės išstojimą iš Europos Sąjungos, siekiant pradėti derybas dėl būsimų Europos Sąjungos ir Jungtinės Karalystės santykių pagrindo ir pereinamojo laikotarpio reikalinga didelė pažanga piliečių teisių, Airijos ir Šiaurės Airijos ir Jungtinės Karalystės finansinių įsipareigojimų klausimais; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad labai svarbu, jog Jungtinės Karalystės Ministrės Pirmininkės savo 2017 m. rugsėjo 22 d. kalboje prisiimti įsipareigojimai virstų Jungtinės Karalystės pozicijos pasikeitimu ir konkrečiais pasiūlymais, kad būtų paspartintas darbas per pirmąjį derybų etapą ir būtų sudaryta galimybė antruoju etapu, remiantis abipusiu pasitikėjimu ir lojaliu bendradarbiavimu, pradėti derybas dėl naujos ir glaudžios partnerystės Jungtinės Karalystės ir Europos Sąjungos asociacijos pagrindu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | laikosi nuomonės, kad ketvirtajame derybų raunde dar padaryta nepakankamai pažangos piliečių teisių, Airijos ir Šiaurės Airijos ir Jungtinės Karalystės finansinių įsipareigojimų klausimais; ragina Europos Vadovų Tarybą, nebent bus iš esmės pasistūmėta, kaip numatyta šioje rezoliucijoje, visose trijose srityse per penktąjį derybų raundą, 2017 m. spalio mėn. posėdyje nuspręsti atidėti savo vertinimą, ar padaryta pakankama pažanga; |
| --- | --- |

15.

o

o o

| 16. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai, Europos Sąjungos Tarybai, Europos Komisijai, nacionaliniams parlamentams ir Jungtinės Karalystės vyriausybei. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0102.

(2)  2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimas 2014/335/ES, Euratomas, dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (OL L 168, 2014 6 7, p. 105).

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/6

---

P8_TA(2017)0364

Moterų ekonominis įgalėjimas ES privačiajame ir viešajame sektoriuose

2017 m. spalio 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų ekonominio įgalėjimo ES privačiajame ir viešajame sektoriuose (2017/2008(INI))

(2018/C 346/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 8 ir 10 straipsnius, 153 straipsnio 1 ir 2 dalis ir 157 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 8 ir 10 straipsnius, 153 straipsnio 1 ir 2 dalis ir 157 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 23 ir 33 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 23 ir 33 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (nauja redakcija) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (nauja redakcija) (1),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/41/ES dėl vienodo požiūrio į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris principo taikymo, kuria panaikinama Tarybos direktyva 86/613/EEB (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/41/ES dėl vienodo požiūrio į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris principo taikymo, kuria panaikinama Tarybos direktyva 86/613/EEB (2),

| — | atsižvelgdamas į 1992 m. spalio 19 d. Tarybos direktyvą 92/85/EEB dėl priemonių, skirtų skatinti, kad būtų užtikrinta geresnė nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų sauga ir sveikata, nustatymo (Motinystės atostogų direktyva) (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1992 m. spalio 19 d. Tarybos direktyvą 92/85/EEB dėl priemonių, skirtų skatinti, kad būtų užtikrinta geresnė nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų sauga ir sveikata, nustatymo (Motinystės atostogų direktyva) (3),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl 2008 m. liepos 2 d. Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas (COM(2008)0426), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl 2008 m. liepos 2 d. Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas (COM(2008)0426),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. balandžio 2 d. poziciją dėl Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. balandžio 2 d. poziciją dėl Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas (4),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 3 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Motinystės atostogų direktyvą (COM(2008)0637), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 3 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Motinystės atostogų direktyvą (COM(2008)0637),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją, priimtą 2010 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 92/85/EEB dėl priemonių, skirtų skatinti, kad būtų užtikrinta geresnė nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų sauga ir sveikata, ir priemonių, skirtų padėti darbuotojams derinti profesinį ir šeimos gyvenimą, nustatymo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją, priimtą 2010 m. spalio 20 d. per pirmąjį svarstymą siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 92/85/EEB dėl priemonių, skirtų skatinti, kad būtų užtikrinta geresnė nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų sauga ir sveikata, ir priemonių, skirtų padėti darbuotojams derinti profesinį ir šeimos gyvenimą, nustatymo (5),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Tarybos direktyvą 2013/62/ES, kuria dėl Majoto statuso dalinio pakeitimo Europos Sąjungos atžvilgiu iš dalies keičiama Direktyva 2010/18/ES, įgyvendinanti patikslintą BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP ir ETUC sudarytą Bendrąjį susitarimą dėl vaiko priežiūros atostogų (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Tarybos direktyvą 2013/62/ES, kuria dėl Majoto statuso dalinio pakeitimo Europos Sąjungos atžvilgiu iš dalies keičiama Direktyva 2010/18/ES, įgyvendinanti patikslintą BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP ir ETUC sudarytą Bendrąjį susitarimą dėl vaiko priežiūros atostogų (6),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 14 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl biržinių bendrovių nevykdomųjų direktorių pareigas einančių asmenų lyčių pusiausvyros gerinimo ir atitinkamų priemonių (Direktyva dėl moterų įmonių valdybose) (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 14 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl biržinių bendrovių nevykdomųjų direktorių pareigas einančių asmenų lyčių pusiausvyros gerinimo ir atitinkamų priemonių (Direktyva dėl moterų įmonių valdybose) (COM(2012)0614),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją, priimtą 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl biržinių bendrovių nevykdomųjų direktorių pareigas einančių asmenų lyčių pusiausvyros gerinimo ir atitinkamų priemonių (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją, priimtą 2013 m. lapkričio 20 d. per pirmąjį svarstymą siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl biržinių bendrovių nevykdomųjų direktorių pareigas einančių asmenų lyčių pusiausvyros gerinimo ir atitinkamų priemonių (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl lyčių stereotipų panaikinimo ES (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 12 d. rezoliuciją dėl lyčių stereotipų panaikinimo ES (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl vienodo užmokesčio už vienodą ar vienodos vertės darbą abiejų lyčių darbuotojams principo taikymo (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl vienodo užmokesčio už vienodą ar vienodos vertės darbą abiejų lyčių darbuotojams principo taikymo (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl motinystės atostogų (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl motinystės atostogų (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 28 d. rezoliuciją dėl namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų moterų ES (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 28 d. rezoliuciją dėl namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų moterų ES (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl 2010 m. kovo 8 d. Tarybos direktyvos 2010/18/ES, įgyvendinančios patikslintą BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP ir ETUC sudarytą Bendrąjį susitarimą dėl vaiko priežiūros atostogų, ir panaikinančios Direktyvą 96/34/EB (12), taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl 2010 m. kovo 8 d. Tarybos direktyvos 2010/18/ES, įgyvendinančios patikslintą BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP ir ETUC sudarytą Bendrąjį susitarimą dėl vaiko priežiūros atostogų, ir panaikinančios Direktyvą 96/34/EB (12), taikymo,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 26 d. rezoliuciją „Skurdas: lyčių aspektas“ (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 26 d. rezoliuciją „Skurdas: lyčių aspektas“ (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai palankių darbo rinkos sąlygų kūrimo (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai palankių darbo rinkos sąlygų kūrimo (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 15 d. rezoliuciją dėl 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvos 2000/78/EB, nustatančios vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (Lygių užimtumo galimybių direktyvos), taikymo (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 15 d. rezoliuciją dėl 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvos 2000/78/EB, nustatančios vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (Lygių užimtumo galimybių direktyvos), taikymo (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją „2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo taikymas“ (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją „2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo taikymas“ (16),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rekomendaciją Tarybai dėl ES prioritetų 61-ojoje Jungtinių Tautų moterų padėties komisijos sesijoje (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rekomendaciją Tarybai dėl ES prioritetų 61-ojoje Jungtinių Tautų moterų padėties komisijos sesijoje (17),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje 2014–2015 m. (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje 2014–2015 m. (18),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. balandžio 4 d. rezoliuciją dėl moterų ir jų vaidmens kaimo vietovėse (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. balandžio 4 d. rezoliuciją dėl moterų ir jų vaidmens kaimo vietovėse (19),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 19 d. Tarybos išvadas „Lygios moterų ir vyrų galimybės pajamų srityje. Vyrų ir moterų pensijų skirtumo panaikinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 19 d. Tarybos išvadas „Lygios moterų ir vyrų galimybės pajamų srityje. Vyrų ir moterų pensijų skirtumo panaikinimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 7 d. Europos Sąjungos Tarybos išvadose patvirtintą 2011–2020 m. Europos lyčių lygybės paktą (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 7 d. Europos Sąjungos Tarybos išvadose patvirtintą 2011–2020 m. Europos lyčių lygybės paktą (20),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 7 d. Komisijos rekomendaciją dėl vienodo vyrų ir moterų darbo užmokesčio principo stiprinimo didinant skaidrumą (2014/124/ES) (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 7 d. Komisijos rekomendaciją dėl vienodo vyrų ir moterų darbo užmokesčio principo stiprinimo didinant skaidrumą (2014/124/ES) (21),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio mėn. Komisijos iniciatyvą „Veiksmų gairės: naujos priemonės siekiant spręsti dirbančių šeimų patiriamas profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros problemas“ ir konsultacijas su visuomene ir suinteresuotaisiais subjektais šiuo klausimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio mėn. Komisijos iniciatyvą „Veiksmų gairės: naujos priemonės siekiant spręsti dirbančių šeimų patiriamas profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros problemas“ ir konsultacijas su visuomene ir suinteresuotaisiais subjektais šiuo klausimu,

| — | atsižvelgdamas į JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus, pirmąsias visuotines verslo ir žmogaus teisių gaires, kurias 2011 m. birželio 16 d. JT žmogaus teisių taryboje vienareikšmiškai patvirtino visos JT valstybės narės; atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Komisijos komunikatą dėl įmonių socialinės atsakomybės (COM(2011)0681), kuriuo ES valstybės narės raginamos verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus pritaikyti savo nacionalinėms aplinkybėms, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus, pirmąsias visuotines verslo ir žmogaus teisių gaires, kurias 2011 m. birželio 16 d. JT žmogaus teisių taryboje vienareikšmiškai patvirtino visos JT valstybės narės; atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Komisijos komunikatą dėl įmonių socialinės atsakomybės (COM(2011)0681), kuriuo ES valstybės narės raginamos verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus pritaikyti savo nacionalinėms aplinkybėms,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 26 d. Komisijos komunikatą dėl Europos socialinių teisių ramsčio sukūrimo (COM(2017)0250), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 26 d. Komisijos komunikatą dėl Europos socialinių teisių ramsčio sukūrimo (COM(2017)0250),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 26 d. Komisijos komunikatą „Dirbančių tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros palaikymo iniciatyva“ (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio 26 d. Komisijos komunikatą „Dirbančių tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros palaikymo iniciatyva“ (COM(2017)0252),

| — | atsižvelgdamas į Europos investicijų banko grupės strategiją dėl lyčių lygybės ir moterų ekonominio įgalėjimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos investicijų banko grupės strategiją dėl lyčių lygybės ir moterų ekonominio įgalėjimo,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 3 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“ (SWD(2015)0278), ypač į jo 3.1 skyrių „Moterų dalyvavimo darbo rinkoje didinimas ir vienoda moterų ir vyrų ekonominė nepriklausomybė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 3 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“ (SWD(2015)0278), ypač į jo 3.1 skyrių „Moterų dalyvavimo darbo rinkoje didinimas ir vienoda moterų ir vyrų ekonominė nepriklausomybė“,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. Komisijos ataskaitą dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje, ypač jos 1 skyrių dėl moterų dalyvavimo darbo rinkoje didinimo ir vienodos ekonominės nepriklausomybės ir 2 skyrių dėl vyrų ir moterų darbo užmokesčio, pajamų ir pensijų skirtumų mažinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. Komisijos ataskaitą dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje, ypač jos 1 skyrių dėl moterų dalyvavimo darbo rinkoje didinimo ir vienodos ekonominės nepriklausomybės ir 2 skyrių dėl vyrų ir moterų darbo užmokesčio, pajamų ir pensijų skirtumų mažinimo,

| — | atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo (Eurofound) ataskaitas – 2016 m. ataskaitą „Vyrų ir moterų užimtumo skirtumai. Problemos ir sprendimai“, 2016 m. ataskaitą „Profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra. Sprendimų kūrimas kiekvienam žmogui“, 2014 m. ataskaitą „Socialiniai partneriai ir lyčių lygybė Europoje“, 2014 ir 2015 m. ataskaitas „Profesinio gyvenimo raida Europoje. Metinė EurWORK apžvalga“ ir 2016 m. 6-ąją Europos darbo sąlygų tyrimo apžvalgos ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo (Eurofound) ataskaitas – 2016 m. ataskaitą „Vyrų ir moterų užimtumo skirtumai. Problemos ir sprendimai“, 2016 m. ataskaitą „Profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra. Sprendimų kūrimas kiekvienam žmogui“, 2014 m. ataskaitą „Socialiniai partneriai ir lyčių lygybė Europoje“, 2014 ir 2015 m. ataskaitas „Profesinio gyvenimo raida Europoje. Metinė EurWORK apžvalga“ ir 2016 m. 6-ąją Europos darbo sąlygų tyrimo apžvalgos ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 1951 m. TDO konvenciją dėl vienodo atlyginimo, 1994 m. TDO konvenciją dėl darbo ne visą darbo laiką, 1996 m. TDO konvenciją dėl darbo namuose, 2000 m. TDO konvenciją dėl motinystės apsaugos ir 2011 m. TDO konvenciją dėl namų ūkio darbuotojų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1951 m. TDO konvenciją dėl vienodo atlyginimo, 1994 m. TDO konvenciją dėl darbo ne visą darbo laiką, 1996 m. TDO konvenciją dėl darbo namuose, 2000 m. TDO konvenciją dėl motinystės apsaugos ir 2011 m. TDO konvenciją dėl namų ūkio darbuotojų,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 24 d. Jungtinių Tautų moterų padėties komisijos 61-oje sesijoje sutartas išvadas „Moterų ekonominis įgalėjimas besikeičiančiame darbo pasaulyje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 24 d. Jungtinių Tautų moterų padėties komisijos 61-oje sesijoje sutartas išvadas „Moterų ekonominis įgalėjimas besikeičiančiame darbo pasaulyje“,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo mėn. JT generalinio sekretoriaus aukšto lygio grupės moterų ekonominio įgalėjimo klausimais pranešimą „Nepamirškime nė vieno. Raginimas imtis veiksmų siekiant lyčių lygybės ir moterų ekonominio įgalėjimo“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo mėn. JT generalinio sekretoriaus aukšto lygio grupės moterų ekonominio įgalėjimo klausimais pranešimą „Nepamirškime nė vieno. Raginimas imtis veiksmų siekiant lyčių lygybės ir moterų ekonominio įgalėjimo“,

| — | atsižvelgdamas į Pekino veiksmų platformą ir į JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pekino veiksmų platformą ir į JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A8-0271/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A8-0271/2017),

| A. | kadangi ES yra įsipareigojusi skatinti lyčių lygybę ir užtikrinti lyčių aspekto integravimą į visus savo veiksmus; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES yra įsipareigojusi skatinti lyčių lygybę ir užtikrinti lyčių aspekto integravimą į visus savo veiksmus;

| B. | kadangi moterų lygiavertis dalyvavimas darbo rinkoje ir ekonominių sprendimų priėmimo procese yra ir būtina moterų įgalėjimo sąlyga, ir jų įgalėjimo padarinys; |
| --- | --- |

B.

kadangi moterų lygiavertis dalyvavimas darbo rinkoje ir ekonominių sprendimų priėmimo procese yra ir būtina moterų įgalėjimo sąlyga, ir jų įgalėjimo padarinys;

| C. | kadangi visoje ES moterų vis dar gerokai per mažai darbo rinkoje ir valdymo organuose – moterų ten vis dar dirba beveik 12 proc. mažiau negu vyrų; |
| --- | --- |

C.

kadangi visoje ES moterų vis dar gerokai per mažai darbo rinkoje ir valdymo organuose – moterų ten vis dar dirba beveik 12 proc. mažiau negu vyrų;

| D. | kadangi pagrindinės moterų ekonominio įgalėjimo kliūtys yra šios: nepalankios socialinės normos, diskriminaciniai įstatymai arba teisinės apsaugos nebuvimas, neužtikrintas vienodas neapmokamo namų ūkio darbo ir priežiūros veiklos padalijimas tarp vyrų ir moterų ir neužtikrinta prieiga prie finansinių, skaitmeninių ir nuosavybės išteklių; kadangi šias kliūtis dar gali padidinti susijusi diskriminacija (22), pavyzdžiui, dėl rasės ir etninės kilmės, religijos, negalios, sveikatos, lytinės tapatybės, seksualinės orientacijos ir (arba) socialinių ir ekonominių sąlygų; |
| --- | --- |

D.

kadangi pagrindinės moterų ekonominio įgalėjimo kliūtys yra šios: nepalankios socialinės normos, diskriminaciniai įstatymai arba teisinės apsaugos nebuvimas, neužtikrintas vienodas neapmokamo namų ūkio darbo ir priežiūros veiklos padalijimas tarp vyrų ir moterų ir neužtikrinta prieiga prie finansinių, skaitmeninių ir nuosavybės išteklių; kadangi šias kliūtis dar gali padidinti susijusi diskriminacija (22), pavyzdžiui, dėl rasės ir etninės kilmės, religijos, negalios, sveikatos, lytinės tapatybės, seksualinės orientacijos ir (arba) socialinių ir ekonominių sąlygų;

| E. | kadangi struktūrinės moterų ekonominio įgalėjimo kliūtys yra įvairių susikertančių nelygybės, stereotipų ir diskriminacijos formų privačiojoje ir viešojoje sferose rezultatas; |
| --- | --- |

E.

kadangi struktūrinės moterų ekonominio įgalėjimo kliūtys yra įvairių susikertančių nelygybės, stereotipų ir diskriminacijos formų privačiojoje ir viešojoje sferose rezultatas;

| F. | kadangi moterų ekonominis įgalėjimas vienu metu yra ir teisingas, ir pažangus dalykas, visų pirma todėl, kad tai yra esminis lyčių lygybės aspektas ir atitinkamai pagrindinių žmogaus teisių klausimas, antra – didesnis moterų dalyvavimas darbo rinkoje prisideda prie darnaus ekonomikos vystymosi visais visuomenės lygmenimis; kadangi įmonės, kurios vertina moteris ir sudaro joms sąlygas visapusiškai dalyvauti darbo rinkoje ir sprendimų priėmimo procesuose, labiau klesti ir padeda didinti produktyvumą ir ekonomikos augimą; kadangi, Europos lyčių lygybės instituto (EIGE) duomenimis, užtikrinant didesnę lyčių lygybę iki 2050 m. ES būtų sukurta 10,5 mln. papildomų vietų, užimtumo lygis ES padidėtų iki beveik 80 proc., ES BVP vienam gyventojui padidėtų 6,1–9,6 proc., o augimas valstybėse narėse iki 2050 m. padidėtų 15–45 proc.; |
| --- | --- |

F.

kadangi moterų ekonominis įgalėjimas vienu metu yra ir teisingas, ir pažangus dalykas, visų pirma todėl, kad tai yra esminis lyčių lygybės aspektas ir atitinkamai pagrindinių žmogaus teisių klausimas, antra – didesnis moterų dalyvavimas darbo rinkoje prisideda prie darnaus ekonomikos vystymosi visais visuomenės lygmenimis; kadangi įmonės, kurios vertina moteris ir sudaro joms sąlygas visapusiškai dalyvauti darbo rinkoje ir sprendimų priėmimo procesuose, labiau klesti ir padeda didinti produktyvumą ir ekonomikos augimą; kadangi, Europos lyčių lygybės instituto (EIGE) duomenimis, užtikrinant didesnę lyčių lygybę iki 2050 m. ES būtų sukurta 10,5 mln. papildomų vietų, užimtumo lygis ES padidėtų iki beveik 80 proc., ES BVP vienam gyventojui padidėtų 6,1–9,6 proc., o augimas valstybėse narėse iki 2050 m. padidėtų 15–45 proc.;

| G. | kadangi strategijoje „Europa 2020“ kaip vienas iš ES tikslų nustatytas siekis užtikrinti 75 proc. vyrų ir moterų užimtumą iki 2020 m. ir visų pirma panaikinti lyčių nelygybę užimtumo srityje; kadangi siekiant sudaryti palankesnes sąlygas moterims dalyvauti darbo rinkoje reikės suderintų pastangų; |
| --- | --- |

G.

kadangi strategijoje „Europa 2020“ kaip vienas iš ES tikslų nustatytas siekis užtikrinti 75 proc. vyrų ir moterų užimtumą iki 2020 m. ir visų pirma panaikinti lyčių nelygybę užimtumo srityje; kadangi siekiant sudaryti palankesnes sąlygas moterims dalyvauti darbo rinkoje reikės suderintų pastangų;

| H. | kadangi 2015 m. pabaigoje Komisija paskelbė 2016–2020 m. lyčių lygybės veiksmų planą, kuriame moterų ekonominės teisės ir įgalėjimas nurodyti kaip viena iš keturių pagrindinių veiksmų sričių; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2015 m. pabaigoje Komisija paskelbė 2016–2020 m. lyčių lygybės veiksmų planą, kuriame moterų ekonominės teisės ir įgalėjimas nurodyti kaip viena iš keturių pagrindinių veiksmų sričių;

| I. | kadangi vyrų ir moterų atlyginimo, darbo užmokesčio ir pensijų išmokų skirtumo mažinimas ir kova su moterų skurdu yra viena iš prioritetinių sričių, kurias Komisija apibrėžė dokumente „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“; |
| --- | --- |

I.

kadangi vyrų ir moterų atlyginimo, darbo užmokesčio ir pensijų išmokų skirtumo mažinimas ir kova su moterų skurdu yra viena iš prioritetinių sričių, kurias Komisija apibrėžė dokumente „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“;

| J. | kadangi pagal visus 17 darnaus vystymosi tikslų (DVT) yra užsibrėžti moterų ekonominio įgalėjimo tikslai; |
| --- | --- |

J.

kadangi pagal visus 17 darnaus vystymosi tikslų (DVT) yra užsibrėžti moterų ekonominio įgalėjimo tikslai;

| K. | kadangi tinkama profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra daro teigiamą poveikį laipsniškam perėjimui prie vienodai uždirbančių ir vienodas priežiūros pareigas turinčių asmenų modelio, taip pat turi teigiamo poveikio sveikatai ir skatina įtraukios ekonominės aplinkos sąlygas, augimą, konkurencingumą, didina bendrą dalyvavimo darbo rinkoje lygį, skatina lyčių lygybę, skurdo grėsmės mažėjimą ir kartų solidarumą, taip pat padeda spręsti senėjančiai visuomenei kylančius iššūkius; |
| --- | --- |

K.

kadangi tinkama profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra daro teigiamą poveikį laipsniškam perėjimui prie vienodai uždirbančių ir vienodas priežiūros pareigas turinčių asmenų modelio, taip pat turi teigiamo poveikio sveikatai ir skatina įtraukios ekonominės aplinkos sąlygas, augimą, konkurencingumą, didina bendrą dalyvavimo darbo rinkoje lygį, skatina lyčių lygybę, skurdo grėsmės mažėjimą ir kartų solidarumą, taip pat padeda spręsti senėjančiai visuomenei kylančius iššūkius;

| L. | kadangi, Eurostato duomenimis, Europos Sąjungoje 31,5 proc. dirbančių moterų dirba ne visą darbo laiką (palyginti su 8,2 proc. dirbančių vyrų) ir kadangi tik kiek daugiau nei 50 proc. moterų dirba visą darbo laiką (palyginti su 71,2 proc. vyrų), o tai yra 25,5 proc. atotrūkis kalbant apie darbą visą darbo laiką; kadangi priežiūros pareigos yra beveik 20 proc. ekonomiškai neaktyvių moterų neaktyvumo priežastis, o ekonomiškai neaktyvių vyrų atveju šis rodiklis yra mažesnis negu 2 proc.; kadangi dėl pareigų priežiūros srityje ir sunkumų derinant profesinį ir asmeninį gyvenimą moterys daug dažniau nei vyrai dirba ne visą darbo laiką arba yra ekonomiškai neaktyvios, o tai turi neigiamo poveikio jų darbo užmokesčiui ir pensijų pajamoms; |
| --- | --- |

L.

kadangi, Eurostato duomenimis, Europos Sąjungoje 31,5 proc. dirbančių moterų dirba ne visą darbo laiką (palyginti su 8,2 proc. dirbančių vyrų) ir kadangi tik kiek daugiau nei 50 proc. moterų dirba visą darbo laiką (palyginti su 71,2 proc. vyrų), o tai yra 25,5 proc. atotrūkis kalbant apie darbą visą darbo laiką; kadangi priežiūros pareigos yra beveik 20 proc. ekonomiškai neaktyvių moterų neaktyvumo priežastis, o ekonomiškai neaktyvių vyrų atveju šis rodiklis yra mažesnis negu 2 proc.; kadangi dėl pareigų priežiūros srityje ir sunkumų derinant profesinį ir asmeninį gyvenimą moterys daug dažniau nei vyrai dirba ne visą darbo laiką arba yra ekonomiškai neaktyvios, o tai turi neigiamo poveikio jų darbo užmokesčiui ir pensijų pajamoms;

| M. | kadangi dauguma prižiūrimų asmenų paprastai būna vaikai, vyresnio amžiaus šeimos nariai ir neįgalūs prižiūrinčių asmenų, kuriems už šį darbą nemokama, šeimos nariai; |
| --- | --- |

M.

kadangi dauguma prižiūrimų asmenų paprastai būna vaikai, vyresnio amžiaus šeimos nariai ir neįgalūs prižiūrinčių asmenų, kuriems už šį darbą nemokama, šeimos nariai;

| N. | kadangi moterys atlieka bent pustrečio karto daugiau nemokamo darbo namų ūkyje ir priežiūros pareigų negu vyrai; |
| --- | --- |

N.

kadangi moterys atlieka bent pustrečio karto daugiau nemokamo darbo namų ūkyje ir priežiūros pareigų negu vyrai;

| O. | kadangi motinystė neturėtų būti vertinama kaip kliūtis moterų profesiniam tobulėjimui ir jų emancipacijai; |
| --- | --- |

O.

kadangi motinystė neturėtų būti vertinama kaip kliūtis moterų profesiniam tobulėjimui ir jų emancipacijai;

| P. | kadangi moterys ir vyrai turi lygias teises ir pareigas, susijusias su motinyste ir tėvyste (išskyrus teisę į atsigavimo priemones po gimdymo) ir kadangi vaikus auginti reikėtų dalijantis pareigomis, taigi nereikėtų jų priskirti tik motinoms; |
| --- | --- |

P.

kadangi moterys ir vyrai turi lygias teises ir pareigas, susijusias su motinyste ir tėvyste (išskyrus teisę į atsigavimo priemones po gimdymo) ir kadangi vaikus auginti reikėtų dalijantis pareigomis, taigi nereikėtų jų priskirti tik motinoms;

| Q. | kadangi 2015 m. vidutinis moterų, turinčių vaiką iki 6 metų, užimtumo rodiklis buvo beveik 9 proc. mažesnis nei mažų vaikų neturinčių moterų ir kadangi kai kuriose valstybėse šis skirtumas viršijo 30 proc.; |
| --- | --- |

Q.

kadangi 2015 m. vidutinis moterų, turinčių vaiką iki 6 metų, užimtumo rodiklis buvo beveik 9 proc. mažesnis nei mažų vaikų neturinčių moterų ir kadangi kai kuriose valstybėse šis skirtumas viršijo 30 proc.;

| R. | kadangi diskriminacija dėl motinystės ir tėvystės norint patekti į darbo rinką ir joje išsilaikyti yra nepriimtinas moterų diskriminacijos pagrindas; |
| --- | --- |

R.

kadangi diskriminacija dėl motinystės ir tėvystės norint patekti į darbo rinką ir joje išsilaikyti yra nepriimtinas moterų diskriminacijos pagrindas;

| S. | kadangi turėtų būti sukurta viešai prieinama darbo užmokesčio apžvalgų sistema (įskaitant duomenų rinkimą) siekiant daryti spaudimą tiek privačiajam, tiek viešajam sektoriams, kad juose būtų įvertinta mokėjimo sistema ir panaikinti nustatyti skirtumai dėl lyties; tokia sistema gali taip pat padėti kurti sąmoningumo kultūrą, kuria vadovaujantis vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas tam tikrame sektoriuje ar įmonėje būtų socialiai nepriimtinas; |
| --- | --- |

S.

kadangi turėtų būti sukurta viešai prieinama darbo užmokesčio apžvalgų sistema (įskaitant duomenų rinkimą) siekiant daryti spaudimą tiek privačiajam, tiek viešajam sektoriams, kad juose būtų įvertinta mokėjimo sistema ir panaikinti nustatyti skirtumai dėl lyties; tokia sistema gali taip pat padėti kurti sąmoningumo kultūrą, kuria vadovaujantis vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas tam tikrame sektoriuje ar įmonėje būtų socialiai nepriimtinas;

| T. | kadangi buvo nustatyta, kad taikant kvotas greta geresnio naudojimosi tinkamų darbuotojų pasiūla pagerėja privačių įmonių rezultatai ir platesniu mastu skatinamas ekonomikos augimas; |
| --- | --- |

T.

kadangi buvo nustatyta, kad taikant kvotas greta geresnio naudojimosi tinkamų darbuotojų pasiūla pagerėja privačių įmonių rezultatai ir platesniu mastu skatinamas ekonomikos augimas;

| U. | kadangi lyčių lygybė ir atstovavimo darbuotojams įvairovė bendrovių valdybose yra esminis demokratijos principas, darantis teigiamą ekonominį poveikį, pvz., taikomas įtraukus strateginis sprendimų priėmimas ir pastebimas vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo mažėjimas; |
| --- | --- |

U.

kadangi lyčių lygybė ir atstovavimo darbuotojams įvairovė bendrovių valdybose yra esminis demokratijos principas, darantis teigiamą ekonominį poveikį, pvz., taikomas įtraukus strateginis sprendimų priėmimas ir pastebimas vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo mažėjimas;

| V. | kadangi, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) tyrimų duomenimis, įmonės, kurių valdybose dirba daugiau moterų, yra pelningesnės negu tos, kurių valdybose dirba vien vyrai; |
| --- | --- |

V.

kadangi, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) tyrimų duomenimis, įmonės, kurių valdybose dirba daugiau moterų, yra pelningesnės negu tos, kurių valdybose dirba vien vyrai;

| W. | kadangi sektoriams, kuriuose paprastai dirba daugiau moterų, arba funkcijoms, kurias daugiausia atlieka moterys, palyginti su sektoriais ir funkcijomis, kuriuose vyrauja vyrai, būdingi žemesni atlyginimai, todėl susidaro vyrų ir moterų darbo užmokesčio ir pensijų skirtumai, kurie šiuo metu sudaro atitinkamai 16 proc. ir 40 proc.; |
| --- | --- |

W.

kadangi sektoriams, kuriuose paprastai dirba daugiau moterų, arba funkcijoms, kurias daugiausia atlieka moterys, palyginti su sektoriais ir funkcijomis, kuriuose vyrauja vyrai, būdingi žemesni atlyginimai, todėl susidaro vyrų ir moterų darbo užmokesčio ir pensijų skirtumai, kurie šiuo metu sudaro atitinkamai 16 proc. ir 40 proc.;

| X. | kadangi TDO parengė sistemą, kurioje darbo vietos vertinamos atsižvelgiant į keturis veiksnius – kvalifikaciją, pastangas, atsakomybę ir darbo sąlygas, ir jos įvertinamos atsižvelgiant į jų svarbą atitinkamai įmonei ar organizacijai; |
| --- | --- |

X.

kadangi TDO parengė sistemą, kurioje darbo vietos vertinamos atsižvelgiant į keturis veiksnius – kvalifikaciją, pastangas, atsakomybę ir darbo sąlygas, ir jos įvertinamos atsižvelgiant į jų svarbą atitinkamai įmonei ar organizacijai;

| Y. | kadangi socialiniai partneriai gali stiprinti moterų ekonominį įgalėjimą pasitelkdami kolektyvines derybas, siekdami užtikrinti vienodą atlygį moterims ir vyrams, investuodami į profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, skatindami moterų karjeros raidą įmonėse ir teikdami informaciją bei šviesdami apie darbuotojų teises; |
| --- | --- |

Y.

kadangi socialiniai partneriai gali stiprinti moterų ekonominį įgalėjimą pasitelkdami kolektyvines derybas, siekdami užtikrinti vienodą atlygį moterims ir vyrams, investuodami į profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, skatindami moterų karjeros raidą įmonėse ir teikdami informaciją bei šviesdami apie darbuotojų teises;

| Z. | kadangi duomenys patvirtinta, kad darbo užmokesčio skirtumai mažesni tais atvejais, kai svarbus vaidmuo tenka kolektyvinėms deryboms (23); |
| --- | --- |

Z.

kadangi duomenys patvirtinta, kad darbo užmokesčio skirtumai mažesni tais atvejais, kai svarbus vaidmuo tenka kolektyvinėms deryboms (23);

| AA. | kadangi, Eurostato duomenimis, Europos Sąjungoje 24,4 proc. moterų gresia skurdas arba socialinė atskirtis, o vienišoms motinoms, vyresnėms nei 55 metų amžiaus moterims ir neįgalioms moterims kyla itin didelė nedarbo ir neveiklumo darbo rinkoje rizika; |
| --- | --- |

AA.

kadangi, Eurostato duomenimis, Europos Sąjungoje 24,4 proc. moterų gresia skurdas arba socialinė atskirtis, o vienišoms motinoms, vyresnėms nei 55 metų amžiaus moterims ir neįgalioms moterims kyla itin didelė nedarbo ir neveiklumo darbo rinkoje rizika;

| AB. | kadangi Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija) įgyvendinimas yra būtina moterų įgalėjimo ir atitinkamai lyčių lygybės sąlyga; kadangi smurtas dėl lyties yra nepriimtina diskriminacijos ir pagrindinių teisių pažeidimo forma ir jis turi neigiamo poveikio ne tik moterų sveikatai ir gerovei, bet ir moterų galimybėms įsidarbinti ir finansiniam nepriklausomumui; kadangi smurtas prieš moteris yra viena iš pagrindinių kliūčių lyčių lygybei, o švietimo priemonėmis galima sumažinti smurto dėl lyties pavojų; kadangi su tuo susijęs socialinis bei ekonominis įgalėjimas gali padėti moterims išvengti smurto atvejų; kadangi smurtas ir priekabiavimas darbo vietoje, įskaitant seksizmą ir seksualinį priekabiavimą, turi rimtų neigiamų padarinių visiems susijusiems darbuotojams, jų kolegoms ir šeimoms, taip pat organizacijoms, kuriose jie dirba, ir visai visuomenei, ir iš dalies gali būti moterų pasitraukimo iš darbo rinkos priežastis; |
| --- | --- |

AB.

kadangi Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija) įgyvendinimas yra būtina moterų įgalėjimo ir atitinkamai lyčių lygybės sąlyga; kadangi smurtas dėl lyties yra nepriimtina diskriminacijos ir pagrindinių teisių pažeidimo forma ir jis turi neigiamo poveikio ne tik moterų sveikatai ir gerovei, bet ir moterų galimybėms įsidarbinti ir finansiniam nepriklausomumui; kadangi smurtas prieš moteris yra viena iš pagrindinių kliūčių lyčių lygybei, o švietimo priemonėmis galima sumažinti smurto dėl lyties pavojų; kadangi su tuo susijęs socialinis bei ekonominis įgalėjimas gali padėti moterims išvengti smurto atvejų; kadangi smurtas ir priekabiavimas darbo vietoje, įskaitant seksizmą ir seksualinį priekabiavimą, turi rimtų neigiamų padarinių visiems susijusiems darbuotojams, jų kolegoms ir šeimoms, taip pat organizacijoms, kuriose jie dirba, ir visai visuomenei, ir iš dalies gali būti moterų pasitraukimo iš darbo rinkos priežastis;

| AC. | kadangi ekonominis smurtas yra smurto dėl lyties, patiriamo kasdieniame moterų gyvenime, forma, trukdanti moterims visapusiškai įgyvendinti savo teisę į laisvę, nuolat atkurianti lyčių nelygybę ir apskritai menkinanti moterų vaidmenį visuomenėje; |
| --- | --- |

AC.

kadangi ekonominis smurtas yra smurto dėl lyties, patiriamo kasdieniame moterų gyvenime, forma, trukdanti moterims visapusiškai įgyvendinti savo teisę į laisvę, nuolat atkurianti lyčių nelygybę ir apskritai menkinanti moterų vaidmenį visuomenėje;

| AD. | kadangi daugelis tyrimų aiškiai parodė, kad viešojo sektoriaus išteklių mažinimas turėjo didžiulį neigiamą poveikį moterims, jų ekonominiam įgalėjimui ir lyčių lygybei; |
| --- | --- |

AD.

kadangi daugelis tyrimų aiškiai parodė, kad viešojo sektoriaus išteklių mažinimas turėjo didžiulį neigiamą poveikį moterims, jų ekonominiam įgalėjimui ir lyčių lygybei;

| AE. | kadangi švietimas, kvalifikacijos ir įgūdžių įgijimas yra būtini moterų įgalėjimui socialiniu, kultūriniu ir ekonominiu lygmenimis, o švietimo galimybės, kuriomis pagerinamas moterų ir mergaičių ekonominis įgalėjimas, pripažįstamos vienu iš svarbiausių elementų kovojant su tokia nelygybe kaip, pavyzdžiui, nepakankamas atstovavimas sprendimų priėmimo ir vadovaujamose pareigybėse, taip pat inžinerijos ir mokslo srityse; |
| --- | --- |

AE.

kadangi švietimas, kvalifikacijos ir įgūdžių įgijimas yra būtini moterų įgalėjimui socialiniu, kultūriniu ir ekonominiu lygmenimis, o švietimo galimybės, kuriomis pagerinamas moterų ir mergaičių ekonominis įgalėjimas, pripažįstamos vienu iš svarbiausių elementų kovojant su tokia nelygybe kaip, pavyzdžiui, nepakankamas atstovavimas sprendimų priėmimo ir vadovaujamose pareigybėse, taip pat inžinerijos ir mokslo srityse;

| AF. | kadangi skaitmeninimas turi teigiamą poveikį formuojant naujas darbo galimybes ir skatinant konstruktyviai pereiti prie lankstesnės darbo tvarkos, ypač į darbo rinką patenkančioms arba į ją grįžtančioms moterims, taip pat stengiantis geriau subalansuoti ir moterų, ir vyrų priežiūros veiklą ir profesinį gyvenimą; |
| --- | --- |

AF.

kadangi skaitmeninimas turi teigiamą poveikį formuojant naujas darbo galimybes ir skatinant konstruktyviai pereiti prie lankstesnės darbo tvarkos, ypač į darbo rinką patenkančioms arba į ją grįžtančioms moterims, taip pat stengiantis geriau subalansuoti ir moterų, ir vyrų priežiūros veiklą ir profesinį gyvenimą;

I.   
  Bendrieji aspektai

| 1. | mano, kad moterų dalyvavimas ekonomikoje ir ekonominis įgalėjimas yra itin svarbūs stiprinant jų pagrindines teises, sudarant joms galimybę įgyti ekonominę nepriklausomybę, daryti įtaką visuomenėje ir būti atsakingoms už savo gyvenimą; be to, taip panaikinamos nematomos lubos, trukdančios joms prilygti vyrams profesiniame gyvenime; todėl ragina moterų ekonominio įgalėjimo siekti politinėmis ir finansinėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, jog moterų teisių ir ekonominio įgalėjimo stiprinimas reiškia, kad būtina spręsti giliai įsišaknijusią vyrų ir moterų nelygių galių problemą, sukeliančią diskriminaciją ir smurtą prieš moteris ir mergaites bei LGBTI asmenis; taip pat pabrėžia, kad vyrų ir moterų galių struktūra yra susijusi su kitų formų diskriminacija ir nelygybe, pvz., dėl rasės, negalios, amžiaus ir lytinės tapatybės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti visų asmenų lygybę ir nediskriminavimą darbo vietoje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina valstybes nares visapusiškai įgyvendinti Užimtumo lygybės direktyvą ir Direktyvą 2010/41/ES dėl vienodo požiūrio į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris principo taikymo; ragina Komisiją užtikrinti, kad šios direktyvos būtų geriau taikomos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad mažas moterų užimtumas ir moterų atskirtis nuo darbo rinkos turi neigiamo poveikio moterų ekonominiam įgalėjimui; atkreipia dėmesį į tai, kad, Eurofound duomenimis, dėl mažesnio moterų užimtumo patiriamos bendros metinės ekonominės sąnaudos, atsižvelgiant į negautas pajamas, nesumokėtas socialinio draudimo įmokas ir papildomas viešųjų finansų išlaidas, 2013 m. sudarė 2,8 proc. ES BVP arba 370 mlrd. EUR, o moterų atskirties nuo darbo rinkos sąnaudos – 1,2–2 mln. EUR (priklausomai nuo moterų išsilavinimo lygio); |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad moterų ekonominis įgalėjimas ir lygios galimybės darbo rinkoje itin svarbios ne tik pačioms moterims, bet ir būtinos siekiant ES ekonomikos augimo, atsižvelgiant į daromą teigiamą poveikį BVP ir verslo įmonių įtraukumui ir konkurencingumui, taip pat sprendžiant iššūkius, susijusius su senėjančia visuomene ES; atkreipia dėmesį į tai, kad, 2009 m. tyrimo duomenimis, ES BVP teoriškai galėtų padidėti beveik 27 proc., jei darbo rinkoje būtų užtikrinama visiška lyčių pusiausvyra; |
| --- | --- |

6.

II.   
  Veiksmai ir priemonės siekiant didesnio moterų ekonominio įgalėjimo

Geresnė profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra

| 7. | atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija, atsižvelgdama į Parlamento raginimą užtikrinti profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, pateikė pasiūlymų dėl ne teisėkūros procedūra priimamų aktų ir pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriais numatomos kelių rūšių atostogos siekiant spręsti XXI-ojo amžiaus iššūkius; pabrėžia, kad Komisijos pasiūlymai yra gera pradžia siekiant patenkinti Europos Sąjungos piliečių lūkesčius, nes tokiu būdu moterims ir vyrams bus sudaromos sąlygos tolygiau dalytis profesines, šeimos ir socialines pareigas, ypač kai tai susiję su pagalba priklausomiems asmenims ir vaikų priežiūra; ragina visas institucijas kuo greičiau imtis veiksmų šio dokumentų rinkinio atžvilgiu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina valstybes nares didinti apsaugą nuo diskriminacijos ir neteisėto atleidimo, susijusių su asmens profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra, ir užtikrinti galimybes siekti teisingumo ir kreiptis į teismą; ragina Komisiją intensyviau stebėti, kaip į nacionalinę teisę perkeliami ir įgyvendinami ES teisės aktai kovos su diskriminacija srityje, prireikus inicijuoti pažeidimo nagrinėjimo procedūras ir skatinti laikytis reikalavimų, be kita ko, rengiant informavimo kampanijas, kuriomis būtų siekiama didinti informuotumą apie teisės aktuose įtvirtintas teises į vienodą požiūrį; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad per atostogas turėtų būti ir toliau mokamas darbo užmokestis ir socialinio draudimo įnašai; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina valstybes nares užtikrinti poilsio atostogas neįgalių vaikų tėvams, ypatingą dėmesį skiriant vienišoms motinoms ir remiantis geriausios patirties nagrinėjimu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primygtinai ragina valstybes nares investuoti į neformalias popamokines mokymo įstaigas, kuriose vaikai galėtų mokytis žaisdami ir būtų prižiūrimi pasibaigus pamokoms ir užsidarius lopšeliams, taip sprendžiant laiko mokykloje ir darbo valandų skirtumo klausimas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tvirtina, jog siekiant užtikrinti, kad valstybės narės galėtų pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus, būtina įgyvendinti Barselonos tikslus ir nustatyti priklausomų ir senstančių visuomenės narių priežiūros tikslinius rodiklius, įskaitant prieinamą, įperkamą ir kokybišką vaikų ir kitų asmenų priežiūrą, įstaigas, paslaugas ir nepriklausomo gyvenimo politikos priemones, skirtas neįgaliesiems; primena, kad investicijos į socialinę infrastruktūrą, pvz., vaikų priežiūrą, ne tik daro didelį poveikį užimtumui, bet ir suteikia galimybę viešajam sektoriui gauti nemažai papildomų pajamų su darbo pajamomis susijusių mokesčių ir sutaupytų nedarbo draudimui skirtų lėšų pavidalu; todėl pabrėžia būtinybę kaimo regionuose užtikrinti visuotinį vaikų priežiūros struktūrų prieinamumą ir ragina valstybes nares skatinti investicijas į prieinamų ir įperkamų priežiūros paslaugų, apimančių vaikų, priklausomų ir pagyvenusių asmenų priežiūrą, teikimą per visą gyvenimo ciklą; mano, jog tinkamos vaikų priežiūros paslaugos turėtų būti prieinamos ir įperkamos ir tam, kad tėvai galėtų naudotis mokymosi visą gyvenimą galimybėmis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia itin didelę aukštos kokybės viešųjų paslaugų svarbą, ypač moterims; pabrėžia aukštos kokybės, įperkamų, patogioje vietoje teikiamų ir paklausos nulemtų viešųjų paslaugų, kaip priemonės moterų ekonominiam įgalėjimui užtikrinti, visuotinio prieinamumo svarbą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pažymi dabartinį valstybių narių laimėjimų nesuderinamumą su uždaviniais, užsibrėžtais pagal Barselonos tikslus, ir primygtinai ragina Komisiją atidžiai stebėti priemones, kurių valstybės narės imasi savo įsipareigojimams įvykdyti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | yra įsitikinęs, kad vyrų dalyvavimas priežiūros veikloje yra būtina sąlyga norint keisti tradicinius stereotipus, susijusius su lyčių vaidmenimis; taip pat mano, kad abiejų lyčių atstovams ir visai visuomenei būtų naudinga, jei būtų teisingiau pasidalijama darbu, už kurį nemokama, ir imamos vienodesnės trukmės atostogos, susijusios su priežiūra; yra įsitikinęs, kad vienodai uždirbančių ir vienodas priežiūros pareigas turinčių asmenų modelis yra veiksmingiausias būdas lyčių lygybei visose gyvenimo srityse pasiekti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina valstybes nares įgyvendinti konkrečią ir aktyvią užimtumo ir mokymo politiką siekiant padėti grįžti į darbą moterims, kurios dėl priklausomų asmenų priežiūros buvo sustabdžiusios savo karjerą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad geresnis profesinio ir asmeninio gyvenimo derinimas bei moterų ir vyrų lygybės stiprinimas būtini, kad būtų pasiekti moterų įgalėjimo tikslai; pabrėžia, kad, įsitvirtinus geresnei profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai, būtų užtikrintas sąžiningesnis mokamo ir nemokamo darbo pasiskirstymas šeimose, padidėtų moterų dalyvavimas darbo rinkoje ir atitinkamai sumažėtų vyrų ir moterų darbo užmokesčio ir pensijų skirtumai; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia gerų ir saugių darbo sąlygų, kuriomis ir vyrai, ir moterys galėtų suderinti profesinį ir asmeninį gyvenimą, svarbą, ir ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti darbo teisių stiprinimą, kolektyvines derybas ir didesnę lyčių lygybę; |
| --- | --- |

18.

| 19. | primygtinai ragina skatinti individualizuoti teisę į įvairias atostogas, tėvų teisių į vaiko priežiūros atostogas neperduodamumą ir vienodą su priežiūra susijusių funkcijų pasiskirstymą tarp abiejų tėvų, kad būtų pasiektos lyčių požiūriu darnios galimybės suderinti profesinį ir asmeninį gyvenimą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją finansuoti tyrimus, kuriuos vykdant būtų išnagrinėjamas moterų ir vyrų atliekamo nemokamo priežiūros darbo šeimoje mastas ir vertė ir vidutinis mokamo ir nemokamo darbo valandų skaičius, visų pirma atliekant pagyvenusių asmenų, vaikų ir neįgaliųjų priežiūrą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina plėtoti moterims ir vyrams skirtų, į darbuotojus orientuotų ir lanksčių įdarbinimo formų su atitinkama socialine apsauga sistemą, siekiant padėti lengviau užtikrinti asmeninių įsipareigojimų ir profesinių pareigų atlikimo pusiausvyrą; kartu mano, kad darbuotojų teisėms ir teisei į saugų darbą turi būti teikiama pirmenybė, o tik paskui kalbama apie galimybę didinti darbo rinkos lankstumą, – taip būtų užtikrinta, kad dėl lankstumo nepadaugėtų mažų garantijų, nepageidaujamo ir nesaugaus darbo ir užimtumo ir nebūtų daromas neigiamas poveikis užimtumo standartams, kurie šiuo metu labiau susiję su moterimis, o ne su vyrais, mažų garantijų darbu laikant tokį darbą, kuris neatitinka tarptautinių, nacionalinių ar Sąjungos standartų ir teisės aktų ir (arba) kuris nesuteikia pakankamai išteklių deramam pragyvenimui ar tinkamos socialinės apsaugos, pavyzdžiui, neištisinis darbas, dauguma laikinųjų darbo sutarčių, nenustatytos apimties darbo sutartys ar nesavanoriškas darbas ne visą darbo laiką; taip pat pabrėžia būtinybę sudaryti sąlygas, užtikrinančias teisę nuo savanoriško darbo ne visą darbo laiką grįžti prie darbo visą darbo laiką; |
| --- | --- |

21.

Vienodas užmokestis už vienodą vienodos vertės darbą ir darbo užmokesčio nustatymas

| 22. | primena, kad vienodo užmokesčio už vienodą vyrų ir moterų darbuotojų darbą ar vienodos vertės darbą principas yra įtvirtintas ir apibrėžtas SESV 157 straipsnyje ir kad valstybės narės turi jį veiksmingai taikyti; todėl primygtinai reikalauja, kad Komisijos rekomendacija dėl vienodo vyrų ir moterų darbo užmokesčio principo stiprinimo didinant skaidrumą turėtų naudojamasi siekiant atidžiai stebėti padėtį valstybėse narėse ir rengti pažangos ataskaitas, padedant ir socialiniams partneriams, ir ragina valstybes nares ir Komisiją nustatyti ir įgyvendinti atitinkamą politiką, kuri atitiktų šią rekomendaciją ir kuria būtų siekiama panaikinti tebesantį vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina valstybes nares ir įmones užtikrinti darbo užmokesčio lygiavertiškumą ir nustatyti privalomas priemones, orientuotas į užmokesčio skaidrumą, siekiant sukurti įmonėms metodiką, kurią taikydamos jos galėtų spręsti vyrų ir moterų užmokesčio skirtumų problemą, be kita ko, atliekant užmokesčio auditą ir vienodo užmokesčio priemones įtraukiant į kolektyvines derybas; pabrėžia, kaip svarbu rengti nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijų ir teisėsaugos institucijų darbuotojams ir darbo inspektoriams tinkamus mokymus nediskriminavimo užimtumo srityje teisės aktų ir teismų praktikos klausimais; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad reikia pripažinti ir iš naujo įvertinti darbą, kurį paprastai atlieka moterys, pvz., darbą sveikatos apsaugos, socialinių paslaugų ir švietimo sektoriuose, palyginant jį su darbu, kurį paprastai atlieka vyrai; |
| --- | --- |

24.

| 25. | yra įsitikinęs, kad siekiant užtikrinti vienodą užmokestį už vienodą vyrų ir moterų darbuotojų vienodos vertės darbą reikia aiškios konkrečių darbo vietų vertinimo priemonių sistemos, kurioje būtų naudojami palyginami rodikliai ir kurią taikant būtų įvertinama darbo vietų arba sektorių vertė; |
| --- | --- |

25.

| 26. | primena, kad pagal Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką darbo vertę reikėtų vertinti ir lyginti remiantis objektyviais kriterijais, pvz., išsilavinimu, profesiniais ir mokymosi reikalavimais, įgūdžiais, pastangomis ir atsakomybe, atliekamu darbu ir susijusių užduočių pobūdžiu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad darbo vertinimo ir klasifikavimo sistemose tiek viešajame, tiek privačiajame sektoriuose turi būti laikomasi neutralumo lyčių požiūriu principo; palankiai vertina valstybių narių pastangas skatinti politiką, kuria siekiama užkirsti kelią diskriminacijai įdarbinimo proceso metu, ir ragina jas naudoti gyvenimo aprašymus, kuriuose nenurodoma lytis, kad įdarbinimo procesų metu bendrovėms ir viešojo administravimo institucijoms lyties aspektas nedarytų poveikio; ragina Komisiją išnagrinėti galimybę parengti anonimizuotą „Europass“ gyvenimo aprašymo formą; siūlo valstybėms narėms parengti programas siekiant kovoti su socialiniais ir lyčių stereotipais, visų pirma dirbant su jaunesnio amžiaus gyventojų grupėmis, tokiu būdu siekiant užkirsti kelią profesijų klasifikacijai, dėl kurios dažnai apribojamos moterų galimybės gauti geriausiai apmokamas pareigas ir darbą; |
| --- | --- |

27.

Lyčių pusiausvyra viešajame ir privačiajame sektoriuose

| 28. | mano, kad viešajame sektoriuje gali tekti taikyti kvotas, jei viešosios institucijos nesilaiko savo pareigos užtikrinti sąžiningą atstovavimą, ir tokios kvotos galėtų padidinti sprendimus priimančių institucijų demokratinį teisėtumą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pažymi, jog įrodyta, kad taikomos lyčių kvotos ir pakaitomis išdėstyti abiejų lyčių atstovų sąrašai politinių sprendimų priėmimo sferoje yra veiksmingiausios priemonės diskriminacijai ir vyrų bei moterų galių disbalansui panaikinti ir demokratiniam atstovavimui politinius sprendimus priimančiuose organuose pagerinti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina Komisiją pagerinti išsamių, palyginamų, patikimų ir reguliariai atnaujinamų duomenų apie moterų dalyvavimą priimant sprendimus surinkimą, analizę ir sklaidą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina ES institucijas skatinti moteris dalyvauti rinkimų į Europos Parlamentą procese ir kitą kartą persvarstant rinkimų į Europos Parlamentą teisės aktą įtraukti lyties požiūriu proporcingus sąrašus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pakartoja raginimą Tarybai skubiai priimti direktyvą dėl biržinių bendrovių nevykdomųjų direktorių pareigas einančių asmenų lyčių pusiausvyros, nes tai būtų svarbus pirmas žingsnis siekiant vienodo atstovavimo viešajame ir privačiajame sektoriuose, ir pažymi, jog nustatyta, kad įmonių valdybos, kuriose dirba daugiau moterų, gerina privačių bendrovių veiklos rezultatus; pažymi, kad pažanga labiausiai matyti (nuo 11,9 proc. 2010 m. iki 22,7 proc. 2015 m.) tose valstybėse narėse, kuriose buvo priimti privalomi teisės aktai dėl kvotų valdybose (24); primygtinai ragina Komisiją toliau daryti spaudimą valstybėms narėms, kad jos pasiektų susitarimą; |
| --- | --- |

32.

Lyčių lygybės planai

| 33. | pripažįsta, jog Komisija pritaria tam, kad tyrimus atliekančios ir tyrimus finansuojančios organizacijos priimtų lyčių lygybės planus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pažymi, kad įmonių ar sektorių lygmens lyčių lygybės planus gali sudaryti įvairios su žmogiškaisiais ištekliais susijusios priemonės, kuriomis sprendžiami įdarbinimo, užmokesčio, karjeros, mokymų ir profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros klausimai; pažymi, kad tokius planus dažnai sudaro konkrečios priemonės, pvz., lyčių požiūriu neutrali kalba, seksualinio priekabiavimo prevencija, nepakankamai atstovaujamos lyties atstovų skyrimas į aukštas pareigas, darbas ne visą darbo laiką ir tėvų dalyvavimas prižiūrint vaikus, ir kad valstybėse narėse taikomi įvairūs požiūriai, susiję su privalomu tokių priemonių taikymu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pripažįsta, kad lyčių lygybės planų patvirtinimas ir lyčių padėties patikrinimas privačiajame sektoriuje gali skatinti teigiamą, profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai palankų įmonių įvaizdį, padėti didinti darbuotojų motyvaciją ir mažinti darbuotojų kaitą; todėl ragina Komisiją skatinti daugiau nei 50 darbuotojų turinčias įmones derėtis dėl lyčių lygybės planų su socialiniais partneriais, taip siekiant sustiprinti lyčių lygybę ir kovoti su diskriminacija darbo vietoje; ragina į šiuos lyčių lygybės planus įtraukti strategiją, kaip spręsti seksualinio priekabiavimo darbo vietoje problemą, užkirsti tokiam priekabiavimui kelią ir jį panaikinti; |
| --- | --- |

35.

Kolektyvinės sutartys ir socialiniai partneriai

| 36. | reiškia įsitikinimą, kad socialiniai partneriai ir kolektyvinės sutartys gali padėti skatinti lyčių lygybę ir moterų įgalėjimą, nes jais skatinama vienybė, taip pat padėti kovoti su lyčių nelygybe darbo užmokesčio srityje; pabrėžia, kad siekiant skatinti moterų ekonominį įgalėjimą būtina užtikrinti vienodą ir tinkamą atstovavimą moterims ir vyrams kolektyvinių derybų grupėse, todėl mano, kad socialiniai partneriai turėtų stiprinti moterų pozicijas socialinės partnerystės sistemos vadovaujamose pareigybėse, susijusiose su sprendimų priėmimu, ir derėtis dėl įmonių ir sektorių lygmens lyčių lygybės planų; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina Komisiją bendradarbiauti su socialiniais partneriais ir pilietine visuomene siekiant sustiprinti svarbų vaidmenį, kurį jie atlieka identifikuodami diskriminacinį šališkumą lyčių atžvilgiu nustatant darbo užmokesčio skales ir pateikdami lyties požiūriu nešališkus darbo vertinimus; |
| --- | --- |

37.

III.   
  Rekomendacijos dėl didesnio moterų ekonominio įgalėjimo užtikrinimo

| 38. | mano, kad ekonomikos modeliai ir praktika, mokesčių politika ir išlaidų prioritetai, ypač krizių laikotarpiais, turėtų apimti lyčių perspektyvą, jais turėtų būti atsižvelgiama į moteris kaip į ekonominės veiklos vykdytojas ir siekiama panaikinti lyčių atotrūkį, nes tai būtų naudinga ir piliečiams, ir verslo įmonėms, ir visai visuomenei; atsižvelgdamas į tai, pakartoja, kad dėl ekonomikos krizių pablogėjo visų pirma moterų padėtis; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina reformomis didinti lyčių lygybę tiek šeimos gyvenime, tiek darbo rinkoje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pažymi, kad apskritai moterų karjerai nebūdingi įspūdingi šuoliai; ragina valstybes nares skatinti ir remti moteris, kad jų karjera klostytųsi sėkmingai, be kita ko, imantis tokių teigiamų veiksmų, kaip tinklų kūrimo ir kuravimo programos, taip pat kurti tinkamas sąlygas ir sudaryti tokias pat kaip galimybes kaip vyrams mokytis visais amžiaus tarpsniais, būti paaukštintai, keisti ir kelti kvalifikaciją ir užtikrinti teises į pensiją bei bedarbio pašalpą, kurios būtų tokios pat kaip ir vyrų; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina valstybes nares remiantis 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų (25) (Viešųjų pirkimų direktyva) nuostatomis skatinti naudotis socialinėmis išlygomis viešųjų pirkimų srityje – tai priemonė stiprinti moterų ir vyrų lygybę tais atvejais, kai esama atitinkamų nacionalinės teisės aktų, kurie gali būti naudojami kaip socialinių išlygų pagrindas; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pabrėžia, kad būtina kovoti su visų formų smurtu dėl lyties (įskaitant smurtą šeimoje), pvz., išžaginimais, moterų lyties organų žalojimu, seksualine prievarta, seksualiniu išnaudojimu, seksualiniu priekabiavimu ir priverstinėmis ankstyvomis ar vaikų santuokomis, taip pat ekonominio smurto reiškiniu; atkreipia dėmesį į tai, kad didelį nerimą kelia dažni seksualinio priekabiavimo darbo vietoje atvejai (26), ir pabrėžia, kad siekiant sėkmingo moterų įgalėjimo, darbo vieta turi būti saugi nuo bet kokių formų diskriminacijos ar smurto; ragina ES ir valstybes nares ratifikuoti Stambulo konvenciją be išlygų, rengti visuomenės sąmoningumo didinimo ir informavimo kampanijas apie smurtą prieš moteris ir skatinti keistis gerąja patirtimi; pažymi, jog ekonominis moterų nepriklausomumas labai svarbus, kad jos galėtų išvengti smurto atvejų; todėl ragina valstybes nares sukurti socialinės apsaugos sistemas, kad būtų remiamos tokioje padėtyje esančios moterys; |
| --- | --- |

42.

| 43. | dar kartą teigia, kad moterų asmeninis, socialinis ir ekonominis įgalėjimas ir nepriklausomumas yra susijęs su jų teise pačioms spręsti dėl savo kūno ir seksualumo; primena, kad visuotinė galimybė gauti visas seksualinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugas ir teisė į šias paslaugas yra esminis veiksnys, skatinantis visų lygybę; |
| --- | --- |

43.

| 44. | teigiamai vertina Moterų padėties komisijos 61-osios sesijos išvadas dėl moterų ekonominio įgalėjimo kintančiame darbo pasaulyje, kuriose pirmą kartą moterų ekonominis įgalėjimas tiesiogiai ir konkrečiai susiejamas su jų lytine ir reprodukcine sveikata ir reprodukcinėmis teisėmis; tačiau apgailestauja, kad susitarime visiškai nepaminėtas visapusiškas lytinis švietimas; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pažymi, kad moterys sudaro 52 proc. visų Europos gyventojų, bet tik trečdalį savarankiškai dirbančių ar visų naujai pradedančių verslą ES asmenų; be to, pažymi, kad moterims kyla daugiau sunkumų nei vyrams, kai jos nori gauti finansavimą, mokytis, kurti ryšių palaikymo tinklus ir derinti profesinį ir asmeninį gyvenimą; ragina valstybes nares skatinti priemones ir veiksmus, skirtus padėti ir patarti moterims, kurios nusprendė tapti verslininkėmis, kartu pabrėžiant, kad finansinis nepriklausomumas yra labai svarbus siekiant lyčių lygybės; ragina valstybes nares sudaryti palankesnes sąlygas gauti kreditą, sumažinti biurokratiją ir pašalinti kitas kliūtis, trukdančias moterims pradėti verslą; ragina Europos Komisiją dar intensyviau bendradarbiauti su valstybėmis narėmis siekiant nustatyti ir pašalinti moterų verslumo kliūtis ir skatinti daugiau moterų pradėti savo verslą, be kita ko, gerinant finansų, rinkos tyrimų, mokymo ir verslo tikslais kuriamų tinklų, pvz., verslininkėms skirto tinklo „WEgate Platform“ ir kitų Europos tinklų, prieinamumą; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, kad moterų ir mergaičių skaitmeninių įgūdžių ir IT raštingumo didinimas ir pastangos labiau jas įtraukti į vieną iš geriausiai apmokamų – IRT – sektorių galėtų prisidėti prie moterų ekonominio įgalėjimo ir nepriklausomumo, taigi, mažėtų bendras vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas; ragina valstybes nares ir Komisiją, kaip minėta „Europa 2020“ skaitmeninėje darbotvarkėje, dar labiau stengtis panaikinti vyrų ir moterų skaitmeninę atskirtį didinant moterų galimybes dalyvauti informacinėje visuomenėje, didžiausią dėmesį skiriant didesniam moterų pastebimumui skaitmeniniame sektoriuje; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pažymi, kad beveik 60 proc. ES universitetų absolventų yra moterys, tačiau dėl išliekančių kliūčių joms vis dar nepakankamai atstovaujama mokslo, matematikos, informacinių technologijų, inžinerijos ir kitose susijusiose profesinėse srityse; ragina valstybes nares ir Komisiją informavimo ir sąmoningumo ugdymo kampanijomis skatinti moterų dalyvavimą sektoriuose, kuriuose tradiciškai dominuoja vyrai, ypač mokslo ir naujų technologijų ir kituose sektoriuose, integruojant lyčių lygybę į kelerių ateinančių metų skaitmeninę darbotvarkę, ir skatinant vyrų dalyvavimą sektoriuose, kuriuos tradiciškai dominuoja moterys, visų pirma priežiūros ir švietimo; pabrėžia būtinybę pagerinti socialinę apsaugą šiuose sektoriuose (juose didžiąją dalį darbo jėgos, pvz., asmens priežiūros darbuotojų, valytojų ir pagalbininkų, maitinimo paslaugų teikėjų ir su sveikatos priežiūra susijusias paslaugas teikiančių specialistų ir kt., sudaro moterys); pabrėžia profesinio rengimo ir mokymo svarbą siekiant įvairinti profesijos pasirinkimą ir suteikti moterims ir vyrams galimybę rinktis netradicines profesijas, kad būtų įveikta horizontalioji ir vertikalioji atskirtis ir būtų padidintas moterų skaičius sprendimus priimančiuose organuose politikos ir verslo srityse; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina valstybes nares imtis teisėkūros ir ne teisėkūros priemonių siekiant užtikrinti ekonomines ir socialines „moteriškuose“ sektoriuose dirbančių darbuotojų teises; pabrėžia, kaip svarbu siekti išvengti to, kad pernelyg didelė dalis moterų dirbtų mažų garantijų darbą, pvz., namų ūkio darbo ar priežiūros sektoriuose, ir primena, kad svarbu gerinti darbo vietų šiuose sektoriuose kokybę; pripažįsta, kad namų ūkio darbai ir namų ūkio paslaugos (daugeliu atvejų šiuos darbus dirba ir šias paslaugas teikia moterys) dažnai patenka į nedeklaruojamo darbo sritį; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti ir toliau plėtoti formalųjį namų ūkio paslaugų sektorių, taip pat pasitelkiant Europos kovos su nedeklaruojamu darbu platformą, ir pripažinti namų ūkio paslaugas, darbą šeimoje ir priežiūros paslaugas kaip vertingą ekonomikos sektorių, kuriame gali būti sukurta daug darbo vietų ir kurį valstybės narės turėtų geriau reglamentuoti, kad būtų galima užtikrinti saugumą namų ūkio darbuotojams ir suteikti šeimoms galimybių vykdyti savo, kaip darbdavių, vaidmenį, ir suteikti galimybių dirbančioms šeimoms derinti profesinį ir asmeninį gyvenimą; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pabrėžia švietimo reikšmę kovojant su lyčių stereotipais; todėl ragina Komisiją skatinti iniciatyvas, pagal kurias rengiamos švietimo specialistų mokymo programos lyčių lygybės klausimais ir užkertamas kelias perduoti stereotipus per mokymo programas ir mokomąją medžiagą; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pabrėžia lyčių aspekto integravimo reikšmę – tai viena iš svarbiausių priemonių formuojant politiką ir teisės aktus, kuriais atsižvelgiama į abi lytis, be kita ko, ir užimtumo bei socialinių reikalų srityse, taip užtikrinant moterų ekonominį įgalėjimą; ragina Komisiją pradėti rengti sistemingus poveikio lytims vertinimus; dar kartą ragina Komisiją sustiprinti savo dokumento „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016-2019 m.“ statusą priimant jį kaip komunikatą; ragina Komisiją pagal naują daugiametę finansinę programą sudaryti biudžetą atsižvelgiant į lyčių aspektą ir pradėti vis griežčiau tikrinti ES biudžeto sudarymo procesus ir išlaidas, be kita ko, imantis veiksmų skaidrumui gerinti ir geresnėms išlaidų ataskaitoms teikti; ragina Europos investicijų banką integruoti lyčių lygybę ir moterų ekonominį įgalėjimą į visą savo veiklą Europos Sąjungoje ir už jos ribų; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina valstybes nares integruoti lyčių perspektyvą į savo nacionalinę gebėjimų ir darbo rinkos politiką ir įtraukti tokias priemones į nacionalinius veiksmų planus ir (arba) į Europos semestro veiklą, kaip numatyta užimtumo gairėse; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pabrėžia, kaip svarbu suteikti moterims, ypač gyvenančioms kaimo vietovėse, galimybę mokytis visą gyvenimą; pabrėžia, kad kaimo vietovėse yra daug savarankiškai dirbančių darbuotojų, kurie neturi tinkamos socialinės apsaugos, ir kad esama daug „nematomo“ darbo, kurį daugiausia dirba moterys; todėl ragina valstybes nares ir teisėkūros įgaliojimus turinčius regionus užtikrinti kaimo vietovėse dirbančių abiejų lyčių atstovų – vyrų ir moterų – socialinę apsaugą; be to, ragina valstybes nares suteikti lygias galimybes naudotis žeme, moterims užtikrinti nuosavybės ir paveldėjimo teises ir sudaryti geresnes galimybes gauti kreditą; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pažymi, kad žmonių, kuriems gresia skurdas arba socialinė atskirtis, dalis tarp moterų yra didesnė nei tarp vyrų, ir todėl pabrėžia, kad kovos su skurdu ir socialine atskirtimi priemonės turi ypatingą poveikį moterų ekonominiam įgalėjimui; pabrėžia, kad norint užkirsti kelią vyrų ir moterų pensijų skirtumui ir panaikinti šį skirtumą, taip pat mažinti moterų skurdą senatvėje visų pirma turi būti sudarytos sąlygos moterims mokėti lygiavertes pensijų įmokas, šiuo tikslu labiau įtraukiant jas į darbo rinką ir užtikrinant lygias galimybes, kiek tai susiję su darbo užmokesčiu, perkėlimu į aukštesnes pareigas ir galimybėmis dirbti visą darbo dieną; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad struktūriniais ir investiciniais fondais bei Europos strateginių investicijų fondu būtų prisidedama prie moterų skurdo mažinimo, siekiant bendro strategijos „Europa 2020“ skurdo mažinimo tikslo; ragina valstybes nares užtikrinti, kad 20 proc. ESF lėšų, skirtų socialinės įtraukties priemonėms, taip pat būtų naudojamos siekiant gausiau remti mažus vietinius projektus, kuriais siekiama suteikti daugiau galių skurdą ir socialinę atskirtį patiriančioms moterims; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pažymi, kad skurdas ir toliau matuojamas pagal sukauptas namų ūkių pajamas, o tai reiškia, jog daroma prielaida, kad visi namų ūkio nariai uždirba tiek pat ir tolygiai paskirsto pajamas, todėl ragina suteikti individualizuotas teises ir pateikti skaičiavimus, atsižvelgiant į individualias pajamas, kad būtų atskleistas tikrasis moterų skurdo mastas; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pažymi, kad griežtos taupymo priemonės ir viešojo sektoriaus išlaidų mažinimas turėjo didžiausią poveikį moterims (mažiau vaikų priežiūros paslaugų ir didesnė jų kaina, mažiau paslaugų pagyvenusiems ir neįgaliems asmenims, ligoninių privatizavimas ir uždarymas), ypač tokiose srityse kaip švietimas, sveikata ir socialinis darbas, nes šiame sektoriuje jos sudaro 70 proc. darbo jėgos; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pabrėžia, kad svarbu atkreipti dėmesį į tam tikrų pažeidžiamų grupių, susiduriančių su specifinėmis patekimo į darbo rinką kliūtimis, specialius poreikius ir įvairialypius sunkumus; ragina valstybes nares, atsižvelgiant į jau turimus neformaliuosius ir formaliuosius gebėjimus, kompetenciją, talentus ir praktinę patirtį, tiems asmenims anksti užtikrinti lengvas galimybes gauti kokybišką mokymą, įskaitant stažuotes, kad būtų užtikrinta visapusiška integracija į visuomenę ir darbo rinką; ragina valstybes nares imtis priemonių siekiant užkirsti kelią tarpsektorinei diskriminacijai, su kuria ypač dažnai susiduria pažeidžiamoje padėtyje esančios moterys; pabrėžia, jog itin svarbu, kad būtų tinkamai įgyvendinama Direktyva 2000/78/EB dėl vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje, taip pat 2000 m. birželio 29 d. Direktyva 2000/43/EB dėl vienodo požiūrio nepriklausomai nuo rasės arba etninės priklausomybės (27); |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina valstybes nares ir Komisiją užtikrinti ir pagerinti jau galiojančių įstatymų ir darboviečių politikos įgyvendinimą ir, kai būtina, tobulinti šiuos įstatymus ir politiką, kad moterys būtų apsaugotos nuo tiesioginės ir netiesioginės diskriminacijos, visų pirma susijusios su darbuotojų atranka, įdarbinimu, darbo vietos išlaikymu, profesiniu mokymu ir kėlimu į aukštesnes pareigas tiek viešajame, tiek privačiajame sektoriuose, taip pat užtikrinti vienodas moterų galimybes darbo užmokesčio ir karjeros srityse; |
| --- | --- |

57.

| 58. | labai apgailestauja dėl to, kad Taryba dar nepatvirtino 2008 m. pasiūlymo dėl direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas; teigiamai vertina tai, kad Komisija šiai direktyvai suteikė pirmenybę; primena savo raginimą Tarybai kuo skubiau patvirtinti pasiūlymą; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ragina Komisiją pagerinti konkrečių lyčių aspekto rodiklių ir pagal lytis išskirstytų duomenų rinkimą siekiant įvertinti valstybių narių ir ES politikos priemonių poveikį lyčių lygybei; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pažymi, kad neproporcingai daug moterų dažnai ne savo noru dirba mažų garantijų darbą; primygtinai ragina valstybes nares įgyvendinti TDO rekomendacijas, skirtas mažų garantijų darbui mažinti, pvz., rekomendacijas apriboti aplinkybes, kuriomis galima naudoti mažų garantijų darbo sutartis, ir apriboti laiką, kurį darbuotojai gali dirbti pagal tokias sutartis; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ragina Europos lyčių lygybės institutą toliau rinkti visų aktualių politikos sričių su lyčių aspektu susijusius duomenis ir rengti suvestines; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  OL L 204, 2006 7 26, p. 23.

(2)  OL L 180, 2010 7 15, p. 1.

(3)  OL L 348, 1992 11 28, p. 1.

(4)  OL C 137 E, 2010 5 27, p. 68.

(5)  OL C 70 E, 2012 3 8, p. 163.

(6)  OL L 353, 2013 12 28, p. 7.

(7)  OL C 436, 2016 11 24, p. 225.

(8)  OL C 36, 2016 1 29, p. 18.

(9)  OL C 93, 2016 3 9, p. 110.

(10)  OL C 353, 2016 9 27, p. 39.

(11)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0203.

(12)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0226.

(13)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0235.

(14)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0338.

(15)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0360.

(16)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0351.

(17)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0029.

(18)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0073.

(19)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0099.

(20)  2011 m. kovo 7 d. Briuselyje įvykęs 3 073-iasis Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos posėdis.

(21)  OL L 69, 2014 3 8, p. 112.

(22)  JT aukšto lygio grupė moterų ekonominio įgalėjimo klausimais: „Nepamirškime nė vieno. Raginimas imtis veiksmų siekiant lyčių lygybės ir moterų ekonominio įgalėjimo“ (2016 m. rugsėjo mėn.).

(23)  Žr. „Kolektyvinės derybos – veiksminga mūsų priemonė siekiant panaikinti lyčių nelygybę“ (Europos profesinių sąjungų konfederacija, 2015 m.).

(24)  Žr. Europos Komisijos informacijos suvestinę „Lyčių pusiausvyra įmonių valdybose. Europa skaldo stiklo lubas“ („Gender balance on corporate boards – Europe is cracking the glass ceiling“), 2015 m. spalio mėn.; Europos Komisijos Teisingumo ir vartotojų reikalų GD dokumentą „Moterų dalyvavimas priimant ekonominius sprendimus ES. Pažangos ataskaita. Iniciatyva „Europa 2020“ („Women in economic decision-making in the EU: Progress report: A Europe 2020 initiative“), 2012 m.; Aagoth Storvik ir Mari Teigen „Moterys valdyboje. Norvegijos patirtis („Women on Board: The Norwegian Experience“), 2010 m. birželio mėn.

(25)  OL L 94, 2014 3 28, p. 65.

(26)  Pagrindinių teisių agentūros tyrimas dėl smurto prieš moteris.

(27)  OL L 180, 2000 7 19, p. 22.

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/20

---

P8_TA(2017)0365

Mažėjančios pilietinės visuomenės erdvės problemos sprendimas besivystančiose šalyse

2017 m. spalio 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl mažėjančios pilietinės visuomenės erdvės problemos sprendimo besivystančiose šalyse (2016/2324(INI))

(2018/C 346/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 21 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 21 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 208 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 208 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į SESV 7 straipsnį, kuriame dar kartą patvirtinama, kad ES „užtikrina savo politikos krypčių ir veiksmų suderinimą atsižvelgdama į visus savo tikslus“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 7 straipsnį, kuriame dar kartą patvirtinama, kad ES „užtikrina savo politikos krypčių ir veiksmų suderinimą atsižvelgdama į visus savo tikslus“,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir kitas JT žmogaus teisių srities sutartis ir dokumentus, visų pirma į 1966 m. gruodžio 16 d. Niujorke priimtus Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, ir į 1979 m. JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir kitas JT žmogaus teisių srities sutartis ir dokumentus, visų pirma į 1966 m. gruodžio 16 d. Niujorke priimtus Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, ir į 1979 m. JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims,

| — | atsižvelgdamas į JT aukščiausiojo lygio susitikimą darnaus vystymosi klausimais ir į 2015 m. rugsėjo 25 d. JT Generalinės Asamblėjos patvirtintą išvadų dokumentą „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT aukščiausiojo lygio susitikimą darnaus vystymosi klausimais ir į 2015 m. rugsėjo 25 d. JT Generalinės Asamblėjos patvirtintą išvadų dokumentą „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“ (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos konsensusą dėl vystymosi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos konsensusą dėl vystymosi,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategiją „Bendra vizija, bendri veiksmai: stipresnė Europa“, kurią 2016 m. birželio mėn. pristatė Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategiją „Bendra vizija, bendri veiksmai: stipresnė Europa“, kurią 2016 m. birželio mėn. pristatė Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai (2),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 20 d. Tarybos priimtą 2015–2019 m. veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 20 d. Tarybos priimtą 2015–2019 m. veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje (3),

| — | atsižvelgdamas į ES konkrečioms šalims skirtas bendradarbiavimo su pilietine visuomene veiksmų gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES konkrečioms šalims skirtas bendradarbiavimo su pilietine visuomene veiksmų gaires,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (toliau – Kotonu susitarimas), taip pat į 2005 m. ir 2010 m. atliktus jo persvarstymus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (toliau – Kotonu susitarimas), taip pat į 2005 m. ir 2010 m. atliktus jo persvarstymus,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinių NVO konferencijos 2009 m. spalio 1 d. piliečių dalyvavimo sprendimų priėmimo procese gerosios praktikos kodeksą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinių NVO konferencijos 2009 m. spalio 1 d. piliečių dalyvavimo sprendimų priėmimo procese gerosios praktikos kodeksą,

| — | atsižvelgdamas į Pilietinės visuomenės platformos taikos ir valstybės kūrimo klausimu pagrindinės grupės 2016 m. liepos 6–9 d. vykusio metinio susitikimo metu priimtą Berlyno deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pilietinės visuomenės platformos taikos ir valstybės kūrimo klausimu pagrindinės grupės 2016 m. liepos 6–9 d. vykusio metinio susitikimo metu priimtą Berlyno deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 233/2014, kuriuo nustatoma vystomojo bendradarbiavimo finansavimo priemonė 2014–2020 m. laikotarpiui (4), ir 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 230/2014, kuriuo nustatoma priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 233/2014, kuriuo nustatoma vystomojo bendradarbiavimo finansavimo priemonė 2014–2020 m. laikotarpiui (4), ir 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 230/2014, kuriuo nustatoma priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos (5),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 2 d. Tarybos reglamentą (ES) 2015/323 dėl 11-ajam Europos plėtros fondui taikomo finansinio reglamento (6) ir Kotonu susitarimo I deklaraciją (Bendra deklaraciją dėl partnerystės subjektų), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 2 d. Tarybos reglamentą (ES) 2015/323 dėl 11-ajam Europos plėtros fondui taikomo finansinio reglamento (6) ir Kotonu susitarimo I deklaraciją (Bendra deklaraciją dėl partnerystės subjektų),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (Finansinis reglamentas) (7) 187 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (Finansinis reglamentas) (7) 187 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į vystomojo bendradarbiavimo priemonės 2014–2020 m. orientacinę daugiametę programą, skirtą pilietinės visuomenės organizacijoms ir vietos valdžios institucijoms (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į vystomojo bendradarbiavimo priemonės 2014–2020 m. orientacinę daugiametę programą, skirtą pilietinės visuomenės organizacijoms ir vietos valdžios institucijoms (8),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 12 d. Komisijos komunikatą „Demokratijos ir tvaraus vystymosi ištakos. ES bendradarbiavimas su pilietinės visuomenės organizacijomis išorės santykių srityje (COM(2012)0492), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 12 d. Komisijos komunikatą „Demokratijos ir tvaraus vystymosi ištakos. ES bendradarbiavimas su pilietinės visuomenės organizacijomis išorės santykių srityje (COM(2012)0492),

| — | atsižvelgdamas į JT žmogaus teisių tarybos 2016 m. birželio 27 d. rezoliuciją dėl pilietinės visuomenės erdvės (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT žmogaus teisių tarybos 2016 m. birželio 27 d. rezoliuciją dėl pilietinės visuomenės erdvės (9),

| — | atsižvelgdamas į ES metinę ataskaitą dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje ir į ES politiką 2015 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES metinę ataskaitą dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje ir į ES politiką 2015 m.,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl bendrovių atsakomybės už rimtus žmogaus teisių pažeidimus trečiosiose šalyse (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl bendrovių atsakomybės už rimtus žmogaus teisių pažeidimus trečiosiose šalyse (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 4 d. rezoliuciją dėl AKR ir ES santykių po 2020 m. (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 4 d. rezoliuciją dėl AKR ir ES santykių po 2020 m. (11),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos žmogaus teisių gaires, įskaitant ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų ir ES religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo ir apsaugos gaires, kurias Taryba patvirtino 2013 m. birželio 24 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos žmogaus teisių gaires, įskaitant ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų ir ES religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo ir apsaugos gaires, kurias Taryba patvirtino 2013 m. birželio 24 d.,

| — | atsižvelgdamas į EP tarpparlamentinėms delegacijoms skirtas žmogaus teisių ir demokratijos skatinimo joms lankantis ES nepriklausančiose šalyse gaires (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EP tarpparlamentinėms delegacijoms skirtas žmogaus teisių ir demokratijos skatinimo joms lankantis ES nepriklausančiose šalyse gaires (12),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 9 d. Regionų komiteto nuomonę „Didesnė šalių partnerių vietos valdžios institucijų autonomija siekiant geresnio valdymo ir konkretesnių vystymosi rezultatų“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 9 d. Regionų komiteto nuomonę „Didesnė šalių partnerių vietos valdžios institucijų autonomija siekiant geresnio valdymo ir konkretesnių vystymosi rezultatų“,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 24 d. Regionų komiteto nuomonę „Deramas gyvenimas visiems. Nuo vizijos prie kolektyvinių veiksmų“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 24 d. Regionų komiteto nuomonę „Deramas gyvenimas visiems. Nuo vizijos prie kolektyvinių veiksmų“,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro 2016 m. balandžio 11 d. ataskaitą dėl praktinių rekomendacijų, kaip sukurti ir išlaikyti saugią ir palankią aplinką pilietinei visuomenei, remiantis geros praktikos pavyzdžiais ir įgyta patirtimi (13) ir į Jungtinių Tautų specialiojo pranešėjo teisės laisvai rinktis į taikius susirinkimus ir burtis į asociacijas klausimais ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro 2016 m. balandžio 11 d. ataskaitą dėl praktinių rekomendacijų, kaip sukurti ir išlaikyti saugią ir palankią aplinką pilietinei visuomenei, remiantis geros praktikos pavyzdžiais ir įgyta patirtimi (13) ir į Jungtinių Tautų specialiojo pranešėjo teisės laisvai rinktis į taikius susirinkimus ir burtis į asociacijas klausimais ataskaitas,

| — | atsižvelgdamas į Pasaulio ekonomikos forumo 2017 m. pranešimą dėl visuotinių grėsmių (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pasaulio ekonomikos forumo 2017 m. pranešimą dėl visuotinių grėsmių (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 14 d. rezoliuciją dėl Europos konsensuso dėl vystymosi peržiūros (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 14 d. rezoliuciją dėl Europos konsensuso dėl vystymosi peržiūros (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl vystomojo bendradarbiavimo veiksmingumo didinimo (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl vystomojo bendradarbiavimo veiksmingumo didinimo (16),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl ES 2015 m. politikos suderinamumo vystymosi labui ataskaitos (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl ES 2015 m. politikos suderinamumo vystymosi labui ataskaitos (17),

| — | atsižvelgdamas į JT pagrindinius verslo ir žmogaus teisių principus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT pagrindinius verslo ir žmogaus teisių principus,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų dėl Darbotvarkės iki 2030 m. ir jos peržiūros (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų dėl Darbotvarkės iki 2030 m. ir jos peržiūros (18),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 22 d. rezoliuciją „Vietos valdžios institucijos ir pilietinė visuomenė. Europos dalyvavimas remiant tvarų vystymąsi“ (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 22 d. rezoliuciją „Vietos valdžios institucijos ir pilietinė visuomenė. Europos dalyvavimas remiant tvarų vystymąsi“ (19),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A8–0283/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A8–0283/2017),

| A. | kadangi ES sutarties 21 straipsnyje nurodoma, kad Sąjungos veiksmai tarptautinėje arenoje, įskaitant vystomąjį bendradarbiavimą, turi būti grindžiami demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių visuotinumo ir nedalomumo principais; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES sutarties 21 straipsnyje nurodoma, kad Sąjungos veiksmai tarptautinėje arenoje, įskaitant vystomąjį bendradarbiavimą, turi būti grindžiami demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių visuotinumo ir nedalomumo principais;

| B. | kadangi pilietinė visuomenė – tai trečias sveikos ir deramos visuomenės sektorius, šalia viešojo ir privačiojo sektorių; kadangi pilietinė visuomenė apima nevyriausybines ir ne pelno organizacijas, kurios dalyvauja visuomenės gyvenime, išreiškia savo narių ir kitų asmenų interesus ir vertybes, pagrįstus etniniais, kultūriniais, politiniais, moksliniais, religiniais ar filantropiniais aspektais; |
| --- | --- |

B.

kadangi pilietinė visuomenė – tai trečias sveikos ir deramos visuomenės sektorius, šalia viešojo ir privačiojo sektorių; kadangi pilietinė visuomenė apima nevyriausybines ir ne pelno organizacijas, kurios dalyvauja visuomenės gyvenime, išreiškia savo narių ir kitų asmenų interesus ir vertybes, pagrįstus etniniais, kultūriniais, politiniais, moksliniais, religiniais ar filantropiniais aspektais;

| C. | kadangi pilietinė visuomenė atlieka svarbų vaidmenį kuriant ir stiprinant demokratiją, kontroliuojant valstybės galią ir skatinant gerą valdymą, skaidrumą ir atskaitomybę; kadangi labai svarbu, kad veiktų pilietinės visuomenės organizacijos (PVO), kaip esminė visuomenės jėga, nes jos, atlikdamos tarpininko ir mediatoriaus vaidmenį tarp gyventojų ir valstybės ir veikdamos kaip demokratijos sergėtojos, yra būtina atsvara valdžios institucijoms; kadangi daug pilietinės visuomenės grupių siekia dalyvauti konstitucinės reformos procesuose, kad galėtų apsaugoti demokratijos principus ir institucijas; |
| --- | --- |

C.

kadangi pilietinė visuomenė atlieka svarbų vaidmenį kuriant ir stiprinant demokratiją, kontroliuojant valstybės galią ir skatinant gerą valdymą, skaidrumą ir atskaitomybę; kadangi labai svarbu, kad veiktų pilietinės visuomenės organizacijos (PVO), kaip esminė visuomenės jėga, nes jos, atlikdamos tarpininko ir mediatoriaus vaidmenį tarp gyventojų ir valstybės ir veikdamos kaip demokratijos sergėtojos, yra būtina atsvara valdžios institucijoms; kadangi daug pilietinės visuomenės grupių siekia dalyvauti konstitucinės reformos procesuose, kad galėtų apsaugoti demokratijos principus ir institucijas;

| D. | kadangi PVO apima įvairiausias žmogaus teises, be kita ko, teisę į vystymąsi, švietimą ir lyčių lygybę, taip pat vykdo veiklą socialinėje ir aplinkosaugos srityse; kadangi pilietinė visuomenė apima daugelį įvairiausių grupių ir tikslų, be kita ko, ne tik PVO, bet ir NVO, žmogaus teisių ir bendruomenių grupes, diasporas, bažnyčias, religines asociacijas ir bendruomenes, apsaugodama neįgaliųjų, socialinių judėjimų bei profesinių sąjungų, čiabuvių tautų ir fondų interesus ir atstovaudama pažeidžiamiems, diskriminuojamiems ir marginalizuotiems asmenims; |
| --- | --- |

D.

kadangi PVO apima įvairiausias žmogaus teises, be kita ko, teisę į vystymąsi, švietimą ir lyčių lygybę, taip pat vykdo veiklą socialinėje ir aplinkosaugos srityse; kadangi pilietinė visuomenė apima daugelį įvairiausių grupių ir tikslų, be kita ko, ne tik PVO, bet ir NVO, žmogaus teisių ir bendruomenių grupes, diasporas, bažnyčias, religines asociacijas ir bendruomenes, apsaugodama neįgaliųjų, socialinių judėjimų bei profesinių sąjungų, čiabuvių tautų ir fondų interesus ir atstovaudama pažeidžiamiems, diskriminuojamiems ir marginalizuotiems asmenims;

| E. | kadangi Kotonu susitarime pilietinė visuomenė pripažįstama kaip pagrindinė veikėja vykdant AKR šalių ir ES bendradarbiavimą; kadangi tai, kad šis susitarimas baigia galioti 2020 m., suteikia galimybę persvarstyti partnerystę ir dar labiau padidinti PVO dalyvavimą; |
| --- | --- |

E.

kadangi Kotonu susitarime pilietinė visuomenė pripažįstama kaip pagrindinė veikėja vykdant AKR šalių ir ES bendradarbiavimą; kadangi tai, kad šis susitarimas baigia galioti 2020 m., suteikia galimybę persvarstyti partnerystę ir dar labiau padidinti PVO dalyvavimą;

| F. | kadangi PVO tapo svarbiomis veikėjomis teikiant paramą vystymuisi visame pasaulyje, visų pirma užtikrinant pagrindines socialines paslaugas, didinant visuomenės informuotumą, skatinant demokratiją, žmogaus teises ir gerą valdymą, taikias ir įtraukias visuomenes, didinant asmenų, šeimų ir vietos bendruomenių atsparumą, kovojant su smurtiniu ekstremizmu ir reaguojant į humanitarines krizes; |
| --- | --- |

F.

kadangi PVO tapo svarbiomis veikėjomis teikiant paramą vystymuisi visame pasaulyje, visų pirma užtikrinant pagrindines socialines paslaugas, didinant visuomenės informuotumą, skatinant demokratiją, žmogaus teises ir gerą valdymą, taikias ir įtraukias visuomenes, didinant asmenų, šeimų ir vietos bendruomenių atsparumą, kovojant su smurtiniu ekstremizmu ir reaguojant į humanitarines krizes;

| G. | kadangi bažnyčios, religinės bendruomenės ir asociacijos, kartu su kitomis religija ar tikėjimu grįstomis organizacijomis, kurios pripažintos tarptautinių organizacijų protokoluose ir praktikoje, yra pirmieji nuo seno vietoje veiklą vykdantys subjektai užtikrinant vystymąsi ir teikiant humanitarinę pagalbą; |
| --- | --- |

G.

kadangi bažnyčios, religinės bendruomenės ir asociacijos, kartu su kitomis religija ar tikėjimu grįstomis organizacijomis, kurios pripažintos tarptautinių organizacijų protokoluose ir praktikoje, yra pirmieji nuo seno vietoje veiklą vykdantys subjektai užtikrinant vystymąsi ir teikiant humanitarinę pagalbą;

| H. | kadangi vystomojo bendradarbiavimo priemonės daugiametė orientacinė 2014–2020 m. programa, skirta pilietinės visuomenės organizacijoms ir vietos valdžios institucijoms, apima teminę programą, kurioje kaip vienas iš kompleksinių elementų nurodomas palankios aplinkos PVO ir vietos valdžios institucijoms skatinimas; kadangi šia programa siekiama užtikrinti geresnę PVO galimybę pareikšti nuomonę ir dalyvauti šalių partnerių vystymosi procese, taip pat skatinti politinį, socialinį ir ekonominį dialogą; |
| --- | --- |

H.

kadangi vystomojo bendradarbiavimo priemonės daugiametė orientacinė 2014–2020 m. programa, skirta pilietinės visuomenės organizacijoms ir vietos valdžios institucijoms, apima teminę programą, kurioje kaip vienas iš kompleksinių elementų nurodomas palankios aplinkos PVO ir vietos valdžios institucijoms skatinimas; kadangi šia programa siekiama užtikrinti geresnę PVO galimybę pareikšti nuomonę ir dalyvauti šalių partnerių vystymosi procese, taip pat skatinti politinį, socialinį ir ekonominį dialogą;

| I. | kadangi ES yra didžiausia paramos teikėja vietos pilietinės visuomenės organizacijoms besivystančiose šalyse ir buvo pagrindinė veikėja apsaugant pilietinės visuomenės veikėjus ir žmogaus teisių gynėjus, tuo tikslu taikant ir įgyvendinant įvairias priemones ir politiką, įskaitant Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (EDŽTRP), vystomojo bendradarbiavimo priemonės teminę programą, skirtą pilietinės visuomenės organizacijoms ir vietos valdžios institucijoms, Europos demokratijos fondą, su pilietine visuomenes susijusias veiksmų gaires, įgyvendintas 105 šalyse, ir šalių strategijos dokumentus; |
| --- | --- |

I.

kadangi ES yra didžiausia paramos teikėja vietos pilietinės visuomenės organizacijoms besivystančiose šalyse ir buvo pagrindinė veikėja apsaugant pilietinės visuomenės veikėjus ir žmogaus teisių gynėjus, tuo tikslu taikant ir įgyvendinant įvairias priemones ir politiką, įskaitant Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (EDŽTRP), vystomojo bendradarbiavimo priemonės teminę programą, skirtą pilietinės visuomenės organizacijoms ir vietos valdžios institucijoms, Europos demokratijos fondą, su pilietine visuomenes susijusias veiksmų gaires, įgyvendintas 105 šalyse, ir šalių strategijos dokumentus;

| J. | kadangi pastarąjį dešimtmetį visame pasaulyje pilietinė visuomenė augo, plėtėsi ir pasikeitė jos sudėtis ir didėjo poveikis; kadangi tuo pačiu metu vis daugiau pasaulio šalių, tiek besivystančiose, tiek išsivysčiusiose šalyse, pilietinės visuomenės subjektams ir veiklai taikomi apribojimai yra vis labiau represiniai ir prievartiniai; |
| --- | --- |

J.

kadangi pastarąjį dešimtmetį visame pasaulyje pilietinė visuomenė augo, plėtėsi ir pasikeitė jos sudėtis ir didėjo poveikis; kadangi tuo pačiu metu vis daugiau pasaulio šalių, tiek besivystančiose, tiek išsivysčiusiose šalyse, pilietinės visuomenės subjektams ir veiklai taikomi apribojimai yra vis labiau represiniai ir prievartiniai;

| K. | kadangi, be to, institucinių paramos teikėjų nustatytoje darbotvarkėje tam tikrais atvejais gali būti neteikiamas prioritetas tikriesiems vietoje veikiančių pilietinės visuomenės subjektų poreikiams; |
| --- | --- |

K.

kadangi, be to, institucinių paramos teikėjų nustatytoje darbotvarkėje tam tikrais atvejais gali būti neteikiamas prioritetas tikriesiems vietoje veikiančių pilietinės visuomenės subjektų poreikiams;

| L. | kadangi, remiantis 2016 m. pilietinės visuomenės padėties ataskaita, 2015 m. laikytini prastais metais pilietinei visuomenei, nes pilietinėms teisėms iškilo rimta grėsmė daugiau nei šimte šalių; kadangi šioje ataskaitoje ypač didelis dėmesys atkreipiamas į Užsachario Afrikos ir Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos (MENA) regionus, nes juose vis dažniau susidaro politinės įtampos, konfliktų ir nestabilumo situacijos; |
| --- | --- |

L.

kadangi, remiantis 2016 m. pilietinės visuomenės padėties ataskaita, 2015 m. laikytini prastais metais pilietinei visuomenei, nes pilietinėms teisėms iškilo rimta grėsmė daugiau nei šimte šalių; kadangi šioje ataskaitoje ypač didelis dėmesys atkreipiamas į Užsachario Afrikos ir Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos (MENA) regionus, nes juose vis dažniau susidaro politinės įtampos, konfliktų ir nestabilumo situacijos;

| M. | kadangi vis didesnis skaičius vyriausybių varžo pilietinės visuomenės organizacijas teisinėmis ar administracinėmis priemonėmis, be kita ko, priimdamos ribojamojo pobūdžio teisės aktus, nustatydamos finansavimo apribojimus, griežtą licencijavimo tvarką ir baudžiamuosius mokesčius; |
| --- | --- |

M.

kadangi vis didesnis skaičius vyriausybių varžo pilietinės visuomenės organizacijas teisinėmis ar administracinėmis priemonėmis, be kita ko, priimdamos ribojamojo pobūdžio teisės aktus, nustatydamos finansavimo apribojimus, griežtą licencijavimo tvarką ir baudžiamuosius mokesčius;

| N. | kadangi pastaraisiais metais besivystančiose šalyse padaugėjo pranešimų apie aktyvistų, PVO darbuotojų, žmogaus teisių gynėjų, profesinių sąjungų narių, teisininkų, intelektualų, žurnalistų ir religinių lyderių persekiojimus, bauginimus, išvadinimą „užsienio agentais“ ir savavališkus suėmimus arba sulaikymus ir išaugo prievartos ir smurto aukų skaičius ir tai kelia nerimą; kadangi kai kuriose šalyse už tokius veiksmus visiškai nebaudžiama ir kartais jie vykdomi valdžios institucijoms padedant ar pritariant; |
| --- | --- |

N.

kadangi pastaraisiais metais besivystančiose šalyse padaugėjo pranešimų apie aktyvistų, PVO darbuotojų, žmogaus teisių gynėjų, profesinių sąjungų narių, teisininkų, intelektualų, žurnalistų ir religinių lyderių persekiojimus, bauginimus, išvadinimą „užsienio agentais“ ir savavališkus suėmimus arba sulaikymus ir išaugo prievartos ir smurto aukų skaičius ir tai kelia nerimą; kadangi kai kuriose šalyse už tokius veiksmus visiškai nebaudžiama ir kartais jie vykdomi valdžios institucijoms padedant ar pritariant;

| O. | kadangi žmogaus teisės yra visuotinės ir neatimamos, nedalomos, viena nuo kitos priklausomos ir tarpusavyje susijusios; kadangi pilietinės visuomenės gebėjimas veikti priklauso nuo galimybės naudotis pagrindinėmis laisvėmis, be kita ko, teise į asociacijų, taikių susirinkimų, saviraiškos, minties, sąžinės, religijos ar tikėjimo laisvę, ir galimybės laisvai susipažinti su informacija; |
| --- | --- |

O.

kadangi žmogaus teisės yra visuotinės ir neatimamos, nedalomos, viena nuo kitos priklausomos ir tarpusavyje susijusios; kadangi pilietinės visuomenės gebėjimas veikti priklauso nuo galimybės naudotis pagrindinėmis laisvėmis, be kita ko, teise į asociacijų, taikių susirinkimų, saviraiškos, minties, sąžinės, religijos ar tikėjimo laisvę, ir galimybės laisvai susipažinti su informacija;

| P. | kadangi esama ryšio tarp susilpnėjusios pilietinės visuomenės, sumažėjusios politinės ir pilietinės erdvės, padidėjusios korupcijos, socialinės ir lyčių nelygybės, prastos žmogaus socialinės raidos ir žemo socialinio bei ekonominio vystymosi, taip pat nestabilumo ir konfliktų; |
| --- | --- |

P.

kadangi esama ryšio tarp susilpnėjusios pilietinės visuomenės, sumažėjusios politinės ir pilietinės erdvės, padidėjusios korupcijos, socialinės ir lyčių nelygybės, prastos žmogaus socialinės raidos ir žemo socialinio bei ekonominio vystymosi, taip pat nestabilumo ir konfliktų;

| Q. | kadangi bet koks patikimas ir veiksmingas ES atsakas siekiant spręsti mažėjančios pilietinės erdvės problemą turi apimti kruopštų ir laiku atliktą grėsmių ir veiksnių, kurie skatina apribojimus, vertinimą ir suvokimą; kadangi toks atsakas taip pat turi apimti vystymosi ir politinio bendradarbiavimo subjektų koordinuotą požiūrį, kad būtų užtikrintas visų ES išorės ir vidaus priemonių suderinamumas ir perduodama bendra žinia apie laisvai veikiančios pilietinės visuomenės, taip pat bendradarbiavimo vietos, regioniniu ir tarptautiniu lygmenimis svarbą; |
| --- | --- |

Q.

kadangi bet koks patikimas ir veiksmingas ES atsakas siekiant spręsti mažėjančios pilietinės erdvės problemą turi apimti kruopštų ir laiku atliktą grėsmių ir veiksnių, kurie skatina apribojimus, vertinimą ir suvokimą; kadangi toks atsakas taip pat turi apimti vystymosi ir politinio bendradarbiavimo subjektų koordinuotą požiūrį, kad būtų užtikrintas visų ES išorės ir vidaus priemonių suderinamumas ir perduodama bendra žinia apie laisvai veikiančios pilietinės visuomenės, taip pat bendradarbiavimo vietos, regioniniu ir tarptautiniu lygmenimis svarbą;

| R. | kadangi pagal Darbotvarkę iki 2030 m. ir visų pirma pagal darnaus vystymosi tikslus Nr. 16 ir 17 numatoma siekti glaudesnio bendradarbiavimo su pilietine visuomene, kaip pagrindine partnere ir skatinamuoju veiksniu, siekiant viešinti, įgyvendinti, peržiūrėti darnaus vystymosi tikslus ir imtis tolesnių su jais susijusių veiksmų; |
| --- | --- |

R.

kadangi pagal Darbotvarkę iki 2030 m. ir visų pirma pagal darnaus vystymosi tikslus Nr. 16 ir 17 numatoma siekti glaudesnio bendradarbiavimo su pilietine visuomene, kaip pagrindine partnere ir skatinamuoju veiksniu, siekiant viešinti, įgyvendinti, peržiūrėti darnaus vystymosi tikslus ir imtis tolesnių su jais susijusių veiksmų;

| 1. | mano, kad iš tiesų nepriklausoma, įvairi, pliuralistinė ir aktyvi pilietinė visuomenė yra nepaprastai svarbi užtikrinant šalies vystymąsi ir stabilumą, demokratijos įtvirtinimą, socialinį teisingumą ir pagarbą žmogaus teisėms ir kuriant įtraukias visuomenes, kad niekas neliktų nuošalyje; be to, primena, kad pilietinė visuomenė yra pagrindinė veikėja siekiant darnaus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia pagrindinį pilietinės visuomenės vaidmenį visame pasaulyje remiant demokratiją, užtikrinant valdžių atskyrimą ir skatinant skaidrumą, atskaitomybę ir gerą valdymą, visų pirma kovojant su korupcija ir smurtiniu ekstremizmu, taip pat tiesioginį jos poveikį šalies ekonomikos vystymuisi ir žmogaus socialinei raidai, taip pat aplinkos tvarumui; |
| --- | --- |

2.

| 3. | yra labai susirūpinęs dėl to, kad pilietinės visuomenės erdvė besivystančiose šalyse ribojama vis sudėtingesnėmis ir rafinuotesnėmis priemonėmis, kurioms sunkiau pasipriešinti ir kurios gali būti teisės aktai, mokesčiai, finansavimo apribojimai, didesnė biurokratija, ataskaitų teikimo ir bankininkystės reikalavimai, PVO atstovų kriminalizacija ir stigmatizacija, atsakomybės už garbės ir orumo įžeidimą nustatymas, visų formų priekabiavimas, represijos internete ir prieigos prie interneto apribojimas, cenzūra, savavališkas sulaikymas, smurtas dėl lyties, kankinimai ir nužudymai, ypač šalyse, kuriose vyksta konfliktai; primygtinai pabrėžia, kad būtina kovoti su vyriausybinių ir nevyriausybinių subjektų taktika marginalizuoti kritiškas nuomones reiškiančius asmenis; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad, kai PVO gali teisėtai gauti užsienio finansavimą, jos gali būti pavadintos užsienio agentėmis, taip jos stigmatizuojamos ir labai išauga joms kylančios grėsmės; ragina ES stiprinti savo priemones ir politiką, kurias naudojant sprendžiami institucijų ir teisinės valstybės stiprinimo klausimai, ir įtraukti griežtus atskaitomybės bei kovos su nebaudžiamumu už savavališkus areštus, policijos piktnaudžiavimais, žmogaus teisių gynėjų kankinimais ir kitu netinkamu elgesiu su jais kriterijus, turint mintyje, kad moterys ir vyrai tai patiria skirtingai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad mažėjanti pilietinės visuomenės erdvė yra pasaulinis reiškinys, būdingas ne tik besivystančioms šalims, bet taip pat vis dažniau pastebimas pripažintose demokratinėse valstybėse ir vidutines ir dideles pajamas gaunančiose šalyse, be kita ko, ES valstybėse narėse ir kai kuriose artimiausiose ES sąjungininkėse; ragina ES ir jos valstybes nares rodyti pavyzdį ir griežtai laikytis pilietinės visuomenės pagrindinių teisių ir kovoti su bet kokiomis neigiamomis tendencijomis šioje srityje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primygtinai pabrėžia, kad valstybėms tenka pagrindinė atsakomybė ir prievolė apsaugoti visų asmenų visas žmogaus teises ir pagrindines laisves, taip pat jos privalo užtikrinti politinę, teisinę ir administracinę aplinką, kurioje sudaromos palankios sąlygos laisvai ir veikiančiai pilietinei visuomenei ir užtikrinama laisva ir saugi veikla bei galimybė gauti finansavimą, be kita ko, iš užsienio šaltinių; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina ES pripažinti būtinybę konsultuoti vyriausybes, politines partijas, parlamentus ir valdžios institucijas paramą gaunančiose šalyse rengiant strategijas, kuriomis būtų siekiama sukurti tinkamą teisinę, administracinę ir politinę aplinką, sudarysiančią sąlygas veiksmingam PVO darbui; |
| --- | --- |

7.

| 8. | yra labai susirūpinęs dėl vis dažniau vykdomų išpuolių prieš žmogaus teisių gynėjus visame pasaulyje; ragina ES ir ypač Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai patvirtinti politiką, kuria būtų sistemingai ir vienareikšmiškai smerkiamas žmogaus teisių gynėjų žudymas ir bet koks bandymas jų atžvilgiu taikyti bet kokios formos smurtą, persekiojimą, grasinimą, priekabiavimą, priverstinį dingimą, įkalinimą ar savavališką sulaikymą, pasmerkti tokius žiaurius veiksmus vykdančius arba toleruojančius asmenis ir aktyviau vykdyti viešąją diplomatiją atvirai ir aiškiai remiant žmogaus teisių gynėjus; ragina ES delegacijas ir valstybių narių diplomatines atstovybes toliau aktyviai remti žmogaus teisių gynėjus, visų pirma sistemingai stebint teismo procesus, lankant juos kalėjimuose ir prireikus skelbiant pareiškimus dėl atskirų atvejų; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad tais atvejais, kai skubiai ir labai netikėtai sumažinama pilietinės visuomenės erdvė, valstybės narės turėtų aukštu lygiu viešai pripažinti nukentėjusių žmogaus teisių NVO ir (arba) pavienių žmogaus teisių gynėjų atliekamą darbą, pvz., aplankydamos juos savo oficialių vizitų metu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina ES parengti gaires dėl taikių susirinkimų laisvės ir asociacijų laisvės; ragina ES visapusiškai pasinaudoti ES konkrečiai šaliai skirtomis žmogaus teisių ir demokratijos srities strategijomis, nustatyti stebėsenos priemones, kad būtų bendrai veiksmingai įgyvendinamos ES gairės dėl žmogaus teisių gynėjų, ir užtikrinti, kad nebūtų apsaugos spragų ir kad už sunkius žmogaus teisių pažeidimus būtų taikomos sankcijos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primena, kad pilietinė visuomenė atlieka svarbų vaidmenį skatinant minties, sąžinės ir religijos ar tikėjimo laisvę, ir pakartoja, kad pritaria ES religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo ir apsaugos gairių įgyvendinimui; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad nepaprastai svarbu, jog PVO santykiai su piliečiais ir valstybe būtų sustiprinti, kad bendruomenėms ir rinkimų apygardoms, įskaitant moteris ir moterų teisių organizacijas bei visas pažeidžiamas grupes, būtų iš tikrųjų atstovaujama ir kad būtų padedama sukurti veiksmingesnę ir atskaitingesnę valstybę, kuri užtikrintų vystymąsi ir paisytų žmogaus teisių; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palankiai vertina ilgalaikį ES įsipareigojimą padėti pilietinei visuomenei besivystančiose šalyse ir jai skiriamą paramą ir pakartoja, jog tvirtai ragina ES toliau ir aktyviau remti ir skirti didesnį finansavimą, be kita ko, pasitelkiant metinį programavimą, siekiant sukurti laisvą ir palankią aplinką pilietinei visuomenei veikti šalies ir vietos lygmenimis; ragina ES įvairinti pilietinės visuomenės veikėjų finansavimo būdus ir mechanizmus ir kuo daugiau jų numatyti, atsižvelgiant į pilietinės visuomenės veikėjų ypatumus ir užtikrinant, kad jų veiksmų mastas ar galimų partnerių skaičius nebūtų ribojami; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina ES užtikrinti, kad ES lėšos būtų naudojamos tiek teikiant ilgalaikę paramą, tiek imantis priemonių ekstremaliosios situacijos atvejais, kad visų pirma būtų teikiama parama pilietinės visuomenės aktyvistams, kuriems iškilo grėsmė; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primena, kad į piliečių dalyvavimą ir į pilietinės visuomenės galias turėtų būti atsižvelgiama kaip į demokratijos rodiklį; primygtinai ragina į visus tarpparlamentinius debatus demokratijos klausimu įtraukti PVO narius ir užtikrinti pilietinės visuomenės dalyvavimą konsultacijų procese dėl visų teisės aktų, kurie turi jai poveikį; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina ES toliau veikti siekiant užtikrinti didesnę pilietinės erdvės autonomiją ir tuo tikslu ne tik vykdyti ES vystymosi ir žmogaus teisių politiką, bet ir integruoti visų kitų ES vidaus ir išorės politikos sričių, įskaitant teisingumo, vidaus reikalų, prekybos ir saugumo politiką, priemones laikantis politikos suderinamumo vystymosi labui principo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | įspėja ES ir jos valstybes nares, kad jos neturėtų laikytis atlaidesnio požiūrio į mažėjančią pilietinės visuomenės erdvę ir kitas su žmogaus teisėmis susijusias problemas, kai tai vyksta šalyse, su kuriomis ES bendradarbiauja migracijos klausimais; pabrėžia, kad mažėjanti pilietinės visuomenės erdvė ir žmogaus teisių pažeidimai gali prisidėti skatinant priverstinę migraciją; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad siekiant spręsti mažėjančios pilietinės visuomenės erdvės problemą reikia laikytis vieningo ir nuoseklaus požiūrio į ES santykius su trečiosiomis šalimis; ragina ES ir jos valstybes nares aktyviai šalinti pagrindines mažėjančios pilietinės visuomenės erdvės priežastis, visų pirma integruojant laisvo ir atsakingo pilietinės visuomenės organizacijų, kaip partnerių vykdant politinį, ekonominį ir socialinį dialogą, dalyvavimo bendradarbiaujant dvišaliu ir daugiašaliu lygmenimis skatinimą; šiuo požiūriu ragina ES atsižvelgti į skirtingą PVO dydį, pajėgumus ir praktinę patirtį; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina ES tapti aktyvia tarpininke ir skatinti institucinius mechanizmus ir daugiašales suinteresuotųjų subjektų iniciatyvas, kurie padėtų sutvirtinti besivystančių šalių vyriausybių, PVO, vietos valdžios institucijų ir privačiojo sektoriaus atstovų dialogus ir kurti stipresnes ir platesnes jų koalicijas ir partnerystes pilietinei visuomenei palankioje aplinkoje; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti saugią aplinką tokiems dialogams; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina ES stebėti kovos su terorizmu priemones ir kovos su pinigų plovimu ir skaidrumo skatinimo teisės aktų aspektus ir imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad jais nebūtų nustatyti neteisėti PVO finansavimo ir veiklos apribojimai; atsižvelgdamas į tai pakartoja, kad Finansinių veiksmų darbo grupės (FATF) rekomendacijos neturėtų būti interpretuojamos ir taikomos taip, kad netinkamai būtų apribota pilietinės visuomenės erdvė; |
| --- | --- |

20.

| 21. | primena, kad privatusis sektorius yra nepaprastai svarbus partneris siekiant darnaus vystymosi tikslų ir turi atlikti svarbų vaidmenį puoselėjant pilietinę erdvę ir skatinant PVO bei profesinėms sąjungoms palankia aplinką, visų pirma dar kartą patvirtinant įmonių socialinės atsakomybės ir išsamaus patikrinimo prievoles tiekimo grandinėse ir pasitelkiant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pakartoja, kad privačiajam sektoriui tenka prievolė paisyti žmogaus teisių ir laikytis aukščiausių socialinių ir aplinkosaugos standartų; ragina ES ir jos valstybes toliau aktyviai dalyvauti JT veikloje siekiant parengti tarptautinę sutartį, pagal kurią įmonės būtų atsakingos už bet kokį dalyvavimą pažeidžiant žmogaus teises, taip pat būtų pradėti vykdyti pavojaus žmogaus teisėms vertinimai viešųjų pirkimų ir investicijų atžvilgiu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mano, kad dėl ES ir jos valstybių narių sudarytų prekybos ir investicijų susitarimų neturi būti tiesiogiai ar netiesiogiai pakenkta žmogaus teisių ir pilietinės erdvės propagavimui ir apsaugai besivystančiose šalyse; mano, kad privalomos nuostatos dėl žmogaus teisių prekybos susitarimuose yra įtakinga priemonė siekiant atverti pilietinę erdvę; ragina Komisiją stiprinti pilietinės visuomenės veikėjų vaidmenį prekybos susitarimų institucijose, įskaitant vietos patarėjų grupes ir ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) konsultacinius komitetus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina Komisiją parengti ES išorės finansavimo priemonių stebėsenos sistemą, ypač daug dėmesio skiriant žmogaus teisėms; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Komisiją ir EIVT, įgyvendinant ES veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje ir vykdant EDŽTRP laikotarpio vidurio peržiūrą, nustatyti geriausios praktikos pavydžius ir parengti aiškius lyginamuosius standartus bei rodiklius, susijusius su mažėjančia erdve, kad būtų išmatuota apčiuopiama pažanga; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina visus ES veikėjus daugiašaliuose forumuose veiksmingiau propaguoti tarptautinės teisinės sistemos, kuri sudaro demokratijos ir žmogaus teisių pagrindą, stiprinimą, be kita ko, bendradarbiaujant su tokiomis daugiašalėmis organizacijomis, kaip Jungtinės Tautos, įskaitant JT įgaliotuosius ekspertus ir JT žmogaus teisių tarybos visuotinio periodinio vertinimo mechanizmą, ir tokiomis regioninėmis organizacijomis, kaip Amerikos valstybių organizacija (AVO), Afrikos Sąjunga (AS), Pietryčių Azijos valstybių asociacija (ASEAN), Arabų Lyga ir Demokratijos bendrijos Galių pilietinei visuomenei suteikimo ir jos apsaugos darbo grupė; primena, jog svarbu, kad Sąjunga su visomis valstybėmis partnerėmis užmegztų įtraukų dialogą žmogaus teisių klausimais, į jį įtraukiant PVO; ragina Sąjungą ir jos valstybes nares sustiprinti savo gero valdymo programas su trečiosiomis šalimis ir skatinti dalytis geros praktikos pavyzdžiais, susijusiais su PVO įtraukimu į sprendimų priėmimo procesus ir dalyvavimu tuose procesuose; mano, kad būtina remti trišalius dialogus tarp vyriausybių, ES ir PVO, be kita ko, tokiais sudėtingais klausimais, kaip saugumas ir migracija; |
| --- | --- |

26.

| 27. | prašo sukurti ankstyvojo perspėjimo dėl mažėjančios erdvės stebėjimo mechanizmą, dalyvaujant atitinkamoms ES institucijoms, kuris galėtų padėti stebėti pilietinės visuomenės erdvei ir žmogaus teisių gynėjams kylančią grėsmę ir įspėti tuomet, kai būtų įrodymų, kad besivystančioji šalis rengia rimtus naujus apribojimus, nukreiptus prieš pilietinę visuomenę, arba kai vyriausybė naudoja vyriausybės organizuojamas nevyriausybines organizacijas, siekdama imituoti nepriklausomos pilietinės visuomenės veiklą, kad ES galėtų reaguoti tinkamesniu laiku, koordinuotai ir apčiuopiamai; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina ES didinti savo paramą užtikrinant visapusišką mažumų ir kitų pažeidžiamų grupių, pvz., neįgaliųjų, čiabuvių tautų ir izoliuotų gyventojų, dalyvavimą ir įgalėjimą kultūriniuose, socialiniuose, ekonominiuose ir politiniuose procesuose; šiuo požiūriu ragina valstybes užtikrinti, kad jų teisės aktais ir politika nebūtų trukdoma naudotis žmogaus teisėmis arba vykdyti pilietinės visuomenės veiklą ginant šių grupių teises; |
| --- | --- |

28.

| 29. | apgailestauja dėl to, kad trūksta organizacijų, kurios teiktų pagalbą terorizmo aukoms trečiosiose šalyse tuomet, kai pasaulyje didėja terorizmo grėsmė; todėl pabrėžia, kad, siekiant apsaugoti terorizmo aukas, reikia nedelsiant sukurti saugią aplinką tokioms organizacijoms; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia lemiamą moterų ir moterų teisių organizacijų vaidmenį siekiant socialinės pažangos, įskaitant judėjimus, kuriems vadovauja jaunimas; ragina ES aktyviai atkreipti dėmesį į būtinybę remti moterų įgalėjimą ir sukurti saugią ir palankią aplinką moterų PVO ir moterų teisių gynėjams ir šalinti konkrečias represijų dėl lyties formas, visų pirma nuo konfliktų nukentėjusiuose regionuose; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad svarbu aktyviai prisidėti siekiant remti su moterų teisėmis susijusią politiką ir veiksmus, be kita ko, lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių srityje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pakartoja, kad labai svarbu ES vystymosi politikoje įtvirtinti teisėmis grindžiamą požiūrį, siekiant integruoti žmogaus teisių ir teisinės valstybės principus į ES veiksmus vystymosi srityje, ir suderinti veiksmus žmogaus teisių ir vystomojo bendradarbiavimo srityse; |
| --- | --- |

32.

| 33. | primena regioninio bendradarbiavimo svarbą siekiant stiprinti pilietinei visuomenei palankią aplinką; ragina besivystančias šalis skatinti dialogą ir geriausios praktikos pavyzdžius pilietinės visuomenės apsaugos ir įtraukties klausimu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | palankiai vertina ES konkrečioms šalims skirtas bendradarbiavimo su pilietine visuomene veiksmų gaires kaip veiksmingą priemonę ir kaip galimą naują ES bendradarbiavimo su pilietine visuomene sistemą; mano, jog itin svarbu, kad PVO dalyvautų ne tik konsultacijų, vykdomų siekiant parengti veiksmų gaires, procese, bet ir šių gairių įgyvendinimo, stebėsenos ir peržiūros procesuose; |
| --- | --- |

34.

| 35. | įsipareigoja kasmet ir išsamiai konsultuojantis su atitinkamais institucijų ir NVO atstovais parengti valstybių, kuriose pilietinės visuomenės erdvei gresia didžiausias pavojus, sąrašą; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę į Užsienio reikalų tarybos darbotvarkę reguliariai įtraukti diskusijas, kuriose būtų aptariamos ES pastangos, dedamos siekiant, kad būtų išlaisvinti žmogaus teisių gynėjai, pagalbos darbuotojai, žurnalistai, politiniai veikėjai, asmenys, įkalinti dėl jų religinių ar moralinių įsitikinimų, ir kiti asmenys, įkalinti dėl pilietinės visuomenės erdvės mažėjimo, ir su tuo susijusius tolesnius veiksmus; |
| --- | --- |

36.

| 37. | palankiai vertina tai, kad ES delegacijose įsteigti ryšių žmogaus teisių ir pilietinės visuomenės klausimais punktai, kad būtų galima pagerinti bendradarbiavimą su vietos pilietine visuomene, visų pirma, teikti paramą pažeidžiamoms ir marginalizuotoms grupėms ir atskiriems asmenims; ragina ES delegacijas sistemingai didinti nacionalinių parlamentų narių, vyriausybių ir vietos valdžios institucijų pareigūnų informuotumą apie mažėjančią pilietinės visuomenės erdvę ir aktyvistų apsaugą ir toliau bendradarbiauti su PVO ES lėšų programavimo ciklo metu ir vėliau vykdant jų stebėseną, net jei dvišalis bendradarbiavimas yra palaipsniui nutraukiamas; be to, ragina ES delegacijas reguliariai ir skaidriai teikti pilietinei visuomenei informaciją apie lėšas ir finansavimo galimybes; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina ES ir jos valstybes nares sistemingai įtraukti mažėjančios pilietinės erdvės aspektą į savo dvišalius santykius ir pasinaudoti visomis turimomis priemonėmis, be kita ko, vystymosi ir prekybos priemonėmis, siekiant užtikrinti, kad šalys partnerės laikytųsi savo įsipareigojimo apsaugoti ir užtikrinti žmogaus teises; ragina ES atidžiai stebėti pilietinės visuomenės veikėjų dalyvavimą šalyse partnerėse ir primygtinai raginti vyriausybes panaikinti visus įstatymus, kuriais pažeidžiamos teisės į susirinkimų ir asociacijų laisvę; šiuo požiūriu mano, kad ES, teikdama paramą biudžetui, turėtų pradėti taikyti teigiamų rezultatų sąlygas bet kokio pilietinės erdvės apribojimo atžvilgiu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia, kad Vakarų pilietinė visuomenė turėtų remti NVO steigimą ir stiprinimą ir perduoti praktinę patirtį, siekiant padėti šioms organizacijoms prisidėti prie savo šalių vystymosi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | primygtinai ragina užtikrinti ES išorės finansavimo priemonių, kuriomis remiama pilietinė visuomenė, sąveiką ir ragina, kad būtų parengta išsami viso ES pilietinei visuomenei teikiamo finansavimo šalių lygmeniu analizė, kad būtų galima išvengti dubliavimosi ir sutapimų ir taip būtų padedama nustatyti galimus finansavimo poreikius ir spragas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina ES patvirtinti gaires dėl partnerystės su bažnyčiomis ir religinėmis organizacijomis bei religiniais lyderiais vystomojo bendradarbiavimo srityje, grindžiamas tarptautinių organizacijų ir programų (pvz., UNICEF, Pasaulio banko, Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) arba JT vystymosi programos) patirtimi ir ES valstybėse narėse ir užsienyje sukauptais geros praktikos pavyzdžiais; |
| --- | --- |

41.

| 42. | itin rekomenduoja užtikrinti geresnę PVO atstovų apsaugą trečiosiose šalyse, kad būtų sprendžiama bet kokio į juos nukreipto galimo priešiškumo problema; |
| --- | --- |

42.

| 43. | palankiai vertina tai, kad pagal daugelį ES finansavimo priemonių, susijusių su vystomuoju bendradarbiavimu, numatytas didesnis lankstumas, todėl, be kita ko, sudarytos lengvesnės dotacijų pareiškėjų registracijos sąlygos ir, jei reikia, užtikrinamas paramos gavėjų konfidencialumas; vis dėlto mano, kad galima padaryti daugiau siekiant užtikrinti tinkamiausią ir tikslingiausią atsaką reaguojant į konkrečią šalies padėtį, pvz., be kita ko, teikti daugiau išankstinės informacijos apie būsimus kvietimus teikti pasiūlymus, daugiau finansavimo galimybių, daugiau nuolatinės naujausios informacijos apie veiksmų gaires, skelbti veiksmų gaires viešai, derinti ir paprastinti finansavimo sąlygas, taip pat remti PVO joms vykdant administracines procedūras; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina Komisiją į vystomojo bendradarbiavimo priemonės 2018–2020 m. orientacinę daugiametę programą įtraukti bendrą teminį kvietimą teikti pasiūlymus, konkrečiai skirtus mažėjančios pilietinės visuomenės erdvės problemai spręsti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | prašo Komisijos EDŽTRP numatyti daugiau lėšų siekiant spręsti su mažėjančia erdve ir žmogaus teisių gynėjų padėtimi susijusius klausimus; apgailestauja dėl to, kad metinės kai kurioms šalims skiriamos sumos yra nepaprastai mažos; prašo Komisijos nustatyti naujas aktyvios veiklos formas, kurios būtų finansuojamos EDŽTRP lėšomis, laikantis visapusiško požiūrio į PVO, ir toliau siekti, kad būtų pradėta taikyti lankstesnė ir supaprastinta procedūra EDŽTRP finansavimui gauti, ypač jaunimui, įskaitant didesnes išimtis toms PVO, kurioms kyla ypač didelė grėsmė, ir paramą neregistruotoms grupėms, kurias ilgainiui turėtų pripažinti valdžios institucijos; mano, kad daugiau dėmesio turėtų būti skiriama vietos grupių ir veikėjų paramai, nes žmogaus teisių srities problemos dažnai yra realesnės ir opesnės vietos lygmeniu; pabrėžia EDŽTRP svarbą suteikiant skubią tiesioginę finansinę ir materialinę paramą pavojuje atsidūrusiems žmogaus teisių gynėjams ir neatidėliotinos pagalbos fondo, kuriuo pasinaudodamos ES delegacijos gali suteikti jiems tiesiogines ad hoc dotacijas, svarbą; pripažįsta tarptautinių ir nacionalinių pilietinės visuomenės veikėjų koalicijų ar konsorciumų, palengvinančių vietos NVO darbą ir apsaugančių jį nuo represinių priemonių, svarbą; ragina Komisiją, EIVT ir valstybes nares skatinti veiksmingą bendrą ES gairių dėl žmogaus teisių gynėjų įgyvendinimą visose trečiosiose šalyse, kuriose pilietinei visuomenei gresia pavojus, ir patvirtinti vietos strategijas, kad būtų užtikrintas visapusiškas jų veikimas; |
| --- | --- |

45.

| 46. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

(2)  Tarybos dokumentas 10715/16.

(3)  Tarybos dokumentas 10897/15.

(4)  OL L 77, 2014 3 15, p. 44.

(5)  OL L 77, 2014 3 15, p. 1.

(6)  OL L 58, 2015 3 3, p. 17.

(7)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

(8)  C(2014)4865 final.

(9)  A/HRC/32/L.29.

(10)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0405.

(11)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0371.

(12)  http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201203/ 20120329ATT42170/20120329ATT42170EN.pdf

(13)  A/HRC/32/20.

(14)  http://www3.weforum.org/docs/GRR17_Report_web.pdf

(15)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0026.

(16)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0437.

(17)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0246.

(18)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0224.

(19)  OL C 208, 2016 6 10, p. 25.

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/29 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/29

---

P8_TA(2017)0366

Kova su kibernetiniais nusikaltimais

2017 m. spalio 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kovos su kibernetiniais nusikaltimais (2017/2068(INI))

(2018/C 346/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2, 3 ir 6 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2, 3 ir 6 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 16, 67, 70, 72, 73, 75, 82, 83, 84, 85, 87 ir 88 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 16, 67, 70, 72, 73, 75, 82, 83, 84, 85, 87 ir 88 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 1, 7, 8, 11, 16, 17, 21, 24, 41, 47, 48, 49, 50 ir 52 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 1, 7, 8, 11, 16, 17, 21, 24, 41, 47, 48, 49, 50 ir 52 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. Niujorke priimtą JT vaiko teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. Niujorke priimtą JT vaiko teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. gegužės 25 d. Niujorke priimtą Vaiko teisių konvencijos fakultatyvinį protokolą dėl vaikų pardavimo, vaikų prostitucijos ir vaikų pornografijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. gegužės 25 d. Niujorke priimtą Vaiko teisių konvencijos fakultatyvinį protokolą dėl vaikų pardavimo, vaikų prostitucijos ir vaikų pornografijos,

| — | atsižvelgdamas į per 1-ąjį Pasaulinį kovos su vaikų seksualiniu išnaudojimu komerciniais tikslais kongresą priimtą Stokholmo deklaraciją ir veiksmų darbotvarkę, per 2-ąjį Pasaulinį kovos su vaikų seksualiniu išnaudojimu komerciniais tikslais kongresą priimtą Jokohamos visuotinį įsipareigojimą ir per 2-ojo Pasaulinio kovos su vaikų seksualiniu išnaudojimu komerciniais tikslais kongreso parengiamąją konferenciją priimtą Budapešto įsipareigojimą ir veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per 1-ąjį Pasaulinį kovos su vaikų seksualiniu išnaudojimu komerciniais tikslais kongresą priimtą Stokholmo deklaraciją ir veiksmų darbotvarkę, per 2-ąjį Pasaulinį kovos su vaikų seksualiniu išnaudojimu komerciniais tikslais kongresą priimtą Jokohamos visuotinį įsipareigojimą ir per 2-ojo Pasaulinio kovos su vaikų seksualiniu išnaudojimu komerciniais tikslais kongreso parengiamąją konferenciją priimtą Budapešto įsipareigojimą ir veiksmų planą,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 25 d. Europos Tarybos konvenciją dėl vaikų apsaugos nuo seksualinio išnaudojimo ir seksualinės prievartos prieš juos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 25 d. Europos Tarybos konvenciją dėl vaikų apsaugos nuo seksualinio išnaudojimo ir seksualinės prievartos prieš juos,

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 20 d. rezoliuciją dėl vaikų apsaugos skaitmeniniame pasaulyje (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 20 d. rezoliuciją dėl vaikų apsaugos skaitmeniniame pasaulyje (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl seksualinės prievartos prieš vaikus internete (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl seksualinės prievartos prieš vaikus internete (2),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. gegužės 28 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2001/413/TVR, skirtą kovai su sukčiavimu negrynosiomis mokėjimo priemonėmis ir jų klastojimu (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. gegužės 28 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2001/413/TVR, skirtą kovai su sukčiavimu negrynosiomis mokėjimo priemonėmis ir jų klastojimu (3),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 23 d. Budapešto konvenciją dėl elektroninių nusikaltimų (4) ir jos papildomą protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 23 d. Budapešto konvenciją dėl elektroninių nusikaltimų (4) ir jos papildomą protokolą,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Taryb os reglamentą (EB) Nr. 460/2004, įsteigiantį Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūrą (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Taryb os reglamentą (EB) Nr. 460/2004, įsteigiantį Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūrą (5),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos direktyvą 2008/114/EB dėl Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektų nustatymo ir priskyrimo jiems bei būtinybės gerinti jų apsaugą vertinimo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos direktyvą 2008/114/EB dėl Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektų nustatymo ir priskyrimo jiems bei būtinybės gerinti jų apsaugą vertinimo (6),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (7),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/93/ES dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2004/68/TVR (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/93/ES dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2004/68/TVR (8),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 7 d. Komisijos ir Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos Sąjungos kibernetinio saugumo strategija. Atvira, saugi ir patikima kibernetinė erdvė“ (JOIN(2013)0001), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 7 d. Komisijos ir Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos Sąjungos kibernetinio saugumo strategija. Atvira, saugi ir patikima kibernetinė erdvė“ (JOIN(2013)0001),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. rugpjūčio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/40/ES dėl atakų prieš informacines sistemas, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2005/222/TVR (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. rugpjūčio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/40/ES dėl atakų prieš informacines sistemas, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2005/222/TVR (9),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/41/ES dėl Europos tyrimo orderio baudžiamosiose bylose (10) (ETO direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/41/ES dėl Europos tyrimo orderio baudžiamosiose bylose (10) (ETO direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 8 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) sprendimą (11), kuriuo Duomenų saugojimo direktyva pripažinta negaliojančia, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 8 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) sprendimą (11), kuriuo Duomenų saugojimo direktyva pripažinta negaliojančia,

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją „Europos Sąjungos kibernetinio saugumo strategija: atvira, saugi ir patikima kibernetinė erdvė“ (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją „Europos Sąjungos kibernetinio saugumo strategija: atvira, saugi ir patikima kibernetinė erdvė“ (12),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 6 d. Komisijos komunikatą „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija“ (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 6 d. Komisijos komunikatą „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija“ (COM(2015)0192),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 28 d. Komisijos komunikatą „Europos saugumo darbotvarkė“ (COM(2015)0185) ir į vėlesnes pažangos imantis tolesnių veiksmų ataskaitas „Kuriant tikrą ir veiksmingą saugumo sąjungą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 28 d. Komisijos komunikatą „Europos saugumo darbotvarkė“ (COM(2015)0185) ir į vėlesnes pažangos imantis tolesnių veiksmų ataskaitas „Kuriant tikrą ir veiksmingą saugumo sąjungą“,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 7–8 d. Amsterdame vykusios konferencijos jurisdikcijos kibernetinėje erdvėje klausimais ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 7–8 d. Amsterdame vykusios konferencijos jurisdikcijos kibernetinėje erdvėje klausimais ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (13),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/680 dėl fizinių asmenų apsaugos kompetentingoms institucijoms tvarkant asmens duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas arba bausmių vykdymo tikslais ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, ir kuria panaikinamas Tarybos pamatinis sprendimas 2008/977/TVR (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/680 dėl fizinių asmenų apsaugos kompetentingoms institucijoms tvarkant asmens duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas arba bausmių vykdymo tikslais ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, ir kuria panaikinamas Tarybos pamatinis sprendimas 2008/977/TVR (14),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/794 dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo) (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/794 dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo) (15),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2016 m. liepos 5 d. sprendimą dėl Komisijos atstovaujamos Europos Sąjungos ir suinteresuotosios šalies organizacijos sutartinio susitarimo dėl viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės, siekiant atlikti pramoninius tyrimus kibernetinio saugumo srityje ir vystyti inovacijas, pasirašymo (C(2016)4400), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2016 m. liepos 5 d. sprendimą dėl Komisijos atstovaujamos Europos Sąjungos ir suinteresuotosios šalies organizacijos sutartinio susitarimo dėl viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės, siekiant atlikti pramoninius tyrimus kibernetinio saugumo srityje ir vystyti inovacijas, pasirašymo (C(2016)4400),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 6 d. Komisijos ir Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Bendra kovos su mišriomis grėsmėmis sistema. Europos Sąjungos atsakas“ (JOIN(2016)0018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 6 d. Komisijos ir Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Bendra kovos su mišriomis grėsmėmis sistema. Europos Sąjungos atsakas“ (JOIN(2016)0018),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos strategija dėl vaikams geresnio interneto“ (COM(2012)0196) ir 2016 m. birželio 6 d. Komisijos ataskaitą „Daugiametės internetu ir kitomis ryšių technologijomis besinaudojančių vaikų apsaugos ES programos („Saugesnis internetas“) galutinis vertinimas“ (COM(2016)0364), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos strategija dėl vaikams geresnio interneto“ (COM(2012)0196) ir 2016 m. birželio 6 d. Komisijos ataskaitą „Daugiametės internetu ir kitomis ryšių technologijomis besinaudojančių vaikų apsaugos ES programos („Saugesnis internetas“) galutinis vertinimas“ (COM(2016)0364),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 20 d. Europolo ir ENISA bendrą pareiškimą dėl teisėto baudžiamojo tyrimo atsižvelgiant į duomenų apsaugą XXI amžiuje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 20 d. Europolo ir ENISA bendrą pareiškimą dėl teisėto baudžiamojo tyrimo atsižvelgiant į duomenų apsaugą XXI amžiuje,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 9 d. Tarybos išvadas dėl Europos teisminio kovos su kibernetiniais nusikaltimais tinklo sukūrimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 9 d. Tarybos išvadas dėl Europos teisminio kovos su kibernetiniais nusikaltimais tinklo sukūrimo,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/1148 dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/1148 dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti (16),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio mėn. parengtą ENISA nuomonę dėl šifravimo „Patikimas šifravimas apsaugo mūsų skaitmeninę tapatybę“ (angl. „Strong Encryption Safeguards our Digital Identity“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio mėn. parengtą ENISA nuomonę dėl šifravimo „Patikimas šifravimas apsaugo mūsų skaitmeninę tapatybę“ (angl. „Strong Encryption Safeguards our Digital Identity“),

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Konvencijos dėl elektroninių nusikaltimų komiteto (T-CY) grupės debesijos įrodymų klausimais 2016 m. rugsėjo 16 d. galutinę ataskaitą „Baudžiamosios justicijos prieiga prie debesijos elektroninių įrodymų. Rekomendacijos, ką būtų galima apsvarstyti T-CY“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Konvencijos dėl elektroninių nusikaltimų komiteto (T-CY) grupės debesijos įrodymų klausimais 2016 m. rugsėjo 16 d. galutinę ataskaitą „Baudžiamosios justicijos prieiga prie debesijos elektroninių įrodymų. Rekomendacijos, ką būtų galima apsvarstyti T-CY“,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinės darbo grupės elektroninių nusikaltimų klausimais (J-CAT) veiklą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinės darbo grupės elektroninių nusikaltimų klausimais (J-CAT) veiklą,

| — | atsižvelgdamas į Europolo 2017 m. vasario 28 d. sunkaus ir organizuoto nusikalstamumo grėsmės vertinimą ir 2016 m. rugsėjo 28 d. organizuoto nusikalstamumo internete grėsmės vertinimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europolo 2017 m. vasario 28 d. sunkaus ir organizuoto nusikalstamumo grėsmės vertinimą ir 2016 m. rugsėjo 28 d. organizuoto nusikalstamumo internete grėsmės vertinimą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 21 d. ESTT sprendimą byloje C-203/15 (sprendimas TELE2) (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 21 d. ESTT sprendimą byloje C-203/15 (sprendimas TELE2) (17),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/541 dėl kovos su terorizmu, pakeičiančią Tarybos pamatinį sprendimą 2002/475/TVR ir iš dalies keičiančią Tarybos sprendimą 2005/671/TVR (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/541 dėl kovos su terorizmu, pakeičiančią Tarybos pamatinį sprendimą 2002/475/TVR ir iš dalies keičiančią Tarybos sprendimą 2005/671/TVR (18),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonę (A8-0272/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonę (A8-0272/2017),

| A. | kadangi kibernetiniai nusikaltimai daro vis didesnę socialinę ir ekonominę žalą ir dėl to kenčia asmenų pagrindinės teisės, kyla grėsmė teisinės valstybės principams kibernetinėje erdvėje bei pavojus demokratinių visuomenių stabilumui; |
| --- | --- |

A.

kadangi kibernetiniai nusikaltimai daro vis didesnę socialinę ir ekonominę žalą ir dėl to kenčia asmenų pagrindinės teisės, kyla grėsmė teisinės valstybės principams kibernetinėje erdvėje bei pavojus demokratinių visuomenių stabilumui;

| B. | kadangi kibernetiniai nusikaltimai valstybėse narėse tampa vis didesne problema; |
| --- | --- |

B.

kadangi kibernetiniai nusikaltimai valstybėse narėse tampa vis didesne problema;

| C. | kadangi 2016 m. organizuoto nusikalstamumo internete grėsmės vertinime atskleidžiama, kad kibernetiniai nusikaltimai tampa vis intensyvesni, sudėtingesni ir stambesnio masto, kad kibernetinių nusikaltimų, apie kuriuos sužinoma, mastas kai kuriose ES valstybėse viršija tradicinių nusikaltimų mastą, kad jie plinta į kitas nusikaltimų sritis, pvz., prekybą žmonėmis, kad vis dažniau naudojamasi šifravimo ir anoniminimo priemonėmis nusikalstamais tikslais ir kad išpuoliai naudojant išpirkos reikalaujančią programinę įrangą savo skaičiumi pranoksta grėsmes, keliamas tokios tradicinės kenkimo programinės įrangos kaip Trojos arkliai; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2016 m. organizuoto nusikalstamumo internete grėsmės vertinime atskleidžiama, kad kibernetiniai nusikaltimai tampa vis intensyvesni, sudėtingesni ir stambesnio masto, kad kibernetinių nusikaltimų, apie kuriuos sužinoma, mastas kai kuriose ES valstybėse viršija tradicinių nusikaltimų mastą, kad jie plinta į kitas nusikaltimų sritis, pvz., prekybą žmonėmis, kad vis dažniau naudojamasi šifravimo ir anoniminimo priemonėmis nusikalstamais tikslais ir kad išpuoliai naudojant išpirkos reikalaujančią programinę įrangą savo skaičiumi pranoksta grėsmes, keliamas tokios tradicinės kenkimo programinės įrangos kaip Trojos arkliai;

| D. | kadangi 2016 m., palyginti su 2015 m., išpuolių prieš Komisijos serverius skaičius išaugo 20 proc.; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2016 m., palyginti su 2015 m., išpuolių prieš Komisijos serverius skaičius išaugo 20 proc.;

| E. | kadangi kompiuterių pažeidžiamumą išpuoliams lemia specifinis informacinių technologijų plėtojimo pobūdis per daugelį metų, internetinio verslo augimo tempas ir vyriausybės veiksmų nebuvimas; |
| --- | --- |

E.

kadangi kompiuterių pažeidžiamumą išpuoliams lemia specifinis informacinių technologijų plėtojimo pobūdis per daugelį metų, internetinio verslo augimo tempas ir vyriausybės veiksmų nebuvimas;

| F. | kadangi vis labiau auga kompiuterinio reketo, išnuomotų botnetų naudojimo ir įsilaužimų bei pavogtų skaitmeninių prekių juodoji rinka; |
| --- | --- |

F.

kadangi vis labiau auga kompiuterinio reketo, išnuomotų botnetų naudojimo ir įsilaužimų bei pavogtų skaitmeninių prekių juodoji rinka;

| G. | kadangi esminis kibernetinių išpuolių elementas ir toliau yra kenkimo programinė įranga, kaip antai banko Trojos arkliai, tačiau taip pat dažnėja ir vis didesnį poveikį turi išpuoliai prieš pramonines kontrolės sistemas ir tinklus, siekiant sunaikinti ypatingos svarbos infrastruktūros objektus bei ekonomines struktūras ir destabilizuoti visuomenes, tokie kaip 2017 m. gegužės mėn. surengtas išpuolis naudojant išpirkos reikalaujančią programinę įrangą „WannaCry“, taigi jie kelia vis didesnę grėsmę saugumo, gynybos ir kitiems svarbiems sektoriams; kadangi dauguma tarptautinės teisėsaugos duomenų prašymų susiję su sukčiavimu ir finansiniais nusikaltimais, o po jų eina smurtiniai ir sunkūs nusikaltimai; |
| --- | --- |

G.

kadangi esminis kibernetinių išpuolių elementas ir toliau yra kenkimo programinė įranga, kaip antai banko Trojos arkliai, tačiau taip pat dažnėja ir vis didesnį poveikį turi išpuoliai prieš pramonines kontrolės sistemas ir tinklus, siekiant sunaikinti ypatingos svarbos infrastruktūros objektus bei ekonomines struktūras ir destabilizuoti visuomenes, tokie kaip 2017 m. gegužės mėn. surengtas išpuolis naudojant išpirkos reikalaujančią programinę įrangą „WannaCry“, taigi jie kelia vis didesnę grėsmę saugumo, gynybos ir kitiems svarbiems sektoriams; kadangi dauguma tarptautinės teisėsaugos duomenų prašymų susiję su sukčiavimu ir finansiniais nusikaltimais, o po jų eina smurtiniai ir sunkūs nusikaltimai;

| H. | kadangi nuolatinis žmonių, vietų ir daiktų tarpusavio sąsajų didėjimas turi daug privalumų, bet dėl jo didėja kibernetinių nusikaltimų pavojus, kadangi prie daiktų interneto prijungti prietaisai, įskaitant pažangiuosius elektros tinklus, prie interneto prijungtus šaldytuvus, automobilius, medicinos prietaisus ir pagalbines priemones, dažnai nėra taip gerai apsaugoti kaip tradiciniai internetiniai prietaisai, o kartais yra iš viso neapsaugoti, taigi jie tampa idealiu kibernetinių nusikaltėlių taikiniu, ypač todėl, kad prie interneto prijungtų prietaisų saugumo atnaujinimas dažnai yra fragmentiškas, o kartais apskritai nevykdomas; kadangi įsilaužus į daiktų interneto prietaisus, kurie turi arba gali valdyti fizinius vykdiklius, gali kilti konkretus pavojus žmonių gyvybei; |
| --- | --- |

H.

kadangi nuolatinis žmonių, vietų ir daiktų tarpusavio sąsajų didėjimas turi daug privalumų, bet dėl jo didėja kibernetinių nusikaltimų pavojus, kadangi prie daiktų interneto prijungti prietaisai, įskaitant pažangiuosius elektros tinklus, prie interneto prijungtus šaldytuvus, automobilius, medicinos prietaisus ir pagalbines priemones, dažnai nėra taip gerai apsaugoti kaip tradiciniai internetiniai prietaisai, o kartais yra iš viso neapsaugoti, taigi jie tampa idealiu kibernetinių nusikaltėlių taikiniu, ypač todėl, kad prie interneto prijungtų prietaisų saugumo atnaujinimas dažnai yra fragmentiškas, o kartais apskritai nevykdomas; kadangi įsilaužus į daiktų interneto prietaisus, kurie turi arba gali valdyti fizinius vykdiklius, gali kilti konkretus pavojus žmonių gyvybei;

| I. | kadangi veiksminga teisinė sistema, skirta duomenų apsaugai, yra itin svarbi siekiant padidinti pasitikėjimą internetiniu pasauliu, kad vartotojams ir įmonėms būtų sudarytos sąlygos naudotis visais bendrosios skaitmeninės rinkos privalumais ir spręsti kibernetinių nusikaltimų problemą; |
| --- | --- |

I.

kadangi veiksminga teisinė sistema, skirta duomenų apsaugai, yra itin svarbi siekiant padidinti pasitikėjimą internetiniu pasauliu, kad vartotojams ir įmonėms būtų sudarytos sąlygos naudotis visais bendrosios skaitmeninės rinkos privalumais ir spręsti kibernetinių nusikaltimų problemą;

| J. | kadangi įmonės vienos negali susidoroti su uždaviniu sukurti saugesnį tarpusavyje susijusį pasaulį ir valstybinės institucijos turėtų prisidėti užtikrinant kibernetinį saugumą taikydamos reglamentavimo priemones ir teikdamos paskatas, kuriomis būtų skatinamas saugesnis naudotojų elgesys; |
| --- | --- |

J.

kadangi įmonės vienos negali susidoroti su uždaviniu sukurti saugesnį tarpusavyje susijusį pasaulį ir valstybinės institucijos turėtų prisidėti užtikrinant kibernetinį saugumą taikydamos reglamentavimo priemones ir teikdamos paskatas, kuriomis būtų skatinamas saugesnis naudotojų elgesys;

| K. | kadangi vis labiau išsitrina ribos, skiriančios kibernetinius nusikaltimus, kibernetinį šnipinėjimą, kibernetinį karą, kibernetinį sabotažą ir kibernetinį terorizmą; kadangi kibernetiniai nusikaltimai gali būti nukreipti prieš asmenis, viešuosius ar privačiuosius subjektus ir apimti įvairiausius nusikaltimus, įskaitant privatumo pažeidimus, seksualinę prievartą prieš vaikus internete, viešą smurto ir neapykantos kurstymą, sabotažą, šnipinėjimą, finansinius nusikaltimus ir sukčiavimą, kaip antai sukčiavimas atliekant mokėjimą, vagystes ir tapatybės vagystes bei neteisėtą brovimąsi į sistemas; |
| --- | --- |

K.

kadangi vis labiau išsitrina ribos, skiriančios kibernetinius nusikaltimus, kibernetinį šnipinėjimą, kibernetinį karą, kibernetinį sabotažą ir kibernetinį terorizmą; kadangi kibernetiniai nusikaltimai gali būti nukreipti prieš asmenis, viešuosius ar privačiuosius subjektus ir apimti įvairiausius nusikaltimus, įskaitant privatumo pažeidimus, seksualinę prievartą prieš vaikus internete, viešą smurto ir neapykantos kurstymą, sabotažą, šnipinėjimą, finansinius nusikaltimus ir sukčiavimą, kaip antai sukčiavimas atliekant mokėjimą, vagystes ir tapatybės vagystes bei neteisėtą brovimąsi į sistemas;

| L. | kadangi Pasaulio ekonomikos forumo 2017 m. pranešime dėl visuotinių grėsmių didelio masto duomenų klastojimo ir vagystės incidentai pateikiami kaip viena iš penkių didžiausių tikėtinų visuotinių grėsmių; |
| --- | --- |

L.

kadangi Pasaulio ekonomikos forumo 2017 m. pranešime dėl visuotinių grėsmių didelio masto duomenų klastojimo ir vagystės incidentai pateikiami kaip viena iš penkių didžiausių tikėtinų visuotinių grėsmių;

| M. | kadangi kaltinimai dėl kibernetinių nusikaltimų neretai taip ir nepateikiami ir už juos nenubaudžiama; kadangi apie juos vis dar retai pranešama, ilgi susekimo laikotarpiai kibernetiniams nusikaltėliams suteikia galimybę rasti įvairiausių prieigos / pasitraukimo ar slapstymosi būdų, prieiga prie elektroninių įrodymų yra sudėtinga, kyla problemų mėginant jų gauti ir dėl jų priimtinumo teisme, taip pat esama sudėtingų procedūrų ir jurisdikcinių iššūkių, susijusių su tarpvalstybiniu kibernetinių nusikaltimų pobūdžiu; |
| --- | --- |

M.

kadangi kaltinimai dėl kibernetinių nusikaltimų neretai taip ir nepateikiami ir už juos nenubaudžiama; kadangi apie juos vis dar retai pranešama, ilgi susekimo laikotarpiai kibernetiniams nusikaltėliams suteikia galimybę rasti įvairiausių prieigos / pasitraukimo ar slapstymosi būdų, prieiga prie elektroninių įrodymų yra sudėtinga, kyla problemų mėginant jų gauti ir dėl jų priimtinumo teisme, taip pat esama sudėtingų procedūrų ir jurisdikcinių iššūkių, susijusių su tarpvalstybiniu kibernetinių nusikaltimų pobūdžiu;

| N. | kadangi Taryba savo 2016 m. birželio mėn. paskelbtose išvadose pabrėžė, kad, atsižvelgiant į tarpvalstybinį kibernetinių nusikaltimų pobūdį ir bendras kibernetinio saugumo grėsmes, su kuriomis susiduria ES, itin svarbus glaudesnis policijos, teisminių institucijų ir kovos su kibernetiniais nusikaltimais ekspertų bendradarbiavimas ir keitimasis informacija, kad būtų galima vykdyti veiksmingus tyrimus kibernetinėje erdvėje ir gauti elektroninių įrodymų; |
| --- | --- |

N.

kadangi Taryba savo 2016 m. birželio mėn. paskelbtose išvadose pabrėžė, kad, atsižvelgiant į tarpvalstybinį kibernetinių nusikaltimų pobūdį ir bendras kibernetinio saugumo grėsmes, su kuriomis susiduria ES, itin svarbus glaudesnis policijos, teisminių institucijų ir kovos su kibernetiniais nusikaltimais ekspertų bendradarbiavimas ir keitimasis informacija, kad būtų galima vykdyti veiksmingus tyrimus kibernetinėje erdvėje ir gauti elektroninių įrodymų;

| O. | kadangi ESTT 2014 m. balandžio 8 d. sprendimu pripažinus negaliojančia Duomenų saugojimo direktyvą, taip pat uždraudus bendrą, nediferencijuotą ir netikslinį duomenų saugojimą, kaip patvirtinta 2016 m. gruodžio 21 d. ESTT sprendimu TELE2, buvo griežtai apribotas didelio kiekio telekomunikacijų duomenų tvarkymas ir kompetentingų institucijų prieiga prie šių duomenų; |
| --- | --- |

O.

kadangi ESTT 2014 m. balandžio 8 d. sprendimu pripažinus negaliojančia Duomenų saugojimo direktyvą, taip pat uždraudus bendrą, nediferencijuotą ir netikslinį duomenų saugojimą, kaip patvirtinta 2016 m. gruodžio 21 d. ESTT sprendimu TELE2, buvo griežtai apribotas didelio kiekio telekomunikacijų duomenų tvarkymas ir kompetentingų institucijų prieiga prie šių duomenų;

| P. | kadangi ESTT sprendime Maximillian Schrems (19) pabrėžiama, kad masinis sekimas yra pagrindinių teisių pažeidimas; |
| --- | --- |

P.

kadangi ESTT sprendime Maximillian Schrems (19) pabrėžiama, kad masinis sekimas yra pagrindinių teisių pažeidimas;

| Q. | kadangi kovojant su kibernetiniais nusikaltimais būtina paisyti tų pačių procesinių ir materialinių garantijų bei pagrindinių teisių, visų pirma susijusių su duomenų apsauga ir žodžio laisve, kaip ir kovojant su bet kurios kitos srities nusikaltimais; |
| --- | --- |

Q.

kadangi kovojant su kibernetiniais nusikaltimais būtina paisyti tų pačių procesinių ir materialinių garantijų bei pagrindinių teisių, visų pirma susijusių su duomenų apsauga ir žodžio laisve, kaip ir kovojant su bet kurios kitos srities nusikaltimais;

| R. | kadangi vaikai pradeda naudotis internetu vis jaunesni ir ypač didelė tikimybė, kad jie gali nukentėti nuo viliojimo internete ir kitokio pobūdžio seksualinio išnaudojimo internete (patyčių kibernetinėje erdvėje, seksualinės prievartos ir turto prievartavimo), netinkamo asmens duomenų naudojimo, taip pat pavojingų kampanijų, kuriomis skatinamas įvairaus pobūdžio savęs žalojimas, kaip antai „mėlynojo banginio“ atveju, todėl jiems būtina speciali apsauga; kadangi interneto nusikaltėliai savo aukas gali greičiau surasti ir vilioti naudodamiesi pokalbių svetainėmis, e. paštu, internetiniais žaidimais ir socialinių tinklų svetainėmis, o lygiarangių (angl. peer-to-peer, P2P) tinklai išlieka pagrindinės platformos siekiant gauti vaikų seksualinio išnaudojimo medžiagos, ją perduoti, saugoti bei ja dalintis ir susirasti naujų aukų likus nepastebėtiems; |
| --- | --- |

R.

kadangi vaikai pradeda naudotis internetu vis jaunesni ir ypač didelė tikimybė, kad jie gali nukentėti nuo viliojimo internete ir kitokio pobūdžio seksualinio išnaudojimo internete (patyčių kibernetinėje erdvėje, seksualinės prievartos ir turto prievartavimo), netinkamo asmens duomenų naudojimo, taip pat pavojingų kampanijų, kuriomis skatinamas įvairaus pobūdžio savęs žalojimas, kaip antai „mėlynojo banginio“ atveju, todėl jiems būtina speciali apsauga; kadangi interneto nusikaltėliai savo aukas gali greičiau surasti ir vilioti naudodamiesi pokalbių svetainėmis, e. paštu, internetiniais žaidimais ir socialinių tinklų svetainėmis, o lygiarangių (angl. peer-to-peer, P2P) tinklai išlieka pagrindinės platformos siekiant gauti vaikų seksualinio išnaudojimo medžiagos, ją perduoti, saugoti bei ja dalintis ir susirasti naujų aukų likus nepastebėtiems;

| S. | kadangi stiprėjančios seksualinės prievartos ir turto prievartavimo tendencijos dar nepakankamai ištirtos ir apie jas dar nesama paskelbta pakankamai informacijos, daugiausia dėl šių nusikaltimų, kurie priverčia aukas patirti gėdos ir kaltės jausmą, pobūdžio; |
| --- | --- |

S.

kadangi stiprėjančios seksualinės prievartos ir turto prievartavimo tendencijos dar nepakankamai ištirtos ir apie jas dar nesama paskelbta pakankamai informacijos, daugiausia dėl šių nusikaltimų, kurie priverčia aukas patirti gėdos ir kaltės jausmą, pobūdžio;

| T. | kadangi tiesioginė prievartos prieš vaikus transliacija internete vis dar laikoma didėjančia grėsme; tiesioginė prievartos prieš vaikus transliacija internete yra labai akivaizdžiai susijusi su komerciniu seksualinio vaikų išnaudojimo medžiagos platinimu; |
| --- | --- |

T.

kadangi tiesioginė prievartos prieš vaikus transliacija internete vis dar laikoma didėjančia grėsme; tiesioginė prievartos prieš vaikus transliacija internete yra labai akivaizdžiai susijusi su komerciniu seksualinio vaikų išnaudojimo medžiagos platinimu;

| U. | kadangi JK Nacionalinės nusikaltimų tyrimo agentūros atlikti naujausi tyrimai parodė, kad įsilaužimus vykdančius jaunesnius asmenis labiau motyvuoja ne pinigai: dažnai į kompiuterių tinklus jie įsibrauna siekdami padaryti įspūdį draugams arba mesti iššūkį politinei sistemai; |
| --- | --- |

U.

kadangi JK Nacionalinės nusikaltimų tyrimo agentūros atlikti naujausi tyrimai parodė, kad įsilaužimus vykdančius jaunesnius asmenis labiau motyvuoja ne pinigai: dažnai į kompiuterių tinklus jie įsibrauna siekdami padaryti įspūdį draugams arba mesti iššūkį politinei sistemai;

| V. | kadangi suvokimas apie kibernetinių nusikaltimų keliamą pavojų padidėjo, tačiau atsargumo priemonių, kuriomis naudotųsi individualūs naudotojai, viešosios institucijos ir įmonės, ir toliau visiškai nepakanka, visų pirma dėl žinių ir išteklių trūkumo; |
| --- | --- |

V.

kadangi suvokimas apie kibernetinių nusikaltimų keliamą pavojų padidėjo, tačiau atsargumo priemonių, kuriomis naudotųsi individualūs naudotojai, viešosios institucijos ir įmonės, ir toliau visiškai nepakanka, visų pirma dėl žinių ir išteklių trūkumo;

| W. | kadangi kova su kibernetiniais nusikaltimais ir neteisėta veikla internete neturėtų nustelbti teigiamų laisvos ir atviros kibernetinės erdvės aspektų, suteikiančių naujų galimybių dalintis žiniomis ir skatinti politinę ir socialinę įtrauktį pasauliniu mastu; |
| --- | --- |

W.

kadangi kova su kibernetiniais nusikaltimais ir neteisėta veikla internete neturėtų nustelbti teigiamų laisvos ir atviros kibernetinės erdvės aspektų, suteikiančių naujų galimybių dalintis žiniomis ir skatinti politinę ir socialinę įtrauktį pasauliniu mastu;

Bendrieji aspektai

| 1. | pabrėžia, kad nepaprastai padažnėję naudojimosi išpirkos reikalaujančia programine įranga, botnetais ir neleistino kompiuterių sistemų pažeidimo atvejai turi poveikio asmenų saugumui, jų duomenų prieinamumui ir vientisumui, taip pat privatumo ir pagrindinių teisių apsaugai bei ypatingos svarbos infrastruktūros objektų, įskaitant energijos ir elektros tiekimą bei finansines struktūras, pvz., biržas, bet jais neapsiribojant, vientisumui; atsižvelgdamas į tai, primena, kad kovai su kibernetiniais nusikaltimais suteiktas prioritetas pagal 2015 m. balandžio 28 d. Europos saugumo darbotvarkę; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad būtina susitarti dėl bendrų kibernetinių nusikaltimų, kibernetinio karo, kibernetinio saugumo, kibernetinio priekabiavimo ir kibernetinių išpuolių apibrėžčių, siekiant užtikrinti, kad ES institucijos ir ES valstybės narės turėtų bendrą teisinę apibrėžtį; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad kovojant su kibernetiniais nusikaltimais visų pirma turėtų būti siekiama apsaugoti ir stiprinti ypatingos svarbos infrastruktūros objektus ir kitus prie interneto prijungtus prietaisus, o ne vien tik vykdyti represines priemones; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pakartoja, jog svarbu, kad Europos lygmeniu būtų imamasi teisinių priemonių, siekiant suderinti pažeidimų, susijusių su išpuoliais prieš informacines sistemas ir seksualine prievarta prieš vaikus ir jų išnaudojimu internete, apibrėžtis ir įpareigoti valstybes nares sukurti sistemą statistiniams duomenims apie šiuos pažeidimus fiksuoti, rengti ir teikti, kad būtų galima veiksmingiau kovoti su šio pobūdžio su nusikaltimais; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primygtinai ragina valstybes nares, kurios dar nėra į savo nacionalinę teisę perkėlusios Direktyvos 2011/93/ES dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija, greitai ir tinkamai tai padaryti; ragina Komisiją griežtai stebėti ir užtikrinti, kad direktyva būtų visapusiškai ir veiksmingai įgyvendinama, laiku pranešti apie savo išvadas Parlamentui ir jo atsakingam komitetui ir tuo pat metu pakeisti Tarybos pamatinį sprendimą 2004/68/TVR; pabrėžia, kad Eurojustui ir Europolui turi būti suteikiami tinkami ištekliai, siekiant pagerinti aukų nustatymą, kovoti su organizuotais seksualinės prievartos vykdytojų tinklais ir paspartinti vaikų prievartos medžiagos internete ir ne internete nustatymą, analizę bei perdavimą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | apgailestauja dėl to, kad 80 proc. įmonių Europoje patyrė bent vieną kibernetinio saugumo incidentą ir kad kibernetiniai išpuoliai prieš įmones dažnai nesusekami arba apie juos nepranešama; primena, kad įvairiuose tyrimuose įvertinta, kad metinės kibernetinių nusikaltimų išlaidos yra reikšmingos pasaulio ekonomikos mastu; mano, kad pareiga atskleisti informaciją apie saugumo pažeidimus ir keistis informacija apie rizikos veiksnius, nustatyta Reglamente (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) ir Direktyvoje (ES) 2016/1148 dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti (Tinklų ir informacijos saugumo direktyva TIS direktyva)), padės spręsti šią problemą ir suteikiant paramą įmonėms, ypač MVĮ; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad nuolat kintantis kibernetinės grėsmės struktūros pobūdis yra rimtas teisinis ir technologinis iššūkis visoms suinteresuotosioms šalims; mano, kad naujų technologijų nereikia laikyti grėsme, ir pripažįsta, kad dėl šifravimo srityje pasiektos technologijų pažangos iš esmės pagerės mūsų informacinių sistemų saugumas, nes, be kita ko, galutiniai naudotojai galės geriau apsaugoti savo duomenis ir komunikaciją; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad vis dar yra žymių spragų užtikrinant saugią komunikaciją ir kad piktavaliai naudotojai, įskaitant teroristus ir vaikus seksualiai išnaudojančius nusikaltėlius, nedraugiškų užsienio valstybių arba ekstremistinių politinių ar religinių organizacijų remiamus programišius, siekdami nuslėpti savo nusikalstamas veikas ar tapatybę, gali naudotis tokiomis priemonėmis kaip daugiasluoksnis maršrutų parinktuvas ir paslėptų tinklų sistema, o tai sukelia rimtų sunkumų atliekant tyrimus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | yra labai susirūpinęs dėl neseniai įvykusių pasaulinio masto išpuolių naudojant išpirkos reikalaujančią programinę įrangą, nuo kurių nukentėjo dešimtys tūkstančių kompiuterių beveik 100 šalių ir daug organizacijų, tarp jų JK Nacionalinė sveikatos tarnyba (NHS), kuri buvo daugiausia dėmesio pritraukusi šio didelio išpuolio naudojant kenkimo programinę įrangą auka; pripažįsta, kad šioje situacijoje labai svarbų vaidmenį atlieka iniciatyva „No More Ransom“ (liet. „Daugiau jokių išpirkų“), kuri suteikia daugiau kaip 40 nemokamų dešifravimo priemonių, suteikiančių galimybę nuo užkodavimo programų nukentėjusiems vartotojams visame pasaulyje atkoduoti savo prietaisus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad paslėptų tinklų sistema ir daugiasluoksnis maršrutų parinktuvas tam tikrose šalyse suteikia laisvą erdvę žurnalistams, politinių kampanijų organizatoriams ir žmogaus teisių gynėjams nebūti susektiems represinių valstybės institucijų; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pažymi, kad nusikaltėlių ir teroristų tinklų galimybės naudotis kibernetinių nusikaltimų priemonėmis ir paslaugomis tebėra ribotos; vis dėlto pabrėžia, kad, atsižvelgiant į stiprėjančias terorizmo ir organizuoto nusikalstamumo sąsajas bei platų šaunamųjų ginklų ir sprogstamosios medžiagos pirmtakų pasirinkimą paslėptuose tinkluose, ši padėtis greičiausiai keisis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | griežtai smerkia bet kokį brovimąsi į sistemas, kurį vykdo arba kuriam vadovauja užsienio šalys arba jų agentai, siekdami sutrukdyti demokratiniam procesui kitoje šalyje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad tarpvalstybiniai prašymai dėl domenų blokavimo, turinio pašalinimo ir prieigos prie naudotojų duomenų kelia rimtą pavojų, į kurį reikia skubiai reaguoti, nes susijusi rizika labai didelė; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad tarptautinės žmogaus teisių sistemos, taikytinos internete ir ne internete – svarbus rodiklis pasaulio mastu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad kibernetinių išpuolių aukos galėtų visapusiškai naudotis visomis Direktyvoje 2012/29/ES įtvirtintomis teisėmis ir dėti daugiau pastangų siekiant identifikuoti aukas ir teikti aukoms reikalingas paslaugas, be kita ko, ir toliau remiant Europolo aukų identifikavimo darbo grupę; ragina valstybes nares, bendradarbiaujant su Europolu, skubiai sukurti susijusias platformas siekiant užtikrinti, kad visi interneto naudotojai žinotų, kaip kreiptis dėl pagalbos tuo atveju, kai jie tampa neteisėtos veiklos internete taikiniu; ragina Komisiją Direktyvos 2012/29/ES pagrindu parengti tyrimą dėl tarpvalstybinių kibernetinių nusikaltimų poveikio; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad 2014 m. Europolo organizuoto nusikalstamumo internete grėsmės vertinimas parodo, kad reikia veiksmingesnių ir efektyvesnių teisinių priemonių, atsižvelgiant į dabartinius savitarpio teisinės pagalbos sutarties (angl. MLAT) proceso apribojimus, be to, remia tolesnį teisės aktų derinimą visoje ES, kur tinkama; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad kibernetiniai nusikaltimai labai kenkia bendrosios skaitmeninės rinkos veikimui, nes mažėja pasitikėjimas skaitmeninių paslaugų teikėjais, daromas neigiamas poveikis tarpvalstybiniams sandoriams ir didelė žala skaitmeninių paslaugų vartotojų interesams; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad kibernetinio saugumo strategijos ir priemonės gali būti tinkamos ir veiksmingos tik tuomet, kai jos grindžiamos pagrindinėmis teisėmis ir laisvėmis, kaip įtvirtinta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ir pagrindinėmis ES vertybėmis; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad siekiant užkirsti kelią kibernetiniams nusikaltimams esama pagrįsto ir didelio poreikio apsaugoti asmenų tarpusavio komunikaciją ir asmenų komunikaciją su viešomis ir privačiomis organizacijomis; pabrėžia, kad šį poreikį patenkinti gali padėti stipri kriptografija; be to, pabrėžia, kad apribojus kriptografinių priemonių naudojimą arba sumažinus jų efektyvumą atsiras pažeidžiamumas, kuris gali būti panaudotas nusikalstamais tikslais, sumažės pasitikėjimas elektroninėmis paslaugomis, o tai, savo ruožtu, padarys žalos pilietinei visuomenei ir pramonei; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina parengti vaikų teisių apsaugos internetinėje ir neinternetinėje kibernetinėje erdvėje veiksmų planą ir primena, kad kovodamos su elektroniniais nusikaltimais teisėsaugos institucijos nusikaltimams prieš vaikus turi skirti ypatingą dėmesį; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia būtinybę stiprinti valstybių narių teismų ir policijos bendradarbiavimą ir bendradarbiavimą su Europolu bei jo Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centru (EC3), siekiant užkirsti kelią kibernetiniams nusikaltimams, ypač vaikų seksualiniam išnaudojimui internete, ir su jais kovoti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares įgyvendinti visas kovos su smurto prieš moteris internete ir patyčiomis kibernetinėje erdvėje reiškiniu teisines priemones; ypač prašo ES ir valstybių narių bendromis jėgomis sukurti kovos su nusikalstama veika sistemą, pagal kurią internetinės korporacijos būtų įpareigotos ištrinti priešišką, užgaulų ir žeminantį turinį ar liautis jį platinti; taip pat prašo teikti psichologinę pagalbą moterims, tapusioms smurto internete aukomis, ir mergaitėms, patyrusioms patyčias kibernetinėje erdvėje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad neteisėtas interneto turinys turi būti nedelsiant šalinamas taikant reikiamas teisines procedūras; atkreipia dėmesį į informacinių ir ryšių technologijų, interneto paslaugų teikėjų ir serverių paslaugų teikėjų vaidmenį užtikrinant greitą ir veiksmingą neteisėto interneto turinio pašalinimą atsakingos teisėsaugos institucijos prašymu; |
| --- | --- |

20.

Prevencija

| 21. | ragina Komisiją, persvarstant Europos kibernetinio saugumo strategiją, tęsti Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektų tinklų ir informacijos saugumo silpnų vietų nustatymą, teikti paskatas atsparių sistemų kūrimui ir įvertinti kovos su kibernetiniais nusikaltimais padėtį ES ir valstybėse narėse, siekiant geriau suprasti tendencijas ir pokyčius, susijusius su nusikalstamomis veikomis kibernetinėje erdvėje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad kibernetinis atsparumas ypač svarbus norint užkirsti kelią kibernetiniams nusikaltimams, todėl jam turėtų būti skiriama didžiausia pirmenybė; ragina valstybes nares patvirtinti iniciatyvią tinklų ir ypatingos svarbos infrastruktūros objektų gynimo politiką ir veiksmus; ragina parengti išsamų Europos požiūrį į kovą su kibernetiniais nusikaltimais, suderinamą su pagrindinėmis teisėmis, duomenų apsauga, kibernetiniu saugumu, vartotojų apsauga ir e. prekyba; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina ES lėšų investavimą į mokslinių tyrimų projektus, pvz., viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes kibernetinio saugumo srityje (angl. Cybersecurity PPP), siekiant stiprinti Europos kibernetinį atsparumą pasitelkiant inovacijas ir gebėjimų stiprinimą; ypač vertina viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių kibernetinio saugumo srityje pastangas parengti tinkamą atsaką į dar nežinomas (angl. zero-day) saugumo spragas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atsižvelgdamas į tai, pabrėžia laisvos ir atviro kodo programinės įrangos svarbą; ragina daugiau ES lėšų skirti specialiems laisva ir atviro kodo programine įranga pagrįstiems moksliniams tyrimams, susijusiems su IT saugumu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | susirūpinęs pažymi, kad trūksta IT specialistų, dirbančių kibernetinio saugumo srityje; ragina valstybes nares investuoti į švietimą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mano, kad reglamentavimas turėtų atlikti didesnį vaidmenį valdant su kibernetiniu saugumu susijusią riziką plėtojant aukštesnius gaminių ir programinės įrangos kūrimo ir paskesnių naujinių standartus, taip pat būtiniausius numatytųjų vartotojo vardų ir slaptažodžių naudojimo standartus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | primygtinai ragina valstybes nares aktyviau keistis informacija per Eurojustą, Europolą ir Europos Sąjungos tinklų ir informacijos apsaugos agentūrą (ENISA) ir dalytis geriausios praktikos pavyzdžiais per Europos reagavimo į kompiuterių saugumo incidentus tarnybų (CSIRT) ir kompiuterinių incidentų tyrimo tarnybų (CERT) tinklą dėl problemų, su kuriomis jos susiduria kovodamos su kibernetiniais nusikaltimais, ir dėl konkrečių teisinių ir techninių sprendimų, kaip su jais kovoti ir padidinti kibernetinį atsparumą; šiuo klausimu ragina Komisiją skatinti veiksmingą bendradarbiavimą ir sudaryti palankesnes sąlygas keistis informacija, siekiant prognozuoti ir valdyti galimą riziką, kaip numatyta Tinklų ir informacijos saugumo direktyvoje; |
| --- | --- |

27.

| 28. | yra susirūpinęs dėl to, kad, Europolo duomenimis, daugumos sėkmingų išpuolių prieš pavienius asmenis priežastis – skaitmeninės higienos trūkumas ir nepakankamas naudotojų informuotumas arba nepakankamas dėmesys techninėms saugumo priemonėms, pvz., saugumui projektavimo etapu; pabrėžia, kad naudotojai yra pirmosios blogai apsaugotos aparatinės ir programinės įrangos aukos; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina Komisiją ir valstybes nares inicijuoti informavimo kampaniją ir į ją įtraukti visus susijusius veikėjus ir suinteresuotuosius subjektus, siekiant suteikti galių vaikams, padėti tėvams, globėjams ir pedagogams suvokti interneto keliamą pavojų ir jį valdyti, taip pat užtikrinti vaikų saugumą internete, padėti valstybėms narėms rengti seksualinės prievartos internete prevencijos programas, skatinti informavimo kampanijas atsakingo elgesio socialinėje žiniasklaidoje klausimu bei raginti svarbiausias paieškos sistemas ir socialinės žiniasklaidos tinklus imtis iniciatyvos siekiant užtikrinti vaikų saugumą internete; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina Komisiją ir valstybes nares pradėti vykdyti visuomenės informavimo ir prevencijos kampanijas ir populiarinti gerąją patirtį siekiant užtikrinti, kad piliečiai, ypač vaikai ir kiti pažeidžiami naudotojai, bet taip pat centrinės ir vietos valdžios institucijos, svarbiausi operatoriai ir privačiojo sektoriaus subjektai, ypač MVĮ, būtų informuoti apie riziką, kurią kelia kibernetiniai nusikaltimai, ir žinotų, kaip saugiai naudotis internetu ir kaip apsaugoti savo prietaisus; be to, ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti naudoti praktines saugumo priemones, pvz., šifravimą ar kitas saugumo ir privatumo didinimo technologijas ir duomenų anonimiškumo užtikrinimo priemones; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad be informavimo kampanijų turėtų būti rengiamos švietimo kampanijos apie informacija pagrįstą informacinių technologinių priemonių naudojimą; skatina valstybes nares į mokyklų kompiuterinio ugdymo programas įtraukti kibernetinį saugumą, taip pat asmens duomenų naudojimo internete riziką ir pasekmes; šiuo klausimu atkreipia dėmesį į pastangas įgyvendinant Europos strategiją dėl vaikams geriau pritaikyto interneto (2012 m.); |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, kad kovojant su kibernetiniais nusikaltimais reikia skubiai dėti daugiau pastangų į švietimą ir mokymą tinklų ir informacijos saugumo (TIS) klausimais, į kompiuterijos studentų programas įtraukiant tokias temas, kaip TIS, saugi programinės įrangos plėtra ir asmens duomenų apsauga, be to, viešojo administravimo įstaigų darbuotojams rengti TIS pagrindų mokymo kursus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mano, kad draudimas nuo kibernetinių įsilaužimų galėtų būti viena iš priemonių, galinti paskatinti įmones, kurioms tenka atsakomybė už programinės įrangos projektavimą, imtis veiksmų dėl saugumo, o naudotojus – tinkamai naudoti programinę įrangą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia, kad įmonės turėtų nustatyti trūkumus ir riziką reguliariai atlikdamos vertinimus, apsaugoti savo produktus ir paslaugas, iš karto šalindamos trūkumus, be kita ko, taikydamos pataisų valdymo strategijas ir atnaujindamos duomenų apsaugą, sušvelninti išpuolių naudojant išpirkos reikalaujančią programinę įrangą poveikį, diegiant stiprius atsarginius režimus, ir nuolat pranešti apie kibernetinius išpuolius; |
| --- | --- |

34.

| 35. | primygtinai ragina valstybes nares sukurti kompiuterinių incidentų tyrimo tarnybas (CERT), kurioms įmonės ir vartotojai galėtų pranešti apie kenkėjiškas e. žinutes ir interneto svetaines, kaip numatyta TIS direktyvoje, kad valstybės narės būtų nuolat informuojamos apie saugumo incidentus ir kovos su jų pačių sistemoms kylančia rizika ir rizikos sušvelninimo priemones; ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę sukurti duomenų bazę, kurioje būtų registruojami visi tipų kibernetiniai nusikaltimai ir stebima šių reiškinių raida; |
| --- | --- |

35.

| 36. | primygtinai ragina valstybes nares skirti investicijų siekiant padidinti savo ypatingos svarbos infrastruktūros objektų ir susijusių duomenų saugumą, kad būtų galima atsilaikyti prieš kibernetinius išpuolius; |
| --- | --- |

36.

Paslaugų teikėjų atsakomybės stiprinimas

| 37. | mano, kad glaudesnis kompetentingų institucijų ir paslaugų teikėjų bendradarbiavimas itin svarbus siekiant spartinti ir supaprastinti savitarpio teisinę pagalbą ir savitarpio pripažinimo procedūras, atsižvelgiant į kompetenciją, numatytą pagal Europos teisės sistemą; ragina elektroninių ryšių paslaugų teikėjus, kurie nėra įsisteigę Sąjungoje, raštiškai paskirti atstovus Sąjungoje; |
| --- | --- |

37.

| 38. | primena, kad daiktų interneto atveju gamintojai pradėjo griežtinti atsakomybės tvarką, kuri lems geresnę produktų kokybę ir saugesnę aplinką turint mintyje išorinį prisijungimą ir dokumentais pagrįstą atnaujinimo funkciją; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mano, kad atsižvelgiant į inovacijų tendencijas ir vis didesnį daiktų interneto prietaisų prieinamumą ypatingas dėmesys turi būti skiriamas visų prietaisų, net ir pačių paprasčiausių, saugumui; mano, kad aparatinės įrangos gamintojai ir novatoriškos programinės įrangos kūrėjai turėtų būti suinteresuoti investuoti į priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią kibernetiniams nusikaltimams, ir keistis informacija apie kibernetinio saugumo grėsmes; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti projektuojant užtikrinamo saugumo koncepciją ir ragina pramonės įmones jau projektuojant į visus šiuos prietaisus įtraukti saugumo sprendimus; šiuo klausimu ragina privatųjį sektorių įgyvendinti savanoriškas priemones, parengtas remiantis atitinkamais ES teisės aktais, tokiais kaip TIS direktyva, ir atitinkančias tarptautiniu mastu pripažintus standartus, siekiant didinti pasitikėjimą programine įranga ir prietaisais, pvz., daiktų interneto pasitikėjimo etikete; |
| --- | --- |

39.

| 40. | skatina paslaugų teikėjus prisijungti prie Kovos su neteisėtu neapykantos kurstymu internete elgesio kodekso ir ragina Komisiją ir dalyvaujančias bendroves toliau bendradarbiauti šiuo klausimu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | primena, kad pagal 2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (20) (E. komercijos direktyva) tarpininkai atleidžiami nuo atsakomybės už turinį tik tuo atveju, jei jie atlieka neutralų ir pasyvų vaidmenį, kai tai susiję su perduodamu ir (arba) teikiant prieglobos paslaugą talpinamu turiniu, tačiau tuo atveju, kai tarpininkai turi faktinių žinių apie pažeidimą arba neteisėtą veiklą ar informaciją, reikalaujama, kad apie tai sužinojus būtų nedelsiant imtasi priemonių tam turiniui pašalinti arba prieigai prie jo panaikinti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pabrėžia, kad būtina apsaugoti teisėsaugos duomenų bazes nuo saugumo incidentų ir neteisėtos prieigos, nes šis klausimas fiziniams asmenims kelia rūpestį; yra susirūpinęs dėl ekstrateritorinės teisėsaugos institucijų prieigos prie nusikaltimų tyrimo duomenų, taip pat pabrėžia, kad šioje srityje būtina taikyti griežtas taisykles; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mano, kad problemas, susijusias su neteisėta veikla internete, reikia spręsti operatyviai ir veiksmingai, be kita ko, taikant turinio šalinimo procedūras, jei turinys nėra arba nebėra reikalingas sekimui, tyrimui ir baudžiamajam persekiojimui; primena, jog tais atvejais, kai turinio pašalinti neįmanoma, valstybės narės gali imtis būtinų ir proporcingų priemonių, kad prieiga prie tokio turinio iš Sąjungos teritorijos būtų užblokuota; pabrėžia, kad taikant tokias priemones turi būti laikomasi galiojančių teisės aktuose nustatytų ir teisminių procedūrų ir Chartijos, taip pat turi būti taikomos tinkamos apsaugos priemonės, įskaitant galimybę naudotis teisminėmis teisių gynimo priemonėmis; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pabrėžia skaitmeninės informacinės visuomenės paslaugų teikėjų vaidmenį užtikrinant greitą ir veiksmingą neteisėto interneto turinio pašalinimą atsakingos teisėsaugos institucijos prašymu ir palankiai vertina šioje srityje pasiektą pažangą, be kita ko, naudojant ES interneto forumą; pabrėžia, kad būtinas didesnis kompetentingų institucijų ir informacinės visuomenės paslaugų teikėjų aktyvumas ir bendradarbiavimas siekiant, kad įmonės greitai ir veiksmingai pašalintų turinį ir kad neteisėtas turinys nebūtų blokuojamas vyriausybinėmis priemonėmis; ragina valstybes nares užtikrinti, kad reikalavimų nevykdančios platformos atsakytų teisine tvarka; primena, kad be kokias neteisėto internetinio turinio šalinimo priemones, kuriose nustatomos naudojimo sąlygos, turėtų būti leidžiama taikyti tik tuo atveju, jei nacionalinėse procesinėse taisyklėse naudotojams yra numatyta galimybė ginti savo teises teisme sužinojus apie tokias priemones; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pabrėžia, kad pagal 2016 m. sausio 19 d. Parlamento rezoliuciją dėl kuriamo Bendrosios skaitmeninės rinkos akto (21) tarpininkų ribota atsakomybė yra labai svarbi interneto atvirumo apsaugai, pagrindinėms teisėms, teisiniam tikrumui ir naujovėms; palankiai vertina Komisijos ketinimą parengti įspėjimo ir turinio šalinimo procedūrų gaires, siekiant padėti interneto platformoms atlikti savo pareigas ir laikytis atsakomybės taisyklių, apibrėžtų E. komercijos direktyvoje (2000/31/EB), padidinti teisinį tikrumą ir naudotojų pasitikėjimą; primygtinai ragina Komisiją šiose srityse pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina taikyti vadinamąjį pinigų sekimo metodą (angl. follow the money), kaip nurodyta 2015 m. birželio 9 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl ES veiksmų plano siekiant iš naujo sutarti dėl intelektinės nuosavybės teisių gynimo (22), remiantis E. komercijos direktyvoje ir Intelektinės nuosavybės teisių gynimo direktyvoje įtvirtinta reguliavimo sistema; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pabrėžia, kad itin svarbu užtikrinti nuolatinį ir specialų mokymą ir psichologinę paramą turinio moderatoriams privačiose ir viešose įstaigose, vertinančiose prieštaringą ar neteisėtą interneto turinį, nes turėtų būti laikoma, kad šioje srityje jie reaguoja pirmieji; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina paslaugų teikėjus nustatyti aiškius kreipimosi tipus ir tinkamai apibrėžtą netiesioginio aptarnavimo infrastruktūrą, kuri sudarytų galimybę greitai ir tinkamai reaguoti į kreipimąsi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina paslaugų teikėjus dėti daugiau pastangų informuotumui apie su internetu susijusią riziką, visų pirma vaikams, didinti rengiant interaktyvias priemones ir informacinę medžiagą; |
| --- | --- |

49.

Policijos ir teisminio bendradarbiavimo stiprinimas

| 50. | yra susirūpinęs dėl to, kad nenubaudžiama už nemažą dalį kibernetinių nusikaltimų; apgailestauja dėl to, kad interneto paslaugų teikėjų naudojamos technologijos, kaip antai CGN NAT, labai trukdo vykdyti tyrimus, nes dėl jų taikymo techniškai neįmanoma tiksliai nustatyti, kas būtent naudojasi IP adresu, taigi ir nustatyti, kas yra atsakingas už internetinius nusikaltimus; pabrėžia, kad ribotomis aplinkybėmis teisėsaugos institucijoms reikia suteikti teisėtą prieigą prie susijusios informacijos, jei tokia prieiga būtina ir proporcinga siekiant užtikrinti saugumą ir vykdyti teisingumą; pabrėžia, kad teisminės ir teisėsaugos institucijos turi turėti pakankamai pajėgumų, kad galėtų atlikti teisėtus tyrimus; |
| --- | --- |

50.

| 51. | primygtinai ragina valstybes nares šifravimo paslaugų teikėjams nenustatyti jokių prievolių, kurios susilpnintų ir sumažintų jų tinklų ar paslaugų saugumą, kaip antai slapto prisijungimo sukūrimas ar palengvinimas; pabrėžia, kad būtina pasiūlyti, priimant teisės aktus ir per nuolatinę technologijų raidą, galimus sprendimus, kai tokie sprendimai reikalingi dėl teisminių ir saugumo priežasčių; ragina valstybes nares bendradarbiauti, konsultuojantis su teisminėmis institucijomis ir Eurojustu, derinant teisėto internetinių tyrimo priemonių naudojimo sąlygas; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pabrėžia, kad teisėtas informacijos perėmimas gali būti labai veiksminga kovos su neteisėtu įsilaužimu priemonė, jei jis būtinas, proporcingas, grindžiamas reikiamomis teisinėmis procedūromis ir taikomas visapusiškai paisant pagrindinių teisių ir laikantis ES duomenų apsaugos teisės ir teismų praktikos; ragina visas valstybes nares naudotis galimybėmis teisėtai perimti informaciją iš įtariamų asmenų, nustatyti aiškias išankstinių teismo leidimų teisėtai perėmimo veiklai išdavimo taisykles, įskaitant teisėto įsilaužimo priemonių naudojimo ir trukmės apribojimus, sukurti priežiūros sistemą ir numatyti veiksmingas teisių gynimo priemones, skirtas subjektams, prieš kuriuos nukreipti įsilaužimo veiksmai; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina valstybes nares bendradarbiauti su IRT saugumo bendruomene ir skatinti aktyviau imtis etiškų programišių vaidmens ir pranešti apie neteisėtą turinį, pvz., apie seksualinio vaikų išnaudojimo medžiagą; |
| --- | --- |

53.

| 54. | skatina Europolą sukurti anonimiško pranešimo iš paslėptų tinklų sistemą, suteikiančią asmenims galimybę pranešti institucijoms apie neteisėtą turinį, pvz., apie seksualinio vaikų išnaudojimo medžiagą, naudojantis tokiomis pat techninėmis apsaugos priemonėmis, kokias yra įdiegusios daug spaudos organizacijų, naudojančių tokias sistemas, kad sudarytų palankesnes sąlygas su žurnalistais keistis neskelbtinais duomenimis daugiau anonimiškumo ir saugumo, nei įprastas elektroninis paštas, užtikrinančiu būdu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pabrėžia, kad reikia kuo labiau sumažinti riziką, kylančią interneto naudotojų privatumui dėl informacijos nutekėjimo iš teisėsaugos institucijoms vykdant savo teisėtus tyrimus naudojamų taikomųjų programų, kurios leidžia įsiskverbti į sistemas, arba įrankių; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pažymi, kad teisminės ir teisėsaugos institucijos turi turėti pakankamai pajėgumų ir išteklių, kad galėtų veiksmingai reaguoti į kibernetinius nusikaltimus; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pabrėžia, kad dėl daugybės atskirų teritoriniu požiūriu apibrėžtų nacionalinių jurisdikcijų kyla sunkumų nustatant taikytiną teisę tarpvalstybinių veikų atvejais ir atsiranda teisinis netikrumas, tokiu būdu trukdoma tarpvalstybiniam bendradarbiavimui, kuris yra būtinas norint veiksmingai kovoti su kibernetiniais nusikaltimais; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pabrėžia, kad reikia nustatyti bendro ES požiūrio jurisdikcijos kibernetinėje erdvėje klausimu, kaip pažymėta 2016 m. sausio 26 d. vykusiame neoficialiame teisingumo ir vidaus reikalų ministrų posėdyje, praktinį pagrindą; |
| --- | --- |

58.

| 59. | šiuo klausimu pabrėžia, kad būtina parengti bendrus procesinius standartus, kuriais remiantis būtų galima nustatyti teritorinius veiksnius, užtikrinančius taikytinos teisės kibernetinėje erdvėje pagrindą, ir apibrėžti tyrimo priemones, kurios gali būti naudojamos nepaisant geografinių sienų; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pripažįsta, kad toks bendras ES požiūris, pagal kurį turi būti paisoma pagrindinių teisių ir privatumo, sukurtų suinteresuotųjų šalių tarpusavio pasitikėjimą, sumažintų tarpvalstybinių prašymų nagrinėjimo vėlavimo atvejų skaičių, įtvirtintų sąveiką tarp įvairių veikėjų ir suteiktų galimybę įtraukti tinkamo proceso reikalavimus į veiklos sistemas; |
| --- | --- |

60.

| 61. | mano, kad ilguoju laikotarpiu bendri procesiniai standartai dėl jurisdikcijos kibernetinėje erdvėje taikymo užtikrinimo taip pat turėtų būti parengti pasauliniu lygmeniu; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina Europos Tarybos grupės debesijos įrodymų klausimais darbą; |
| --- | --- |

61.

E. įrodymai

| 62. | pabrėžia, kad bendras Europos požiūris į baudžiamąjį teisingumą kibernetinėje erdvėje yra prioritetas, nes jis padės gerinti teisinės valstybės principo įgyvendinimą kibernetinėje erdvėje ir lengviau gauti e. įrodymų baudžiamuosiuose procesuose, taip pat prisidės prie spartesnio bylų nagrinėjimo; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pabrėžia, kad reikia rasti būdų, kaip greičiau apsaugoti ir gauti e. įrodymus, taip pat svarbu, kad glaudžiai bendradarbiautų teisėsaugos institucijos, be kita ko, dažniau pasitelkdamos jungtines tyrimų grupes, trečiosios šalys ir paslaugų teikėjai, veikiantys Europos teritorijoje, pagal Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą ((ES) 2016/679), Direktyvą (ES) 2016/680 (Policijos direktyvą) ir galiojančius savitarpio teisinės pagalbos susitarimus; pabrėžia, kad būtina visose valstybėse narėse įsteigti po vieną bendrą informacinį punktą ir optimizuoti naudojimąsi esamais informaciniais punktais, nes tai padės lengviau gauti e. įrodymų ir keistis informacija, pagerinti bendradarbiavimą su paslaugų teikėjais ir paspartinti savitarpio teisinės pagalbos procesą; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pripažįsta, kad šiuo metu nevienodi teisės aktai gali sukelti problemų paslaugų teikėjams, kurie stengiasi atsižvelgti į teisėsaugos institucijos prašymus; ragina Komisiją pasiūlyti ES teisės aktus dėl e. įrodymų, tarp jų suderintas taisykles, pagal kurias paslaugų teikėjo statusas būtų apibrėžiamas kaip šalies vidaus arba užsienio paslaugų teikėjo, ir įpareigoti paslaugų teikėjus atsiliepti į kitų valstybių narių prašymus, kurie grindžiami reikiamomis teisinėmis procedūromis ir atitinka Europos tyrimo orderį (ETO), sykiu atsižvelgiant į proporcingumo principą, kad nebūtų neigiamų pasekmių galimybėms naudotis įsisteigimo laisve ir laisve teikti paslaugas, ir garantuojant tinkamas apsaugos priemones, kad būtų užtikrintas teisinis tikrumas ir pagerėtų paslaugų teikėjų ir tarpininkų galimybės atsiliepti į teisėsaugos institucijų prašymus; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pabrėžia, kad visuose aktuose dėl e. įrodymų turi būti numatyta pakankamai visų suinteresuotųjų subjektų teisių ir laisvių apsaugos priemonių; pabrėžia, jog tarp jų turėtų būti reikalavimas, kad prašymai dėl e. įrodymų visų pirma būtų perduodami duomenų valdytojui ar tvarkytojui, siekiant užtikrinti, kad būtų paisoma jų teisių ir teisių tų, su kuriais šie duomenys susiję (pvz., jų teisės saugoti teisinę paslaptį ir siekti žalos atlyginimo neproporcingos arba neteisėtos prieigos atveju); taip pat pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad visi teisės aktai apsaugotų paslaugų teikėjus ir visas kitas šalis nuo prašymų, kurie galėtų sukelti įstatymų koliziją ar kitaip pažeistų kitų valstybių suverenitetą; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ragina valstybes nares visiškai įgyvendinti Direktyvą 2014/41/ES dėl Europos tyrimo orderio baudžiamosiose bylose, kad būtų užtikrinta veiksminga e. įrodymų apsauga ir gavimas Europos Sąjungoje, įtraukti į nacionalinius baudžiamuosius kodeksus specialias nuostatas dėl kibernetinės erdvės, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas, kad e. įrodymai būtų laikomi priimtinais teisme, taip pat pateikti aiškesnes gaires teisėjams dėl traukimo baudžiamojon atsakomybėn už kibernetinius nusikaltimus; |
| --- | --- |

66.

| 67. | palankiai vertina Komisijos vykdomą darbą dėl bendradarbiavimo platformos su saugaus ryšio kanalu, skirtu skaitmeniniam keitimuisi Europos tyrimo orderiais perduodant e. įrodymus ir atsakymus tarp ES teisminių institucijų; skatina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis, Eurojustu ir paslaugų teikėjais išanalizuoti ir suderinti formas, įrankius ir procedūras, susijusias su prašymais apsaugoti ir gauti e. įrodymus, siekiant palengvinti tapatumo nustatymą, užtikrinti greitas procedūras ir padidinti e. įrodymų išsaugojimo ir gavimo proceso skaidrumą ir atskaitomybę; ragina Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūrą (CEPOL) parengti mokymo modulius, kaip veiksmingai naudoti dabartines sistemas, naudojamas elektroniniams įrodymams apsaugoti ir gauti; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad paslaugų teikėjų politikos supaprastinimas padės sumažinti metodų, ypač susijusių su prieigos prie prašomų duomenų procedūromis ir sąlygomis, skirtingumą; |
| --- | --- |

67.

Pajėgumų stiprinimas Europos lygmeniu

| 68. | pažymi, kad pastarojo meto incidentai aiškiai parodo didžiulį ES, ypač ES institucijų, nacionalinių vyriausybių ir parlamentų, svarbiausių Europos bendrovių, Europos IT infrastruktūros objektų ir tinklų, pažeidžiamumą sudėtingų atakų, vykdomų naudojant sudėtingą programinę įrangą ir kenkimo programinę įrangą, atvejais; ragina Europos Sąjungos tinklų ir informacijos apsaugos agentūrą (ENISA) nuolat vertinti grėsmės lygį, o Komisiją investuoti į IT pajėgumus ir į ES institucijų ypatingos svarbos infrastruktūros apsaugą ir atsparumą, siekiant sumažinti ES pažeidžiamumą didelių kibernetinių atakų, kurias galėtų surengti didelės nusikalstamos organizacijos ar teroristų grupės, arba valstybių remiamų atakų atveju; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pripažįsta svarbų Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centro (EC3), Europolo, Eurojusto ir ENISA indėlį kovojant su kibernetiniais nusikaltimais; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ragina Europolą remti nacionalines teisėsaugos institucijas kuriant saugius ir tinkamus informacijos perdavimo kanalus; |
| --- | --- |

70.

| 71. | apgailestauja dėl to, kad šiuo metu nėra ES standartų, susijusių su mokymu ir atestavimu; pripažįsta, kad dėl kibernetinių nusikaltimų tendencijų būtina užtikrinti vis didesnę dirbančių specialistų kompetenciją; palankiai vertina tai, kad esamos iniciatyvos, pvz., Europos mokymo ir švietimo elektroninių nusikaltimų srityje grupė (ECTEG), Instruktorių mokymo (TOT) projektas ir mokymo veikla pagal ES politikos ciklo sistemą, jau sudaro sąlygas kompetencijos spragai ES lygmeniu užpildyti; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ragina CEPOL ir Europos teisėjų mokymo tinklą išplėsti savo mokymo kursų, skirtų visos Sąjungos kompetentingoms teisėsaugos ir teisminėms institucijoms ir susijusių su kibernetinių nusikaltimų klausimais, pasiūlą; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pabrėžia, kad kibernetinių nusikaltimų atvejų, apie kuriuos pranešta Eurojustui, padaugėjo 30 proc.; ragina skirti pakankamai lėšų sukuriant, jei reikia, daugiau pareigybių, kad Eurojustas galėtų susidoroti su didėjančiu darbo krūviu, susijusiu su kibernetiniais nusikaltimais, taip pat plėtoti ir toliau stiprinti savo paramą nacionaliniams prokurorams, kurie specializuojasi tarpvalstybinėse kibernetinių nusikaltimų bylose, be kita ko, pasitelkiant neseniai sukurtą Europos teisminį kovos su kibernetiniais nusikaltimais tinklą; |
| --- | --- |

73.

| 74. | prašo peržiūrėti ENISA įgaliojimus ir stiprinti nacionalines kibernetinio saugumo agentūras; ragina padidinti ENISA įgaliojimus, darbuotojų skaičių ir išteklius; pabrėžia, kad nauji įgaliojimai taip pat turėtų apimti tvirtesnius ryšius su Europolu ir pramonės subjektais, kad ši agentūra galėtų geriau padėti kompetentingoms institucijoms kovoti su kibernetiniais nusikaltimais; |
| --- | --- |

74.

| 75. | prašo Pagrindinių teisių agentūros (FRA) parengti praktinį ir išsamų vadovą, kuriame valstybėms narėms būtų pateiktos priežiūros ir tikrinimo kontrolės gairės; |
| --- | --- |

75.

Geresnis bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis

| 76. | pabrėžia glaudaus bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis svarbą pasauliniu mastu kovojant su kibernetiniais nusikaltimais, be kita ko, keičiantis geriausia patirtimi, bendrai atliekant tyrimus, stiprinant gebėjimus ir teikiant savitarpio teisinę pagalbą; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ragina valstybes nares, kurios to dar nepadarė, ratifikuoti ir visiškai įgyvendinti 2001 m. lapkričio 23 d. Europos Tarybos konvenciją dėl elektroninių nusikaltimų (toliau – Budapešto konvencija) ir jos papildomus protokolus ir, bendradarbiaujant su Europos Komisija, propaguoti ją atitinkamuose tarptautiniuose forumuose; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pabrėžia, kad didelį susirūpinimą kelia Europos Tarybos Konvencijos dėl elektroninių nusikaltimų komiteto darbas interpretuojant Budapešto konvencijos 32 straipsnį dėl tarpvalstybinės prieigos prie saugomų kompiuterinių duomenų (vadinamųjų debesijos įrodymų), ir nepritaria tam, kad būtų sudarytas joks papildomas protokolas ar priimtos gairės, kuriais ketinama šios nuostatos taikymo sritį išplėsti už šia konvencija nustatytos tvarkos (kuri jau yra didelė teritorialumo principo išimtis), kadangi tuomet teisėsaugos institucijos galėtų nevaržomai per atstumą pasiekti kitose jurisdikcijose esančius serverius ir kompiuterius nesivadovaudamos savitarpio teisinės pagalbos susitarimais ir kitomis teisminio bendradarbiavimo priemonėmis, kurios buvo nustatytos siekiant užtikrinti pagrindines asmens teises, įskaitant teises į duomenų apsaugą ir tinkamą procesą, ir visų pirma Europos Tarybos Konvencija Nr. 108; |
| --- | --- |

78.

| 79. | apgailestauja dėl to, kad nėra jokio privalomo tarptautinės teisės akto dėl kibernetinių nusikaltimų, ir primygtinai ragina valstybes nares ir ES institucijas siekti parengti konvenciją šiuo klausimu; |
| --- | --- |

79.

| 80. | ragina Komisiją pasiūlyti iniciatyvų, kaip padidinti efektyvumą ir paskatinti taikyti savitarpio teisinės pagalbos sutartis siekiant, kad trečiosios šalys neperimtų ekstrateritorinės jurisdikcijos; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ragina valstybes nares užtikrinti pakankamus pajėgumus savitarpio teisinės pagalbos prašymams, susijusiems su tyrimais kibernetinėje erdvėje, tvarkyti ir parengti atitinkamas mokymo programas darbuotojams, atsakingiems už tokių prašymų tvarkymą; |
| --- | --- |

81.

| 82. | pabrėžia, kad Europolo ir trečiųjų šalių strateginio ir operatyvinio bendradarbiavimo susitarimais palengvinami ir informacijos mainai, ir praktinis bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

82.

| 83. | atkreipia dėmesį į tai, kad daugiausia teisėsaugos institucijų prašymų gaunama iš JAV ir Kanados; yra susirūpinęs dėl to, kad pagal Europos baudžiamojo teisingumo institucijų prašymus stambių JAV paslaugų teikėjų atskleistų duomenų procentinė dalis nesiekia 60 proc., ir primena, kad pagal Bendrojo duomenų apsaugos reglamento V skyrių savitarpio teisinės pagalbos sutartys ir kiti tarptautiniai susitarimai yra tinkamiausia priemonė siekiant sąlygas priegai prie ne Sąjungoje turimų asmens duomenų; |
| --- | --- |

83.

| 84. | ragina Komisiją pasiūlyti konkrečias įtariamųjų ar kaltinamųjų pagrindinių teisių apsaugos priemones, kai Europos teisėsaugos institucijos ir trečiosios šalys keičiasi informacija, visų pirma apsaugos priemones tuo atveju, kai pagal teismo sprendimą iš teisėsaugos institucijų ir (arba) paslaugų teikėjų reikia greitai gauti atitinkamus įrodymus, su abonentu susijusią informaciją arba išsamius metaduomenis ir turinio duomenis (jei jie neužšifruoti), ir taip pagerinti savitarpio teisinę pagalbą; |
| --- | --- |

84.

| 85. | ragina Komisiją, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, susijusiomis ES įtaigomis ir, kai reikia, su trečiosiomis šalimis, apsvarstyti naujus būdus, kaip, visiškai paisant pagrindinių teisių ir laikantis ES duomenų apsaugos teisės aktų, veiksmingai apsaugoti ir gauti trečiosiose šalyse turimus e. įrodymus, paspartinant ir supaprastinant naudojimąsi savitarpio teisinės pagalbos ir, kai reikia, tarpusavio pripažinimo procedūromis; |
| --- | --- |

85.

| 86. | pabrėžia NATO Reagavimo į kibernetinius incidentus centro svarbą; |
| --- | --- |

86.

| 87. | ragina visas valstybes nares dalyvauti Pasauliniame forume dėl kibernetinės kompetencijos (angl. GFCE) siekiant sudaryti palankesnes sąlygas steigti partnerystes kompetencijai didinti; |
| --- | --- |

87.

| 88. | remia pagalbą gebėjimams stiprinti, kurią ES teikia Rytų kaimynystės šalims, nes daug kibernetinių atakų vykdoma iš šių šalių; |
| --- | --- |

88.

o

o o

| 89. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

89.

---

(1)  OL C 419, 2015 12 16, p. 33.

(2)  OL C 316, 2016 8 30, p. 109.

(3)  OL L 149, 2001 6 2, p. 1.

(4)  Europos Taryba, Europos sutarčių serija, Nr. 185, 2001 11 23.

(5)  OL L 77, 2004 3 13, p. 1.

(6)  OL L 345, 2008 12 23, p. 75.

(7)  OL L 201, 2002 7 31, p. 37.

(8)  OL L 335, 2011 12 17, p. 1.

(9)  OL L 218, 2013 8 14, p. 8.

(10)  OL L 130, 2014 5 1, p. 1.

(11)  ECLI:EU:C:2014:238.

(12)  OL C 93, 2016 3 9, p. 112.

(13)  OL L 119, 2016 5 4, p. 1.

(14)  OL L 119, 2016 5 4, p. 89.

(15)  OL L 135, 2016 5 24, p. 53.

(16)  OL L 194, 2016 7 19, p. 1.

(17)  2016 m. gruodžio 21 d. ESTT sprendimas Tele2 Sverige AB / Post- och telestyrelsen ir Secretary of State for the Home Department / Tom Watson, C-203/15, ECLI:EU:C:2016:970.

(18)  OL L 88, 2017 3 31, p. 6.

(19)  ECLI:EU:C:2015:650.

(20)  OL L 178, 2000 7 17, p. 1.

(21)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0009.

(22)  OL C 407, 2016 11 4, p. 25.

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/44

---

P8_TA(2017)0367

ES politiniai santykiai su ASEAN

2017 m. spalio 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES politinių santykių su Pietryčių Azijos valstybių asociacija (ASEAN) (2017/2026(INI))

(2018/C 346/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 1967 m. rugpjūčio 8 d. įsteigta Pietryčių Azijos valstybių asociaciją (ASEAN), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 1967 m. rugpjūčio 8 d. įsteigta Pietryčių Azijos valstybių asociaciją (ASEAN),

| — | atsižvelgdamas į pagrindinį teisinį ES ir ASEAN santykių pagrindą, būtent 1980 m. kovo mėn. pasirašytą ASEAN ir EEB bendradarbiavimo susitarimą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pagrindinį teisinį ES ir ASEAN santykių pagrindą, būtent 1980 m. kovo mėn. pasirašytą ASEAN ir EEB bendradarbiavimo susitarimą (1),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio mėn. pasirašytą ASEAN chartiją, kuria įsteigtas ASEAN teisinis subjektiškumas ir nustatytas teisinis bei institucinis ASEAN pagrindas, taip pat įsteigtas Nuolatinių atstovų komitetas, kuriam pavesta remti ir koordinuoti ASEAN darbą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio mėn. pasirašytą ASEAN chartiją, kuria įsteigtas ASEAN teisinis subjektiškumas ir nustatytas teisinis bei institucinis ASEAN pagrindas, taip pat įsteigtas Nuolatinių atstovų komitetas, kuriam pavesta remti ir koordinuoti ASEAN darbą,

| — | atsižvelgdamas į 1993 m. įsteigtą ASEAN regioninį forumą (ARF), kuriam pavesta skatinti dialogą, konsultuoti politiniais ir saugumo klausimais, taip pat padėti didinti pasitikėjimą ir imtis prevencinės diplomatijos Azijos ir Ramiojo vandenyno regione, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1993 m. įsteigtą ASEAN regioninį forumą (ARF), kuriam pavesta skatinti dialogą, konsultuoti politiniais ir saugumo klausimais, taip pat padėti didinti pasitikėjimą ir imtis prevencinės diplomatijos Azijos ir Ramiojo vandenyno regione,

| — | atsižvelgdamas į įvairias ASEAN struktūras, kuriomis siekiama didinti pasitikėjimą regiono mastu: ASEAN regioninį forumą, ASEAN valstybių gynybos ministrų susitikimą („ADMM-Plus“), Rytų Azijos valstybių aukščiausiojo lygio susitikimą (angl. EAS), „ASEAN plius trys“ (ASEAN ir Kinija, Japonija bei Pietų Korėja), ir „ASEAN plius šeši“ (ASEAN ir Kinija, Japonija, Pietų Korėja, Indija, Australija bei Naujoji Zelandija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į įvairias ASEAN struktūras, kuriomis siekiama didinti pasitikėjimą regiono mastu: ASEAN regioninį forumą, ASEAN valstybių gynybos ministrų susitikimą („ADMM-Plus“), Rytų Azijos valstybių aukščiausiojo lygio susitikimą (angl. EAS), „ASEAN plius trys“ (ASEAN ir Kinija, Japonija bei Pietų Korėja), ir „ASEAN plius šeši“ (ASEAN ir Kinija, Japonija, Pietų Korėja, Indija, Australija bei Naujoji Zelandija),

| — | atsižvelgdamas į prekybos susitarimus, kuriuos ASEAN sudarė su Japonija, Kinija, Pietų Korėja, Indija, Australija ir Naująja Zelandija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prekybos susitarimus, kuriuos ASEAN sudarė su Japonija, Kinija, Pietų Korėja, Indija, Australija ir Naująja Zelandija,

| — | atsižvelgdamas į vykstančias derybas ir (arba) sudarytus septynis Europos Sąjungos ir kai kurių ASEAN valstybių narių, būtent Brunėjaus Darusalamo, Indonezijos, Malaizijos, Filipinų, Singapūro, Tailando ir Vietnamo, partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į vykstančias derybas ir (arba) sudarytus septynis Europos Sąjungos ir kai kurių ASEAN valstybių narių, būtent Brunėjaus Darusalamo, Indonezijos, Malaizijos, Filipinų, Singapūro, Tailando ir Vietnamo, partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimus,

| — | atsižvelgdamas į vykstančias derybas dėl laisvosios prekybos susitarimų (LPS) su Indonezija ir Filipinais, taip pat į derybas dėl LPS su Malaizija ir Tailandu, kurios šiuo metu atidėtos, ir į numatomą LPS su Singapūru ir Vietnamu sudarymą ateinančiais mėnesiais, taip pat į derybas dėl investicijų susitarimo su Mianmaru, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į vykstančias derybas dėl laisvosios prekybos susitarimų (LPS) su Indonezija ir Filipinais, taip pat į derybas dėl LPS su Malaizija ir Tailandu, kurios šiuo metu atidėtos, ir į numatomą LPS su Singapūru ir Vietnamu sudarymą ateinančiais mėnesiais, taip pat į derybas dėl investicijų susitarimo su Mianmaru,

| — | atsižvelgdamas į už prekybą atsakingos Komisijos narės Cecilios Malmström ir ASEAN finansų ministrų 2017 m. kovo 10 d. susitikimą Maniloje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į už prekybą atsakingos Komisijos narės Cecilios Malmström ir ASEAN finansų ministrų 2017 m. kovo 10 d. susitikimą Maniloje,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 21–22 d. Ulan Batore (Mongolija) surengtą 9-ąjį Azijos ir Europos parlamentinės partnerystės susitikimą (ASEP9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 21–22 d. Ulan Batore (Mongolija) surengtą 9-ąjį Azijos ir Europos parlamentinės partnerystės susitikimą (ASEP9),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. kovo mėn. Niurnbergo deklaraciją dėl glaudesnės ES ir ASEAN partnerystės ir jos 2007 m. lapkričio mėn. veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. kovo mėn. Niurnbergo deklaraciją dėl glaudesnės ES ir ASEAN partnerystės ir jos 2007 m. lapkričio mėn. veiksmų planą,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 27 d. Brunėjaus Darusalame priimtą Bandar Seri Begavano veiksmų planą glaudesnei ASEAN ir ES partnerystei stiprinti (2013–2017 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 27 d. Brunėjaus Darusalame priimtą Bandar Seri Begavano veiksmų planą glaudesnei ASEAN ir ES partnerystei stiprinti (2013–2017 m.),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 18 d. bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „ES ir ASEAN: strateginiu tikslu grindžiama partnerystė“ (JOIN(2015)0022), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 18 d. bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „ES ir ASEAN: strateginiu tikslu grindžiama partnerystė“ (JOIN(2015)0022),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 22 d. Užsienio reikalų tarybos išvadas dėl ES ir ASEAN santykių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 22 d. Užsienio reikalų tarybos išvadas dėl ES ir ASEAN santykių,

| — | atsižvelgdama į 2016 m. spalio 14 d. Bankoko deklaraciją dėl pasaulinės ASEAN ir ES partnerystės siekiant bendrų strateginių tikslų skatinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2016 m. spalio 14 d. Bankoko deklaraciją dėl pasaulinės ASEAN ir ES partnerystės siekiant bendrų strateginių tikslų skatinimo,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Europos Sąjunga 2012 m. liepos 12 d. Pnompenyje prisijungė prie Draugystės ir bendradarbiavimo Pietryčių Azijoje sutarties (angl. TAC) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Europos Sąjunga 2012 m. liepos 12 d. Pnompenyje prisijungė prie Draugystės ir bendradarbiavimo Pietryčių Azijoje sutarties (angl. TAC) (2),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 15–16 d. Ulan Batore (Mongolija) surengtą 11-ąjį Azijos ir Europos aukščiausiojo lygio susitikimą (angl. ASEM11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 15–16 d. Ulan Batore (Mongolija) surengtą 11-ąjį Azijos ir Europos aukščiausiojo lygio susitikimą (angl. ASEM11),

| — | atsižvelgdamas į 1997 m. vasario mėn. kaip nevyriausybinio dialogo forumą įsteigtą Azijos ir Europos fondą (angl. ASEF), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1997 m. vasario mėn. kaip nevyriausybinio dialogo forumą įsteigtą Azijos ir Europos fondą (angl. ASEF),

| — | atsižvelgdamas į ASEAN ir ES regioninės integracijos rėmimo programą (angl. APRIS), ASEAN regioninės integracijos rėmimo programą (angl. ARISE) ir regioninę ES ir ASEAN dialogo priemonę (angl. READI), kuriomis remiamas politikos ir taisyklių su prekyba nesusijusiuose sektoriuose derinimas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ASEAN ir ES regioninės integracijos rėmimo programą (angl. APRIS), ASEAN regioninės integracijos rėmimo programą (angl. ARISE) ir regioninę ES ir ASEAN dialogo priemonę (angl. READI), kuriomis remiamas politikos ir taisyklių su prekyba nesusijusiuose sektoriuose derinimas,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. sutartą ASEAN ekonominės bendrijos projektą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. sutartą ASEAN ekonominės bendrijos projektą,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. vykusį 14-ąjį ASEAN aukščiausiojo lygio susitikimą ir parengtą veiksmų planą dėl ASEAN bendrosios rinkos (ASEAN ekonominės bendrijos (angl. AEC)), ASEAN politinės saugumo bendrijos (angl. APSC) ir ASEAN socialinės ir kultūrinės bendrijos (angl. ASCC) sukūrimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. vykusį 14-ąjį ASEAN aukščiausiojo lygio susitikimą ir parengtą veiksmų planą dėl ASEAN bendrosios rinkos (ASEAN ekonominės bendrijos (angl. AEC)), ASEAN politinės saugumo bendrijos (angl. APSC) ir ASEAN socialinės ir kultūrinės bendrijos (angl. ASCC) sukūrimo,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 6–7 d. Vientiane (Laosas) surengtus 28-ąjį ir 29-ąjį ASEAN aukščiausiojo lygio susitikimus ir į 2017 m. balandžio 26–29 d. Maniloje (Filipinai) surengtą 30-ąjį ASEAN aukščiausiojo lygio susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 6–7 d. Vientiane (Laosas) surengtus 28-ąjį ir 29-ąjį ASEAN aukščiausiojo lygio susitikimus ir į 2017 m. balandžio 26–29 d. Maniloje (Filipinai) surengtą 30-ąjį ASEAN aukščiausiojo lygio susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 2 d. Džakartoje (Indonezija) surengtą 24-ąjį ASEAN ir ES jungtinio bendradarbiavimo komiteto posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 2 d. Džakartoje (Indonezija) surengtą 24-ąjį ASEAN ir ES jungtinio bendradarbiavimo komiteto posėdį,

| — | atsižvelgdamas į ASEAN bendrijos viziją laikotarpiu iki 2025 m., priimtą per 2015 m. lapkričio 18–22 d. Kvala Lumpūre (Malaizija) surengtą 27-ąjį ASEAN aukščiausiojo lygio susitikimą, ir tai, jog 2015 m. gruodžio 31 d. paskelbta, kad sukurta ASEAN ekonominė bendrija, kuria siekiama sukurti vidaus rinką daugiau nei 600 mln. žmonių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ASEAN bendrijos viziją laikotarpiu iki 2025 m., priimtą per 2015 m. lapkričio 18–22 d. Kvala Lumpūre (Malaizija) surengtą 27-ąjį ASEAN aukščiausiojo lygio susitikimą, ir tai, jog 2015 m. gruodžio 31 d. paskelbta, kad sukurta ASEAN ekonominė bendrija, kuria siekiama sukurti vidaus rinką daugiau nei 600 mln. žmonių,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 8 d. Vientiane (Laosas) vykusį 11-ąjį Rytų Azijos aukščiausiojo lygio susitikimą (EAS), kuriame dalyvavo 18 šalių – ASEAN valstybių narių, Kinijos, Japonijos ir Pietų Korėjos (ASEAN+3), Indijos, Australijos ir Naujosios Zelandijos (ASEAN+6) ir Rusijos bei Jungtinių Amerikos Valstijų vadovai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 8 d. Vientiane (Laosas) vykusį 11-ąjį Rytų Azijos aukščiausiojo lygio susitikimą (EAS), kuriame dalyvavo 18 šalių – ASEAN valstybių narių, Kinijos, Japonijos ir Pietų Korėjos (ASEAN+3), Indijos, Australijos ir Naujosios Zelandijos (ASEAN+6) ir Rusijos bei Jungtinių Amerikos Valstijų vadovai,

| — | atsižvelgdamas į pirmąją 2012 m. lapkričio 18 d. ASEAN žmogaus teisių deklaraciją ir 2009 m. sukurtą ASEAN tarpvyriausybinę žmogaus teisių komisiją (angl. AICHR), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pirmąją 2012 m. lapkričio 18 d. ASEAN žmogaus teisių deklaraciją ir 2009 m. sukurtą ASEAN tarpvyriausybinę žmogaus teisių komisiją (angl. AICHR),

| — | atsižvelgdamas į organizaciją „ASEAN parlamentų nariai už žmogaus teises“ (angl. APHR), įsteigtą 2013 m., kurios tikslas – propaguoti demokratiją ir žmogaus teises visose ASEAN valstybėse narėse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į organizaciją „ASEAN parlamentų nariai už žmogaus teises“ (angl. APHR), įsteigtą 2013 m., kurios tikslas – propaguoti demokratiją ir žmogaus teises visose ASEAN valstybėse narėse,

| — | atsižvelgdamas į ASEAN Taikos ir susitaikymo institutą (angl. AIPR), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ASEAN Taikos ir susitaikymo institutą (angl. AIPR),

| — | atsižvelgdamas į Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, Vaiko teisių konvenciją ir Neįgaliųjų teisių konvenciją, kurias ratifikavo visos ASEAN valstybės narės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, Vaiko teisių konvenciją ir Neįgaliųjų teisių konvenciją, kurias ratifikavo visos ASEAN valstybės narės,

| — | atsižvelgdamas į dokumentą „Verslo ir žmogaus teisių pagrindiniai principai: įgyvendinant Jungtinių Tautų programą „Apsaugoti, gerbti ir padėti“, kurį 2011 m. birželio 16 d. priėmė JT žmogaus teisių taryba, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į dokumentą „Verslo ir žmogaus teisių pagrindiniai principai: įgyvendinant Jungtinių Tautų programą „Apsaugoti, gerbti ir padėti“, kurį 2011 m. birželio 16 d. priėmė JT žmogaus teisių taryba,

| — | atsižvelgdamas į ASEAN konvenciją dėl kovos su prekyba žmonėmis, ypač moterimis ir vaikais, kurią 2015 m. lapkričio mėn. pasirašė visos ASEAN valstybės narės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ASEAN konvenciją dėl kovos su prekyba žmonėmis, ypač moterimis ir vaikais, kurią 2015 m. lapkričio mėn. pasirašė visos ASEAN valstybės narės,

| — | atsižvelgdamas į JT žmogaus teisių tarybos visuotinius periodinius vertinimus, kuriuose dalyvauja visos ASEAN valstybės narės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT žmogaus teisių tarybos visuotinius periodinius vertinimus, kuriuose dalyvauja visos ASEAN valstybės narės,

| — | atsižvelgdamas į savo naujausias rezoliucijas dėl ASEAN, ypač į 2014 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl ES ir ASEAN santykių ateities (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo naujausias rezoliucijas dėl ASEAN, ypač į 2014 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl ES ir ASEAN santykių ateities (3),

| — | atsižvelgdamas į savo naujausias rezoliucijas dėl ASEAN valstybių narių, visų pirma 2016 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl Vietnamo (4), 2015 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl ES ir Vietnamo pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo (rezoliucija) (5), 2015 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl ES ir Vietnamo pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo (pritarimas) (6), 2016 m. birželio 8 d. rezoliuciją dėl ES ir Filipinų pagrindų susitarimo dėl partnerystės ir bendradarbiavimo (pritarimas) (7) ir 2016 m. birželio 8 d. rezoliuciją dėl ES ir Filipinų pagrindų susitarimo dėl partnerystės ir bendradarbiavimo (rezoliucija) (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo naujausias rezoliucijas dėl ASEAN valstybių narių, visų pirma 2016 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl Vietnamo (4), 2015 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl ES ir Vietnamo pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo (rezoliucija) (5), 2015 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl ES ir Vietnamo pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo (pritarimas) (6), 2016 m. birželio 8 d. rezoliuciją dėl ES ir Filipinų pagrindų susitarimo dėl partnerystės ir bendradarbiavimo (pritarimas) (7) ir 2016 m. birželio 8 d. rezoliuciją dėl ES ir Filipinų pagrindų susitarimo dėl partnerystės ir bendradarbiavimo (rezoliucija) (8),

| — | atsižvelgdamas į savo naujausias skubos tvarka pateiktas žmogaus teisių rezoliucijas dėl ASEAN valstybių narių, visų pirma į 2017 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl Mianmaro, ypač dėl rohinjų padėties (9), 2015 m. gegužės 21 d. rezoliuciją dėl sunkios rohinjų pabėgėlių padėties, įskaitant masines kapavietes Tailande (10), 2016 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl rohinjų mažumos padėties Mianmare (11), 2016 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl Mianmaro, ypač dėl rohinjų padėties (12), 2017 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl Kambodžos, visų pirma Kemo Sokhos atvejo (13), 2016 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl Kambodžos (14), 2015 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl politinės padėties Kambodžoje (15), 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl Kambodžos NVO ir profesinių sąjungų įstatymų projektų (16), 2016 m. spalio 6 d. rezoliuciją dėl Tailando, ypač Andy Hallo padėties (17), 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją dėl padėties Tailande (18), 2015 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl Malaizijos (19), 2017 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl Indonezijos (20), 2017 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl Indonezijos (21), 2016 m. rugsėjo 15 d. (22) ir 2017 m. kovo 16 d. (23) rezoliucijas dėl Filipinų ir 2017 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl Laoso, visų pirma Somphone Phimmasone, Lod Thammavong ir Soukane Chaithado atvejų (24), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo naujausias skubos tvarka pateiktas žmogaus teisių rezoliucijas dėl ASEAN valstybių narių, visų pirma į 2017 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl Mianmaro, ypač dėl rohinjų padėties (9), 2015 m. gegužės 21 d. rezoliuciją dėl sunkios rohinjų pabėgėlių padėties, įskaitant masines kapavietes Tailande (10), 2016 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl rohinjų mažumos padėties Mianmare (11), 2016 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl Mianmaro, ypač dėl rohinjų padėties (12), 2017 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl Kambodžos, visų pirma Kemo Sokhos atvejo (13), 2016 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl Kambodžos (14), 2015 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl politinės padėties Kambodžoje (15), 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl Kambodžos NVO ir profesinių sąjungų įstatymų projektų (16), 2016 m. spalio 6 d. rezoliuciją dėl Tailando, ypač Andy Hallo padėties (17), 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją dėl padėties Tailande (18), 2015 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl Malaizijos (19), 2017 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl Indonezijos (20), 2017 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl Indonezijos (21), 2016 m. rugsėjo 15 d. (22) ir 2017 m. kovo 16 d. (23) rezoliucijas dėl Filipinų ir 2017 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl Laoso, visų pirma Somphone Phimmasone, Lod Thammavong ir Soukane Chaithado atvejų (24),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0243/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0243/2017),

| A. | kadangi šiais metais minimos 50-osios ASEAN metinės, 60-osios Romos sutarčių metinės ir 40-osios ES ir ASEAN oficialių santykių metinės; |
| --- | --- |

A.

kadangi šiais metais minimos 50-osios ASEAN metinės, 60-osios Romos sutarčių metinės ir 40-osios ES ir ASEAN oficialių santykių metinės;

| B. | kadangi ASEAN tapo vienu iš dinamiškiausių ir sparčiausiai augančių pasaulio regionų, ypač ekonomikos, technologijų ir mokslinių tyrimų aspektais, turi geopolitiniu ir geoekonominiu požiūriu strateginę poziciją, jame gausu išteklių, jis siekia didesnės ekonominės integracijos tikslo ir įgyvendina plataus užmojo darnaus vystymosi tikslų (DVT) darbotvarkę, visų pirma švietimo srityje, taip pat tvirtai propaguoja daugiašališkumą; kadangi siekiant tolesnės integracijos ir užtikrinant saugumą, stabilumą ir socialinių, ekonominių bei politinių teisių apsaugą nepaprastai svarbu bus sumažinti vystymosi atotrūkį tarp ASEAN valstybių; |
| --- | --- |

B.

kadangi ASEAN tapo vienu iš dinamiškiausių ir sparčiausiai augančių pasaulio regionų, ypač ekonomikos, technologijų ir mokslinių tyrimų aspektais, turi geopolitiniu ir geoekonominiu požiūriu strateginę poziciją, jame gausu išteklių, jis siekia didesnės ekonominės integracijos tikslo ir įgyvendina plataus užmojo darnaus vystymosi tikslų (DVT) darbotvarkę, visų pirma švietimo srityje, taip pat tvirtai propaguoja daugiašališkumą; kadangi siekiant tolesnės integracijos ir užtikrinant saugumą, stabilumą ir socialinių, ekonominių bei politinių teisių apsaugą nepaprastai svarbu bus sumažinti vystymosi atotrūkį tarp ASEAN valstybių;

| C. | kadangi ES ir ASEAN integracijos procesai yra skirtingi, susiformavę skirtingomis aplinkybėmis ir pagrįsti skirtingomis vizijomis ir misijomis; kadangi kiekvienam procesui būdinga sava logika, tačiau jie yra palyginami, nes abi taisyklėmis grindžiamos organizacijos puoselėja taikų sambūvį, regioninę integraciją ir tarptautinį bendradarbiavimą bei vystymąsi, taip pat daugelį dešimtmečių siekia savo narių tarpusavio pasitikėjimo stiprinimo; taigi ES yra unikali ASEAN partnerė; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES ir ASEAN integracijos procesai yra skirtingi, susiformavę skirtingomis aplinkybėmis ir pagrįsti skirtingomis vizijomis ir misijomis; kadangi kiekvienam procesui būdinga sava logika, tačiau jie yra palyginami, nes abi taisyklėmis grindžiamos organizacijos puoselėja taikų sambūvį, regioninę integraciją ir tarptautinį bendradarbiavimą bei vystymąsi, taip pat daugelį dešimtmečių siekia savo narių tarpusavio pasitikėjimo stiprinimo; taigi ES yra unikali ASEAN partnerė;

| D. | kadangi šie du regionai pasiekė didelės sąveikos ir ES ir ASEAN santykiai yra visapusiški ir apima daugelį sektorių, įskaitant prekybą ir investicijas, vystymąsi, ekonominius klausimus ir politinius reikalus; kadangi ASEAN yra trečia pagal dydį ES prekybos partnerė, o ES – antra pagal dydį ASEAN prekybos partnerė, o metinės dvišalės prekybos prekėmis vertė yra daugiau nei 200 mlrd. EUR ir ES yra pirma pagal dydį tiesioginių užsienio investicijų (TUI) teikėja ASEAN regione; kadangi Europos įmonėms ASEAN yra vartai į platesnį regioną; kadangi laikotarpiu nuo 2014 iki 2020 m. ES ir jos valstybės narės yra pirmos pagal dydį paramos vystymuisi teikėjos regione ir ES įsipareigojo skirti daugiau nei 3 mlrd. EUR tam, kad būtų sumažintas skurdas ir mažinimas vystymosi atotrūkis mažas pajamas gaunančiose ASEAN šalyse; |
| --- | --- |

D.

kadangi šie du regionai pasiekė didelės sąveikos ir ES ir ASEAN santykiai yra visapusiški ir apima daugelį sektorių, įskaitant prekybą ir investicijas, vystymąsi, ekonominius klausimus ir politinius reikalus; kadangi ASEAN yra trečia pagal dydį ES prekybos partnerė, o ES – antra pagal dydį ASEAN prekybos partnerė, o metinės dvišalės prekybos prekėmis vertė yra daugiau nei 200 mlrd. EUR ir ES yra pirma pagal dydį tiesioginių užsienio investicijų (TUI) teikėja ASEAN regione; kadangi Europos įmonėms ASEAN yra vartai į platesnį regioną; kadangi laikotarpiu nuo 2014 iki 2020 m. ES ir jos valstybės narės yra pirmos pagal dydį paramos vystymuisi teikėjos regione ir ES įsipareigojo skirti daugiau nei 3 mlrd. EUR tam, kad būtų sumažintas skurdas ir mažinimas vystymosi atotrūkis mažas pajamas gaunančiose ASEAN šalyse;

| E. | kadangi anksčiau ES patirtis buvo įkvėpimo šaltinis kitiems regioniniams integracijos procesams; |
| --- | --- |

E.

kadangi anksčiau ES patirtis buvo įkvėpimo šaltinis kitiems regioniniams integracijos procesams;

| F. | kadangi ES nuosekliai remia ASEAN darbą ir ypač ASEAN sekretoriatą, taip pat, pripažindama ASEAN svarbą, paskyrė specialų ES delegacijos ASEAN vadovą, kuris pradėjo eiti pareigas 2015 m.; |
| --- | --- |

F.

kadangi ES nuosekliai remia ASEAN darbą ir ypač ASEAN sekretoriatą, taip pat, pripažindama ASEAN svarbą, paskyrė specialų ES delegacijos ASEAN vadovą, kuris pradėjo eiti pareigas 2015 m.;

| G. | kadangi šiuo metu abiejuose regionuose integracijos procesams iškyla sunkumų, tačiau tuo pačiu metu atsiveria naujos galimybės; kadangi ES susiduria su keliomis krizėmis; kadangi ASEAN, nors laikosi tikslo didinti ASEAN esminę svarbą, 2016 m. patyrė ASEAN vidaus prekybos sumažėjimą ir susidūrė su daugybe problemų, įskaitant besiskiriančias užsienio politikos kryptis ir šalutinius poveikius, kuriuos lemia vidaus problemos, susijusios su pavojumi demokratijai ir teisinei valstybei, religijų santykiais, tautinėmis mažumomis, socialine nelygybe ir žmogaus teisių pažeidimais, įskaitant jų tarpvalstybinį poveikį; |
| --- | --- |

G.

kadangi šiuo metu abiejuose regionuose integracijos procesams iškyla sunkumų, tačiau tuo pačiu metu atsiveria naujos galimybės; kadangi ES susiduria su keliomis krizėmis; kadangi ASEAN, nors laikosi tikslo didinti ASEAN esminę svarbą, 2016 m. patyrė ASEAN vidaus prekybos sumažėjimą ir susidūrė su daugybe problemų, įskaitant besiskiriančias užsienio politikos kryptis ir šalutinius poveikius, kuriuos lemia vidaus problemos, susijusios su pavojumi demokratijai ir teisinei valstybei, religijų santykiais, tautinėmis mažumomis, socialine nelygybe ir žmogaus teisių pažeidimais, įskaitant jų tarpvalstybinį poveikį;

| H. | kadangi ES nusprendė, kad ji, palaikydama santykius su trečiosiomis šalimis, žmogaus teisėms skirs daugiausia dėmesio; |
| --- | --- |

H.

kadangi ES nusprendė, kad ji, palaikydama santykius su trečiosiomis šalimis, žmogaus teisėms skirs daugiausia dėmesio;

| I. | kadangi 2014 m. gruodžio mėn. ES suteikė Filipinams BLS+ besinaudojančios šalies statusą, taigi Filipinai tapo pirmąja ASEAN šalimi, kuriai taikomos tokios prekybos lengvatos; kadangi dėl to Filipinai gali eksportuoti į ES 66 proc. savo produktų netaikant jokių muitų tarifų; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2014 m. gruodžio mėn. ES suteikė Filipinams BLS+ besinaudojančios šalies statusą, taigi Filipinai tapo pirmąja ASEAN šalimi, kuriai taikomos tokios prekybos lengvatos; kadangi dėl to Filipinai gali eksportuoti į ES 66 proc. savo produktų netaikant jokių muitų tarifų;

| J. | kadangi JAV pasitraukimas iš Partnerystės abipus Ramiojo vandenyno (angl. TPP) gali suteikti naują postūmį deryboms dėl regioninės išsamios ekonominės partnerystės (angl. RCEP); kadangi atkaklesnė Kinija pradeda įgyvendinti iniciatyvas, pvz., iniciatyvą „Viena juosta, vienas kelias“, dėl kurių kyla problemų visoms kaimynystėje ir už jos ribų esančioms šalims; |
| --- | --- |

J.

kadangi JAV pasitraukimas iš Partnerystės abipus Ramiojo vandenyno (angl. TPP) gali suteikti naują postūmį deryboms dėl regioninės išsamios ekonominės partnerystės (angl. RCEP); kadangi atkaklesnė Kinija pradeda įgyvendinti iniciatyvas, pvz., iniciatyvą „Viena juosta, vienas kelias“, dėl kurių kyla problemų visoms kaimynystėje ir už jos ribų esančioms šalims;

| K. | kadangi įtampa Pietų Kinijos jūroje yra grėsmė ir rizika regiono saugumui ir stabilumui; kadangi Pietų Kinijos jūros militarizavimas yra didžiausią susirūpinimą kelianti tendencija; kadangi ASEAN ir Kinijos dialogas dėl elgesio kodekso ir toliau yra pagrindinis ASEAN keitimosi nuomonėmis su Kinija dėl Pietų Kinijos jūros mechanizmas; kadangi Kinijos veikla – nuo karinio patruliavimo ir pratybų iki statybos veiklos, atliekamų nepaisant 2002 m. Deklaracijos dėl Šalių elgesio Pietų Kinijos jūroje principų, – vis dar kelia susirūpinimą; |
| --- | --- |

K.

kadangi įtampa Pietų Kinijos jūroje yra grėsmė ir rizika regiono saugumui ir stabilumui; kadangi Pietų Kinijos jūros militarizavimas yra didžiausią susirūpinimą kelianti tendencija; kadangi ASEAN ir Kinijos dialogas dėl elgesio kodekso ir toliau yra pagrindinis ASEAN keitimosi nuomonėmis su Kinija dėl Pietų Kinijos jūros mechanizmas; kadangi Kinijos veikla – nuo karinio patruliavimo ir pratybų iki statybos veiklos, atliekamų nepaisant 2002 m. Deklaracijos dėl Šalių elgesio Pietų Kinijos jūroje principų, – vis dar kelia susirūpinimą;

| 1. | sveikina ASEAN valstybes nares 50-ųjų ASEAN metinių proga ir visapusiškai remia visas regioninės integracijos pastangas; taip pat palankiai vertina 40 metų trunkančius ES ir ASEAN santykius ir pakartoja savo rekomendaciją, kad santykiai turėtų būti pertvarkyti į strateginę partnerystę, pagrįstą konkrečiais veiksmais, apčiuopiamais rezultatais ir didesniu esminiu bendradarbiavimu; pabrėžia, jog ES yra suinteresuota, kad būtų didinamas jos bendradarbiavimas su šiuo pagrindiniu veikėju strateginės svarbos regione; pabrėžia, kad strateginė partnerystė suteiks galimybę ES padidinti savo indėlį siekiant įgyvendinti bendrus tikslus Indijos ir Ramiojo vandenynų regione; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia tvirtų ASEAN ir ES prekybos ir investicijų santykių politinę vertę ir ragina abi partneres toliau stiprinti savo ekonominius ir politinius santykius; pabrėžia, kad yra labai daug galimybių siekiant užtikrinti ES ir ASEAN prekybos santykių tvirtėjimą; pabrėžia, kad ES yra didžiausia užsienio investuotoja ASEAN; taip pat atkreipia dėmesį į galimybes bendradarbiauti įgyvendinant DVT; ragina padidinti bendradarbiavimą siekiant panaikinti išsivystymo skirtumą tarp ASEAN šalių; mano, kad galėtų būti didinamas bendradarbiavimas ir dalijamasi geros praktikos pavyzdžiais įvairiose srityse, pvz., pasaulinio masto problemų, įskaitant klimato kaitą, tarpvalstybinį organizuotą nusikalstamumą ir terorizmą, sienų valdymą, jūrų saugumą, finansinio sektoriaus plėtrą, skaidrumą ir makroekonominę politiką, sprendimo srityse; pabrėžia, kad siekiama aukšto lygio ES ir ASEAN bendradarbiavimo daugiašalėse institucijose, pvz., Jungtinėse Tautose, bet taip pat PPO, siekiant apsaugoti, sustiprinti ir toliau plėtoti daugiašalę tarptautinės prekybos struktūrą ir sąžiningus prekybos santykius; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina tai, kad Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė bei Komisija priėmė bendrą komunikatą, kuriam pritarė valstybės narės ir kuriame pateikiamas partnerystės politikos, saugumo ir ekonomikos klausimais, taip pat sujungiamumo, aplinkos, gamtos išteklių ir kitose srityse, pvz., žmogaus teisių propagavimo ir apsaugos, stiprinimo veiksmų planas; pabrėžia, kad svarbu stiprinti ES ir ASEAN politinį dialogą; primena, kad aktyviai teikiant ES paramą ASEAN integracijos stiprinimui prisidedama prie jos atsparumo ir regiono stabilumo; pabrėžia, kad ES teikia techninę paramą ir padeda stiprinti gebėjimus kuriant vidaus rinką; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teigiamai vertina ES delegacijos ASEAN vadovo paskyrimą ir ES misijos ASEAN atidarymą 2015 m., nes šiais įvykiais pripažįstama ES ir ASEAN santykių svarba; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad daugelį metų Jungtinė Karalystė atliko svarbų ir vertingą vaidmenį puoselėjant ES ir ASEAN ryšius, todėl ASEAN ir ES bei jos valstybės narės turės ir galės aktyviai stiprinti santykius atsižvelgdamos į naujas aplinkybes, susijusias su „Brexit“; ragina JK toliau glaudžiai bendradarbiauti su ES ir ASEAN partneryste; ragina, kad ES aktyviau bendradarbiautų su esamais forumais, kuriems vadovauja ASEAN; mano, kad ES turėtų atnaujinti ir intensyvinti savo diplomatines pastangas palaikant ryšius su ASEAN, kad galėtų prisidėti prie didesnio stabilumo ir saugumo konfliktų zonose, kuriose vėl kilo įtampa, užtikrinimo, glaudžiai bendradarbiaudama su regiono partneriais ir laikydamasi tarptautinės teisės; |
| --- | --- |

5.

| 6. | apgailestauja dėl pavėluotos ir santūrios ES reakcijos į pagal Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją (UNCLOS) priimtą sprendimą ginčo dėl Pietų Kinijos jūros klausimu ir ragina ES propaguoti, kad būtų paisoma ir laikomasi UNCLOS nuostatų; pakartoja, kad ES remia taikius derybų būdu randamus tarptautinių ginčų sprendimus; primygtinai ragina užtikrinti laivybos laisvę; ragina Kiniją pripažinti teismo sprendimą; ragina šalis siekti taikiai spręsti ginčus remiantis tarptautinės teisės principais pagal Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją; remia ASEAN valstybių narių pastangas siekiant greitai sudaryti veiksmingą Elgesio Pietų Kinijos jūroje kodeksą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apgailestauja dėl tokių veiksmų, kaip platus žemės sankasų formavimas ir karinės įrangos bei ginklų sandėlių išdėstymas ant šių sankasų, nes dėl to kyla konflikto militarizavimo rizika; reiškia didelį susirūpinimą dėl augančių išlaidų gynybai regione ir jo kaimynystėje ir dėl didėjančio konfliktų militarizavimo, visų pirma Pietų Kinijos ir Rytų Kinijos jūrų regione; pažymi, kad ES, taikydama įtraukius daugiašalius mechanizmus, turi toliau remti Kinijos ir jos kaimyninių šalių, besiribojančių su Pietų Kinijos jūra, taikių santykių plėtojimą; remia visus veiksmus, kuriais Pietų Kinijos jūrai būtų sudarytos sąlygos tapti „taikos ir bendradarbiavimo jūra“; ragina valstybes nares griežtai laikytis ES elgesio kodekso ginklų eksporto srityje; primygtinai tvirtina, kad svarbu neplatinti masinio naikinimo ginklų, visų pirma atsižvelgiant į pastaruosius įvykius Korėjos Liaudies Demokratinėje Respublikoje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | remia ES ir ASEAN partnerystę saugumo srityje ir dalijimąsi patirtimi bei geriausios praktikos pavyzdžiais įvairiais daugiausia netradiciniais klausimais, susijusiais su saugumu, siekiant stiprinti regioninius pajėgumus, ypač atsižvelgiant į tvirtesnį dialogą ir bendradarbiavimą jūrų saugumo, piratavimo ir kovos su organizuotu nusikalstamumu srityse ir paramą Europolo ir ASEAN policijos (Aseanapolo) bendradarbiavimui, kovą su terorizmu, kibernetinį saugumą, klimato saugumą, pasitikėjimo stiprinimo priemones, prevencinę diplomatiją ir tarpininkavimą, krizių valdymą, pasirengimą nelaimėms ir pagalbą, taip pat humanitarinę pagalbą; remia didesnį ES indėlį ir dalyvavimą ASEAN regioniniame forume; |
| --- | --- |

8.

| 9. | teigiamai vertina tai, kad 2016 m. rugsėjo 15 ir 16 d. Tailande surengtas 3-asis ASEAN ir ES aukšto lygio dialogas dėl bendradarbiavimo jūrų saugumo srityje, per kurį buvo nustatytos ir pasiūlytos būsimos konkretaus ASEAN ir ES bendradarbiavimo sritys jūrų saugumo ir prevencinės diplomatijos klausimais; tikisi, kad bus sušauktas 4-asis ASEAN ir ES aukšto lygio dialogas dėl bendradarbiavimo jūrų saugumo srityje, kuris vyktų 2017 m. Filipinuose; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pakartoja, kad ES remia esminę ASEAN reikšmę ir jos svarbų vaidmenį skatinant dialogą ir bendradarbiavimą siekiant užtikrinti taiką, saugumą, stabilumą ir klestėjimą Ramiojo vandenyno regione ir už jo ribų; ragina sukurti veikiančius ir efektyvius ginčų sprendimo mechanizmus, numatytus ASEAN chartijos 8 skyriuje ir prie Chartijos pridėtame 2010 m. protokole, įskaitant teisiškai privalomas priemones ir taisykles; atkreipia dėmesį į patirtį, įgytą per 40 metų Europos žemyne taikant požiūrį į saugumą, kuris apima ne tik politinį ir karinį aspektą, bet ir ekonominį, aplinkos ir žmogiškąjį aspektą; yra įsitikinęs, kad šia patirtimi gali pasinaudoti ASEAN siekdama taikaus savo regiono vystymosi; atkreipia dėmesį į ES interesą aktyviau bendradarbiauti su regionu dalyvaujant visuose ASEAN vadovaujamuose procesuose; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atkreipia dėmesį į ypatingą ES patirtį institucijų stiprinimo, bendrosios rinkos, reguliavimo konvergencijos, konfliktų ir krizių valdymo, jūrų saugumo, tarpininkavimo ir humanitarinės pagalbos ir pagalbos nelaimės atveju srityse, taip pat jos pastarąją pažangą gynybos integracijos srityje ir sėkmingą patirtį nustatant regionines normas bei tvirtą regioninę žmogaus teisių ir demokratijos struktūrą, taip pat jos norą dalytis šia patirtimi, kai tai naudinga; atkreipia dėmesį į derybas dėl ES ir ASEAN išsamaus oro susisiekimo susitarimo (angl. CATA) ir platesnio masto sujungiamumo darbotvarkės; pažymi, kad 2014–2020 m. laikotarpiu pusė ES finansinės paramos, numatytos ASEAN, skiriama tam, kad būtų paremtas ASEAN sujungiamumas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia poreikį daugiašaliu lygmeniu bendradarbiauti su kitomis regiono šalimis ir teritorijomis, pvz., ASEAN stebėtojomis Papua Naująja Gvinėja ir Rytų Timoru, taip pat Kinija, Japonija ir Taivanu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, kad geopolitiniu požiūriu labai verta skatinti vėl pradėti derybas dėl regioninio ES ir ASEAN laisvosios prekybos susitarimo, ir teigiamai vertina pastarojo ES už prekybą atsakingos Komisijos narės Cecilios Malmström ir ASEAN ekonomikos ministrų susitikimo išvadas dėl tyrimo taikymo sričiai apibrėžti šiuo tikslu, taip pat veiksmus, kurių imtasi siekiant galutinio regionų susitarimo tikslo; strateginiu požiūriu ragina imtis visų veiksmų siekiant ištirti galimybes sudaryti laisvosios prekybos susitarimus su visomis ASEAN šalimis; primena, kad ASEAN yra trečia pagal dydį ES prekybos partnerė už Europos ribų, o ES – antra pagal dydį ASEAN prekybos partnerė; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad nacionalinės ir užsienio bendrovės, veikiančios ASEAN šalyse, turi vykdyti veiklą laikydamosi įmonių socialinės atsakomybės principų; primygtinai ragina ASEAN šalis užtikrinti, kad būtų visapusiškai paisoma socialinių, aplinkosaugos ir darbo teisių; ragina visapusiškai ir veiksmingai įgyvendinti TDO konvencijas ir laikytis pagrindinių darbo standartų; ragina ASEAN ir jos valstybes nares veiksmingai įgyvendinti JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus, skatinti tinkamą užimtumo apsaugą ir deramas darbo sąlygas, taip pat sukurti aplinką, kuri sudarytų geresnes sąlygas plėtoti profesines sąjungas; ragina Komisiją ir EIVT pasinaudoti visomis turimomis priemonėmis siekiant, kad būtų labiau laikomasi minėtų nuostatų; be to, atkreipia dėmesį į poreikį pašalinti visų formų priverčiamąjį ar privalomąjį darbą ir vaikų darbą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Europos įmones, investuojančias ASEAN regione, vykdyti savo įmonių socialinės atsakomybės prievoles ir laikytis Europos standartų, susijusių su vartotojų, darbo ir aplinkosaugos teisėmis, ir paisyti čiabuvių gyventojų teisių; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Komisiją ir valstybes nares sudaryti palankesnes sąlygas plėtoti institucionalizuotą socialinį Azijos ir Europos tautų forumo (angl. AEPF) ir atitinkamų ES pilietinės visuomenės struktūrų dialogą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pažymi, kad ASEAN paskelbė, jog yra orientuota į žmones ir žmonėms skiriamas pagrindinis dėmesys, ir kad regioninių integracijos procesų teisėtumas ir svarba, tiek ES, tiek ASEAN, priklauso nuo kuo daugiau suinteresuotųjų subjektų įtraukimo į procesą ir komunikacijos apie jo pasiekimus; mano, kad žmonių, ypač jaunimo, tarpusavio ryšiai yra labai svarbi kultūrinių mainų priemonė, ir ragina gerokai išplėsti programos „Erasmus +“ priemonę, skirtą ASEAN; atkreipia dėmesį į tai, kad ASEAN šalyse yra daug erdvės profesiniam mokymui, ir į bendradarbiavimo dualinio mokymo sistemos, kuri taikoma kai kuriose ES valstybėse narėse, srityje perspektyvas; taip pat primygtinai ragina plėtoti kultūros diplomatijos veiklą laikantis 2016 m. birželio 8 d. komunikato dėl ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos ir pastarojo Parlamento pranešimo šiuo klausimu; pabrėžia svarbią Azijos ir Europos fondo funkciją ir mano, kad reikėtų išplėsti paramą šio fondo darbui; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad struktūrinių mainų ir bendradarbiavimo regionų ir vietovių (miestų partnerystė) lygmeniu koncepcija yra įdomi priemonė siekiant didinti abipusę praktinę patirtį, ir atkreipia dėmesį į konkrečias iniciatyvas, pvz., Merų paktą arba „Under2 MOU“, kurios turėtų būti aktyviai viešinamos; |
| --- | --- |

18.

| 19. | siūlo švęsti šiųmetę ASEAN ir ES santykių sukaktį pradedant iniciatyvą „ES ir ASEAN jaunųjų lyderių mainų programa“, kuri būtų įgyvendinta Singapūro pirmininkavimo ASEAN laikotarpiu 2018 m.; jeigu ji būtų sėkminga, siūlo, kad būtų sukurtas metinis forumas, kuris padėtų jauniems ES ir ASEAN lyderiams keistis idėjomis ir megzti santykius siekiant paremti ES ir ASEAN santykius ateityje; be to, siūlo su ASEAN partneriais atitinkamame regione partneryje išanalizuoti mokslinių tyrimų institutų ar akademinių programų, kuriomis būtų siekiama tirti integracijos procesus ir jų patirtį, abipusio finansavimo praktinę taikymo sritį; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad reikia skatinti lyčių lygybę ir moterų įgalėjimą, taip pat gerinti mergaičių ir moterų gyvenimus; pabrėžia, kad todėl galimybė naudotis švietimo paslaugomis yra nepaprastai svarbi ir gali lemti socialinius bei ekonominius pokyčius; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad ES taip pat turėtų intensyvinti dialogus politikos klausimais ir bendradarbiavimą tokiais klausimais kaip pagrindinės teisės, įskaitant tautinių ir religinių mažumų teises, ir bendro intereso klausimais, įskaitant teisinės valstybės ir saugumo, saviraiškos laisvės ir laisvo informacijos srauto apsaugos, kovos su tarpvalstybiniu nusikalstamumu, korupcija, mokesčių vengimu, pinigų plovimu ir prekyba žmonėmis bei narkotikais, kovos su terorizmu, ginklų neplatinimo, nusiginklavimo, jūrų saugumo ir kibernetinio saugumo klausimus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | teigiamai vertina tai, kad 2015 m. spalio mėn. surengtas pirmasis ES ir ASEAN politinis dialogas žmogaus teisių klausimais, ir tikisi, kad tokie dialogai bus tęsiami; yra labai susirūpinęs dėl demokratijos padėties blogėjimo ir žmogaus bei mažumų teisių pažeidimų, taip pat dėl nuolat vykdomų represijų ir diskriminacijos regiono šalyse ir dėl negebėjimo užtikrinti pakankamai veiksmų laisvės pabėgėliams ir asmenims be pilietybės arba pilietinei visuomenei, visų pirma aplinkos apsaugos, žemės teisių ir darbo teisių aktyvistams, žmogaus teisių gynėjams bei žiniasklaidos darbuotojams; įspėja, kad tuo atveju, jeigu nepavyks išspręsti problemų, susijusių su mažumų marginalizacija, iškils grėsmė ASEAN tvarumui ir ilgalaikei sėkmei; apgailestauja, kad dėl represinio požiūrio į narkotikų vartotojus sumokėta didelė žmogiškoji kaina ir įvykdytos neteisminės egzekucijos; pabrėžia, kad reikia įgalėti pilietinę ASEAN visuomenę, užtikrinant prasmingas konsultacijas su NVO ir visuomeniniais judėjimais regioninės politikos formavimo kontekste; |
| --- | --- |

22.

| 23. | reiškia susirūpinimą dėl kliūčių, su kuriomis susidurta siekiant panaikinti mirties bausmę regione, ir ragina visas ASEAN šalis susilaikyti nuo to, kad būtų vėl pradėta taikyti mirties bausmė, ir laikytis savo tarptautinių įsipareigojimų; teigiamai vertina pastangas, kurios padarytos kovojant su prekyba žmonėmis ir priverčiamuoju darbu, ir ragina visas vyriausybes padidinti aukų apsaugą ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina ASEAN skirti pakankamai išteklių savo Tarpvyriausybinei žmogaus teisių komisijai (angl. AICHR); tikisi, kad į AICHR penkerių metų darbo planą bus įtraukti konkretūs ir patikrinami tikslai ir priemonės ir kad jos įgaliojimai bus sustiprinti, kad ji galėtų aktyviai stebėti ir tirti žmogaus teisių pažeidimus, už juos patraukti baudžiamojon atsakomybėn ir užkirsti jiems kelią; ragina AICHR apsvarstyti ir diskutuoti dėl papildomo ASEAN žmogaus teisių teismo sukūrimo, kuris būtų panašus į teismus kituose pasaulio regionuose; |
| --- | --- |

24.

| 25. | primygtinai ragina ES ir jos valstybes nares ieškoti visų bendradarbiavimo su ASEAN šalimis galimybių siekiant sustiprinti demokratiją; remia Regioninės ES ir ASEAN dialogo priemonės Žmogaus teisių priemonės biuro, kuris siekia viešinti žmogaus teisių klausimus ir veiksmus ir didinti informuotumą apie žmogaus teises, darbą; primygtinai ragina ASEAN valstybes nares toliau ratifikuoti JT žmogaus teisių konvencijas ir jų fakultatyvinius protokolus, taip pat Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) statutą ir remti pereinamojo laikotarpio teisingumo, susitaikymo ir kovos su nebaudžiamumu visame regione iniciatyvas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad ASEAN valstybėse narėse gyvena milijonas asmenų be pilietybės; pažymi, kad Mianmaro rohinjai yra vienintelė pasaulyje didžiausia asmenų be pilietybės grupė, kurią sudaro daugiau kaip vienas milijonas asmenų, patenkančių į UNHCR bepilietybės įgaliojimus, tačiau didelės asmenų be pilietybės bendruomenės taip pat gyvena Brunėjuje, Vietname, Filipinuose, Tailande, Malaizijoje ir kitur; ragina ASEAN valstybes nares bendradarbiauti ir keistis gerais pavyzdžiais ir pastangomis, kad visame regione būtų nutraukta bepilietybė; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pripažįsta ES vaidmens svarbą užtikrinant iki šiol ASEAN šalių padarytą pažangą ir ragina ES nuolat vykdyti dialogą tam, kad regionas būtų remiamas jam siekiant demokratizacijos, vystymosi ir integracijos; |
| --- | --- |

27.

| 28. | yra susirūpinęs dėl to, kad klimato kaita darys didelį poveikį ASEAN valstybėms; primena, kad ASEAN regionas ir toliau yra vienas iš pažeidžiamiausių regionų šiuo požiūriu; primygtinai ragina ASEAN valstybes nares paspartinti perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos ir skubiai sumažinti miškų naikinimą, veiksmingai pažaboti miškų gaisrus ir taikyti labiau aplinką tausojančias technologijas transporto ir pastatų srityse; palankiai vertina ES iniciatyvą dėl naujo specialaus ES ir ASEAN dialogo dėl darnaus vystymosi; šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į ES paramą, skiriamą siekiant pašalinti nesprogusius sprogmenis kai kuriose regiono šalyse; primygtinai ragina ES ir ASEAN bendradarbiauti tvaraus turizmo, aprūpinimo maistu ir biologinės įvairovės, ypač koralų rifų ir mangrovių, apsaugos srityse ir imtis veiksmų siekiant veiksmingai spręsti regiono peržvejojimo problemą; pabrėžia, kad reikia teikti paramą ASEAN šalims, kad būtų padidinta biologinės įvairovės apsauga ir tvarus naudojimas, taip pat kad būtų sistemingai atkuriamos miškų ekosistemos; primygtinai ragina ASEAN valstybes nares dėti pastangas, kuriomis būtų siekiama padidinti jų greito reagavimo į gaivalines nelaimes pajėgumą pagal ASEAN susitarimą dėl nelaimių valdymo ir reagavimo į nelaimes; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina ES institucijas ir valstybes nares teikti tinkamą prioritetą dažniems politiniams kontaktams, visų pirma ministrų lygmeniu, ir visapusiškai pasinaudoti ASEAN valstybės narės, atsakingos už ASEAN dialogo santykių su ES koordinavimą ir pirmininkavimą ASEAN, teikiamomis galimybėmis; primena reikalavimus dėl tarpregioninės ES ir ASEAN parlamentinės asamblėjos ir primygtinai ragina plėsti parlamentinę viešąją diplomatiją įvairiose politikos srityse; kol kas primygtinai ragina stiprinti bendradarbiavimą su ASEAN tarpparlamentine asamblėja (angl. AIPA) vykdant reguliarius ir struktūrinius mainus; ragina ES institucijas ir valstybes nares taip pat pasinaudoti galimybėmis intensyviai keistis informacija regioniniais klausimais, pateikiamais metiniame Šangri-La dialogo forume; |
| --- | --- |

29.

| 30. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos išorės veiksmų tarnybai, ASEAN tarpparlamentinei asamblėjai, ASEAN sekretoriatui ir ASEAN valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  OL C 85, 1980 4 8, p. 83.

(2)  OL L 154, 2012 6 15, p. 1.

(3)  OL C 482, 2016 12 23, p. 75.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0276.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0468.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0467.

(7)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0262.

(8)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0263.

(9)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0351.

(10)  OL C 353, 2016 9 27, p. 52.

(11)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0506.

(12)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0316.

(13)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0348.

(14)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0274.

(15)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0413.

(16)  OL C 265, 2017 8 11, p. 144.

(17)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0380.

(18)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0343.

(19)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0465.

(20)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0002.

(21)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0269.

(22)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0349.

(23)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0088.

(24)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0350.

---

2017 m. spalio 4 d., trečiadienis

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/52

---

P8_TA(2017)0376

Prieštaravimas įgyvendinimo aktui: moksliniai endokrininės sistemos ardomųjų savybių nustatymo kriterijai

2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos reglamento, kuriuo nustatomi moksliniai endokrininės sistemos ardomųjų savybių nustatymo kriterijai ir iš dalies keičiamas Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priedas, projekto (D048947/06 – 2017/2801(RPS))

(2018/C 346/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos reglamento, kuriuo nustatomi moksliniai endokrininės sistemos ardomųjų savybių nustatymo kriterijai ir iš dalies keičiamas Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priedas, projektą (D048947/06 (toliau – reglamento projektas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos reglamento, kuriuo nustatomi moksliniai endokrininės sistemos ardomųjų savybių nustatymo kriterijai ir iš dalies keičiamas Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priedas, projektą (D048947/06 (toliau – reglamento projektas),

| — | atsižvelgdama į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantį Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį ir 78 straipsnio 1 dalies a punktą bei jo II priedo 3.6.5 punkto antrą dalį ir 3.8.2 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantį Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį ir 78 straipsnio 1 dalies a punktą bei jo II priedo 3.6.5 punkto antrą dalį ir 3.8.2 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo Bendrojo Teismo 2015 m. gruodžio 16 d. sprendimą (2), ypač į jo 71 ir 72 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo Bendrojo Teismo 2015 m. gruodžio 16 d. sprendimą (2), ypač į jo 71 ir 72 dalis,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. birželio 8 d. rezoliuciją „Endokrininę sistemą ardančios cheminės medžiagos: padėtis po 2015 m. gruodžio 16 d. Europos Sąjungos Bendrojo Teismo sprendimo“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. birželio 8 d. rezoliuciją „Endokrininę sistemą ardančios cheminės medžiagos: padėtis po 2015 m. gruodžio 16 d. Europos Sąjungos Bendrojo Teismo sprendimo“ (3),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 15 d. Komisijos komunikatą dėl endokrininę sistemą ardančių medžiagų ir Komisijos aktų, kuriuose išdėstomi moksliniai tų medžiagų nustatymo atsižvelgiant į ES teisės aktus dėl augalų apsaugos produktų ir biocidinių produktų kriterijai, projektų (COM(2016)0350), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 15 d. Komisijos komunikatą dėl endokrininę sistemą ardančių medžiagų ir Komisijos aktų, kuriuose išdėstomi moksliniai tų medžiagų nustatymo atsižvelgiant į ES teisės aktus dėl augalų apsaugos produktų ir biocidinių produktų kriterijai, projektų (COM(2016)0350),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 28 d. Briuselyje vykusio Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto posėdžio apibendrinamąją ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 28 d. Briuselyje vykusio Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto posėdžio apibendrinamąją ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl visuomenės sveikatos apsaugos nuo endokrininę sistemą ardančių medžiagų (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl visuomenės sveikatos apsaugos nuo endokrininę sistemą ardančių medžiagų (4),

| — | atsižvelgdamas į 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką, 5a straipsnio 3 dalies b punktą (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką, 5a straipsnio 3 dalies b punktą (5),

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis ir 4 dalies c punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis ir 4 dalies c punktą,

| A. | kadangi pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priedo 3.8.2 punktą veiklioji medžiaga patvirtinama tik tuo atveju, jei laikoma, kad ji neturi endokrininės sistemos sutrikdymo savybių, kurios gali daryti neigiamą poveikį netiksliniams organizmams, nebent augalų apsaugos produkte esančios tos veikliosios medžiagos poveikis netiksliniams organizmams siūlomomis realiomis naudojimo sąlygomis yra nežymus (aplinkai taikomas ribinis kriterijus); |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priedo 3.8.2 punktą veiklioji medžiaga patvirtinama tik tuo atveju, jei laikoma, kad ji neturi endokrininės sistemos sutrikdymo savybių, kurios gali daryti neigiamą poveikį netiksliniams organizmams, nebent augalų apsaugos produkte esančios tos veikliosios medžiagos poveikis netiksliniams organizmams siūlomomis realiomis naudojimo sąlygomis yra nežymus (aplinkai taikomas ribinis kriterijus);

| B. | kadangi pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priedo 3.8.2 punkto antrą pastraipą Komisija ne vėliau kaip 2013 m. gruodžio 14 d. pateikia Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniam komitetui priemonių, susijusių su konkrečiais moksliniais kriterijais, skirtais endokrininei sistemai kenkiančioms savybėms nustatyti, projektą; |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priedo 3.8.2 punkto antrą pastraipą Komisija ne vėliau kaip 2013 m. gruodžio 14 d. pateikia Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniam komitetui priemonių, susijusių su konkrečiais moksliniais kriterijais, skirtais endokrininei sistemai kenkiančioms savybėms nustatyti, projektą;

| C. | kadangi Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinis komitetas 2017 m. liepos 4 d. pateikė teigiamą nuomonę dėl reglamento projekto (trys valstybės narės balsavo „prieš“, o keturios valstybės narės susilaikė); |
| --- | --- |

C.

kadangi Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinis komitetas 2017 m. liepos 4 d. pateikė teigiamą nuomonę dėl reglamento projekto (trys valstybės narės balsavo „prieš“, o keturios valstybės narės susilaikė);

| D. | kadangi šio reglamento projekto paskutinėje dalyje numatoma, kad jeigu vertinamos veikliosios medžiagos tikslinis augalų apsaugos veikimo mechanizmas grindžiamas tikslinių bestuburių organizmų kontrole veikiant jų endokrininę sistemą, į poveikį organizmams, priklausantiems tikslinio organizmo biologinės klasifikacijos tipui, neatsižvelgiama nustatant, ar medžiaga turi endokrininės sistemos ardymo savybių netikslinių organizmų atžvilgiu; |
| --- | --- |

D.

kadangi šio reglamento projekto paskutinėje dalyje numatoma, kad jeigu vertinamos veikliosios medžiagos tikslinis augalų apsaugos veikimo mechanizmas grindžiamas tikslinių bestuburių organizmų kontrole veikiant jų endokrininę sistemą, į poveikį organizmams, priklausantiems tikslinio organizmo biologinės klasifikacijos tipui, neatsižvelgiama nustatant, ar medžiaga turi endokrininės sistemos ardymo savybių netikslinių organizmų atžvilgiu;

| E. | kadangi Bendrasis Teismas savo sprendime byloje T-521/14 aiškiai nurodė „la spécification des critères scientifiques pour la détermination des propriétés perturbant le système endocrinien ne peut se faire que de manière objective, au regard de données scientifiques relatives audit système, indépendamment de toute autre considération, en particulier économique“ (6) (71 dalis); |
| --- | --- |

E.

kadangi Bendrasis Teismas savo sprendime byloje T-521/14 aiškiai nurodė „la spécification des critères scientifiques pour la détermination des propriétés perturbant le système endocrinien ne peut se faire que de manière objective, au regard de données scientifiques relatives audit système, indépendamment de toute autre considération, en particulier économique“ (6) (71 dalis);

| F. | kadangi nėra moksliška medžiagos, pasižyminčios tiksliniu endokrininiu veikimo mechanizmu, nelaikyti netikslinių organizmų endokrininę sistemą ardančia medžiaga; |
| --- | --- |

F.

kadangi nėra moksliška medžiagos, pasižyminčios tiksliniu endokrininiu veikimo mechanizmu, nelaikyti netikslinių organizmų endokrininę sistemą ardančia medžiaga;

| G. | kadangi dėl šios priežasties reglamento projektas negali būti laikomas pagrįstu objektyviais moksliniais duomenimis apie endokrininę sistemą, kaip to reikalauja Teisingumo Teismas; kadangi Komisija tokiu būdų viršija savo įgyvendinimo įgaliojimus; |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl šios priežasties reglamento projektas negali būti laikomas pagrįstu objektyviais moksliniais duomenimis apie endokrininę sistemą, kaip to reikalauja Teisingumo Teismas; kadangi Komisija tokiu būdų viršija savo įgyvendinimo įgaliojimus;

| H. | kadangi tikroji minėtos paskutinės dalies paskirtis aiškiai išdėstyta 2017 m. vasario 28 d. Briuselyje vykusio Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto posėdžio apibendrinamojoje ataskaitoje, kurioje nurodyta, jog „be to, buvo paaiškinta nuostatos dėl tiksliniu endokrininiu veikimo mechanizmu pasižyminčių veikliųjų medžiagų (toliau vadinamų augimo reguliatoriais) paskirtis. [...] Nuostata dėl augimo reguliatorių sudaro galimybes netaikyti ribinių kriterijų medžiagoms, pasižyminčioms tiksliniu endokrininiu veikimo mechanizmu [...]“; |
| --- | --- |

H.

kadangi tikroji minėtos paskutinės dalies paskirtis aiškiai išdėstyta 2017 m. vasario 28 d. Briuselyje vykusio Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto posėdžio apibendrinamojoje ataskaitoje, kurioje nurodyta, jog „be to, buvo paaiškinta nuostatos dėl tiksliniu endokrininiu veikimo mechanizmu pasižyminčių veikliųjų medžiagų (toliau vadinamų augimo reguliatoriais) paskirtis. [...] Nuostata dėl augimo reguliatorių sudaro galimybes netaikyti ribinių kriterijų medžiagoms, pasižyminčioms tiksliniu endokrininiu veikimo mechanizmu [...]“;

| I. | kadangi ši paskutinė dalis faktiškai sukuria galimybę nukrypti nuo ribinio kriterijaus, nustatyto Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priedo 3.8.2 punkte; |
| --- | --- |

I.

kadangi ši paskutinė dalis faktiškai sukuria galimybę nukrypti nuo ribinio kriterijaus, nustatyto Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priedo 3.8.2 punkte;

| J. | kadangi, kaip matyti iš Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 6–10 konstatuojamųjų dalių ir 1 straipsnio 3 dalies, spręsdama sudėtingą klausimą, kaip nustatyti veikliųjų medžiagų tvirtinimo taisykles, teisėkūros institucija turėjo rasti sunkiai nustatomą pusiausvyrą tarp skirtingų ir galbūt tarpusavyje prieštaringų tikslų, t. y. viena vertus, žemės ūkio gamybos ir vidaus rinkos, ir, kita vertus, sveikatos ir aplinkos apsaugos; |
| --- | --- |

J.

kadangi, kaip matyti iš Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 6–10 konstatuojamųjų dalių ir 1 straipsnio 3 dalies, spręsdama sudėtingą klausimą, kaip nustatyti veikliųjų medžiagų tvirtinimo taisykles, teisėkūros institucija turėjo rasti sunkiai nustatomą pusiausvyrą tarp skirtingų ir galbūt tarpusavyje prieštaringų tikslų, t. y. viena vertus, žemės ūkio gamybos ir vidaus rinkos, ir, kita vertus, sveikatos ir aplinkos apsaugos;

| K. | kadangi Bendrasis Teismas minėtame sprendime nurodė: „Dans ce contexte, il importe de relever que, en adoptant le règlement no 528/2012, le législateur a procédé à une mise en balance de l’objectif d’amélioration du marché intérieur et de celui de la préservation de la santé humaine, de la santé animale et de l’environnement, que la Commission se doit de respecter et ne saurait remettre en cause [...]. Or, dans le cadre de la mise en œuvre des pouvoirs qui lui sont délégués par le législateur, la Commission ne saurait remettre en cause cet équilibre, ce que cette institution a d’ailleurs en substance admis lors de l’audience“ (7) (72 dalis); |
| --- | --- |

K.

kadangi Bendrasis Teismas minėtame sprendime nurodė: „Dans ce contexte, il importe de relever que, en adoptant le règlement no 528/2012, le législateur a procédé à une mise en balance de l’objectif d’amélioration du marché intérieur et de celui de la préservation de la santé humaine, de la santé animale et de l’environnement, que la Commission se doit de respecter et ne saurait remettre en cause [...]. Or, dans le cadre de la mise en œuvre des pouvoirs qui lui sont délégués par le législateur, la Commission ne saurait remettre en cause cet équilibre, ce que cette institution a d’ailleurs en substance admis lors de l’audience“ (7) (72 dalis);

| L. | kadangi tai buvo pakartota 2016 m. birželio 8 d. Parlamento rezoliucijoje, kurioje pabrėžta, jog „Bendrasis Teismas nusprendė, kad moksliniai kriterijai gali būti nustatomi tik objektyviai, remiantis su endokrinine sistema susijusiais moksliniais duomenimis ir neatsižvelgiant į jokius kitus – pirmiausia ekonominius – aspektus, taip pat kad Komisija neturi teisės keisti pagrindiniame teisės akte nustatytos reguliavimo pusiausvyros naudodamasi įgaliojimais, jai suteiktais pagal [Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV)] 290 straipsnį“; |
| --- | --- |

L.

kadangi tai buvo pakartota 2016 m. birželio 8 d. Parlamento rezoliucijoje, kurioje pabrėžta, jog „Bendrasis Teismas nusprendė, kad moksliniai kriterijai gali būti nustatomi tik objektyviai, remiantis su endokrinine sistema susijusiais moksliniais duomenimis ir neatsižvelgiant į jokius kitus – pirmiausia ekonominius – aspektus, taip pat kad Komisija neturi teisės keisti pagrindiniame teisės akte nustatytos reguliavimo pusiausvyros naudodamasi įgaliojimais, jai suteiktais pagal [Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV)] 290 straipsnį“;

| M. | kadangi tokie patys Komisijos įgaliojimų apribojimai taikomi priimant įgyvendinimo aktus pagal reguliavimo procedūrą su tikrinimu; |
| --- | --- |

M.

kadangi tokie patys Komisijos įgaliojimų apribojimai taikomi priimant įgyvendinimo aktus pagal reguliavimo procedūrą su tikrinimu;

| N. | kadangi pagal Komisijos 2016 m. birželio 15 d. komunikatą „Komisijos užduotis naudojantis šiais įgaliojimais – nustatyti kriterijus, leidžiančius įvertinti, ar augalų apsaugos produktams ir biocidiniams produktams naudojama medžiaga yra endokrininę sistemą ardanti medžiaga, o ne nuspręsti, kaip reglamentuoti šias medžiagas. Reguliavimo pasekmes teisėkūros institucija jau nustatė teisės aktuose dėl augalų apsaugos produktų (2009 m.) ir biocidinių produktų (2012 m.)“; |
| --- | --- |

N.

kadangi pagal Komisijos 2016 m. birželio 15 d. komunikatą „Komisijos užduotis naudojantis šiais įgaliojimais – nustatyti kriterijus, leidžiančius įvertinti, ar augalų apsaugos produktams ir biocidiniams produktams naudojama medžiaga yra endokrininę sistemą ardanti medžiaga, o ne nuspręsti, kaip reglamentuoti šias medžiagas. Reguliavimo pasekmes teisėkūros institucija jau nustatė teisės aktuose dėl augalų apsaugos produktų (2009 m.) ir biocidinių produktų (2012 m.)“;

| O. | kadangi Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priedo 3.8.2 punkte nustatytas ribinis kriterijus yra esminis šio reglamento elementas; |
| --- | --- |

O.

kadangi Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priedo 3.8.2 punkte nustatytas ribinis kriterijus yra esminis šio reglamento elementas;

| P. | kadangi, vadovaujantis ilgalaike teismų praktika, tam tikrai sričiai esminių reglamentavimo elementų priėmimas priklauso ES teisėkūros institucijos kompetencijai ir negali būti deleguotas Komisijai; |
| --- | --- |

P.

kadangi, vadovaujantis ilgalaike teismų praktika, tam tikrai sričiai esminių reglamentavimo elementų priėmimas priklauso ES teisėkūros institucijos kompetencijai ir negali būti deleguotas Komisijai;

| Q. | kadangi Komisija viršijo savo įgyvendinimo įgaliojimus, pakeisdama esminį Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 nustatytą reglamentavimo elementą, o tai prieštarauja Komisijos pripažinimui, kad jos įgaliojimai riboti, Teisingumo Teismui nagrinėjant bylą T–521/14, prieštarauja per Komisijos teiginiams jos 2016 m. birželio 15 d. komunikate ir prieštarauja pagrindiniam Sąjungos teisės viršenybės principui; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Komisija viršijo savo įgyvendinimo įgaliojimus, pakeisdama esminį Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 nustatytą reglamentavimo elementą, o tai prieštarauja Komisijos pripažinimui, kad jos įgaliojimai riboti, Teisingumo Teismui nagrinėjant bylą T–521/14, prieštarauja per Komisijos teiginiams jos 2016 m. birželio 15 d. komunikate ir prieštarauja pagrindiniam Sąjungos teisės viršenybės principui;

| R. | kadangi, net ir tuo atveju, jeigu mokslo ir technikos žinių raida pasirodytų pagrįsta priežastimi medžiagų, pasižyminčių tiksliniu endokrininiu veikimo mechanizmu, patvirtinimo sąlygoms taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą, tokia nukrypti leidžiančią nuostatą būtų galima nustatyti tik taikant teisėkūros procedūrą, kuria pagal SESV 294 straipsnį iš dalies pakeičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009; |
| --- | --- |

R.

kadangi, net ir tuo atveju, jeigu mokslo ir technikos žinių raida pasirodytų pagrįsta priežastimi medžiagų, pasižyminčių tiksliniu endokrininiu veikimo mechanizmu, patvirtinimo sąlygoms taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą, tokia nukrypti leidžiančią nuostatą būtų galima nustatyti tik taikant teisėkūros procedūrą, kuria pagal SESV 294 straipsnį iš dalies pakeičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009;

| 1. | prieštarauja Komisijos reglamento projekto priėmimui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad Komisijos reglamento projektu viršijami Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 nustatyti įgyvendinimo įgaliojimai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prašo Komisijos atsiimti savo reglamento projektą ir nedelsiant pateikti komitetui naują projektą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prašo Komisijos reglamento projektą pakeisti išbraukiant jo paskutinę dalį; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OL L 309, 2009 11 24, p. 1.

(2)  2015 m. gruodžio 16 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje Švedija prieš Komisiją, T-521/14, ECLI:EU:T:2015:976.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0270.

(4)  OL C 36, 2016 1 29, p. 85.

(5)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

(6)  Atsižvelgiant į tai, kad sprendimas byloje T-521/14 pateiktas tik prancūzų ir švedų kalbomis, tekstą lietuvių kalba pateikė Parlamento vertimo raštu tarnybos: „moksliniai endokrininės sistemos ardymo savybių nustatymo kriterijai gali būti nustatomi tik objektyviai, atsižvelgiant į mokslinius duomenis apie endokrininę sistema, bet neatsižvelgiant į jokius kitus aspektus, ypač ekonominius“.

(7)  Atsižvelgiant į tai, kad sprendimas byloje T-521/14 pateiktas tik prancūzų ir švedų kalbomis, tekstą lietuvių kalba pateikė Parlamento vertimo raštu tarnybos: „Tai svarstant svarbu pabrėžti, kad priimdama Reglamentą (ES) Nr. 528/2012 teisėkūros institucija nustatė pusiausvyrą tarp tikslo pagerinti vidaus rinkos padėtį ir tikslo apsaugoti žmonių sveikatą, gyvūnų sveikatą ir aplinką. Šios pusiausvyros Komisija turi laikytis ir neturėtų kvestionuoti [...]. Taigi įgyvendindama įgaliojimus, kuriuos jai suteikė teisėkūros institucija, Komisija neturėtų kvestionuoti šios pusiausvyros. Be kita ko, ji pati tai iš esmės pripažino nagrinėjant bylą“.

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/55 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/55

---

P8_TA(2017)0377

Genetiškai modifikuotos sojos FG72 × A5547-127

2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 × A5547-127, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (D051972 – 2017/2879(RSP))

(2018/C 346/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, kurie yra sudaryti ar pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 × A5547-127, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projektą (D051972), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, kurie yra sudaryti ar pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 × A5547-127, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projektą (D051972),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (1), ypač į jo 7 straipsnio 3 dalį, 9 straipsnio 2 dalį, 19 straipsnio 3 dalį ir 21 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (1), ypač į jo 7 straipsnio 3 dalį, 9 straipsnio 2 dalį, 19 straipsnio 3 dalį ir 21 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2017 m. liepos 17 d. vykusį balsavimą nusprendė nuomonės neteikti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2017 m. liepos 17 d. vykusį balsavimą nusprendė nuomonės neteikti,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai, 11 ir 13 straipsnius (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai, 11 ir 13 straipsnius (2),

| — | atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos (toliau – EFSA) 2017 m. kovo 1 d. priimtą nuomonę, kuri paskelbta 2017 m. balandžio 6 d. (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos (toliau – EFSA) 2017 m. kovo 1 d. priimtą nuomonę, kuri paskelbta 2017 m. balandžio 6 d. (3),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, kuriose buvo prieštaraujama leidimui naudoti genetiškai modifikuotus organizmus (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, kuriose buvo prieštaraujama leidimui naudoti genetiškai modifikuotus organizmus (4),

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis,

| A. | kadangi 2013 m. gruodžio 10 d. bendrovės „Bayer Crop Science LP“ ir „M.S. Technologies LLC“ pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 5 ir 17 straipsnius pateikė Nyderlandų kompetentingai institucijai paraišką dėl maisto produktų, maisto sudedamųjų dalių ir pašarų, kuriuose yra genetiškai modifikuotų sojų FG72 × A5547-127, kurie iš jų sudaryti ar pagaminti, pateikimo rinkai; kadangi paraiška taip pat apima produktų, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų FG72 × A5547-127 arba kurie iš jų sudaryti ar pagaminti, pateikimą rinkai siekiant juos naudoti kitais tikslais nei maistui ir pašarams, kaip ir bet kurias kitas sojas, išskyrus auginimą; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2013 m. gruodžio 10 d. bendrovės „Bayer Crop Science LP“ ir „M.S. Technologies LLC“ pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 5 ir 17 straipsnius pateikė Nyderlandų kompetentingai institucijai paraišką dėl maisto produktų, maisto sudedamųjų dalių ir pašarų, kuriuose yra genetiškai modifikuotų sojų FG72 × A5547-127, kurie iš jų sudaryti ar pagaminti, pateikimo rinkai; kadangi paraiška taip pat apima produktų, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų FG72 × A5547-127 arba kurie iš jų sudaryti ar pagaminti, pateikimą rinkai siekiant juos naudoti kitais tikslais nei maistui ir pašarams, kaip ir bet kurias kitas sojas, išskyrus auginimą;

| B. | kadangi 2017 m. kovo 1 d. Europos maisto saugos tarnyba (EFSA) pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 ir 18 straipsnius priėmė palankią nuomonę, kuri paskelbta 2017 m. balandžio 6 d. (5); |
| --- | --- |

B.

kadangi 2017 m. kovo 1 d. Europos maisto saugos tarnyba (EFSA) pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 ir 18 straipsnius priėmė palankią nuomonę, kuri paskelbta 2017 m. balandžio 6 d. (5);

| C. | kadangi Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 nustatyta, kad genetiškai modifikuotas maistas ir pašarai turi nedaryti neigiamo poveikio žmonių ir gyvūnų sveikatai bei aplinkai, ir reikalaujama, kad Komisija, rengdama sprendimą, turi atsižvelgti į visas atitinkamas Sąjungos teisės aktų nuostatas ir kitus teisėtus veiksnius, susijusius su svarstomu dalyku; |
| --- | --- |

C.

kadangi Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 nustatyta, kad genetiškai modifikuotas maistas ir pašarai turi nedaryti neigiamo poveikio žmonių ir gyvūnų sveikatai bei aplinkai, ir reikalaujama, kad Komisija, rengdama sprendimą, turi atsižvelgti į visas atitinkamas Sąjungos teisės aktų nuostatas ir kitus teisėtus veiksnius, susijusius su svarstomu dalyku;

| D. | kadangi sojos FG72 × A5547-127 buvo sukurtos, kad būtų atsparios izoksaflutolo (5-ciklopropilisoksazol-4-il 2-mezil-4-trifluorometilfenilketono), glifosato (N-(fosfonometil)glicino) ir amonio gliufozinato (l-fosfinotricino) pagrindu pagamintiems herbicidams; kadangi atsparumas šiems herbicidams užtikrinamas atitinkamai išskiriant proteinus HPPD W336 (4-hidroksil fenil-piruvat-dioksigenazę), 2mEPSPS (5-enolpiruvilšikimat-3-fosfat sintazę) ir PAT (fosfinotricin acetil-transferazę); |
| --- | --- |

D.

kadangi sojos FG72 × A5547-127 buvo sukurtos, kad būtų atsparios izoksaflutolo (5-ciklopropilisoksazol-4-il 2-mezil-4-trifluorometilfenilketono), glifosato (N-(fosfonometil)glicino) ir amonio gliufozinato (l-fosfinotricino) pagrindu pagamintiems herbicidams; kadangi atsparumas šiems herbicidams užtikrinamas atitinkamai išskiriant proteinus HPPD W336 (4-hidroksil fenil-piruvat-dioksigenazę), 2mEPSPS (5-enolpiruvilšikimat-3-fosfat sintazę) ir PAT (fosfinotricin acetil-transferazę);

| E. | kadangi per trijų mėnesių konsultacijų laikotarpį valstybės narės pateikė daug kritinių pastabų (6); kadangi kritiškiausias pastabas sudaro pastaba, kad, neatlikus 90 dienų trukmės poūmio toksiškumo tyrimo, negalima padaryti jokios išvados dėl rizikos, susijusios su šio GMO naudojimu žmonių ir gyvūnų maistui, kad pateikta informacija apie sudėtį, fenotipinį įvertinimą ir toksikologiją nėra pakankama, kad šia informacija remiantis padarytos išvados dėl GMO ir įprastų sojų lygiavertiškumo ir dėl maisto ir pašarų saugumo yra skubotos ir kad šios genetiškai modifikuotos sojos nebuvo išbandytos dedant mokslines pastangas, būtinas norint nustatyti jų saugumą; |
| --- | --- |

E.

kadangi per trijų mėnesių konsultacijų laikotarpį valstybės narės pateikė daug kritinių pastabų (6); kadangi kritiškiausias pastabas sudaro pastaba, kad, neatlikus 90 dienų trukmės poūmio toksiškumo tyrimo, negalima padaryti jokios išvados dėl rizikos, susijusios su šio GMO naudojimu žmonių ir gyvūnų maistui, kad pateikta informacija apie sudėtį, fenotipinį įvertinimą ir toksikologiją nėra pakankama, kad šia informacija remiantis padarytos išvados dėl GMO ir įprastų sojų lygiavertiškumo ir dėl maisto ir pašarų saugumo yra skubotos ir kad šios genetiškai modifikuotos sojos nebuvo išbandytos dedant mokslines pastangas, būtinas norint nustatyti jų saugumą;

| F. | kadangi nepriklausomame tyrime daroma išvada, kad tokios formos EFSA rizikos vertinimas nėra priimtinas, nes jame nenustatytos žinių spragos ir neaiškumai ir neįvertinamas toksiškumas arba poveikis imuninei sistemai ir reprodukcinei sistemai (7); |
| --- | --- |

F.

kadangi nepriklausomame tyrime daroma išvada, kad tokios formos EFSA rizikos vertinimas nėra priimtinas, nes jame nenustatytos žinių spragos ir neaiškumai ir neįvertinamas toksiškumas arba poveikis imuninei sistemai ir reprodukcinei sistemai (7);

| G. | kadangi glifosatui suteiktas leidimas baigs galioti 2017 m. gruodžio 31 d.; kadangi tebėra neatsakyta į klausimus dėl glifosato kancerogeniškumo; kadangi EFSA 2015 m. lapkričio mėn. pateikė išvadą, kad glifosatas negali būti kancerogeniškas, o Europos cheminių medžiagų agentūra (ECHA) 2017 m. kovo mėn. pateikė išvadą, kad jis nebuvo priskirtas jokiai kategorijai; kadangi, priešingai, 2015 m. PSO Tarptautinė vėžio mokslinių tyrimų agentūra glifosatą priskyrė prie galimų žmonių kancerogenų; |
| --- | --- |

G.

kadangi glifosatui suteiktas leidimas baigs galioti 2017 m. gruodžio 31 d.; kadangi tebėra neatsakyta į klausimus dėl glifosato kancerogeniškumo; kadangi EFSA 2015 m. lapkričio mėn. pateikė išvadą, kad glifosatas negali būti kancerogeniškas, o Europos cheminių medžiagų agentūra (ECHA) 2017 m. kovo mėn. pateikė išvadą, kad jis nebuvo priskirtas jokiai kategorijai; kadangi, priešingai, 2015 m. PSO Tarptautinė vėžio mokslinių tyrimų agentūra glifosatą priskyrė prie galimų žmonių kancerogenų;

| H. | kadangi gliufozinatas priskiriamas toksiškoms reprodukcijai medžiagoms ir todėl jam taikomi išimties kriterijai, nustatyti 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (8); kadangi gliufozinato patvirtinimo galiojimas baigiasi 2018 m. liepos 31 d. (9); |
| --- | --- |

H.

kadangi gliufozinatas priskiriamas toksiškoms reprodukcijai medžiagoms ir todėl jam taikomi išimties kriterijai, nustatyti 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (8); kadangi gliufozinato patvirtinimo galiojimas baigiasi 2018 m. liepos 31 d. (9);

| I. | kadangi izoksaflutolas gali būti kancerogeniškas žmonėms (10), yra toksiškas kai kuriems vandens organizmams ir netiksliniams augalams ir jis ir jo skilimo produktai bei metabolitai lengvai užteršia vandenį; kadangi dėl tokių nerimą keliančių faktų buvo apribotas jo naudojimas (11); |
| --- | --- |

I.

kadangi izoksaflutolas gali būti kancerogeniškas žmonėms (10), yra toksiškas kai kuriems vandens organizmams ir netiksliniams augalams ir jis ir jo skilimo produktai bei metabolitai lengvai užteršia vandenį; kadangi dėl tokių nerimą keliančių faktų buvo apribotas jo naudojimas (11);

| J. | kadangi papildomų herbicidų naudojimas yra įprastos žemės ūkio praktikos auginant herbicidams atsparius augalus dalis, todėl galima tikėtis, kad derliuje visuomet bus purkštų medžiagų likučių, kurie yra neišvengiami; kadangi įrodyta, kad dėl herbicidams atsparių genetiškai modifikuotų augalų naudojama daugiau papildomų herbicidų, nei tokių pat tradicinių augalų atveju (12); |
| --- | --- |

J.

kadangi papildomų herbicidų naudojimas yra įprastos žemės ūkio praktikos auginant herbicidams atsparius augalus dalis, todėl galima tikėtis, kad derliuje visuomet bus purkštų medžiagų likučių, kurie yra neišvengiami; kadangi įrodyta, kad dėl herbicidams atsparių genetiškai modifikuotų augalų naudojama daugiau papildomų herbicidų, nei tokių pat tradicinių augalų atveju (12);

| K. | kadangi purškiamų papildomų herbicidų likučių EFSA nėra įvertinusi; kadangi dėl šios priežasties negalima daryti išvados, kad izoksaflutolu, glifosatu ir gliufozinatu purkštas genetiškai modifikuotas sojas yra saugu naudoti maistui ir pašarui; |
| --- | --- |

K.

kadangi purškiamų papildomų herbicidų likučių EFSA nėra įvertinusi; kadangi dėl šios priežasties negalima daryti išvados, kad izoksaflutolu, glifosatu ir gliufozinatu purkštas genetiškai modifikuotas sojas yra saugu naudoti maistui ir pašarui;

| L. | kadangi genetiškai modifikuotų augalų, atsparių keliems atrinktiems herbicidams, kūrimą daugiausia lemia sparti glifosatui atsparių piktžolių evoliucija šalyse, kuriose auginama labai daug genetiškai modifikuotų augalų; kadangi moksliniuose leidiniuose aprašyta daugiau kaip 20 skirtingų glifosatui atsparių piktžolių rūšių (13); kadangi gliufozinatui atsparios piktžolės stebimos nuo 2009 m.; |
| --- | --- |

L.

kadangi genetiškai modifikuotų augalų, atsparių keliems atrinktiems herbicidams, kūrimą daugiausia lemia sparti glifosatui atsparių piktžolių evoliucija šalyse, kuriose auginama labai daug genetiškai modifikuotų augalų; kadangi moksliniuose leidiniuose aprašyta daugiau kaip 20 skirtingų glifosatui atsparių piktžolių rūšių (13); kadangi gliufozinatui atsparios piktžolės stebimos nuo 2009 m.;

| M. | kadangi Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2017 m. liepos 17 d. vykusį balsavimą nusprendė nuomonės neteikti; kadangi 15 valstybių narių balsavo „prieš“ ir tik 10 valstybių narių, sudarančios tik 38,43 proc. Sąjungos gyventojų, balsavo „už“, o 3 valstybės narės susilaikė; |
| --- | --- |

M.

kadangi Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2017 m. liepos 17 d. vykusį balsavimą nusprendė nuomonės neteikti; kadangi 15 valstybių narių balsavo „prieš“ ir tik 10 valstybių narių, sudarančios tik 38,43 proc. Sąjungos gyventojų, balsavo „už“, o 3 valstybės narės susilaikė;

| N. | kadangi 2017 m. rugsėjo 14 d. balsuojant apeliaciniame komitete vėl buvo nuspręsta nuomonės neteikti; kadangi 15 valstybių narių balsavo „prieš“ ir tik 11 valstybių narių, atstovaujančių tik 38,69 proc. Sąjungos gyventojų, balsavo „už“, o 2 valstybės narės susilaikė; |
| --- | --- |

N.

kadangi 2017 m. rugsėjo 14 d. balsuojant apeliaciniame komitete vėl buvo nuspręsta nuomonės neteikti; kadangi 15 valstybių narių balsavo „prieš“ ir tik 11 valstybių narių, atstovaujančių tik 38,69 proc. Sąjungos gyventojų, balsavo „už“, o 2 valstybės narės susilaikė;

| O. | kadangi Komisija ne vieną kartą apgailestavo dėl to, kad nuo to laiko, kai įsigaliojo Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, ji turėdavo priimti sprendimus dėl leidimų be Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto paramos ir kad dokumentų sugrąžinimas Komisijai, kad ji priimtų galutinį sprendimą – tai retai taikoma visos procedūros išimtis – tapo norma priimant sprendimus dėl genetiškai modifikuotų maisto produktų ir pašarų leidimų; kadangi Komisijos pirmininkas J. C. Juncker jau yra pasmerkęs šią praktiką kaip nedemokratišką (14); |
| --- | --- |

O.

kadangi Komisija ne vieną kartą apgailestavo dėl to, kad nuo to laiko, kai įsigaliojo Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, ji turėdavo priimti sprendimus dėl leidimų be Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto paramos ir kad dokumentų sugrąžinimas Komisijai, kad ji priimtų galutinį sprendimą – tai retai taikoma visos procedūros išimtis – tapo norma priimant sprendimus dėl genetiškai modifikuotų maisto produktų ir pašarų leidimų; kadangi Komisijos pirmininkas J. C. Juncker jau yra pasmerkęs šią praktiką kaip nedemokratišką (14);

| P. | kadangi 2015 m. spalio 28 d. per pirmąjį svarstymą (15) Parlamentas atmetė 2015 m. balandžio 22 d. pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, ir paragino Komisiją jį atsiimti ir pateikti naują pasiūlymą; |
| --- | --- |

P.

kadangi 2015 m. spalio 28 d. per pirmąjį svarstymą (15) Parlamentas atmetė 2015 m. balandžio 22 d. pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, ir paragino Komisiją jį atsiimti ir pateikti naują pasiūlymą;

| Q. | kadangi Reglamento (ES) Nr. 182/2011 14 konstatuojamojoje dalyje tvirtinama, kad Komisija turėtų kiek įmanoma stengtis neprieštarauti bet kokiai vyraujančiai pozicijai, kuri gali susiformuoti apeliaciniame komitete ir pagal kurią įgyvendinimo aktas dėl visų pirma tokių jautriais klausimų, kaip vartotojų sveikata, maisto sauga ir aplinka, pripažįstamas netinkamu; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Reglamento (ES) Nr. 182/2011 14 konstatuojamojoje dalyje tvirtinama, kad Komisija turėtų kiek įmanoma stengtis neprieštarauti bet kokiai vyraujančiai pozicijai, kuri gali susiformuoti apeliaciniame komitete ir pagal kurią įgyvendinimo aktas dėl visų pirma tokių jautriais klausimų, kaip vartotojų sveikata, maisto sauga ir aplinka, pripažįstamas netinkamu;

| 1. | mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas viršija Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 numatytus įgyvendinimo įgaliojimus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas neatitinka Sąjungos teisės, nes jis nesuderinamas su Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 tikslu, pagal kurį, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 178/2002 (16) nustatytais bendraisiais principais, siekiama nustatyti pagrindą, leidžiantį užtikrinti aukštą žmonių gyvybės ir sveikatos, gyvūnų sveikatos ir gerovės, aplinkos ir vartotojų interesų apsaugos lygį kalbant apie genetiškai modifikuotą maistą ir pašarus, sykiu užtikrinant veiksmingą vidaus rinkos veikimą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prašo Komisijos atsiimti savo įgyvendinimo sprendimo projektą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją sustabdyti bet kokio įgyvendinimo sprendimo, susijusio su paraiškomis dėl leidimo naudoti genetiškai modifikuotus organizmus, įgyvendinimą, kol bus taip persvarstyta leidimų teikimo procedūra, kad pagal ją būtų panaikinti dabar galiojančios procedūros, kuri pasirodė esanti netinkama, trūkumai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją nesuteikti leidimo dėl jokių herbicidams atsparių genetiškai modifikuotų augalų (angl. HT GMP), jei neatliktas visapusiškas likučių po purškimo papildomais herbicidais ir jų komercinių formulių preparatais, naudojamais auginimo šalyse, vertinimas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją nesuteikti leidimo dėl jokių herbicidų deriniams atsparių genetiškai modifikuotų augalų, kaip sojų FG72 × A5547-127 atveju, jei neatliktas visapusiškas likučių po purškimo papildomų herbicidų deriniais ir jų komercinių formulių preparatais, naudojamais auginimo šalyse, konkrečių kumuliacinių poveikių vertinimas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją prašyti atlikti išsamesnį pavojų sveikatai, susijusių su suminėmis genetinėmis modifikacijomis, tokiomis kaip sojos FG72 × A5547-127, tyrimą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisiją parengti visai maisto ir pašarų grandinei skirtas strategijas dėl rizikos sveikatai vertinimo ir toksikologijos, taip pat dėl priežiūros po pateikimo rinkai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją visapusiškai integruoti papildomų herbicidų naudojimo ir jų likučių rizikos vertinimą į herbicidams atsparių genetiškai modifikuotų augalų rizikos vertinimą, nesvarbu, ar genetiškai modifikuotas augalas skirtas auginti Sąjungoje, ar turi būti importuojamas maistui ir pašarams; |
| --- | --- |

9.

| 10. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  OL L 268, 2003 10 18, p. 1.

(2)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4744

(4)

| — | 2014 m. sausio 16 d. rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl auginti skirto kukurūzų produkto (Zea mays L., linija 1507), genetiškai modifikuoto, kad būtų atsparesnis tam tikriems Lepidoptera būrio kenkėjams, pateikimo rinkai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (OL C 482, 2016 12 23, p. 110). |
| --- | --- |

—

2014 m. sausio 16 d. rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl auginti skirto kukurūzų produkto (Zea mays L., linija 1507), genetiškai modifikuoto, kad būtų atsparesnis tam tikriems Lepidoptera būrio kenkėjams, pateikimo rinkai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (OL C 482, 2016 12 23, p. 110).

| — | 2015 m. gruodžio 16 d. rezoliucija dėl 2015 m. gruodžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2015/2279, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × T25, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti (Priimti tekstai, P8_TA(2015)0456), |
| --- | --- |

—

2015 m. gruodžio 16 d. rezoliucija dėl 2015 m. gruodžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2015/2279, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × T25, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti (Priimti tekstai, P8_TA(2015)0456),

| — | 2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87705 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87705 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0040).

| — | 2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87708 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0039). |
| --- | --- |

—

2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87708 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0039).

| — | 2016 m. vasario 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 (MST-FGØ72-2) (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

2016 m. vasario 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 (MST-FGØ72-2) (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0038).

| — | 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos Bt11, MIR162, MIR604 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos Bt11, MIR162, MIR604 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0271).

| — | 2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl genetiškai modifikuotų gvazdikų (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) pateikimo rinkai projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0272), |
| --- | --- |

—

2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl genetiškai modifikuotų gvazdikų (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) pateikimo rinkai projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0272),

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti rinkai auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 sėklas, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti rinkai auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 sėklas, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0388).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 produktus projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 produktus projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0389).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 sėklų pateikimo rinkai projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 sėklų pateikimo rinkai projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0386).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 sėklų pateikimo rinkai projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 sėklų pateikimo rinkai projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0387).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, kurie iš jos sudaryti arba iš jos pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, kurie iš jos sudaryti arba iš jos pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0390).

| — | 2017 m. balandžio 5 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi, trys ar keturios modifikacijos Bt11, 59122, MIR604, 1507 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

2017 m. balandžio 5 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi, trys ar keturios modifikacijos Bt11, 59122, MIR604, 1507 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0123).

| — | 2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų DAS-40278-9, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0215) |
| --- | --- |

—

2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų DAS-40278-9, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0215)

| — | 2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų GHB119 (BCS-GHØØ5-8), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų GHB119 (BCS-GHØØ5-8), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0214).

| — | 2017 m. rugsėjo 13 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-68416-4, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0341) |
| --- | --- |

—

2017 m. rugsėjo 13 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-68416-4, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0341)

(5)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4744

(6)  G priedas. Valstybių narių pastabos ir Genetiškai modifikuotų organizmų (GMO) specialistų grupės atsakymai. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2013-01032

(7)  http://www.testbiotech.org/en/node/1975

(8)  OL L 309, 2009 11 24, p. 1.

(9)  2015 m. kovo 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/404, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų beflubutamido, kaptano, dimetoato, dimetomorfo, etoprofoso, fipronilo, folpeto, formetanato, gliufozinato, metiokarbo, metribuzino, fosmeto, metilpirimifoso ir propamokarbo patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (OL L 67, 2015 3 12, p. 6).

(10)  https://a816-healthpsi.nyc.gov/ll37/pdf/carcclassJuly2004_1.pdf

(11)  G priedas. Valstybių narių pastabos ir Genetiškai modifikuotų organizmų (GMO) specialistų grupės atsakymai, p. 27. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2013-01032

(12)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7

(13)  https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-7796-5_12

(14)  Pavyzdžiui, Europos Parlamento plenarinio posėdžio įžanginėje kalboje, įtrauktoje į kitos kadencijos Komisijai skirtas politines gaires (2014 m. liepos 15 d., Strasbūras), arba 2016 m. pranešime apie Sąjungos padėtį (2016 m. rugsėjo 14 d., Strasbūras).

(15)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0379.

(16)  OL L 31, 2002 2 1, p. 1.

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/60 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/60

---

P8_TA(2017)0378

Genetiškai modifikuotos sojos DAS-44406-6

2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje genetiškai modifikuotų sojų DAS-44406-6, kurie iš jų sudaryti arba pagaminti, projekto (D051971 – 2017/2878(RSP))

(2018/C 346/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje genetiškai modifikuotų sojų DAS-44406-6, kurie iš jų sudaryti arba pagaminti, projektą (D051971), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje genetiškai modifikuotų sojų DAS-44406-6, kurie iš jų sudaryti arba pagaminti, projektą (D051971),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (1), ypač į jo 7 straipsnio 3 dalį, 9 straipsnio 2 dalį, 19 straipsnio 3 dalį ir 21 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (1), ypač į jo 7 straipsnio 3 dalį, 9 straipsnio 2 dalį, 19 straipsnio 3 dalį ir 21 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2017 m. liepos 17 d. vykusį balsavimą nusprendė nuomonės neteikti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2017 m. liepos 17 d. vykusį balsavimą nusprendė nuomonės neteikti,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai, 11 ir 13 straipsnius (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai, 11 ir 13 straipsnius (2),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 17 d. Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) priimtą nuomonę, paskelbtą 2017 m. kovo 21 d. (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 17 d. Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) priimtą nuomonę, paskelbtą 2017 m. kovo 21 d. (3),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, kuriose pateikiamas prieštaravimas dėl genetiškai modifikuotus organizmų leidimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, kuriose pateikiamas prieštaravimas dėl genetiškai modifikuotus organizmų leidimo (4),

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis,

| A. | kadangi 2012 m. vasario 16 d. bendrovės „Dow Agrosciences LLC“ ir „M.S. Technologies LLC“ pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 5 ir 17 straipsnius pateikė Nyderlandų nacionalinei kompetentingai institucijai paraišką dėl maisto produktų, maisto sudedamųjų dalių ir pašarų, kuriuose yra genetiškai modifikuotų sojų DAS-44406-6, kurie iš jų sudaryti ar pagaminti, pateikimo rinkai; kadangi paraiška taip pat apima produktų, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų DAS-44406-6 arba kurie iš jų sudaryti ar pagaminti, pateikimą rinkai siekiant juos naudoti kitais tikslais nei maistui ir pašarams, kaip ir bet kurias kitas sojas, išskyrus auginimą; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2012 m. vasario 16 d. bendrovės „Dow Agrosciences LLC“ ir „M.S. Technologies LLC“ pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 5 ir 17 straipsnius pateikė Nyderlandų nacionalinei kompetentingai institucijai paraišką dėl maisto produktų, maisto sudedamųjų dalių ir pašarų, kuriuose yra genetiškai modifikuotų sojų DAS-44406-6, kurie iš jų sudaryti ar pagaminti, pateikimo rinkai; kadangi paraiška taip pat apima produktų, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų DAS-44406-6 arba kurie iš jų sudaryti ar pagaminti, pateikimą rinkai siekiant juos naudoti kitais tikslais nei maistui ir pašarams, kaip ir bet kurias kitas sojas, išskyrus auginimą;

| B. | kadangi 2017 m. vasario 17 d. Europos maisto saugos tarnyba (EFSA) pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 ir 18 straipsnius priėmė teigiamą nuomonę, kuri paskelbta 2017 m. kovo 21 d. (5); |
| --- | --- |

B.

kadangi 2017 m. vasario 17 d. Europos maisto saugos tarnyba (EFSA) pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 ir 18 straipsnius priėmė teigiamą nuomonę, kuri paskelbta 2017 m. kovo 21 d. (5);

| C. | kadangi Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 nustatyta, kad genetiškai modifikuotas maistas ir pašarai turi nedaryti neigiamo poveikio žmonių ir gyvūnų sveikatai bei aplinkai, ir reikalaujama, kad Komisija, rengdama sprendimą, atsižvelgtų į visas atitinkamas Sąjungos teisės aktų nuostatas ir kitus teisėtus veiksnius, susijusius su svarstomu dalyku; |
| --- | --- |

C.

kadangi Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 nustatyta, kad genetiškai modifikuotas maistas ir pašarai turi nedaryti neigiamo poveikio žmonių ir gyvūnų sveikatai bei aplinkai, ir reikalaujama, kad Komisija, rengdama sprendimą, atsižvelgtų į visas atitinkamas Sąjungos teisės aktų nuostatas ir kitus teisėtus veiksnius, susijusius su svarstomu dalyku;

| D. | kadangi per trijų mėnesių konsultacijų laikotarpį valstybės narės pateikė daug kritinių pastabų (6); kadangi į kritiškiausias pastabas įeina pastebėjimai, kad dabartinė paraiška ir pateikti rizikos vertinimo duomenys nesuteikia pakankamai informacijos, kad būtų galima vienareikšmiškai atmesti galimybę, kad bus daromas neigiamas poveikis žmonėms ir gyvūnams (7), kad informacija apie fenotipinį vertinimą, sudėtį ir toksikologiją nepakankama (8) ir kad kompetentinga institucija mano, jog būtina tolesnė analizė, kad būtų galima įvertinti glifosato, 2,4-D, gliufozinato ir jų irimo produktų koncentracijas sėklose ir pašariniuose augaluose, skirtuose maistui ir pašarams, siekiant atmesti galimybę, kad gali būti daromas koks nors neigiamas poveikis žmonių ir gyvūnų sveikatai (9); |
| --- | --- |

D.

kadangi per trijų mėnesių konsultacijų laikotarpį valstybės narės pateikė daug kritinių pastabų (6); kadangi į kritiškiausias pastabas įeina pastebėjimai, kad dabartinė paraiška ir pateikti rizikos vertinimo duomenys nesuteikia pakankamai informacijos, kad būtų galima vienareikšmiškai atmesti galimybę, kad bus daromas neigiamas poveikis žmonėms ir gyvūnams (7), kad informacija apie fenotipinį vertinimą, sudėtį ir toksikologiją nepakankama (8) ir kad kompetentinga institucija mano, jog būtina tolesnė analizė, kad būtų galima įvertinti glifosato, 2,4-D, gliufozinato ir jų irimo produktų koncentracijas sėklose ir pašariniuose augaluose, skirtuose maistui ir pašarams, siekiant atmesti galimybę, kad gali būti daromas koks nors neigiamas poveikis žmonių ir gyvūnų sveikatai (9);

| E. | kadangi nepriklausomame tyrime daroma išvada, kad tokios formos EFSA rizikos vertinimas nėra priimtinas, nes jame nenustatytos žinių spragos ir neaiškumai ir neįvertinamas toksiškumas ir poveikis imuninei sistemai ir reprodukcinei sistemai; kadangi tame pačiame tyrime daroma išvada, kad derėtų atmesti stebėjimo planą, nes jį vykdant nebus gaunami esminiai duomenys (10); |
| --- | --- |

E.

kadangi nepriklausomame tyrime daroma išvada, kad tokios formos EFSA rizikos vertinimas nėra priimtinas, nes jame nenustatytos žinių spragos ir neaiškumai ir neįvertinamas toksiškumas ir poveikis imuninei sistemai ir reprodukcinei sistemai; kadangi tame pačiame tyrime daroma išvada, kad derėtų atmesti stebėjimo planą, nes jį vykdant nebus gaunami esminiai duomenys (10);

| F. | kadangi sojos DAS-44406-6 sintetina 5-enolpiruvilšikimato-3-fosfato sintazę (2mEPSPS), kuri suteikia atsparumą glifosato herbicidams, ariloksialkanoato dioksigenazę (AAD-12), kuri suteikia atsparumą 2,4-dichlorofenoksiacto rūgščiai (2,4-D) ir kitiems panašiems fenoksiherbicidams, ir fosfinotricino acetiltransferazę (PAT), kuri suteikia atsparumą amonio gliufozinato herbicidams; |
| --- | --- |

F.

kadangi sojos DAS-44406-6 sintetina 5-enolpiruvilšikimato-3-fosfato sintazę (2mEPSPS), kuri suteikia atsparumą glifosato herbicidams, ariloksialkanoato dioksigenazę (AAD-12), kuri suteikia atsparumą 2,4-dichlorofenoksiacto rūgščiai (2,4-D) ir kitiems panašiems fenoksiherbicidams, ir fosfinotricino acetiltransferazę (PAT), kuri suteikia atsparumą amonio gliufozinato herbicidams;

| G. | kadangi glifosato leidimas baigs galioti ne vėliau kaip 2017 m. gruodžio 31 d.; kadangi tebėra neatsakytų klausimų dėl glifosato kancerogeniškumo; kadangi EFSA 2015 m. lapkričio mėn. pateikė išvadą, kad glifosatas tikriausiai nėra kancerogeniškas, o Europos cheminių medžiagų agentūra (ECHA) 2017 m. kovo mėn. pateikė išvadą, kad jis nebuvo priskirtas jokiai kategorijai; kadangi, priešingai, 2015 m. PSO Tarptautinė vėžio mokslinių tyrimų agentūra (IARC) glifosatą priskyrė prie galimų žmonėms pavojingų kancerogenų; |
| --- | --- |

G.

kadangi glifosato leidimas baigs galioti ne vėliau kaip 2017 m. gruodžio 31 d.; kadangi tebėra neatsakytų klausimų dėl glifosato kancerogeniškumo; kadangi EFSA 2015 m. lapkričio mėn. pateikė išvadą, kad glifosatas tikriausiai nėra kancerogeniškas, o Europos cheminių medžiagų agentūra (ECHA) 2017 m. kovo mėn. pateikė išvadą, kad jis nebuvo priskirtas jokiai kategorijai; kadangi, priešingai, 2015 m. PSO Tarptautinė vėžio mokslinių tyrimų agentūra (IARC) glifosatą priskyrė prie galimų žmonėms pavojingų kancerogenų;

| H. | kadangi nepriklausomuose moksliniuose tyrimuose reiškiamas susirūpinimas dėl 2,4-D veikliosios medžiagos keliamų pavojų, susijusių su embrionų vystymusi, apsigimimu ir endokrininės sistemos ardymu (11); kadangi nepaisant to, kad 2,4-D veikliosios medžiagos patvirtinimo galiojimas pratęstas 2015 m., vis dar laukiama paraiškos pateikėjo informacijos dėl galimų endokrininę sistemą ardančių šios medžiagos savybių (12); |
| --- | --- |

H.

kadangi nepriklausomuose moksliniuose tyrimuose reiškiamas susirūpinimas dėl 2,4-D veikliosios medžiagos keliamų pavojų, susijusių su embrionų vystymusi, apsigimimu ir endokrininės sistemos ardymu (11); kadangi nepaisant to, kad 2,4-D veikliosios medžiagos patvirtinimo galiojimas pratęstas 2015 m., vis dar laukiama paraiškos pateikėjo informacijos dėl galimų endokrininę sistemą ardančių šios medžiagos savybių (12);

| I. | kadangi gliufozinatas priskiriamas prie toksiškų reprodukcijai medžiagų ir todėl jam taikomi ribiniai kriterijai, nustatyti 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (13); kadangi gliufozinato patvirtinimo galiojimas baigiasi 2018 m. liepos 31 d. (14); |
| --- | --- |

I.

kadangi gliufozinatas priskiriamas prie toksiškų reprodukcijai medžiagų ir todėl jam taikomi ribiniai kriterijai, nustatyti 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (13); kadangi gliufozinato patvirtinimo galiojimas baigiasi 2018 m. liepos 31 d. (14);

| J. | kadangi nemažai ekspertų pareiškė abejonių dėl 2,4-D skilimo produkto 2,4-dichlorofenolio, kurio gali būti ant importuojamų sojų DAS-44406-6; kadangi 2,4-dichlorofenolis yra žinoma endokrininę sistemą ardanti ir toksiška reprodukcijai medžiaga; |
| --- | --- |

J.

kadangi nemažai ekspertų pareiškė abejonių dėl 2,4-D skilimo produkto 2,4-dichlorofenolio, kurio gali būti ant importuojamų sojų DAS-44406-6; kadangi 2,4-dichlorofenolis yra žinoma endokrininę sistemą ardanti ir toksiška reprodukcijai medžiaga;

| K. | kadangi 2,4-dichlorofenolis, tiesioginis 2,4-D skilimo produktas, gali būti toksiškesnis už patį herbicidą; kadangi IARC yra priskyrusi 2,4-dichlorofenolį prie 2B tipo kancerogenų ir jis įtrauktas į cheminių medžiagų sąrašą, parengtą peržiūrai pagal ES strategiją dėl endokrininę sistemą ardančių medžiagų (15); |
| --- | --- |

K.

kadangi 2,4-dichlorofenolis, tiesioginis 2,4-D skilimo produktas, gali būti toksiškesnis už patį herbicidą; kadangi IARC yra priskyrusi 2,4-dichlorofenolį prie 2B tipo kancerogenų ir jis įtrauktas į cheminių medžiagų sąrašą, parengtą peržiūrai pagal ES strategiją dėl endokrininę sistemą ardančių medžiagų (15);

| L. | kadangi dėl to, kad 2,4-dichlorofenolis labai lengvai tirpsta riebaluose ir aliejuje, tikėtina, kad jis kaupsis sojų aliejuje sojų perdirbimo metu; kadangi daugumą žmogaus vartojamų sojų produktų sudaro sojų aliejus, kurio dedama, be daugelio kitų produktų, į kai kuriuos kūdikių pradinio maitinimo mišinius (16); |
| --- | --- |

L.

kadangi dėl to, kad 2,4-dichlorofenolis labai lengvai tirpsta riebaluose ir aliejuje, tikėtina, kad jis kaupsis sojų aliejuje sojų perdirbimo metu; kadangi daugumą žmogaus vartojamų sojų produktų sudaro sojų aliejus, kurio dedama, be daugelio kitų produktų, į kai kuriuos kūdikių pradinio maitinimo mišinius (16);

| M. | kadangi 2,4-dichlorofenolio kiekis produkte gali būti didesnis nei 2,4-D likučių kiekis; kadangi Sąjunga nėra nustačiusi didžiausios leidžiamosios 2,4-dichlorofenolio liekanų koncentracijos; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2,4-dichlorofenolio kiekis produkte gali būti didesnis nei 2,4-D likučių kiekis; kadangi Sąjunga nėra nustačiusi didžiausios leidžiamosios 2,4-dichlorofenolio liekanų koncentracijos;

| N. | kadangi nėra įvertinta, kiek lieka purškiamų papildomų herbicidų likučių; kadangi dėl šios priežasties negalima daryti išvados, kad 2,4-D, glifosatu ir gliufozinatu purkštas genetiškai modifikuotas sojas yra saugu naudoti maistui ir pašarui; |
| --- | --- |

N.

kadangi nėra įvertinta, kiek lieka purškiamų papildomų herbicidų likučių; kadangi dėl šios priežasties negalima daryti išvados, kad 2,4-D, glifosatu ir gliufozinatu purkštas genetiškai modifikuotas sojas yra saugu naudoti maistui ir pašarui;

| O. | kadangi genetiškai modifikuotų augalų, atsparių keliems atrankiesiems herbicidams, kūrimą daugiausia lemia sparti glifosatui atsparių piktžolių evoliucija šalyse, kuriose auginama labai daug genetiškai modifikuotų augalų; kadangi moksliniuose leidiniuose aprašyta daugiau kaip 20 skirtingų glifosatui atsparių piktžolių rūšių (17); kadangi gliufozinatui atsparios piktžolės pastebimos nuo 2009 m.; |
| --- | --- |

O.

kadangi genetiškai modifikuotų augalų, atsparių keliems atrankiesiems herbicidams, kūrimą daugiausia lemia sparti glifosatui atsparių piktžolių evoliucija šalyse, kuriose auginama labai daug genetiškai modifikuotų augalų; kadangi moksliniuose leidiniuose aprašyta daugiau kaip 20 skirtingų glifosatui atsparių piktžolių rūšių (17); kadangi gliufozinatui atsparios piktžolės pastebimos nuo 2009 m.;

| P. | kadangi leidimas importuoti į Sąjungą sojas DAS-44406-6 neabejotinai lems tai, kad trečiosiose šalyse jų bus auginama dar daugiau ir atitinkamai bus naudojama daugiau glifosato, 2,4-D ir gliufozinato herbicidų; kadangi šiuo metu sojos DAS-44406-6 auginamos Argentinoje, Brazilijoje, JAV ir Kanadoje; |
| --- | --- |

P.

kadangi leidimas importuoti į Sąjungą sojas DAS-44406-6 neabejotinai lems tai, kad trečiosiose šalyse jų bus auginama dar daugiau ir atitinkamai bus naudojama daugiau glifosato, 2,4-D ir gliufozinato herbicidų; kadangi šiuo metu sojos DAS-44406-6 auginamos Argentinoje, Brazilijoje, JAV ir Kanadoje;

| Q. | kadangi Sąjunga yra įsipareigojusi siekti darnaus vystymosi tikslų, o tai apima įsipareigojimą iki 2030 m. iš esmės sumažinti mirčių ir susirgimų dėl pavojingų cheminių medžiagų ir oro, vandens bei dirvožemio taršos ir užteršimo skaičių (3-ojo darnaus vystymosi tikslo 3.9 uždavinys) (18); kadangi įrodyta, kad herbicidams atsparių genetiškai modifikuotų augalų atveju naudojama daugiau tokių herbicidų nei tokių pat tradicinių augalų atveju (19); |
| --- | --- |

Q.

kadangi Sąjunga yra įsipareigojusi siekti darnaus vystymosi tikslų, o tai apima įsipareigojimą iki 2030 m. iš esmės sumažinti mirčių ir susirgimų dėl pavojingų cheminių medžiagų ir oro, vandens bei dirvožemio taršos ir užteršimo skaičių (3-ojo darnaus vystymosi tikslo 3.9 uždavinys) (18); kadangi įrodyta, kad herbicidams atsparių genetiškai modifikuotų augalų atveju naudojama daugiau tokių herbicidų nei tokių pat tradicinių augalų atveju (19);

| R. | kadangi Sąjunga yra įsipareigojusi laikytis politikos suderinamumo vystymosi labui, kuriuo siekiama kuo labiau sumažinti prieštaravimus ir užtikrinti sąveiką tarp įvairių Sąjungos politikos krypčių, įskaitant prekybos, aplinkos ir žemės ūkio sričių politiką (20), kad besivystančios šalys gautų naudos ir padidėtų vystomojo bendradarbiavimo veiksmingumas (21); |
| --- | --- |

R.

kadangi Sąjunga yra įsipareigojusi laikytis politikos suderinamumo vystymosi labui, kuriuo siekiama kuo labiau sumažinti prieštaravimus ir užtikrinti sąveiką tarp įvairių Sąjungos politikos krypčių, įskaitant prekybos, aplinkos ir žemės ūkio sričių politiką (20), kad besivystančios šalys gautų naudos ir padidėtų vystomojo bendradarbiavimo veiksmingumas (21);

| S. | kadangi Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2017 m. liepos 17 d. vykusį balsavimą nusprendė nuomonės neteikti; kadangi 15 valstybių narių balsavo „prieš“ ir tik 10 valstybių narių, sudarančios tik 38,43 proc. Sąjungos gyventojų, balsavo „už“, o trys valstybės narės susilaikė; |
| --- | --- |

S.

kadangi Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2017 m. liepos 17 d. vykusį balsavimą nusprendė nuomonės neteikti; kadangi 15 valstybių narių balsavo „prieš“ ir tik 10 valstybių narių, sudarančios tik 38,43 proc. Sąjungos gyventojų, balsavo „už“, o trys valstybės narės susilaikė;

| T. | kadangi 2017 m. rugsėjo 14 d. balsuojant apeliaciniame komitete nuspręsta nuomonės neteikti; kadangi 14 valstybių narių balsavo „prieš“ ir tik 12 valstybių narių, atstovaujančių 38,78 proc. Sąjungos gyventojų, balsavo „už“, o dvi valstybės narės susilaikė; |
| --- | --- |

T.

kadangi 2017 m. rugsėjo 14 d. balsuojant apeliaciniame komitete nuspręsta nuomonės neteikti; kadangi 14 valstybių narių balsavo „prieš“ ir tik 12 valstybių narių, atstovaujančių 38,78 proc. Sąjungos gyventojų, balsavo „už“, o dvi valstybės narės susilaikė;

| U. | kadangi Komisija ne vieną kartą apgailestavo dėl to, kad nuo to laiko, kai įsigaliojo Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, ji turėdavo priimti sprendimus dėl leidimų be Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto paramos ir kad dokumentų sugrąžinimas Komisijai, kad ji priimtų galutinį sprendimą – tai retai taikoma visos procedūros išimtis – tapo norma priimant sprendimus dėl genetiškai modifikuotų maisto produktų ir pašarų leidimų; kadangi Komisijos pirmininkas J. C. Juncker taip pat jau yra pasmerkęs šią praktiką kaip nedemokratišką (22); |
| --- | --- |

U.

kadangi Komisija ne vieną kartą apgailestavo dėl to, kad nuo to laiko, kai įsigaliojo Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, ji turėdavo priimti sprendimus dėl leidimų be Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto paramos ir kad dokumentų sugrąžinimas Komisijai, kad ji priimtų galutinį sprendimą – tai retai taikoma visos procedūros išimtis – tapo norma priimant sprendimus dėl genetiškai modifikuotų maisto produktų ir pašarų leidimų; kadangi Komisijos pirmininkas J. C. Juncker taip pat jau yra pasmerkęs šią praktiką kaip nedemokratišką (22);

| V. | kadangi 2015 m. spalio 28 d. per pirmąjį svarstymą (23) Parlamentas atmetė 2015 m. balandžio 22 d. pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, ir paragino Komisiją jį atsiimti ir pateikti naują pasiūlymą; |
| --- | --- |

V.

kadangi 2015 m. spalio 28 d. per pirmąjį svarstymą (23) Parlamentas atmetė 2015 m. balandžio 22 d. pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, ir paragino Komisiją jį atsiimti ir pateikti naują pasiūlymą;

| W. | kadangi Reglamento (ES) Nr. 182/2011 14 konstatuojamojoje dalyje tvirtinama, kad Komisija turėtų kiek įmanoma stengtis neprieštarauti bet kokiai vyraujančiai pozicijai, kuri susiformuotų apeliaciniame komitete ir pagal kurią įgyvendinimo aktas, visų pirma tokiais jautriais klausimais kaip vartotojų sveikata, maisto sauga ir aplinka, būtų pripažįstamas netinkamu; |
| --- | --- |

W.

kadangi Reglamento (ES) Nr. 182/2011 14 konstatuojamojoje dalyje tvirtinama, kad Komisija turėtų kiek įmanoma stengtis neprieštarauti bet kokiai vyraujančiai pozicijai, kuri susiformuotų apeliaciniame komitete ir pagal kurią įgyvendinimo aktas, visų pirma tokiais jautriais klausimais kaip vartotojų sveikata, maisto sauga ir aplinka, būtų pripažįstamas netinkamu;

| 1. | mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas viršija Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 numatytus įgyvendinimo įgaliojimus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas neatitinka Sąjungos teisės ir kad jis nesuderinamas su Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 tikslu, pagal kurį, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos Reglamente (EB) Nr. 178/2002 (24) nustatytais bendraisiais principais, siekiama nustatyti pagrindą, leidžiantį užtikrinti aukštą žmonių gyvybės ir sveikatos, gyvūnų sveikatos ir gerovės, aplinkos ir vartotojų interesų apsaugos lygį kalbant apie genetiškai modifikuotą maistą ir pašarus, sykiu užtikrinant veiksmingą vidaus rinkos veikimą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją atsiimti įgyvendinimo sprendimo projektą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją sustabdyti bet kokio įgyvendinimo sprendimo, susijusio su genetiškai modifikuotų organizmų leidimo paraiškomis, priėmimo procedūrą, kol bus taip persvarstyta leidimų suteikimo procedūra, kad bus panaikinti dabar galiojančios procedūros, kuri pasirodė esanti netinkama, trūkumai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją nesuteikti jokių herbicidams atsparių genetiškai modifikuotų augalų leidimo, jei neatliktas visapusiškas likučių po purškimo papildomais herbicidais ir jų komercinių formulių preparatais, naudojamais auginimo šalyse, vertinimas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją nesuteikti jokių herbicidų deriniams atsparių genetiškai modifikuotų augalų, tokių kaip sojos DAS-44406-6, leidimo, jei neatliktas visapusiškas likučių po purškimo papildomų herbicidų deriniais ir jų komercinių formulių preparatais, naudojamais auginimo šalyse, konkrečių kumuliacinių poveikių vertinimas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją parengti visai maisto ir pašarų grandinei skirtas strategijas dėl rizikos sveikatai vertinimo ir toksikologijos, taip pat dėl priežiūros po pateikimo rinkai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisiją visapusiškai integruoti papildomų herbicidų naudojimo ir jų likučių rizikos vertinimą į herbicidams atsparių genetiškai modifikuotų augalų rizikos vertinimą nepriklausomai nuo to, ar genetiškai modifikuotą augalą ketinama auginti Sąjungoje ar importuoti maistui ir pašarams; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją įvykdyti įsipareigojimus dėl politikos suderinamumo vystymosi labui, kylančius iš Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 208 straipsnio nuostatų; |
| --- | --- |

9.

| 10. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  OL L 268, 2003 10 18, p. 1.

(2)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4738.

(4)

| — | 2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl auginti skirto kukurūzų produkto (Zea mays L., linija 1507), genetiškai modifikuoto, kad būtų atsparesnis tam tikriems Lepidoptera būrio kenkėjams, pateikimo rinkai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (OL C 482, 2016 12 23, p. 110). |
| --- | --- |

—

2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl auginti skirto kukurūzų produkto (Zea mays L., linija 1507), genetiškai modifikuoto, kad būtų atsparesnis tam tikriems Lepidoptera būrio kenkėjams, pateikimo rinkai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (OL C 482, 2016 12 23, p. 110).

| — | 2015 m. gruodžio 16 d. rezoliucija dėl 2015 m. gruodžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2015/2279, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × T25, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti (priimti tekstai, P8_TA(2015)0456). |
| --- | --- |

—

2015 m. gruodžio 16 d. rezoliucija dėl 2015 m. gruodžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2015/2279, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × T25, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti (priimti tekstai, P8_TA(2015)0456).

| — | 2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87705 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87705 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0040).

| — | 2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87708 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0039). |
| --- | --- |

—

2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87708 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0039).

| — | 2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 (MST-FGØ72-2), projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 (MST-FGØ72-2), projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0038).

| — | 2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos Bt11, MIR162, MIR604 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos Bt11, MIR162, MIR604 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0271).

| — | 2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl genetiškai modifikuotų gvazdikų (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) pateikimo rinkai projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0272), |
| --- | --- |

—

2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl genetiškai modifikuotų gvazdikų (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) pateikimo rinkai projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0272),

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti rinkai auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 sėklas, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti rinkai auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 sėklas, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0388).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0389).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 sėklų pateikimo rinkai projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 sėklų pateikimo rinkai projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0386).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 sėklų pateikimo rinkai projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 sėklų pateikimo rinkai projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0387).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, kurie iš jos sudaryti arba iš jos pagaminti, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, kurie iš jos sudaryti arba iš jos pagaminti, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0390).

| — | 2017 m. balandžio 5 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi, trys ar keturios modifikacijos Bt11, 59122, MIR604, 1507 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

2017 m. balandžio 5 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi, trys ar keturios modifikacijos Bt11, 59122, MIR604, 1507 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0123).

| — | 2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų DAS-40278-9, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų DAS-40278-9, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0215).

| — | 2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB119 (BCS-GHØØ5-8), kurie iš jos sudaryti arba kurie iš jos pagaminti, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB119 (BCS-GHØØ5-8), kurie iš jos sudaryti arba kurie iš jos pagaminti, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0214).

| — | 2017 m. rugsėjo 13 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-68416-4, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0341). |
| --- | --- |

—

2017 m. rugsėjo 13 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-68416-4, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (priimti tekstai, P8_TA(2017)0341).

(5)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4738.

(6)  G priedas. Valstybių narių pastabos ir Genetiškai modifikuotų organizmų (GMO) specialistų grupės atsakymai http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2012-00368.

(7)  G priedas. Valstybių narių pastabos ir Genetiškai modifikuotų organizmų (GMO) specialistų grupės atsakymai, 1 p.

(8)  G priedas. Valstybių narių pastabos ir Genetiškai modifikuotų organizmų (GMO) specialistų grupės atsakymai, 52 p.

(9)  G priedas. Valstybių narių pastabos ir Genetiškai modifikuotų organizmų (GMO) specialistų grupės atsakymai, 87 p.

(10)  http://www.testbiotech.org/node/1946.

(11)  http://www.pan-europe.info/sites/pan-europe.info/files/public/resources/reports/pane-2014-risks-of-herbicide-2-4-d.pdf.

(12)  2015 m. lapkričio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2033, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką pratęsiamas veikliosios medžiagos 2,4-D patvirtinimo galiojimas ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas (OL L 298, 2015 11 14, p. 8).

(13)  OL L 309, 2009 11 24, p. 1.

(14)  2015 m. kovo 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/404, kuriuo dėl veikliųjų medžiagų beflubutamido, kaptano, dimetoato, dimetomorfo, etoprofoso, fipronilo, folpeto, formetanato, gliufozinato, metiokarbo, metribuzino, fosmeto, metilpirimifoso ir propamokarbo patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (OL L 67, 2015 3 12, p. 6).

(15)  G priedas. Valstybių narių pastabos ir Genetiškai modifikuotų organizmų (GMO) specialistų grupės atsakymai, 5 p. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2012-00368.

(16)  Valstybių narių pastabos ir Genetiškai modifikuotų organizmų (GMO) specialistų grupės atsakymai dėl genetiškai modifikuotų sojų DAS-68416-4 leidimo paraiškos, 31 p. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2011-00052.

(17)  https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-7796-5_12.

(18)  https://sustainabledevelopment.un.org/sdg3.

(19)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7.

(20)  2005 m. balandžio 12 d. Komisijos komunikatas „Vystymosi politikos darna. Spartinti pažangą siekiant tūkstantmečio plėtros tikslų“ (COM(2005)0134).

(21)  https://ec.europa.eu/europeaid/policies/policy-coherence-development_en.

(22)  Pavyzdžiui, Europos Parlamento plenarinio posėdžio įžanginėje kalboje, įtrauktoje į kitos kadencijos Komisijai skirtas politines gaires (2014 m. liepos 15 d., Strasbūras), arba 2016 m. pranešime apie Sąjungos padėtį (2016 m. rugsėjo 14 d., Strasbūras).

(23)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0379.

(24)  OL L 31, 2002 2 1, p. 1.

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/66 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/66

---

P8_TA(2017)0379

Vaikų santuokos reiškinio panaikinimas

2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vaikų santuokos reiškinio panaikinimo (2017/2663(RSP))

(2018/C 346/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, ypač į jos 16 straipsnį, ir visas kitas Jungtinių Tautų sutartis bei priemones, susijusias su žmogaus teisėmis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, ypač į jos 16 straipsnį, ir visas kitas Jungtinių Tautų sutartis bei priemones, susijusias su žmogaus teisėmis,

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą JT vaiko teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. JT Generalinės Asamblėjos priimtą JT vaiko teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. lapkričio 27 d. dėl JT vaiko teisių konvencijos 25-ųjų metinių (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. lapkričio 27 d. dėl JT vaiko teisių konvencijos 25-ųjų metinių (1),

| — | atsižvelgdamas į Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims 16 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims 16 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 23 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 23 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto 10 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto 10 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 9 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 9 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Lyčių lygybė ir moterų įgalėjimas. Keisti mergaičių ir moterų gyvenimą plėtojant ES išorės santykius 2016–2020 m.“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Lyčių lygybė ir moterų įgalėjimas. Keisti mergaičių ir moterų gyvenimą plėtojant ES išorės santykius 2016–2020 m.“,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 26 d. Tarybos išvadas dėl 2016–2020 m. lyčių lygybės veiksmų plano, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 26 d. Tarybos išvadas dėl 2016–2020 m. lyčių lygybės veiksmų plano,

| — | atsižvelgdamas į 2015–2019 m. ES veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015–2019 m. ES veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje,

| — | atsižvelgdamas į ES gaires dėl vaiko teisių propagavimo ir apsaugos (2017 m.) „Pasirūpinti kiekvienu vaiku“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES gaires dėl vaiko teisių propagavimo ir apsaugos (2017 m.) „Pasirūpinti kiekvienu vaiku“,

| — | atsižvelgdamas į Europos konsensusą dėl vystymosi, kuriame pabrėžiamas ES įsipareigojimas integruoti žmogaus teisių ir lyčių lygybės aspektus laikantis Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos konsensusą dėl vystymosi, kuriame pabrėžiamas ES įsipareigojimas integruoti žmogaus teisių ir lyčių lygybės aspektus laikantis Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m.,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencijos) 32 ir 37 straipsnius bei 59 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencijos) 32 ir 37 straipsnius bei 59 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų gyventojų fondo (UNFPA) 2012 m. pranešimą „Per jauni santuokai. Panaikinti vaikų santuokos reiškinį“ (angl. „Marrying Too Young – End Child Marriage“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų gyventojų fondo (UNFPA) 2012 m. pranešimą „Per jauni santuokai. Panaikinti vaikų santuokos reiškinį“ (angl. „Marrying Too Young – End Child Marriage“),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi ES yra įsipareigojusi propaguoti vaiko teises ir kadangi vaikų, ankstyvos ir priverstinės santuokos pažeidžia šias teises; kadangi ES yra įsipareigojusi vykdydama savo išorės politiką visapusiškai saugoti ir propaguoti vaiko teises, laikydamasi JT vaiko teisių konvencijos ir jos fakultatyvių protokolų bei kitų atitinkamų tarptautinių standartų ir sutarčių; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES yra įsipareigojusi propaguoti vaiko teises ir kadangi vaikų, ankstyvos ir priverstinės santuokos pažeidžia šias teises; kadangi ES yra įsipareigojusi vykdydama savo išorės politiką visapusiškai saugoti ir propaguoti vaiko teises, laikydamasi JT vaiko teisių konvencijos ir jos fakultatyvių protokolų bei kitų atitinkamų tarptautinių standartų ir sutarčių;

| B. | kadangi vaikų, ankstyvų ir priverstinių santuokų reiškinys pagal tarptautinę žmogaus teisių teisę buvo pripažintas žalinga praktika ir dažnai yra susijęs su sunkių formų smurtu prieš moteris ir mergaites, įskaitant intymaus partnerio smurtą; |
| --- | --- |

B.

kadangi vaikų, ankstyvų ir priverstinių santuokų reiškinys pagal tarptautinę žmogaus teisių teisę buvo pripažintas žalinga praktika ir dažnai yra susijęs su sunkių formų smurtu prieš moteris ir mergaites, įskaitant intymaus partnerio smurtą;

| C. | kadangi vaikų, ankstyvos ir priverstinės santuokos labai kenkia bendram mergaičių ir moterų teisių įgyvendinimui ir galimybei jomis naudotis, taip pat mergaičių sveikatai, įskaitant didelę nėštumo komplikacijų ir ŽIV infekcijų riziką; kadangi dėl to mergaitėms kyla pavojus tapti seksualinės prievartos, smurto šeimoje ir netgi nužudymo dėl garbės aukomis; |
| --- | --- |

C.

kadangi vaikų, ankstyvos ir priverstinės santuokos labai kenkia bendram mergaičių ir moterų teisių įgyvendinimui ir galimybei jomis naudotis, taip pat mergaičių sveikatai, įskaitant didelę nėštumo komplikacijų ir ŽIV infekcijų riziką; kadangi dėl to mergaitėms kyla pavojus tapti seksualinės prievartos, smurto šeimoje ir netgi nužudymo dėl garbės aukomis;

| D. | kadangi didelį susirūpinimą kelia nėštumo nutraukimą remiančių organizacijų nefinansavimo taisyklės atnaujinimas ir taikymo srities išplėtimas, dėl kurio nutrauktas finansavimas tokioms organizacijoms kaip Jungtinių Tautų gyventojų fondas, teikiančioms nuo vaikų santuokos nukentėjusioms mergaitėms šeimos planavimo ir seksualinės bei reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugas ir taip siekiančioms sumažinti ŽIV užkrėtimo ir ankstyvo nėštumo komplikacijų riziką; |
| --- | --- |

D.

kadangi didelį susirūpinimą kelia nėštumo nutraukimą remiančių organizacijų nefinansavimo taisyklės atnaujinimas ir taikymo srities išplėtimas, dėl kurio nutrauktas finansavimas tokioms organizacijoms kaip Jungtinių Tautų gyventojų fondas, teikiančioms nuo vaikų santuokos nukentėjusioms mergaitėms šeimos planavimo ir seksualinės bei reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugas ir taip siekiančioms sumažinti ŽIV užkrėtimo ir ankstyvo nėštumo komplikacijų riziką;

| E. | kadangi vaikų, ankstyvos ir priverstinės santuokos iš esmės paneigia mergaičių teisę į savo pačių kūnus, jų fizinę neliečiamybę ir teisę savarankiškai dėl jų spręsti; |
| --- | --- |

E.

kadangi vaikų, ankstyvos ir priverstinės santuokos iš esmės paneigia mergaičių teisę į savo pačių kūnus, jų fizinę neliečiamybę ir teisę savarankiškai dėl jų spręsti;

| F. | kadangi vaikų santuoka yra priverstinės santuokos forma, nes vaikai, atsižvelgiant į jų amžių, natūraliai negali duoti visapusiško, laisvo ir informacija pagrįsto sutikimo dėl savo santuokos ar jos laiko; |
| --- | --- |

F.

kadangi vaikų santuoka yra priverstinės santuokos forma, nes vaikai, atsižvelgiant į jų amžių, natūraliai negali duoti visapusiško, laisvo ir informacija pagrįsto sutikimo dėl savo santuokos ar jos laiko;

| G. | kadangi besivystančiose šalyse viena iš trijų mergaičių ištekinama nesulaukusi 18 metų, o viena iš devynių – nesulaukusi 15 metų; kadangi mergaitėms kyla didžiausia rizika – jos sudaro 82 proc. susituokusių vaikų; |
| --- | --- |

G.

kadangi besivystančiose šalyse viena iš trijų mergaičių ištekinama nesulaukusi 18 metų, o viena iš devynių – nesulaukusi 15 metų; kadangi mergaitėms kyla didžiausia rizika – jos sudaro 82 proc. susituokusių vaikų;

| H. | kadangi nepilnametės nuotakos patiria didelį socialinį spaudimą įrodyti savo vaisingumą, o dėl to labiau tikėtina, kad jos anksti ir ne vieną kartą pastos; kadangi nėštumo ir gimdymo komplikacijos mažų bei vidutinių pajamų šalyse yra dažniausia mergaičių nuo 15 iki 19 metų mirties priežastis; |
| --- | --- |

H.

kadangi nepilnametės nuotakos patiria didelį socialinį spaudimą įrodyti savo vaisingumą, o dėl to labiau tikėtina, kad jos anksti ir ne vieną kartą pastos; kadangi nėštumo ir gimdymo komplikacijos mažų bei vidutinių pajamų šalyse yra dažniausia mergaičių nuo 15 iki 19 metų mirties priežastis;

| I. | kadangi vaikų, ankstyvų ir priverstinių santuokų reiškinys susijęs su aukštais gimdyvių mirtingumo rodikliais, retesniu šeimos planavimo būdų naudojimu ir nepageidaujamu nėštumu, ir paprastai reiškia mergaičių mokslų nutraukimą; kadangi vaikų, ankstyvų ir priverstinių santuokų reiškinio panaikinimas yra įtvirtintas Darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m. pagal 5-ąjį darnaus vystymosi tikslą ir tikslą Nr. 5.3 ir aiškiai įvardytas kaip kliūtis lyčių lygybei ir moterų įgalėjimui; |
| --- | --- |

I.

kadangi vaikų, ankstyvų ir priverstinių santuokų reiškinys susijęs su aukštais gimdyvių mirtingumo rodikliais, retesniu šeimos planavimo būdų naudojimu ir nepageidaujamu nėštumu, ir paprastai reiškia mergaičių mokslų nutraukimą; kadangi vaikų, ankstyvų ir priverstinių santuokų reiškinio panaikinimas yra įtvirtintas Darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m. pagal 5-ąjį darnaus vystymosi tikslą ir tikslą Nr. 5.3 ir aiškiai įvardytas kaip kliūtis lyčių lygybei ir moterų įgalėjimui;

| J. | kadangi vaikų, ankstyvų ir priverstinių santuokų reiškinio panaikinimas yra vienas iš prioritetinių ES išorės veiksmų moterų teisių ir žmogaus teisių propagavimo srityje; |
| --- | --- |

J.

kadangi vaikų, ankstyvų ir priverstinių santuokų reiškinio panaikinimas yra vienas iš prioritetinių ES išorės veiksmų moterų teisių ir žmogaus teisių propagavimo srityje;

| K. | kadangi besivystančiose šalyse daugiau nei 60 proc. nepilnamečių nuotakų neturi jokio oficialaus išsilavinimo, o tai yra tam tikros formos lyčių diskriminacija, ir kadangi vaikų santuoka atima iš mokyklinio amžiaus vaikų teisę gauti išsilavinimą, reikalingą jų asmeniniam vystymuisi, jų pasirengimui brandai ir jų gebėjimui prisidėti prie savo bendruomenės veiklos; |
| --- | --- |

K.

kadangi besivystančiose šalyse daugiau nei 60 proc. nepilnamečių nuotakų neturi jokio oficialaus išsilavinimo, o tai yra tam tikros formos lyčių diskriminacija, ir kadangi vaikų santuoka atima iš mokyklinio amžiaus vaikų teisę gauti išsilavinimą, reikalingą jų asmeniniam vystymuisi, jų pasirengimui brandai ir jų gebėjimui prisidėti prie savo bendruomenės veiklos;

| L. | kadangi ši problema aktuali ne tik trečiosiose šalyse, bet ir ES valstybėse narėse; |
| --- | --- |

L.

kadangi ši problema aktuali ne tik trečiosiose šalyse, bet ir ES valstybėse narėse;

| M. | kadangi ES neseniai nusprendė pasirašyti Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvenciją); |
| --- | --- |

M.

kadangi ES neseniai nusprendė pasirašyti Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvenciją);

| N. | kadangi Stambulo konvencijoje priverstinė santuoka pripažįstama tam tikros formos smurtu prieš moteris ir raginama vaiko privertimą tuoktis arba vaiko išviliojimą į kitą šalį siekiant priversti jį susituokti laikyti baudžiamąja veika; |
| --- | --- |

N.

kadangi Stambulo konvencijoje priverstinė santuoka pripažįstama tam tikros formos smurtu prieš moteris ir raginama vaiko privertimą tuoktis arba vaiko išviliojimą į kitą šalį siekiant priversti jį susituokti laikyti baudžiamąja veika;

| O. | kadangi turima labai mažai ir nacionalinio, ir ES, ir tarptautinio lygmens statistinių duomenų, kurie galėtų parodyti vaikų, ankstyvų ir priverstinių santuokų reiškinio ES valstybėse narėse mastą (2); |
| --- | --- |

O.

kadangi turima labai mažai ir nacionalinio, ir ES, ir tarptautinio lygmens statistinių duomenų, kurie galėtų parodyti vaikų, ankstyvų ir priverstinių santuokų reiškinio ES valstybėse narėse mastą (2);

| P. | kadangi per pastarąją migracijos krizę atsirado naujų užsienyje sudarytų vaikų santuokų atvejų ir kai kuriais atvejais sutuokti nė 14 metų nesulaukę vaikai; |
| --- | --- |

P.

kadangi per pastarąją migracijos krizę atsirado naujų užsienyje sudarytų vaikų santuokų atvejų ir kai kuriais atvejais sutuokti nė 14 metų nesulaukę vaikai;

| Q. | kadangi vaikams, sutuoktiems nesulaukus 18 metų, kyla didesnis pavojus nebaigti mokyklos arba gyventi skurde; |
| --- | --- |

Q.

kadangi vaikams, sutuoktiems nesulaukus 18 metų, kyla didesnis pavojus nebaigti mokyklos arba gyventi skurde;

| R. | kadangi dėl ginkluotų konfliktų ir nestabilios padėties gerokai didėja vaikų, ankstyvų ir priverstinių santuokų atvejų skaičius; |
| --- | --- |

R.

kadangi dėl ginkluotų konfliktų ir nestabilios padėties gerokai didėja vaikų, ankstyvų ir priverstinių santuokų atvejų skaičius;

| 1. | primena, kad visas žmogaus teises apimantis teisėmis grindžiamas požiūris yra susijęs su lyčių lygybe ir kad ES yra įsipareigojusi ir toliau propaguoti, ginti ir įgyvendinti visas žmogaus teises ir visapusiškai bei veiksmingai įgyvendinti Pekino veiksmų platformą, Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, Stambulo konvenciją ir ES veiksmų planą dėl lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkreipia dėmesį į tai, kad vaikų santuokos reiškinys pažeidžia vaiko teises ir yra smurto prieš moteris ir mergaites forma; pabrėžia, kad todėl šis reiškinys turėtų būti smerkiamas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina ES ir valstybes nares įgyvendinti Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. tikslus, siekiant veiksmingiau kovoti su žalingomis praktikomis ir patraukti atsakomybėn už jas atsakingus asmenis; ragina ES ir valstybes nares bendradarbiauti su organizacija „JT Moterys“, Jungtinių Tautų vaikų fondu, Jungtinių Tautų gyventojų fondu ir kitais partneriais, siekiant atkreipti dėmesį į vaikų, ankstyvų ir priverstinių santuokų reiškinį, susitelkiant į moterų įgalėjimą, be kita ko, skatinant jų švietimą, ekonominį įgalėjimą ir aktyvesnį dalyvavimą priimant sprendimus, taip pat į visų moterų ir mergaičių žmogaus teisių, įskaitant seksualinės ir reprodukcinės sveikatos teises, propagavimą ir apsaugą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina ES ir valstybes nares padidinti moterų ir nepilnamečių nuotakų galimybes gauti sveikatos priežiūros paslaugų, įskaitant seksualinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros ir teisių paslaugas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoją pasinaudoti visomis turimomis priemonėmis, t. y. plėtoti politikos priemones, programas ir teisės aktus, įskaitant politinius dialogus, dialogus žmogaus teisių klausimais, dvišalį ir daugiašalį bendradarbiavimą, strategiją „Prekyba visiems“, bendrąją lengvatų sistemą ir kitas priemones, siekiant spręsti vaikų, ankstyvų ir priverstinių santuokų reiškinio problemą ir apriboti jo praktiką; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina ES ir valstybes nares taikyti suvienodintus teisinius standartus vaikų santuokų traktavimo srityje, be kita ko, atsižvelgiant į Stambulo konvencijos ratifikavimą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina ES ir valstybes nares bendradarbiauti su teisėsaugos institucijomis ir teismų sistemomis trečiosiose šalyse ir teikti mokymus bei techninę paramą, siekiant padėti priimti ir įgyvendinti teisės aktus, kuriais būtų uždraustos ankstyvos ir priverstinės santuokos ir būtų, be kita ko, nustatytas santuokinis amžius; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad reikia sukurti specialias reabilitacijos ir pagalbos priemones nepilnametėms nuotakoms, kad jos galėtų grįžti į mokslus ar mokymus ir išvengti šeimos ar visuomenės spaudimo, susijusio su ankstyva santuoka; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad reikia skirti biudžeto lėšų vaikų santuokų prevencijos programoms, kuriomis siekiama sukurti aplinką, kurioje mergaitės galėtų visapusiškai išnaudoti savo potencialą, be kita ko, pasitelkiant švietimo priemones, socialines ir ekonomines programas mokyklos nelankančioms mergaitėms, vaikų apsaugos sistemas, mergaičių ir moterų prieglaudas ir teisinių konsultacijų bei psichologinės paramos paslaugas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palankiai vertina pagal programą „Daphne“ parengtus projektus, kurių tikslas – pagalba aukoms ir vaikų, ankstyvų ir priverstinių santuokų prevencija; mano, kad tokius projektus reikėtų stiprinti ir tinkamai toliau finansuoti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina skirti ypatingą dėmesį vaikams iš palankių sąlygų neturinčių bendruomenių ir pabrėžia, kad reikia didinti informuotumą, gerinti švietimą ir užtikrinti ekonominį įgalėjimą, nes tai yra būdai spręsti šią problemą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad turi būti sukurtos ir įdiegtos specialios procedūros siekiant užtikrinti vaikų pabėgėlių ir prieglobsčio prašytojų apsaugą pagal JT vaiko teisių konvenciją; ragina pabėgėlius priimančias šalis užtikrinti, kad vaikai pabėgėliai galėtų visapusiškai mokytis, ir kuo labiau skatinti jų integraciją ir įtrauktį į nacionalines švietimo sistemas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina įdiegti specialias procedūras pabėgėlių ir prieglobsčio prašytojų priėmimo centruose, siekiant nustatyti vaikų, ankstyvų ir priverstinių santuokų atvejus ir padėti aukoms; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad siekiant geriau įvertinti šios problemos mastą, reikia taikyti tinkamą ir suderintą vaikų santuokų atvejų ES valstybėse narėse stebėsenos metodiką ir rinkti pagal lytį suskirstytus duomenis; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad labai skiriasi oficialiai užregistruotų atvejų ir galimų aukų, prašančių pagalbos, atvejų skaičius, o tai parodo, kad daug vaikų santuokų gali būti sudaromos nepastebėjus valdžios institucijoms; prašo, kad socialiniams darbuotojams, mokytojams ir kitiems darbuotojams, tiesiogiai bendraujantiems su galimomis aukomis, būtų suteiktas specialus mokymas ir parengti vadovai, kuriuose būtų paaiškinta, kaip nustatyti aukas ir pradėti pagalbos jiems procedūras; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina stiprinti į ES išorės veiksmus įtrauktus specialius projektus ir kampanijas, kuriais siekiama spręsti vaikų, ankstyvų ir priverstinių santuokų problemą; pabrėžia, kad ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas informuotumo didinimo kampanijoms ir toms kampanijoms, kurių tikslas – moterų ir mergaičių švietimas ir įgalėjimas ES plėtros šalyse ir Europos kaimynystės šalyse; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad ES turėtų remti ir skatinti trečiąsias šalis, siekiant užtikrinti, kad pilietinė visuomenė galėtų atlikti savo vaidmenį, o nuo vaikų, ankstyvų ir priverstinių santuokų nukentėję vaikai ir jų atstovai galėtų nepriklausomai ir vaikams prieinamu būdu kreiptis į teismą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad į humanitarinę pagalbą reikia įtraukti projektų, kuriuose daugiausia dėmesio skiriama smurto dėl lyties prevencijai ir švietimui ekstremaliųjų situacijų atvejais, finansavimą, taip siekiant sumažinti spaudimą, kurį patiria vaikų, ankstyvų ir priverstinių santuokų aukos; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad reikia nustatyti vaikų santuokų humanitarių krizių atvejais rizikos veiksnius įtraukiant paaugles ir integruoti pagalbą susituokusioms mergaitėms į bet kokį humanitarinį atsaką ankstyvuose krizės etapuose; |
| --- | --- |

19.

| 20. | griežtai smerkia nėštumo nutraukimą remiančių organizacijų nefinansavimo taisyklės atnaujinimą ir taikymo srities išplėtimą ir jos poveikį pasaulinei moterų ir mergaičių sveikatos priežiūrai ir jų teisėms; dar kartą ragina ES ir valstybes nares užpildyti JAV atvertą finansavimo spragą seksualinės ir reprodukcinės sveikatos srityje, panaudojant nacionalines ir ES vystymuisi skirtas lėšas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  OL C 289, 2016 8 9, p. 57.

(2)  http://fileserver.wave-network.org/home/ForceEarlyMarriageRoadmap.pdf.

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/70 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/70

---

P8_TA(2017)0380

2017 m. JT klimato kaitos konferencija Bonoje (Vokietija) (COP 23)

2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2017 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos (COP 23) Bonoje (Vokietija) (2017/2620(RSP))

(2018/C 346/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC) ir jos Kioto protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC) ir jos Kioto protokolą,

| — | atsižvelgdamas į Paryžiaus susitarimą, sprendimą Nr. 1/CP.21 ir 2015 m. lapkričio 30 d. – gruodžio 11 d. Paryžiuje (Prancūzija) vykusias 21-ąją Klimato kaitos konvencijos šalių konferenciją (COP21) ir 11-ąją šalių konferenciją, kuri laikoma Kioto protokolo šalių susitikimu (CMP11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Paryžiaus susitarimą, sprendimą Nr. 1/CP.21 ir 2015 m. lapkričio 30 d. – gruodžio 11 d. Paryžiuje (Prancūzija) vykusias 21-ąją Klimato kaitos konvencijos šalių konferenciją (COP21) ir 11-ąją šalių konferenciją, kuri laikoma Kioto protokolo šalių susitikimu (CMP11),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 26 d. – gruodžio 8 d. Dohoje (Kataras) vykusias 18-ąją Klimato kaitos konvencijos šalių konferenciją (COP18) ir 8-ąją šalių konferenciją, kuri laikoma Kioto protokolo šalių susitikimu (CMP8), taip pat į priimtą Protokolo, kuriuo nustatytas antrasis įsipareigojimų pagal Kioto protokolą laikotarpis, prasidėjęs 2013 m. sausio 1 d. ir pasibaigsiantis 2020 m. gruodžio 31 d., pakeitimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 26 d. – gruodžio 8 d. Dohoje (Kataras) vykusias 18-ąją Klimato kaitos konvencijos šalių konferenciją (COP18) ir 8-ąją šalių konferenciją, kuri laikoma Kioto protokolo šalių susitikimu (CMP8), taip pat į priimtą Protokolo, kuriuo nustatytas antrasis įsipareigojimų pagal Kioto protokolą laikotarpis, prasidėjęs 2013 m. sausio 1 d. ir pasibaigsiantis 2020 m. gruodžio 31 d., pakeitimą,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2016 m. balandžio 22 d. Jungtinių Tautų būstinėje Niujorke buvo pateiktas pasirašyti Paryžiaus susitarimas ir tai galima padaryti iki 2017 m. balandžio 21 d., taip pat į tai, kad Paryžiaus susitarimą pasirašė 195 valstybės ir kad 160 valstybių deponavo priemones jam ratifikuoti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2016 m. balandžio 22 d. Jungtinių Tautų būstinėje Niujorke buvo pateiktas pasirašyti Paryžiaus susitarimas ir tai galima padaryti iki 2017 m. balandžio 21 d., taip pat į tai, kad Paryžiaus susitarimą pasirašė 195 valstybės ir kad 160 valstybių deponavo priemones jam ratifikuoti,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 15–18 d. Marakeše (Marokas) vykusias 22-ąją Klimato kaitos konvencijos šalių konferenciją (COP22) ir 1-ąją šalių konferenciją, kuri laikoma Paryžiaus susitarimo šalių susitikimu (CMA1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 15–18 d. Marakeše (Marokas) vykusias 22-ąją Klimato kaitos konvencijos šalių konferenciją (COP22) ir 1-ąją šalių konferenciją, kuri laikoma Paryžiaus susitarimo šalių susitikimu (CMA1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 6 d. rezoliuciją dėl Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo ir 2016 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Marakeše, Maroke (COP 22) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 6 d. rezoliuciją dėl Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo ir 2016 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Marakeše, Maroke (COP 22) (1),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 20 d. Komisijos komunikatą „Spartesnis perėjimas prie mažos anglies dioksido taršos ekonomikos Europoje“ (COM(2016)0500), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 20 d. Komisijos komunikatą „Spartesnis perėjimas prie mažos anglies dioksido taršos ekonomikos Europoje“ (COM(2016)0500),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2016 m. vasario 15 d., 2016 m. rugsėjo 30 d. ir 2017 m. birželio 23 d. išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2016 m. vasario 15 d., 2016 m. rugsėjo 30 d. ir 2017 m. birželio 23 d. išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos 2017 m. birželio 19 d. išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos 2017 m. birželio 19 d. išvadas,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2015 m. kovo 6 d. Latvija ir Europos Komisijos pateikė UNFCCC dokumentą Europos Sąjungos ir jos valstybių narių vardu dėl ES ir jos valstybių narių numatomo nacionaliniu lygmeniu nustatyto įpareigojančio veiksmo (INDC), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2015 m. kovo 6 d. Latvija ir Europos Komisijos pateikė UNFCCC dokumentą Europos Sąjungos ir jos valstybių narių vardu dėl ES ir jos valstybių narių numatomo nacionaliniu lygmeniu nustatyto įpareigojančio veiksmo (INDC),

| — | atsižvelgdamas į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) 5-ąją vertinimo ataskaitą ir jos apibendrinamąją ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) 5-ąją vertinimo ataskaitą ir jos apibendrinamąją ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio mėn. Jungtinių Tautų aplinkos programos (UNEP) apibendrinamąją ataskaitą „2016 m. atotrūkio išmetalų srityje ataskaita“ ir į UNEP 2016 m. ataskaitą atotrūkio prisitaikant prie klimato kaitos klausimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio mėn. Jungtinių Tautų aplinkos programos (UNEP) apibendrinamąją ataskaitą „2016 m. atotrūkio išmetalų srityje ataskaita“ ir į UNEP 2016 m. ataskaitą atotrūkio prisitaikant prie klimato kaitos klausimu,

| — | atsižvelgdamas į vadovų deklaraciją, priimtą per Didžiojo septyneto aukščiausiojo lygio susitikimą, 2015 m. birželio 7–8 d. vykusį Elmau pilyje (Vokietija) „Galvokime iš anksto. Veikime kartu“, kurioje jie pakartojo ketinantys vykdyti įsipareigojimą iki 2050 m. 40–70 proc. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį palyginti su 2010 m., įskaitant būtinybę užtikrinti, kad sumažėjęs rodiklis būtų arčiau 70, o ne 40 proc., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į vadovų deklaraciją, priimtą per Didžiojo septyneto aukščiausiojo lygio susitikimą, 2015 m. birželio 7–8 d. vykusį Elmau pilyje (Vokietija) „Galvokime iš anksto. Veikime kartu“, kurioje jie pakartojo ketinantys vykdyti įsipareigojimą iki 2050 m. 40–70 proc. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį palyginti su 2010 m., įskaitant būtinybę užtikrinti, kad sumažėjęs rodiklis būtų arčiau 70, o ne 40 proc.,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. Didžiojo septyneto vadovų pranešimą, ypač į Didžiojo septyneto aplinkos ministrų Bolonijos pranešimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. Didžiojo septyneto vadovų pranešimą, ypač į Didžiojo septyneto aplinkos ministrų Bolonijos pranešimą,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Amerikos Valstijų Prezidento paskelbtą sprendimą išstoti iš Paryžiaus susitarimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Amerikos Valstijų Prezidento paskelbtą sprendimą išstoti iš Paryžiaus susitarimo,

| — | atsižvelgdamas į Popiežiaus Pranciškaus encikliką „Laudato Si“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Popiežiaus Pranciškaus encikliką „Laudato Si“,

| — | atsižvelgdamas į Tarybai ir Komisijai pateiktus klausimus dėl 2017 m. klimato kaitos konferencijos Bonoje (Vokietija) (COP23) (O-000068/2017 – B8-0329/2017 ir O-000069/2017 – B8-0330/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybai ir Komisijai pateiktus klausimus dėl 2017 m. klimato kaitos konferencijos Bonoje (Vokietija) (COP23) (O-000068/2017 – B8-0329/2017 ir O-000069/2017 – B8-0330/2017),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Paryžiaus susitarimas įsigaliojo 2016 m. lapkričio 4 d. ir 160 iš 197 Konvencijos šalių JT deponavo ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo arba prisijungimo (nuo 2017 m. rugsėjo 8 d.) dokumentus; |
| --- | --- |

A.

kadangi Paryžiaus susitarimas įsigaliojo 2016 m. lapkričio 4 d. ir 160 iš 197 Konvencijos šalių JT deponavo ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo arba prisijungimo (nuo 2017 m. rugsėjo 8 d.) dokumentus;

| B. | kadangi 2015 m. liepos mėn. pasiūlymas dėl apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ATLPS) reformos ir 2016 m. liepos mėn. teisės aktų dėl klimato kaitos rinkinys (apimantis pasiūlymus dėl pastangų pasidalijimo, žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės bei Europos mažataršio judumo strategiją) yra svarbiausios priemonės šiems įsipareigojimams vykdyti ir patvirtinti, kad ES užima pasaulinės lyderės poziciją kovos su klimato kaita srityje; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2015 m. liepos mėn. pasiūlymas dėl apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ATLPS) reformos ir 2016 m. liepos mėn. teisės aktų dėl klimato kaitos rinkinys (apimantis pasiūlymus dėl pastangų pasidalijimo, žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės bei Europos mažataršio judumo strategiją) yra svarbiausios priemonės šiems įsipareigojimams vykdyti ir patvirtinti, kad ES užima pasaulinės lyderės poziciją kovos su klimato kaita srityje;

| C. | kadangi pastangos švelninti visuotinį atšilimą turėtų būti laikomos ne kliūtimi siekti ekonomikos augimo, o priešingai – varomąja jėga naujam ir tvariam ekonomikos augimui bei užimtumui realizuoti; |
| --- | --- |

C.

kadangi pastangos švelninti visuotinį atšilimą turėtų būti laikomos ne kliūtimi siekti ekonomikos augimo, o priešingai – varomąja jėga naujam ir tvariam ekonomikos augimui bei užimtumui realizuoti;

| D. | kadangi didžiausią klimato kaitos poveikį pajus besivystančios šalys, visų pirma mažiausiai išsivysčiusios šalys ir mažos besivystančios salų valstybės, kurios neturi pakankamai išteklių pasirengti naujiems pokyčiams ir prie jų prisitaikyti; kadangi, pasak IPCC, Afrika itin pažeidžiama dėl to kylančių iššūkių požiūriu ir jai ypač gresia vandens trūkumo, ekstremalių oro reiškinių bei maisto stygiaus, kurių priežastis – sausros ir dykumėjimas, pavojus; |
| --- | --- |

D.

kadangi didžiausią klimato kaitos poveikį pajus besivystančios šalys, visų pirma mažiausiai išsivysčiusios šalys ir mažos besivystančios salų valstybės, kurios neturi pakankamai išteklių pasirengti naujiems pokyčiams ir prie jų prisitaikyti; kadangi, pasak IPCC, Afrika itin pažeidžiama dėl to kylančių iššūkių požiūriu ir jai ypač gresia vandens trūkumo, ekstremalių oro reiškinių bei maisto stygiaus, kurių priežastis – sausros ir dykumėjimas, pavojus;

| E. | kadangi dėl klimato kaitos netolimoje ateityje gali išaugti konkurencija dėl išteklių, pvz., maisto, vandens ir ganyklų, padaugėti ekonominių išmėginimų ir sustiprėti politinis nestabilumas, be to, ji gali tapti pagrindine gyventojų migracijos tiek valstybių viduje, tiek už jų ribų varomąja jėga; kadangi dėl to migracijos, kurią lemia klimato kaita, klausimas turėtų užimti svarbią vietą tarptautinėje darbotvarkėje; |
| --- | --- |

E.

kadangi dėl klimato kaitos netolimoje ateityje gali išaugti konkurencija dėl išteklių, pvz., maisto, vandens ir ganyklų, padaugėti ekonominių išmėginimų ir sustiprėti politinis nestabilumas, be to, ji gali tapti pagrindine gyventojų migracijos tiek valstybių viduje, tiek už jų ribų varomąja jėga; kadangi dėl to migracijos, kurią lemia klimato kaita, klausimas turėtų užimti svarbią vietą tarptautinėje darbotvarkėje;

| F. | kadangi 2015 m. kovo 6 d. ES ir jos valstybės narės pateikė UNFCCC savo dokumentą dėl INDC, kuriuo įsipareigojo iki 2030 m. pasiekti privalomą tikslą bent 40 proc. sumažinti viduje išmetamą ŠESD kiekį palyginti su 1990 m.; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2015 m. kovo 6 d. ES ir jos valstybės narės pateikė UNFCCC savo dokumentą dėl INDC, kuriuo įsipareigojo iki 2030 m. pasiekti privalomą tikslą bent 40 proc. sumažinti viduje išmetamą ŠESD kiekį palyginti su 1990 m.;

| G. | kadangi įgyvendinant plataus užmojo klimato kaitos švelninimo politiką galima užtikrinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą; tačiau kadangi kai kurie konkretūs sektoriai, kuriems būdingas didelis taršos anglies dioksidu ir prekybos intensyvumas, gali nukentėti dėl anglies dioksido nutekėjimo, jei panašiais užmojais nebus vadovaujamasi kitose rinkose; kadangi dėl to būtina tinkama apsauga nuo anglies dioksido nutekėjimo darbo vietoms šiuose konkrečiuose sektoriuose apsaugoti; |
| --- | --- |

G.

kadangi įgyvendinant plataus užmojo klimato kaitos švelninimo politiką galima užtikrinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą; tačiau kadangi kai kurie konkretūs sektoriai, kuriems būdingas didelis taršos anglies dioksidu ir prekybos intensyvumas, gali nukentėti dėl anglies dioksido nutekėjimo, jei panašiais užmojais nebus vadovaujamasi kitose rinkose; kadangi dėl to būtina tinkama apsauga nuo anglies dioksido nutekėjimo darbo vietoms šiuose konkrečiuose sektoriuose apsaugoti;

1.

primena, kad klimato kaita – vienas svarbiausių žmonijos iššūkių ir kad visos pasaulio valstybės ir visi veikėjai turi daryti viską, kad su ja susijusios problemos būtų apribotos; pabrėžia, kad Paryžiaus susitarimas – svarbus žingsnis šia kryptimi, nors dar turi būti padaryta gerokai daugiau;

Mokslinis klimato politikos pagrindas

Mokslinis klimato politikos pagrindas

| 2. | primena, kad, remiantis moksliniais įrodymais, pateiktais 2014 m. IPCC 5-ojoje vertinimo ataskaitoje, klimato sistemos atšilimas yra neabejotinas faktas, klimato kaita vyksta, o žmogaus veikla – pagrindinė klimato atšilimo, kuris stebimas nuo XX a. vidurio, priežastis; reiškia susirūpinimą dėl to, kad plačiai paplitęs ir didelis klimato kaitos poveikis jau akivaizdžiai matomas visų žemynų gamtos ir žmogaus sistemose bei visuose vandenynuose; |
| --- | --- |

2.

primena, kad, remiantis moksliniais įrodymais, pateiktais 2014 m. IPCC 5-ojoje vertinimo ataskaitoje, klimato sistemos atšilimas yra neabejotinas faktas, klimato kaita vyksta, o žmogaus veikla – pagrindinė klimato atšilimo, kuris stebimas nuo XX a. vidurio, priežastis; reiškia susirūpinimą dėl to, kad plačiai paplitęs ir didelis klimato kaitos poveikis jau akivaizdžiai matomas visų žemynų gamtos ir žmogaus sistemose bei visuose vandenynuose;

| 3. | atkreipia dėmesį į pasaulinį anglies dioksido biudžetą, kurį savo 5-ojoje vertinimo ataskaitoje pristatė IPCC, ir daro išvadą, kad, visame pasaulyje toliau išmetant tiek ŠESD, kiek dabar, likęs anglies dioksido biudžetas bus panaudotas tuo pačiu iki 1,5 oC apribojant vidutinės pasaulinės temperatūros kilimą per ateinančius 4 metus; pabrėžia, jog visos šalys turėtų sparčiau pereiti prie nulinio išmetamų ŠESD kiekio ir tapti atspariomis klimato kaitai, kaip nustatyta Paryžiaus susitarime, kad būtų išvengta blogiausių visuotinio atšilimo padarinių; |
| --- | --- |

3.

atkreipia dėmesį į pasaulinį anglies dioksido biudžetą, kurį savo 5-ojoje vertinimo ataskaitoje pristatė IPCC, ir daro išvadą, kad, visame pasaulyje toliau išmetant tiek ŠESD, kiek dabar, likęs anglies dioksido biudžetas bus panaudotas tuo pačiu iki 1,5 o

| 4. | pakartoja, jog svarbu, kad pasaulinė klimato politika būtų grindžiama geriausiais turimais moksliniais duomenimis, ir teigiamai vertina 2018 m. palankesnių sąlygų sudarymo dialogą, vyksiantį prieš baigiantis 2020 m. UNFCCC terminui pateikti naują 2030 m. nacionaliniu lygmeniu nustatytą įpareigojantį veiksmą, bei pirmąjį pažangos vertinimą 2023 m., kaip pirmąsias galimybes įgyvendinti šį principą; |
| --- | --- |

4.

pakartoja, jog svarbu, kad pasaulinė klimato politika būtų grindžiama geriausiais turimais moksliniais duomenimis, ir teigiamai vertina 2018 m. palankesnių sąlygų sudarymo dialogą, vyksiantį prieš baigiantis 2020 m. UNFCCC terminui pateikti naują 2030 m. nacionaliniu lygmeniu nustatytą įpareigojantį veiksmą, bei pirmąjį pažangos vertinimą 2023 m., kaip pirmąsias galimybes įgyvendinti šį principą;

| 5. | ragina IPCC ekspertus ir šalis palaikyti dialogą rengiant ir skelbiant šeštojo vertinimo ciklo rezultatų medžiagą; atsižvelgdamas į tai teigiamai vertina sprendimą 2018 m. paskelbti IPCC specialiąją ataskaitą dėl visuotinio atšilimo 1,5 oC, palyginti su ikipramoniniu laikotarpiu, poveikio ir susijusios pasaulyje išmetamo ŠESD kiekio mažinimo perspektyvos; |
| --- | --- |

5.

ragina IPCC ekspertus ir šalis palaikyti dialogą rengiant ir skelbiant šeštojo vertinimo ciklo rezultatų medžiagą; atsižvelgdamas į tai teigiamai vertina sprendimą 2018 m. paskelbti IPCC specialiąją ataskaitą dėl visuotinio atšilimo 1,5 o

Paryžiaus susitarimo ratifikavimas ir įsipareigojimų vykdymas

Paryžiaus susitarimo ratifikavimas ir įsipareigojimų vykdymas

| 6. | teigiamai vertina precedento neturintį Paryžiaus susitarimo ratifikavimo tempą ir greitą įsigaliojimą, taip pat visuotinį ryžtą jį visapusiškai ir greitai įgyvendinti, kaip pažymima Marakešo veiksmų deklaracijoje; primygtinai ragina visas šalis kuo greičiau ratifikuoti susitarimą; |
| --- | --- |

6.

teigiamai vertina precedento neturintį Paryžiaus susitarimo ratifikavimo tempą ir greitą įsigaliojimą, taip pat visuotinį ryžtą jį visapusiškai ir greitai įgyvendinti, kaip pažymima Marakešo veiksmų deklaracijoje; primygtinai ragina visas šalis kuo greičiau ratifikuoti susitarimą;

| 7. | su pasitenkinimu pažymi, jog Marakeše vykusioje COP 22 visos šalys įsipareigojo nuolat dalyvauti įgyvendinant pagal Paryžiaus susitarimą prisiimtus įsipareigojimus, kad ir kaip pasikeistų politinės aplinkybės; |
| --- | --- |

7.

su pasitenkinimu pažymi, jog Marakeše vykusioje COP 22 visos šalys įsipareigojo nuolat dalyvauti įgyvendinant pagal Paryžiaus susitarimą prisiimtus įsipareigojimus, kad ir kaip pasikeistų politinės aplinkybės;

| 8. | reiškia nusivylimą JAV Prezidento D. Trumpo pranešimu dėl jo ketinimo imtis veiksmų, kad JAV išstotų iš Paryžiaus susitarimo; apgailestauja dėl šio sprendimo, nes taip būtų žengtas žingsnis atgal; pažymi, kad formalus išstojimas anksčiausiai įsigaliotų tik po kitų JAV prezidento rinkimų 2020 m.; palankiai vertina ryžtingą viso pasaulio vyriausybių atsaką ir jų nuolatinę tvirtą paramą visapusiškam Paryžiaus susitarimo įgyvendinimui; su pasitenkinimu atkreipia dėmesį į kai kurių JAV valstijų, miestų ir bendrovių pažadą toliau vykdyti įsipareigojimus, kuriuos JAV prisiėmė pagal Paryžiaus susitarimą; |
| --- | --- |

8.

reiškia nusivylimą JAV Prezidento D. Trumpo pranešimu dėl jo ketinimo imtis veiksmų, kad JAV išstotų iš Paryžiaus susitarimo; apgailestauja dėl šio sprendimo, nes taip būtų žengtas žingsnis atgal; pažymi, kad formalus išstojimas anksčiausiai įsigaliotų tik po kitų JAV prezidento rinkimų 2020 m.; palankiai vertina ryžtingą viso pasaulio vyriausybių atsaką ir jų nuolatinę tvirtą paramą visapusiškam Paryžiaus susitarimo įgyvendinimui; su pasitenkinimu atkreipia dėmesį į kai kurių JAV valstijų, miestų ir bendrovių pažadą toliau vykdyti įsipareigojimus, kuriuos JAV prisiėmė pagal Paryžiaus susitarimą;

| 9. | pažymi, jog džiaugiasi, kad po Prezidento D. Trumpo pareiškimo visos svarbiausios šalys patvirtino esančios įsipareigojusios vykdyti Paryžiaus susitarimą; |
| --- | --- |

9.

pažymi, jog džiaugiasi, kad po Prezidento D. Trumpo pareiškimo visos svarbiausios šalys patvirtino esančios įsipareigojusios vykdyti Paryžiaus susitarimą;

| 10. | pabrėžia, kad nuo šiol Europa turi tapti lydere ginant Paryžiaus susitarimą, nes juo užtikrinama tiek mūsų aplinkos, tiek mūsų įmonių ateitis; teigiamai vertina tai, kad ES stiprins esamas partnerystes ir sieks kurti naujas sąjungas; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad nuo šiol Europa turi tapti lydere ginant Paryžiaus susitarimą, nes juo užtikrinama tiek mūsų aplinkos, tiek mūsų įmonių ateitis; teigiamai vertina tai, kad ES stiprins esamas partnerystes ir sieks kurti naujas sąjungas;

| 11. | atkreipia dėmesį į greitą pažangą, iki šiol pasiektą perkeliant ES tarptautinį įsipareigojimą į ES teisės aktus, kuriais sukuriama tvirta 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategija, ir pabrėžia ketinantis baigti šį teisėkūros procesą iki 2017 m. pabaigos; |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį į greitą pažangą, iki šiol pasiektą perkeliant ES tarptautinį įsipareigojimą į ES teisės aktus, kuriais sukuriama tvirta 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategija, ir pabrėžia ketinantis baigti šį teisėkūros procesą iki 2017 m. pabaigos;

| 12. | primygtinai laikosi nuomonės, jog – ypač po Prezidento D. Trumpo pareiškimo – svarbu, kad būtų taikomos tinkamos nuostatos dėl apsaugos nuo anglies dioksido nutekėjimo ir užtikrinama, kad įmonės, kurios yra tarp geriausiai dirbančių ir pasižymi dideliu taršos anglies dioksidu bei prekybos intensyvumu, nemokamai gautų joms būtinus leidimus; ragina Komisiją išnagrinėti, ar būtų veiksmingos ir teisėtos papildomos priemonės pramonei, kuriai gresia anglies dioksido nutekėjimo pavojus, apsaugoti: tai galėtų būti anglies dioksido mokestis, taikytinas importuojant, ir vartojimo mokestis, visų pirma taikytinas produktams, atvežamiems iš šalių, nevykdančių savo įsipareigojimų pagal Paryžiaus susitarimą; |
| --- | --- |

12.

primygtinai laikosi nuomonės, jog – ypač po Prezidento D. Trumpo pareiškimo – svarbu, kad būtų taikomos tinkamos nuostatos dėl apsaugos nuo anglies dioksido nutekėjimo ir užtikrinama, kad įmonės, kurios yra tarp geriausiai dirbančių ir pasižymi dideliu taršos anglies dioksidu bei prekybos intensyvumu, nemokamai gautų joms būtinus leidimus; ragina Komisiją išnagrinėti, ar būtų veiksmingos ir teisėtos papildomos priemonės pramonei, kuriai gresia anglies dioksido nutekėjimo pavojus, apsaugoti: tai galėtų būti anglies dioksido mokestis, taikytinas importuojant, ir vartojimo mokestis, visų pirma taikytinas produktams, atvežamiems iš šalių, nevykdančių savo įsipareigojimų pagal Paryžiaus susitarimą;

| 13. | pabrėžia, jog Paryžiaus susitarimu prisiimti įsipareigojimai užtikrinti, kad vidutinė pasaulinė temperatūra kiltų gerokai mažiau nei 2 oC, palyginti su ikipramoniniu laikotarpiu, ir toliau stengtis, kad temperatūros kilimas neviršytų 1,5 oC, bei tikslas antrojoje šio šimtmečio pusėje nešališkai subalansuoti antropogeninės kilmės išmetalus pagal šaltinį ir ŠESD šalinimą absorbentais (poveikio neutralizavimas), yra ryžtingas visuotinio kolektyvinio darbo siekiant pereiti prie klimatui atsparios, poveikį klimatui neutralizuojančios pasaulinės ekonomikos proveržis; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, jog Paryžiaus susitarimu prisiimti įsipareigojimai užtikrinti, kad vidutinė pasaulinė temperatūra kiltų gerokai mažiau nei 2 o

o

| 14. | primena, jog vidutinės pasaulinės temperatūros kilimo ribojimas siekiant, kad jis būtų gerokai mažesnis nei 2 oC, neužtikrina, kad bus išvengta didelio neigiamo poveikio klimatui; pripažįsta, kad dabartiniai įsipareigojimai nėra pakankami Paryžiaus susitarimo tikslams pasiekti; todėl pabrėžia, kad visame pasaulyje išmetamų ŠESD kiekis turėtų kuo greičiau pasiekti maksimalią ribą ir kad visos šalys – ypač visos Didžiojo dvidešimtuko valstybės – turėtų dėti didesnes pastangas ir iki 2020 m. pagerinti savo nacionaliniu lygmeniu nustatytą įpareigojantį veiksmą atsižvelgdamos į 2018 m. palankesnių sąlygų sudarymo dialogą; primena, kad iki 2050 m. pasaulyje turi būti pamažu nutrauktas anglies dioksido išmetimas; mano, kad visos šalys didžiausią prioritetą turėtų skirti politikai ir priemonėmis, kuriomis būtų įgyvendinti, o galiausiai – ir viršyti nacionaliniu lygmeniu nustatyti įpareigojantys veiksmai, ir kad kas penkerius metus jos turėtų būti iš naujo įvertinamos taikant Paryžiaus susitarime numatytą užmojų mechanizmą; vis dėlto pripažįsta, kad griežtas išmetalų mažinimo vidaus strategijų užmojų įgyvendinimas ir šių užmojų mastas nepriklauso nuo to, ar pateikiami atnaujinti nacionaliniu lygmeniu nustatyti įpareigojantys veiksmai; |
| --- | --- |

14.

primena, jog vidutinės pasaulinės temperatūros kilimo ribojimas siekiant, kad jis būtų gerokai mažesnis nei 2 o

| 15. | ragina visas šalis užtikrinti, kad jų nacionaliniu lygmeniu nustatytas įpareigojantis veiksmas atitiktų ilgalaikius tikslus, susijusius su ilgalaikiu Paryžiaus susitarimo tikslu riboti temperatūrą; pabrėžia, kad turėtų būti atsižvelgta į darbą, susijusį su IPCC specialiąja ataskaita dėl 1,5 oC poveikio ir išmetalų mažinimo perspektyvos bei 2018 m. palankesnių sąlygų sudarymo dialogo išvadomis; šiame kontekste primena Didžiojo septyneto įsipareigojimą gerokai iki sutarto 2020 m. termino pateikti šimtmečio vidurio strategijas išmetama ŠESD kiekiui mažinti; pareiškia esąs pasirengęs visapusiškai dalyvauti vystant ES strategiją remiantis Komisijos analize, paskelbta jos 2016 m. kovo 2 d. komunikate „Po Paryžiaus konferencijos“ (COM(2016)0110); |
| --- | --- |

15.

ragina visas šalis užtikrinti, kad jų nacionaliniu lygmeniu nustatytas įpareigojantis veiksmas atitiktų ilgalaikius tikslus, susijusius su ilgalaikiu Paryžiaus susitarimo tikslu riboti temperatūrą; pabrėžia, kad turėtų būti atsižvelgta į darbą, susijusį su IPCC specialiąja ataskaita dėl 1,5 o

| 16. | pabrėžia, kad už tris ketvirtadalius pasaulio išmetalų visų pirma atsakingos visos stipriausios ekonomikos šalys, ir mano, kad klimato politika ir toliau turėtų būti svarbiausias Didžiojo septyneto ir Didžiojo dvidešimtuko susitikimų klausimas, ypač kai tai susiję su tokiomis sritimis, kaip nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų įgyvendinimas, šimtmečio vidurio strategijos, iškastinio kuro subsidijavimo reforma, duomenų apie anglies dioksidą atskleidimas, švari energija ir kt.; pabrėžia, kad būtinas tolesnis stipriausios ekonomikos šalių ministrų dalyvavimas tokiuose forumuose, kaip Ministrų susitikimas švarios energijos klausimais; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad už tris ketvirtadalius pasaulio išmetalų visų pirma atsakingos visos stipriausios ekonomikos šalys, ir mano, kad klimato politika ir toliau turėtų būti svarbiausias Didžiojo septyneto ir Didžiojo dvidešimtuko susitikimų klausimas, ypač kai tai susiję su tokiomis sritimis, kaip nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų įgyvendinimas, šimtmečio vidurio strategijos, iškastinio kuro subsidijavimo reforma, duomenų apie anglies dioksidą atskleidimas, švari energija ir kt.; pabrėžia, kad būtinas tolesnis stipriausios ekonomikos šalių ministrų dalyvavimas tokiuose forumuose, kaip Ministrų susitikimas švarios energijos klausimais;

| 17. | ragina Europos Sąjungą savo dokumente dėl 2030 m. nacionaliniu lygmeniu nustatyto įpareigojančio veiksmo įsipareigoti toliau mažinti išmetalų kiekį, atsižvelgiant į 2018 m. palankesnių sąlygų sudarymo dialogą; |
| --- | --- |

17.

ragina Europos Sąjungą savo dokumente dėl 2030 m. nacionaliniu lygmeniu nustatyto įpareigojančio veiksmo įsipareigoti toliau mažinti išmetalų kiekį, atsižvelgiant į 2018 m. palankesnių sąlygų sudarymo dialogą;

| 18. | pabrėžia, jog svarbu parodyti, kad ES laikosi Paryžiaus susitarimo reikalavimų, inter alia, įgyvendindama susitarimą ES teisės aktais, įskaitant greitą ES klimato politikos reglamento priėmimą teisėkūros institucijose ir ES ATLPS direktyvos peržiūrą, bei laiku stiprindama ES tikslus ir politikos priemones; primena, kad visos šalys raginamos iki 2020 m. UNFCCC sekretoriatui pateikti ilgalaikes šimtmečio vidurio strategijas išmetamam ŠESD kiekiui mažinti; todėl ragina Komisiją laikytis pagal susitarimą prisiimtos prievolės ir iki COP 24 parengti ES šimtmečio vidurio strategiją poveikiui neutralizuoti, numatant ekonomiškai efektyvią perspektyvą, kad būtų pasiektas poveikio neutralizavimo tikslas, kuris Paryžiaus susitarime buvo patvirtintas atsižvelgiant į siekį užtikrinti gerokai mažesnį negu 2 oC vidutinės pasaulinės temperatūros kilimą ir pastangas jį apriboti iki 1,5 oC; mano, kad šis procesas turėtų būti inicijuotas kuo anksčiau, siekiant sudaryti sąlygas visapusiškai diskusijai, kurios metu Europos Parlamentas turėtų atlikti esminį vaidmenį palaikydamas partnerystę su nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų, taip pat pilietinės visuomenės ir verslo sektoriaus atstovais; tačiau primena, kad vien veiksmų ES lygmeniu nepakaks, todėl ragina Komisiją ir Tarybą veikti aktyviau, siekiant paraginti tą patį daryti ir kitus partnerius; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, jog svarbu parodyti, kad ES laikosi Paryžiaus susitarimo reikalavimų, inter alia

o

o

| 19. | palankiai vertina Paryžiaus susitarime numatytą įsipareigojimą per antrąją šimtmečio pusę iki nulio sumažinti pasaulio išmetalų kiekį; pripažįsta, jog tai reiškia, kad dauguma sektorių ES turės gerokai anksčiau užtikrinti nulinį išmetalų lygį; |
| --- | --- |

19.

palankiai vertina Paryžiaus susitarime numatytą įsipareigojimą per antrąją šimtmečio pusę iki nulio sumažinti pasaulio išmetalų kiekį; pripažįsta, jog tai reiškia, kad dauguma sektorių ES turės gerokai anksčiau užtikrinti nulinį išmetalų lygį;

| 20. | yra įsitikinęs, kad būtina pažangiai derėtis dėl esminių Paryžiaus susitarimo elementų, įskaitant griežtesnę skaidrumo sistemą, visuotinio pažangos vertinimo detales, tolesnes numatomų nacionaliniu lygmeniu nustatomų įpareigojančių veiksmų gaires, diferenciacijos, nuostolių ir žalos paaiškinimą, kovos su klimato kaita finansavimą ir pajėgumų rėmimą, įtraukų daugiapakopį valdymą bei mechanizmą įgyvendinimui palengvinti ir atitikčiai skatinti; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares laikytis įsipareigojimų, dėl kurių susitarta pagal Paryžiaus susitarimą, ypač susijusių su ES indėliu į klimato kaitos padarinių švelninimą ir prisitaikymą prie jos, taip pat su jos parama finansų, technologijų perdavimo ir gebėjimų stiprinimo srityse; |
| --- | --- |

20.

yra įsitikinęs, kad būtina pažangiai derėtis dėl esminių Paryžiaus susitarimo elementų, įskaitant griežtesnę skaidrumo sistemą, visuotinio pažangos vertinimo detales, tolesnes numatomų nacionaliniu lygmeniu nustatomų įpareigojančių veiksmų gaires, diferenciacijos, nuostolių ir žalos paaiškinimą, kovos su klimato kaita finansavimą ir pajėgumų rėmimą, įtraukų daugiapakopį valdymą bei mechanizmą įgyvendinimui palengvinti ir atitikčiai skatinti; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares laikytis įsipareigojimų, dėl kurių susitarta pagal Paryžiaus susitarimą, ypač susijusių su ES indėliu į klimato kaitos padarinių švelninimą ir prisitaikymą prie jos, taip pat su jos parama finansų, technologijų perdavimo ir gebėjimų stiprinimo srityse;

| 21. | pabrėžia, kad, bendromis pastangomis kovojant su klimato kaita ir laikantis Paryžiaus susitarimo nuostatų, laikas yra svarbiausias; pabrėžia, kad ES yra ne tik pajėgi vadovauti ir būti pavyzdžiu bei nedelsiant imtis darbo savo tikslams klimato ir energetikos srityse suderinti su patvirtintu tarptautiniu tikslu apriboti vidutinės pasaulinės temperatūros kilimą, kad ji nesiektų 2 oC, kartu stengiantis apriboti šį kilimą iki 1,5 oC, bet ir už tai atsakinga; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad, bendromis pastangomis kovojant su klimato kaita ir laikantis Paryžiaus susitarimo nuostatų, laikas yra svarbiausias; pabrėžia, kad ES yra ne tik pajėgi vadovauti ir būti pavyzdžiu bei nedelsiant imtis darbo savo tikslams klimato ir energetikos srityse suderinti su patvirtintu tarptautiniu tikslu apriboti vidutinės pasaulinės temperatūros kilimą, kad ji nesiektų 2 o

o

| 22. | primena, kad, norint pasiekti minėtąjį su vidutine pasauline temperatūra susijusį tikslą, būtinas priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas ankstyvuoju etapu ir kad pasaulyje išmetamų ŠESD kiekis turi kuo greičiau pasiekti maksimalią ribą; primena, jog iki 2050 m. arba tik kiek vėliau pasaulyje turi būti pamažu nutrauktas teršalų išmetimas, kad pasaulis galėtų toliau vadovautis ekonomiškai efektyvia išmetamųjų teršalų mažinimo perspektyva, kuri būtų suderinama su Paryžiaus susitarime nustatytais temperatūros ribojimo tikslais; ragina visas šalis, kurios gali, įgyvendinti savo nacionalinius priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslus ir strategijas, prioritetą teikiant laipsniškam anglies dioksido išmetimo – taršiausio energijos šaltinio – nutraukimui, taip pat ragina ES šiuo tikslu bendradarbiauti su savo tarptautiniais partneriais, pateikiant geros praktikos pavyzdžių; |
| --- | --- |

22.

primena, kad, norint pasiekti minėtąjį su vidutine pasauline temperatūra susijusį tikslą, būtinas priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas ankstyvuoju etapu ir kad pasaulyje išmetamų ŠESD kiekis turi kuo greičiau pasiekti maksimalią ribą; primena, jog iki 2050 m. arba tik kiek vėliau pasaulyje turi būti pamažu nutrauktas teršalų išmetimas, kad pasaulis galėtų toliau vadovautis ekonomiškai efektyvia išmetamųjų teršalų mažinimo perspektyva, kuri būtų suderinama su Paryžiaus susitarime nustatytais temperatūros ribojimo tikslais; ragina visas šalis, kurios gali, įgyvendinti savo nacionalinius priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslus ir strategijas, prioritetą teikiant laipsniškam anglies dioksido išmetimo – taršiausio energijos šaltinio – nutraukimui, taip pat ragina ES šiuo tikslu bendradarbiauti su savo tarptautiniais partneriais, pateikiant geros praktikos pavyzdžių;

| 23. | palankiai vertina Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (UNFCCC) proceso įtrauktį; mano, kad norint užtikrinti veiksmingą dalyvavimą reikia spręsti įtvirtintų teisių arba konfliktuojančių interesų klausimą; atsižvelgdamas į tai, ragina visus proceso dalyvius nustatyti gaires arba procedūras, kuriomis būtų padidintas atvirumas, skaidrumas ir įtrauktis, nekeliant pavojaus UNFCCC ir Paryžiaus susitarimo siekiams ir tikslams; |
| --- | --- |

23.

palankiai vertina Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (UNFCCC) proceso įtrauktį; mano, kad norint užtikrinti veiksmingą dalyvavimą reikia spręsti įtvirtintų teisių arba konfliktuojančių interesų klausimą; atsižvelgdamas į tai, ragina visus proceso dalyvius nustatyti gaires arba procedūras, kuriomis būtų padidintas atvirumas, skaidrumas ir įtrauktis, nekeliant pavojaus UNFCCC ir Paryžiaus susitarimo siekiams ir tikslams;

| 24. | ragina visas valstybes nares ratifikuoti Kioto protokolo Dohos pakeitimą; |
| --- | --- |

24.

ragina visas valstybes nares ratifikuoti Kioto protokolo Dohos pakeitimą;

COP 23 Bonoje

COP 23 Bonoje

| 25. | teigiamai vertina Marakeše prisiimtą įsipareigojimą užbaigti darbo programą, kad iki 2018 m. būtų parengtos išsamios Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo taisyklės; mano, kad COP 23 yra svarbus šio techninio darbo etapas; |
| --- | --- |

25.

teigiamai vertina Marakeše prisiimtą įsipareigojimą užbaigti darbo programą, kad iki 2018 m. būtų parengtos išsamios Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo taisyklės; mano, kad COP 23 yra svarbus šio techninio darbo etapas;

| 26. | su nekantrumu tikisi, kad COP 23 metu bus išaiškinta 2018 m. palankesnių sąlygų sudarymo dialogo struktūra: tai bus esminė galimybė įvertinti pažangą, padarytą siekiant susitarime numatyto klimato kaitos švelninimo tikslo, ir informuoti apie šalių 2030 m. nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų rengimą ir peržiūrą iki 2020 m., kad būtų pasiekti susitarimo tikslai; yra įsitikinęs, kad ES turėtų imtis iniciatyvaus vaidmens per šį pirmąjį palankesnių sąlygų sudarymo dialogą, siekiant įvertinti kolektyvinius užmojus ir įsipareigojimų vykdymo pažangą; ragina Komisiją ir valstybes nares gerokai iki palankesnių sąlygų sudarymo dialogo pasiūlyti tolesnius išmetamų ŠESD kiekio mažinimo įsipareigojimus, kurie viršytų dabartinius pagal Paryžiaus susitarimą prisiimtus įsipareigojimus ir kuriais būtų tinkamai prisidėta prie atotrūkio klimato kaitos švelninimo srityje mažinimo atsižvelgiant į ES pajėgumus; |
| --- | --- |

26.

su nekantrumu tikisi, kad COP 23 metu bus išaiškinta 2018 m. palankesnių sąlygų sudarymo dialogo struktūra: tai bus esminė galimybė įvertinti pažangą, padarytą siekiant susitarime numatyto klimato kaitos švelninimo tikslo, ir informuoti apie šalių 2030 m. nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų rengimą ir peržiūrą iki 2020 m., kad būtų pasiekti susitarimo tikslai; yra įsitikinęs, kad ES turėtų imtis iniciatyvaus vaidmens per šį pirmąjį palankesnių sąlygų sudarymo dialogą, siekiant įvertinti kolektyvinius užmojus ir įsipareigojimų vykdymo pažangą; ragina Komisiją ir valstybes nares gerokai iki palankesnių sąlygų sudarymo dialogo pasiūlyti tolesnius išmetamų ŠESD kiekio mažinimo įsipareigojimus, kurie viršytų dabartinius pagal Paryžiaus susitarimą prisiimtus įsipareigojimus ir kuriais būtų tinkamai prisidėta prie atotrūkio klimato kaitos švelninimo srityje mažinimo atsižvelgiant į ES pajėgumus;

| 27. | primena, kad aktyvesni klimato kaitos švelninimo veiksmai laikotarpiu iki 2020 m. – neabejotina prielaida ilgalaikiams Paryžiaus susitarimo tikslams pasiekti, ir ragina ES užtikrinti, kad COP 23 darbotvarkėje liktų artimiausiu metu numatyti veiksmai; |
| --- | --- |

27.

primena, kad aktyvesni klimato kaitos švelninimo veiksmai laikotarpiu iki 2020 m. – neabejotina prielaida ilgalaikiams Paryžiaus susitarimo tikslams pasiekti, ir ragina ES užtikrinti, kad COP 23 darbotvarkėje liktų artimiausiu metu numatyti veiksmai;

Kovos su klimato kaita finansavimas ir kitos įgyvendinimo priemonės

Kovos su klimato kaita finansavimas ir kitos įgyvendinimo priemonės

| 28. | palankiai vertina veiksmų gaires „100 mlrd. JAV dolerių“, kurių tikslas – iki 2020 m. mobilizuoti 100 mlrd. USD klimato politikai besivystančiose šalyse įgyvendinti; pabrėžia, kad, susitarus COP 21, mobilizavimo tikslas toliau galios iki 2025 m.; |
| --- | --- |

28.

palankiai vertina veiksmų gaires „100 mlrd. JAV dolerių“, kurių tikslas – iki 2020 m. mobilizuoti 100 mlrd. USD klimato politikai besivystančiose šalyse įgyvendinti; pabrėžia, kad, susitarus COP 21, mobilizavimo tikslas toliau galios iki 2025 m.;

| 29. | teigiamai vertina Paryžiaus susitarimo šalių įsipareigojimą visus finansavimo srautus suderinti su išmetamųjų teršalų mažinimo perspektyva ir klimato kaitos poveikiui atspariu vystymusi; todėl mano, jog tai reikalauja, kad ES skubiai spręstų klausimą dėl finansinių srautų iškastiniam kurui ir didelį anglies dioksido kiekį išmetančiai infrastruktūrai; |
| --- | --- |

29.

teigiamai vertina Paryžiaus susitarimo šalių įsipareigojimą visus finansavimo srautus suderinti su išmetamųjų teršalų mažinimo perspektyva ir klimato kaitos poveikiui atspariu vystymusi; todėl mano, jog tai reikalauja, kad ES skubiai spręstų klausimą dėl finansinių srautų iškastiniam kurui ir didelį anglies dioksido kiekį išmetančiai infrastruktūrai;

| 30. | pripažįsta, kad svarbu spręsti klausimą dėl nuostolių ir žalos mechanizmo, įtraukto į Paryžiaus susitarimą, ir tvirtai pritaria tam, kad jis būtų aptartas per Bonoje vyksiančią COP 23; |
| --- | --- |

30.

pripažįsta, kad svarbu spręsti klausimą dėl nuostolių ir žalos mechanizmo, įtraukto į Paryžiaus susitarimą, ir tvirtai pritaria tam, kad jis būtų aptartas per Bonoje vyksiančią COP 23;

| 31. | pabrėžia, jog svarbu, kad žmogaus teisės liktų klimato politikos kertiniu akmeniu, ir primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad per derybas dėl prisitaikymo priemonių būtų pripažinta būtinybė gerbti, saugoti ir skatinti žmogaus teises, įskaitant, inter alia, lyčių lygybę, visapusišką ir lygiateisį moterų dalyvavimą bei aktyvų teisingų su darbo jėga susijusių permainų skatinimą, siekiant užtikrinti deramą darbą ir kokybiškas darbo vietas visiems; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, jog svarbu, kad žmogaus teisės liktų klimato politikos kertiniu akmeniu, ir primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad per derybas dėl prisitaikymo priemonių būtų pripažinta būtinybė gerbti, saugoti ir skatinti žmogaus teises, įskaitant, inter alia

| 32. | teigiamai vertina nuoseklų ES kovos su klimato kata finansavimo didinimą, tačiau pabrėžia, kad būtinos tolesnės pastangos; pažymi, jog svarbu užtikrinti, kad kitos išsivysčiusios šalys skirtų savo tikslinius įnašus siekiant 100 mlrd. USD tikslo; ragina konkrečiai įsipareigoti ES ir tarptautiniu lygmeniu, siekiant užtikrinti papildomus finansavimo šaltinius; |
| --- | --- |

32.

teigiamai vertina nuoseklų ES kovos su klimato kata finansavimo didinimą, tačiau pabrėžia, kad būtinos tolesnės pastangos; pažymi, jog svarbu užtikrinti, kad kitos išsivysčiusios šalys skirtų savo tikslinius įnašus siekiant 100 mlrd. USD tikslo; ragina konkrečiai įsipareigoti ES ir tarptautiniu lygmeniu, siekiant užtikrinti papildomus finansavimo šaltinius;

| 33. | ragina vyriausybes ir viešąsias ir privačias finansų įstaigas, įskaitant bankus, pensijų fondus ir draudimo bendroves ambicingai įsipareigoti skolinimo ir investavimo praktiką suderinti su tikslu užtikrinti, kad vidutinė temperatūra išliktų gerokai žemiau 2 oC, atsižvelgiant į Paryžiaus susitarimo 2 straipsnio 1 dalies c punktą, ir iškastinio kuro atsisakymu, įskaitant laipsnišką iškastinio kuro investicijoms skirtų eksporto kreditų panaikinimą; ragina suteikti konkrečias valstybės garantijas siekiant skatinti „žaliąsias“ investicijas, žymes ir siūlyti mokestines lengvatas už „žaliuosius“ investicinius fondus ir „žaliųjų“ obligacijų išleidimą; |
| --- | --- |

33.

ragina vyriausybes ir viešąsias ir privačias finansų įstaigas, įskaitant bankus, pensijų fondus ir draudimo bendroves ambicingai įsipareigoti skolinimo ir investavimo praktiką suderinti su tikslu užtikrinti, kad vidutinė temperatūra išliktų gerokai žemiau 2 o

| 34. | pripažįsta, kad nacionalinių ir tarptautinių mokesčių sistemų pokyčiai, be kita ko, perėjimas nuo darbo apmokestinimo prie kapitalo apmokestinimo, principo „teršėjas moka“ taikymas, investicijų į iškastinę energiją mažinimas, deramos anglies dioksido kainos nustatymas, – tai esminiai veiksniai, skatinantys kurti ekonominę aplinką, padedančią skatinti viešąsias ir privačias investicijas, kurios pramonės politikai sudarys sąlygas įgyvendinti darnaus vystymosi srities tikslus; |
| --- | --- |

34.

pripažįsta, kad nacionalinių ir tarptautinių mokesčių sistemų pokyčiai, be kita ko, perėjimas nuo darbo apmokestinimo prie kapitalo apmokestinimo, principo „teršėjas moka“ taikymas, investicijų į iškastinę energiją mažinimas, deramos anglies dioksido kainos nustatymas, – tai esminiai veiksniai, skatinantys kurti ekonominę aplinką, padedančią skatinti viešąsias ir privačias investicijas, kurios pramonės politikai sudarys sąlygas įgyvendinti darnaus vystymosi srities tikslus;

| 35. | skatina išsivysčiusių ir besivystančių šalių bendradarbiavimą, be kita ko, nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų partnerystės srityje, kad šalys turėtų veiksmingesnę prieigą prie techninių žinių ir finansinės paramos, reikalingos vykdant politiką, kuria siekiama įgyvendinti ir viršyti nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus; |
| --- | --- |

35.

skatina išsivysčiusių ir besivystančių šalių bendradarbiavimą, be kita ko, nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų partnerystės srityje, kad šalys turėtų veiksmingesnę prieigą prie techninių žinių ir finansinės paramos, reikalingos vykdant politiką, kuria siekiama įgyvendinti ir viršyti nacionaliniu lygmeniu nustatytus įpareigojančius veiksmus;

| 36. | ragina Komisiją atlikti visapusišką galimų Paryžiaus susitarimo padarinių ES biudžetui vertinimą ir sukurti atskirą automatinį ES finansų mechanizmą, kuriuo būtų teikiama papildoma tinkama parama siekiant užtikrinti, kad ES sąžiningai prisidės prie tarptautinio 100 milijardų JAV dolerių kovos su klimato kaita finansavimo tikslo; |
| --- | --- |

36.

ragina Komisiją atlikti visapusišką galimų Paryžiaus susitarimo padarinių ES biudžetui vertinimą ir sukurti atskirą automatinį ES finansų mechanizmą, kuriuo būtų teikiama papildoma tinkama parama siekiant užtikrinti, kad ES sąžiningai prisidės prie tarptautinio 100 milijardų JAV dolerių kovos su klimato kaita finansavimo tikslo;

| 37. | ragina prisiimti konkrečius įsipareigojimus siekiant skirti papildomus su klimato kaita susijusių veiksmų finansavimo šaltinius, be kita ko, įvedant finansinių sandorių mokestį, 2021–2030 m. laikotarpiu atidėti kai kurias pagal ES ATLPS skiriamas teršalų kvotas ir iš ES ir tarptautinių priemonių aviacijoje ir laivyboje išmetamiems teršalams gaunamas pajamas paskirstyti tarptautiniam kovos su klimato kaita finansavimui ir Žaliajam klimato fondui; |
| --- | --- |

37.

ragina prisiimti konkrečius įsipareigojimus siekiant skirti papildomus su klimato kaita susijusių veiksmų finansavimo šaltinius, be kita ko, įvedant finansinių sandorių mokestį, 2021–2030 m. laikotarpiu atidėti kai kurias pagal ES ATLPS skiriamas teršalų kvotas ir iš ES ir tarptautinių priemonių aviacijoje ir laivyboje išmetamiems teršalams gaunamas pajamas paskirstyti tarptautiniam kovos su klimato kaita finansavimui ir Žaliajam klimato fondui;

Nevalstybinių subjektų vaidmuo

Nevalstybinių subjektų vaidmuo

| 38. | atkreipia dėmesį į pastangas, kurių imasi vis daugiau įvairių nevalstybinių subjektų, siekdami sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro ir tapti atsparesniems klimato kaitai; todėl pabrėžia, jog svarbu, kad vyriausybės, verslo bendruomenė, miestai, regionai, tarptautinės organizacijos, pilietinė visuomenė ir akademinės įstaigos plėtotų struktūrinį ir konstruktyvų dialogą ir dalyvautų planuojant ir įgyvendinant plečiamus klimato politikos veiksmus siekiant skatinti tvirtas ir pasaulines pastangas, kad būtų skurtos mažą anglies dioksido kiekį išmetančios ir klimato kaitos poveikiui atsparios visuomenės ir pademonstruota pažanga siekiant Paryžiaus susitarimo tikslų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

38.

atkreipia dėmesį į pastangas, kurių imasi vis daugiau įvairių nevalstybinių subjektų, siekdami sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro ir tapti atsparesniems klimato kaitai; todėl pabrėžia, jog svarbu, kad vyriausybės, verslo bendruomenė, miestai, regionai, tarptautinės organizacijos, pilietinė visuomenė ir akademinės įstaigos plėtotų struktūrinį ir konstruktyvų dialogą ir dalyvautų planuojant ir įgyvendinant plečiamus klimato politikos veiksmus siekiant skatinti tvirtas ir pasaulines pastangas, kad būtų skurtos mažą anglies dioksido kiekį išmetančios ir klimato kaitos poveikiui atsparios visuomenės ir pademonstruota pažanga siekiant Paryžiaus susitarimo tikslų įgyvendinimo;

| 39. | ragina ES ir jos valstybes nares skatinti procesą kartu su kitomis Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalimis, kuris aktyviai apima nevalstybinių subjektų dalyvavimą derybose dėl Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo ir kuriuo remiamos jų pastangos prisidėti prie valstybės nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų įgyvendinimo, nepaisant nacionalinių politinių permainų, ir sudaryti galimybes ištirti naujas šių subjektų dalyvavimo ir asociacijų formas pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją; |
| --- | --- |

39.

ragina ES ir jos valstybes nares skatinti procesą kartu su kitomis Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalimis, kuris aktyviai apima nevalstybinių subjektų dalyvavimą derybose dėl Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo ir kuriuo remiamos jų pastangos prisidėti prie valstybės nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų įgyvendinimo, nepaisant nacionalinių politinių permainų, ir sudaryti galimybes ištirti naujas šių subjektų dalyvavimo ir asociacijų formas pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją;

| 40. | atkreipia dėmesį į svarbų Nevalstybinių subjektų kovos su klimato kaita platformos (NAZCA) vaidmenį siekiant skatinti ir stebėti nevalstybinių subjektų, tokių kaip Visuotinis merų paktas, Inovacijų misija, iniciatyva „InsuResilience“, iniciatyva „Tvari energija visiems“ ir nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų partnerystė, veiksmus; |
| --- | --- |

40.

atkreipia dėmesį į svarbų Nevalstybinių subjektų kovos su klimato kaita platformos (NAZCA) vaidmenį siekiant skatinti ir stebėti nevalstybinių subjektų, tokių kaip Visuotinis merų paktas, Inovacijų misija, iniciatyva „InsuResilience“, iniciatyva „Tvari energija visiems“ ir nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų partnerystė, veiksmus;

| 41. | palankiai vertina pastangas, kurias pagal Marakešo partnerystę veiksmų klimato srityje klausimais deda lyderiai klimato kaitos srityje; |
| --- | --- |

41.

palankiai vertina pastangas, kurias pagal Marakešo partnerystę veiksmų klimato srityje klausimais deda lyderiai klimato kaitos srityje;

| 42. | ragina ES ir jos valstybes nares bendradarbiauti su visais pilietinės visuomenės subjektais (įstaigomis, privačiuoju sektoriumi, NVO ir vietos bendruomenėmis), siekiant parengti iniciatyvas pagrindiniuose išmetamųjų teršalų mažinimo sektoriuose (energetikos, technologijų, miestų, transporto), taip pat prisitaikymo ir atsparumo iniciatyvas, siekiant išspręsti prisitaikymo problemas, ypač susijusias su galimybe gauti vandens, aprūpinimo maistu saugumu ar rizikos prevencija; ragina visas vyriausybes ir visus pilietinės visuomenės subjektus remti ir stiprinti šią veiksmų darbotvarkę; |
| --- | --- |

42.

ragina ES ir jos valstybes nares bendradarbiauti su visais pilietinės visuomenės subjektais (įstaigomis, privačiuoju sektoriumi, NVO ir vietos bendruomenėmis), siekiant parengti iniciatyvas pagrindiniuose išmetamųjų teršalų mažinimo sektoriuose (energetikos, technologijų, miestų, transporto), taip pat prisitaikymo ir atsparumo iniciatyvas, siekiant išspręsti prisitaikymo problemas, ypač susijusias su galimybe gauti vandens, aprūpinimo maistu saugumu ar rizikos prevencija; ragina visas vyriausybes ir visus pilietinės visuomenės subjektus remti ir stiprinti šią veiksmų darbotvarkę;

| 43. | primena JTO ir Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalimis, kad individualūs veiksmai yra tokie pat svarbūs kaip vyriausybių ir institucijų veiksmai; todėl ragina dėti daugiau pastangų rengiant kampanijas ir vykdant veiklą, kuriomis didinamas gyventojų informuotumas juos informuojant apie veiksmus, nesvarbu dideli ar maži jie būtų, kuriais prisidedama kovojant su klimato kaita išsivysčiusiose ir besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

43.

primena JTO ir Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalimis, kad individualūs veiksmai yra tokie pat svarbūs kaip vyriausybių ir institucijų veiksmai; todėl ragina dėti daugiau pastangų rengiant kampanijas ir vykdant veiklą, kuriomis didinamas gyventojų informuotumas juos informuojant apie veiksmus, nesvarbu dideli ar maži jie būtų, kuriais prisidedama kovojant su klimato kaita išsivysčiusiose ir besivystančiose šalyse;

Visapusiškos visų sektorių pastangos

Visapusiškos visų sektorių pastangos

| 44. | teigiamai vertina tai, kad pasaulio mastu plėtojamos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ATLPS), įskaitant 18 ATLPS, kurios taikomos keturiuose žemynuose ir apima 40 proc. pasaulio BVP; ragina Komisiją skatinti ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos ir kitų taršos leidimų prekybos sistemų sąsajas siekiant sukurti tarptautinius anglies dioksido rinkos mechanizmus, kad klimato srityje būtų išsikelti platesnio užmojo tikslai ir tuo pat metu, sudarant vienodas sąlygas, būtų padedama mažinti anglies dioksido nutekėjimo riziką; ragina Komisiją parengti apsaugos priemones, kuriomis būtų užtikrinama, kad susiejus ES ATLPS būtų nuolat prisidedama prie klimato kaitos švelninimo veiksmų ir nebūtų pakenkta ES vidaus tikslui sumažinti išmetamų ŠESD kiekį; |
| --- | --- |

44.

teigiamai vertina tai, kad pasaulio mastu plėtojamos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ATLPS), įskaitant 18 ATLPS, kurios taikomos keturiuose žemynuose ir apima 40 proc. pasaulio BVP; ragina Komisiją skatinti ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos ir kitų taršos leidimų prekybos sistemų sąsajas siekiant sukurti tarptautinius anglies dioksido rinkos mechanizmus, kad klimato srityje būtų išsikelti platesnio užmojo tikslai ir tuo pat metu, sudarant vienodas sąlygas, būtų padedama mažinti anglies dioksido nutekėjimo riziką; ragina Komisiją parengti apsaugos priemones, kuriomis būtų užtikrinama, kad susiejus ES ATLPS būtų nuolat prisidedama prie klimato kaitos švelninimo veiksmų ir nebūtų pakenkta ES vidaus tikslui sumažinti išmetamų ŠESD kiekį;

| 45. | pabrėžia, kad būtina didinti užmojus ir aktyviau veikti, siekiant išsaugoti pakankamas paskatas, kad būtų pasiektas išmetamo ŠESD kiekio sumažinimas, kurių reikia norint pasiekti iki 2050 m. užsibrėžtus ES tikslus klimato ir energetikos srityse; pabrėžia, kad transporto ir žemės ūkio sektorių pažanga mažinant išmetamą ŠESD kiekį 2020 m. tikslų požiūriu nepakankama ir kad būtina dėti daugiau pastangų, jei šie sektoriai nori pasiekti savo tikslus mažinant teršalų išmetimą iki 2030 m.; |
| --- | --- |

45.

pabrėžia, kad būtina didinti užmojus ir aktyviau veikti, siekiant išsaugoti pakankamas paskatas, kad būtų pasiektas išmetamo ŠESD kiekio sumažinimas, kurių reikia norint pasiekti iki 2050 m. užsibrėžtus ES tikslus klimato ir energetikos srityse; pabrėžia, kad transporto ir žemės ūkio sektorių pažanga mažinant išmetamą ŠESD kiekį 2020 m. tikslų požiūriu nepakankama ir kad būtina dėti daugiau pastangų, jei šie sektoriai nori pasiekti savo tikslus mažinant teršalų išmetimą iki 2030 m.;

| 46. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti bet kokių būsimų rinkos modelių vientisumo aplinkos požiūriu svarbą, tiek pagal Paryžiaus susitarimo taikymo sritį, tiek už jos ribų, atsižvelgiant į riziką, pvz., spragas, leidžiančias skaičiuoti dvigubai, problemas, susijusias su išmetamųjų teršalų mažinimo pastovumu ir papildomumu, galimu neigiamu poveikiu tvariam vystymuisi ir netinkamomis paskatomis nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų mastui mažinti; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad svarbu užtikrinti bet kokių būsimų rinkos modelių vientisumo aplinkos požiūriu svarbą, tiek pagal Paryžiaus susitarimo taikymo sritį, tiek už jos ribų, atsižvelgiant į riziką, pvz., spragas, leidžiančias skaičiuoti dvigubai, problemas, susijusias su išmetamųjų teršalų mažinimo pastovumu ir papildomumu, galimu neigiamu poveikiu tvariam vystymuisi ir netinkamomis paskatomis nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų mastui mažinti;

| 47. | pabrėžia, kad tikslai „20–20–20“, susiję su išmetamo ŠESD kiekio mažinimu, atsinaujinančiąja energija ir energijos taupymu, atliko esminį vaidmenį skatinant šią pažangą ir užtikrinant virš 4,2 mln. žmonių darbo vietas įvairiuose ekologiškos pramonės sektoriuose, įskaitant tai, kad ekonominės krizės metu užfiksuotas tolesnis augimas; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia, kad tikslai „20–20–20“, susiję su išmetamo ŠESD kiekio mažinimu, atsinaujinančiąja energija ir energijos taupymu, atliko esminį vaidmenį skatinant šią pažangą ir užtikrinant virš 4,2 mln. žmonių darbo vietas įvairiuose ekologiškos pramonės sektoriuose, įskaitant tai, kad ekonominės krizės metu užfiksuotas tolesnis augimas;

| 48. | atkreipia dėmesį į 2016 m. Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) asamblėjos sprendimą sukurti tarptautinei aviacijai skirtą išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistemą (CORSIA); |
| --- | --- |

48.

atkreipia dėmesį į 2016 m. Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) asamblėjos sprendimą sukurti tarptautinei aviacijai skirtą išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistemą (CORSIA);

| 49. | vis dėlto reiškia nusivylimą tuo, kad ICAO nesusitarė dėl išmetamo anglies dioksido kiekio mažinimo pradėjus taikyti CORSIA, skirdama didžiausią dėmesį išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimui; apgailestauja dėl to, kad kompensavimo kokybė nėra visiškai užtikrinta, kad CORSIA taikymas yra teisiškai privalomas tik nuo 2027 m. ir kad pagrindinės ICAO narės dar neįsipareigojo dalyvauti savanoriškame etape, kitos labiausiai teršiančios šalys nėra įsipareigojusios siekti augimo nedidinant anglies dioksido kiekio, o tai kelia daug klausimų dėl realaus poveikio klimatui, nes rezultatai yra labai menki palyginti su ES lūkesčiais, kai ji nusprendė sustabdyti ES ATLPS; ragina skubiai užbaigti rengti CORSIA veikimą užtikrinantį griežtą taisyklių rinkinį, kad visos valstybės galėtų įgyvendinti CORSIA nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis ir visos šalys galėtų tinkamai užtikrinti jos vykdymą; be to, ragina, kad būtų sustiprintos visos technologinės inovacijos, susijusios su variklio veiksmingumu ir degalų kokybe; |
| --- | --- |

49.

vis dėlto reiškia nusivylimą tuo, kad ICAO nesusitarė dėl išmetamo anglies dioksido kiekio mažinimo pradėjus taikyti CORSIA, skirdama didžiausią dėmesį išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimui; apgailestauja dėl to, kad kompensavimo kokybė nėra visiškai užtikrinta, kad CORSIA taikymas yra teisiškai privalomas tik nuo 2027 m. ir kad pagrindinės ICAO narės dar neįsipareigojo dalyvauti savanoriškame etape, kitos labiausiai teršiančios šalys nėra įsipareigojusios siekti augimo nedidinant anglies dioksido kiekio, o tai kelia daug klausimų dėl realaus poveikio klimatui, nes rezultatai yra labai menki palyginti su ES lūkesčiais, kai ji nusprendė sustabdyti ES ATLPS; ragina skubiai užbaigti rengti CORSIA veikimą užtikrinantį griežtą taisyklių rinkinį, kad visos valstybės galėtų įgyvendinti CORSIA nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis ir visos šalys galėtų tinkamai užtikrinti jos vykdymą; be to, ragina, kad būtų sustiprintos visos technologinės inovacijos, susijusios su variklio veiksmingumu ir degalų kokybe;

| 50. | primena, kad, nors Europoje vykdomi skrydžiai ir toliau patenka į ES ATLPS, bet kokie galiojančių teisės aktų ir CORSIA veikimo grafiko keitimai gali būti svarstomi tik atsižvelgiant į sistemos mastą ir tebekuriamas įgyvendinimo priemones; |
| --- | --- |

50.

primena, kad, nors Europoje vykdomi skrydžiai ir toliau patenka į ES ATLPS, bet kokie galiojančių teisės aktų ir CORSIA veikimo grafiko keitimai gali būti svarstomi tik atsižvelgiant į sistemos mastą ir tebekuriamas įgyvendinimo priemones;

| 51. | atkreipia dėmesį į Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) Jūrų aplinkos apsaugos komiteto 70-ojoje sesijoje priimtą veiksmų planą dėl „Išsamios TJO strategijos dėl taršos ŠESD iš laivų mažinimo“ parengimo; ragina TJO parengti pasaulinį mechanizmą, atitinkantį Paryžiaus susitarimo tikslus, nustatant plataus užmojo išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslą ir parengiant konkretų tvarkaraštį, ir šis mechanizmas būtų pradinės TJO ŠESD strategijos, kuri turi būti priimta 2018 m. pavasarį, dalis; |
| --- | --- |

51.

atkreipia dėmesį į Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) Jūrų aplinkos apsaugos komiteto 70-ojoje sesijoje priimtą veiksmų planą dėl „Išsamios TJO strategijos dėl taršos ŠESD iš laivų mažinimo“ parengimo; ragina TJO parengti pasaulinį mechanizmą, atitinkantį Paryžiaus susitarimo tikslus, nustatant plataus užmojo išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslą ir parengiant konkretų tvarkaraštį, ir šis mechanizmas būtų pradinės TJO ŠESD strategijos, kuri turi būti priimta 2018 m. pavasarį, dalis;

| 52. | palankiai vertina Kigalio pakeitimą dėl prie klimato atšilimo prisidedančių hidrofluorangliavandenilių (HFC) laipsniško atsisakymo visame pasaulyje; mano, kad tai yra konkretus žingsnis siekiant užtikrinti Paryžiaus susitarimo įgyvendinimą – tokiu būdu iki 2050 m. būtų galima išvengti gerokai daugiau nei 70 mlrd. tonų CO2 ekv., t. y. 11 kartų daugiau nei metinis JAV išmetamųjų teršalų kiekis, todėl ragina visas Monrealio protokolo šalis imtis visų reikiamų žingsnių siekiant jį greičiau ratifikuoti; primena, jog ES yra priėmusi plataus užmojo teisės aktus siekdama, kad iki 2030 m. hidrofluorangliavandenilių naudojimas būtų sumažintas 79 proc., nes daug kur prieinamos klimatui nekenksmingos alternatyvos, tad turėtų būti visapusiškai išnaudojamas jų potencialas; |
| --- | --- |

52.

palankiai vertina Kigalio pakeitimą dėl prie klimato atšilimo prisidedančių hidrofluorangliavandenilių (HFC) laipsniško atsisakymo visame pasaulyje; mano, kad tai yra konkretus žingsnis siekiant užtikrinti Paryžiaus susitarimo įgyvendinimą – tokiu būdu iki 2050 m. būtų galima išvengti gerokai daugiau nei 70 mlrd. tonų CO2

Atsparumas klimato kaitos poveikiui prisitaikant prie jo

Atsparumas klimato kaitos poveikiui prisitaikant prie jo

| 53. | atkreipia dėmesį į tai, kad Fidžiui pirmininkaujant COP 23 prioritetai skirti toms sritims, kuriose prisitaikymui prie klimato kaitos ir atsparumui tenka svarbi vieta; primena, kad visos šalys neišvengiamai turi imtis prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmų, jei jos nori sumažinti neigiamą klimato kaitos poveikį ir visapusiškai išnaudoti klimato kaitai atsparaus augimo ir darnaus vystymosi galimybes; |
| --- | --- |

53.

atkreipia dėmesį į tai, kad Fidžiui pirmininkaujant COP 23 prioritetai skirti toms sritims, kuriose prisitaikymui prie klimato kaitos ir atsparumui tenka svarbi vieta; primena, kad visos šalys neišvengiamai turi imtis prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmų, jei jos nori sumažinti neigiamą klimato kaitos poveikį ir visapusiškai išnaudoti klimato kaitai atsparaus augimo ir darnaus vystymosi galimybes;

| 54. | todėl ragina nustatyti ilgalaikius tikslus prisitaikymo prie klimato kaitos srityje; primena, kad besivystančios šalys, visų pirma mažiausiai išsivysčiusios šalys ir mažos besivystančios salų valstybės, kurios mažiausiai prisidėjo prie klimato kaitos, gali labiausiai nukentėti nuo neigiamų jos padarinių ir geba mažiausiai prisitaikyti; |
| --- | --- |

54.

todėl ragina nustatyti ilgalaikius tikslus prisitaikymo prie klimato kaitos srityje; primena, kad besivystančios šalys, visų pirma mažiausiai išsivysčiusios šalys ir mažos besivystančios salų valstybės, kurios mažiausiai prisidėjo prie klimato kaitos, gali labiausiai nukentėti nuo neigiamų jos padarinių ir geba mažiausiai prisitaikyti;

| 55. | pažymi būtinybę iš tiesų integruoti prisitaikymą prie klimato kaitos į nacionalines vystymosi strategijas, įskaitant finansinį planavimą, ir pagerinti skirtingų valdymo lygmenų ir suinteresuotųjų subjektų koordinavimo priemones; ir mano, kad suderinamumas su nelaimių rizikos mažinimo strategijomis ir planais taip pat yra svarbu; |
| --- | --- |

55.

pažymi būtinybę iš tiesų integruoti prisitaikymą prie klimato kaitos į nacionalines vystymosi strategijas, įskaitant finansinį planavimą, ir pagerinti skirtingų valdymo lygmenų ir suinteresuotųjų subjektų koordinavimo priemones; ir mano, kad suderinamumas su nelaimių rizikos mažinimo strategijomis ir planais taip pat yra svarbu;

| 56. | pabrėžia, kad svarbu įvertinti konkrečiai dėl klimato kaitos poveikį miestams ir jų unikalius uždavinius ir galimybes, susijusius su prisitaikymu prie klimato kaitos ir jos švelninimu; mano, kad siekiant spręsti klimato kaitos poveikio vietos mastu klausimą labai svarbu stiprinti miestų ir vietos valdžios institucijų gebėjimą bendrauti ir bendradarbiauti siekiant, kad jų bendruomenė būtų atspari; |
| --- | --- |

56.

pabrėžia, kad svarbu įvertinti konkrečiai dėl klimato kaitos poveikį miestams ir jų unikalius uždavinius ir galimybes, susijusius su prisitaikymu prie klimato kaitos ir jos švelninimu; mano, kad siekiant spręsti klimato kaitos poveikio vietos mastu klausimą labai svarbu stiprinti miestų ir vietos valdžios institucijų gebėjimą bendrauti ir bendradarbiauti siekiant, kad jų bendruomenė būtų atspari;

| 57. | mano, kad klimato politikai skiriama parama yra pakankama, jei ją lydi socialinės priemonės, įskaitant tinkamą pereinamojo laikotarpio fondą, siekiant susieti dabartinius kovos su klimato kaita uždavinius ir kovos su nedarbu bei mažų garantijų darbu pastangas; |
| --- | --- |

57.

mano, kad klimato politikai skiriama parama yra pakankama, jei ją lydi socialinės priemonės, įskaitant tinkamą pereinamojo laikotarpio fondą, siekiant susieti dabartinius kovos su klimato kaita uždavinius ir kovos su nedarbu bei mažų garantijų darbu pastangas;

| 58. | ragina Komisiją iš naujo įvertinti 2013 m. ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją siekiant suteikti daugiau dėmesio ir pridėtinės vertės ES lygmeniu vykdomiems prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmams, stiprinant ryšius su Paryžiaus susitarimu ir toliau plėtojant veiksmingą keitimąsi gerąja patirtimi, geriausiais pavyzdžiais ir informacija apie prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmus; pabrėžia, kad reikia kurti sistemas ir priemones, kuriomis būtų galima stebėti nacionaliniuose prisitaikymo prie klimato kaitos planuose ir veiksmuose daromą pažangą ir jų veiksmingumą; |
| --- | --- |

58.

ragina Komisiją iš naujo įvertinti 2013 m. ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją siekiant suteikti daugiau dėmesio ir pridėtinės vertės ES lygmeniu vykdomiems prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmams, stiprinant ryšius su Paryžiaus susitarimu ir toliau plėtojant veiksmingą keitimąsi gerąja patirtimi, geriausiais pavyzdžiais ir informacija apie prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmus; pabrėžia, kad reikia kurti sistemas ir priemones, kuriomis būtų galima stebėti nacionaliniuose prisitaikymo prie klimato kaitos planuose ir veiksmuose daromą pažangą ir jų veiksmingumą;

| 59. | primena, kad žemės ūkio paskirties žemė, šlapžemės ir miškai, užimantys daugiau nei 90 proc. ES žemės ploto, labai nukentės dėl klimato kaitos; pabrėžia, kad šis sektorius, vadinamas žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektoriumi, yra ir išmetalų absorbentas, ir jų šaltinis, ir yra labai svarbus siekiant švelninti klimato kaitą ir didinti atsparumą jai; |
| --- | --- |

59.

primena, kad žemės ūkio paskirties žemė, šlapžemės ir miškai, užimantys daugiau nei 90 proc. ES žemės ploto, labai nukentės dėl klimato kaitos; pabrėžia, kad šis sektorius, vadinamas žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės sektoriumi, yra ir išmetalų absorbentas, ir jų šaltinis, ir yra labai svarbus siekiant švelninti klimato kaitą ir didinti atsparumą jai;

| 60. | primena, kad pagal 2016 m. lapkričio 4 d. Paryžiaus susitarimo 2 straipsnį susitarimu siekiama, be kita ko, didinti gebėjimą prisitaikyti prie neigiamo klimato kaitos poveikio ir skatinti atsparumą klimato kaitai ir mažu išmetamu šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu pasižymintį vystymąsi tokiu būdu, kad nekiltų grėsmė maisto gamybai, ir ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad finansų srautai būtų suderinami su šiuo siekiu; |
| --- | --- |

60.

primena, kad pagal 2016 m. lapkričio 4 d. Paryžiaus susitarimo 2 straipsnį susitarimu siekiama, be kita ko, didinti gebėjimą prisitaikyti prie neigiamo klimato kaitos poveikio ir skatinti atsparumą klimato kaitai ir mažu išmetamu šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu pasižymintį vystymąsi tokiu būdu, kad nekiltų grėsmė maisto gamybai, ir ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad finansų srautai būtų suderinami su šiuo siekiu;

| 61. | atkreipia dėmesį į rimtas neigiamas ir dažnai nepataisomas neveiklumo pasekmes, primindamas, kad klimato kaita daro poveikį visiems pasaulio regionams skirtingais, tačiau labai žalingais būdais, kurių pasekmės – migracijos srautai ir prarastos gyvybės, taip pat ekonominiai, ekologiniai ir socialiniai nuostoliai; pabrėžia suderintų pasaulinių politinių ir finansinių pastangų vykdant inovacijų veiklą švarios ir atsinaujinančiosios energijos srityje būtinybę, kad būtų pasiekti su klimato kaita susiję tikslai ir sudarytos palankios sąlygos augimui; |
| --- | --- |

61.

atkreipia dėmesį į rimtas neigiamas ir dažnai nepataisomas neveiklumo pasekmes, primindamas, kad klimato kaita daro poveikį visiems pasaulio regionams skirtingais, tačiau labai žalingais būdais, kurių pasekmės – migracijos srautai ir prarastos gyvybės, taip pat ekonominiai, ekologiniai ir socialiniai nuostoliai; pabrėžia suderintų pasaulinių politinių ir finansinių pastangų vykdant inovacijų veiklą švarios ir atsinaujinančiosios energijos srityje būtinybę, kad būtų pasiekti su klimato kaita susiję tikslai ir sudarytos palankios sąlygos augimui;

| 62. | pripažįsta, kad nustatant priimtiną visuotinę pabėgėlio dėl klimato kaitos sąvokos apibrėžtį susiduriama su daugeliu sunkumų, tačiau ragina rimtai pripažinti perkėlimo ir migracijos dėl klimato kaitos, kylančius dėl pasaulinio atšilimo sukeliamų klimato katastrofų, pobūdį ir mastą; susirūpinęs pažymi, kad 2008–2013 m. apie 166 mln. žmonių buvo priversti palikti savo namus dėl gaivalinių nelaimių, kylančio jūros lygio, ekstremalių meteorologinių reiškinių, dykumėjimo, vandens trūkumo, plintančių tropinių ir pernešėjų platinamų ligų; ypač primena, kad su klimato kaita susiję pokyčiai kai kuriose Afrikos dalyse ir Artimuosiuose Rytuose gali prisidėti prie politinio nestabilumo, ekonominių sunkumų ir pabėgėlių krizės Viduržemio jūros regione paaštrėjimo; |
| --- | --- |

62.

pripažįsta, kad nustatant priimtiną visuotinę pabėgėlio dėl klimato kaitos sąvokos apibrėžtį susiduriama su daugeliu sunkumų, tačiau ragina rimtai pripažinti perkėlimo ir migracijos dėl klimato kaitos, kylančius dėl pasaulinio atšilimo sukeliamų klimato katastrofų, pobūdį ir mastą; susirūpinęs pažymi, kad 2008–2013 m. apie 166 mln. žmonių buvo priversti palikti savo namus dėl gaivalinių nelaimių, kylančio jūros lygio, ekstremalių meteorologinių reiškinių, dykumėjimo, vandens trūkumo, plintančių tropinių ir pernešėjų platinamų ligų; ypač primena, kad su klimato kaita susiję pokyčiai kai kuriose Afrikos dalyse ir Artimuosiuose Rytuose gali prisidėti prie politinio nestabilumo, ekonominių sunkumų ir pabėgėlių krizės Viduržemio jūros regione paaštrėjimo;

| 63. | pažymi, kad miškų naikinimas ir alinimas yra 20 proc. pasaulyje išmetamo ŠESD kiekio priežastis, ir atkreipia ypatingą dėmesį į miškų bei aktyvios ir tvarios miškotvarkos vaidmenį švelninant klimato kaitą ir būtinybę stiprinti miškų prisitaikymo prie klimato kaitos ir atsparumo jai pajėgumus; pabrėžia, kad būtinos švelninimo pastangos, kurios būtų telkiamas atogrąžų miškų sektoriuje (REDD+); pabrėžia, kad be šių švelninimo pastangų greičiausiai bus neįmanoma pasiekti tikslo apriboti visuotinį atšilimą iki mažesnio nei 2 oC rodiklio; taip pat ragina ES didinti tarptautinį finansavimą miškų naikinimui besivystančiose šalyse riboti; |
| --- | --- |

63.

pažymi, kad miškų naikinimas ir alinimas yra 20 proc. pasaulyje išmetamo ŠESD kiekio priežastis, ir atkreipia ypatingą dėmesį į miškų bei aktyvios ir tvarios miškotvarkos vaidmenį švelninant klimato kaitą ir būtinybę stiprinti miškų prisitaikymo prie klimato kaitos ir atsparumo jai pajėgumus; pabrėžia, kad būtinos švelninimo pastangos, kurios būtų telkiamas atogrąžų miškų sektoriuje (REDD+); pabrėžia, kad be šių švelninimo pastangų greičiausiai bus neįmanoma pasiekti tikslo apriboti visuotinį atšilimą iki mažesnio nei 2 o

Pagalba besivystančioms šalims

Pagalba besivystančioms šalims

| 64. | pabrėžia, kad, siekiant įgyvendinti Paryžiaus susitarimo tikslus, taip pat svarbus besivystančių šalių vaidmuo ir būtina padėti šioms šalims įgyvendinti savo kovos su klimato kaita planus, visapusiškai išnaudojant įgyvendintų kovos su klimato kaita priemonių, svarbių darnaus vystymosi tikslų, Adis Abebos veiksmų plano ir Darbotvarkės iki 2030 m. sinergiją; |
| --- | --- |

64.

pabrėžia, kad, siekiant įgyvendinti Paryžiaus susitarimo tikslus, taip pat svarbus besivystančių šalių vaidmuo ir būtina padėti šioms šalims įgyvendinti savo kovos su klimato kaita planus, visapusiškai išnaudojant įgyvendintų kovos su klimato kaita priemonių, svarbių darnaus vystymosi tikslų, Adis Abebos veiksmų plano ir Darbotvarkės iki 2030 m. sinergiją;

| 65. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti galimybę visiems naudotis tvaria energija besivystančiose šalyse, ypač Afrikoje, skatinant naudoti atsinaujinančiąją energiją; pažymi, kad Afrikoje esama labai daug gamtos išteklių, kuriais šiam žemynui gali būti užtikrinamas energetinis saugumas; pabrėžia, kad, jeigu galiausiai būtų sėkmingai įrengtos elektros jungtys, dalį Europai reikalingos energijos būtų galima gauti iš Afrikos; |
| --- | --- |

65.

pabrėžia, kad reikia užtikrinti galimybę visiems naudotis tvaria energija besivystančiose šalyse, ypač Afrikoje, skatinant naudoti atsinaujinančiąją energiją; pažymi, kad Afrikoje esama labai daug gamtos išteklių, kuriais šiam žemynui gali būti užtikrinamas energetinis saugumas; pabrėžia, kad, jeigu galiausiai būtų sėkmingai įrengtos elektros jungtys, dalį Europai reikalingos energijos būtų galima gauti iš Afrikos;

| 66. | pabrėžia, kad ES turi patirties, pajėgumų ir galimybių pasaulio mastu būti lydere kuriant pažangesnę, švaresnę ir atsparesnę infrastruktūrą, kurios reikia, kad būtų įgyvendintas Paryžiaus susitarimu inicijuotas visuotinis perėjimas; ragina ES remti besivystančių šalių pastangas pereiti prie mažaanglių visuomenių, kurios būtų įtraukesnės, socialiniu ir aplinkos požiūriu tvaresnės, labiau klestėtų ir būtų saugesnės; |
| --- | --- |

66.

pabrėžia, kad ES turi patirties, pajėgumų ir galimybių pasaulio mastu būti lydere kuriant pažangesnę, švaresnę ir atsparesnę infrastruktūrą, kurios reikia, kad būtų įgyvendintas Paryžiaus susitarimu inicijuotas visuotinis perėjimas; ragina ES remti besivystančių šalių pastangas pereiti prie mažaanglių visuomenių, kurios būtų įtraukesnės, socialiniu ir aplinkos požiūriu tvaresnės, labiau klestėtų ir būtų saugesnės;

Pramonė ir konkurencingumas

Pramonė ir konkurencingumas

| 67. | palankiai vertina nuolatines pastangas ir pažangą, kurią padarė Europos pramonė vykdydama savo prievoles ir visapusiškai pasinaudodama galimybėmis, atsirandančiomis dėl Paryžiaus susitarimo, kuris ilgainiui gali būti sėkminga bei ekonomiška klimato politikos priemonė; |
| --- | --- |

67.

palankiai vertina nuolatines pastangas ir pažangą, kurią padarė Europos pramonė vykdydama savo prievoles ir visapusiškai pasinaudodama galimybėmis, atsirandančiomis dėl Paryžiaus susitarimo, kuris ilgainiui gali būti sėkminga bei ekonomiška klimato politikos priemonė;

| 68. | pabrėžia, kad kova su klimato kaita yra visuotinis prioritetas ir ji turėtų vykti visame pasaulyje dedant vienodas pastangas, kartu visiškai užtikrinant energetinį saugumą ir tvarią ekonomiką; |
| --- | --- |

68.

pabrėžia, kad kova su klimato kaita yra visuotinis prioritetas ir ji turėtų vykti visame pasaulyje dedant vienodas pastangas, kartu visiškai užtikrinant energetinį saugumą ir tvarią ekonomiką;

| 69. | pabrėžia, kad stabili ir nuspėjama teisinė sistema ir aiškūs politiniai signalai ES ir pasauliniu lygiu sudarytų palankesnes sąlygas su klimatu susijusioms investicijoms ir jas padidintų; |
| --- | --- |

69.

pabrėžia, kad stabili ir nuspėjama teisinė sistema ir aiškūs politiniai signalai ES ir pasauliniu lygiu sudarytų palankesnes sąlygas su klimatu susijusioms investicijoms ir jas padidintų;

| 70. | pabrėžia, kad nuolatinis įsipareigojimas, ypač pagrindinių pasaulio teršėjų, yra labai svarbus kovai su klimato kaita ir Paryžiaus susitarimui; labai apgailestauja dėl JAV administracijos pareiškimo dėl jos poziciją dėl Paryžiaus susitarimo; tačiau labai palankiai vertina nuolatinę pagrindinių JAV pramonės šakų, kurios aiškiai supranta klimato kaitos pavojus ir galimybes, susijusias su kova su klimato kaita, paramą; |
| --- | --- |

70.

pabrėžia, kad nuolatinis įsipareigojimas, ypač pagrindinių pasaulio teršėjų, yra labai svarbus kovai su klimato kaita ir Paryžiaus susitarimui; labai apgailestauja dėl JAV administracijos pareiškimo dėl jos poziciją dėl Paryžiaus susitarimo; tačiau labai palankiai vertina nuolatinę pagrindinių JAV pramonės šakų, kurios aiškiai supranta klimato kaitos pavojus ir galimybes, susijusias su kova su klimato kaita, paramą;

| 71. | mano, kad net jei kitos stipriausios ekonomikos šalys nesugebės prisiimti įsipareigojimų, panašių į ES išmetamo ŠESD kiekio sumažinimo įsipareigojimus, bus būtina išlaikyti anglies dioksido nutekėjimo nuostatas, visų pirma tas, kurios skirtos sektoriams, kuriose prekyba labai intensyvi ir kuriose su anglies dioksidu susijusios sąnaudos sudaro didelę gamybos dalį, siekiant užtikrinti Europos pramonės konkurencingumą pasaulio mastu; |
| --- | --- |

71.

mano, kad net jei kitos stipriausios ekonomikos šalys nesugebės prisiimti įsipareigojimų, panašių į ES išmetamo ŠESD kiekio sumažinimo įsipareigojimus, bus būtina išlaikyti anglies dioksido nutekėjimo nuostatas, visų pirma tas, kurios skirtos sektoriams, kuriose prekyba labai intensyvi ir kuriose su anglies dioksidu susijusios sąnaudos sudaro didelę gamybos dalį, siekiant užtikrinti Europos pramonės konkurencingumą pasaulio mastu;

| 72. | teigiamai vertina tai, kad Kinija ir kitos svarbiausios ES energijai imlių sektorių konkurentės pradeda taikyti prekybos anglies dioksido taršos leidimais ir kitus kainodaros mechanizmus; mano, jog, iki bus užtikrintos vienodos sąlygos, ES turėtų toliau taikyti tinkamas ir proporcingas priemones, kad užtikrintų savo pramonės konkurencingumą ir prireikus užkirstų kelią anglies dioksido nutekėjimui, atsižvelgdama į tai, kad energetikos, pramonės ir klimato politikos sritys glaudžiai susijusios; |
| --- | --- |

72.

teigiamai vertina tai, kad Kinija ir kitos svarbiausios ES energijai imlių sektorių konkurentės pradeda taikyti prekybos anglies dioksido taršos leidimais ir kitus kainodaros mechanizmus; mano, jog, iki bus užtikrintos vienodos sąlygos, ES turėtų toliau taikyti tinkamas ir proporcingas priemones, kad užtikrintų savo pramonės konkurencingumą ir prireikus užkirstų kelią anglies dioksido nutekėjimui, atsižvelgdama į tai, kad energetikos, pramonės ir klimato politikos sritys glaudžiai susijusios;

| 73. | pabrėžia, kad svarbu didinti pramonės sektoriuje dirbančių kvalifikuotų darbuotojų skaičių ir skatinti žinias ir gerosios patirties taikymą, siekiant skatinti kurti kokybiškas darbo vietas ir drauge remti tinkamą darbo jėgos pertvarką tose srityse, kuriose to reikia; |
| --- | --- |

73.

pabrėžia, kad svarbu didinti pramonės sektoriuje dirbančių kvalifikuotų darbuotojų skaičių ir skatinti žinias ir gerosios patirties taikymą, siekiant skatinti kurti kokybiškas darbo vietas ir drauge remti tinkamą darbo jėgos pertvarką tose srityse, kuriose to reikia;

Energetikos politika

Energetikos politika

| 74. | ragina ES spausti tarptautinę bendruomenę nedelsiant priimti konkrečias priemones, įskaitant tvarkaraštį, siekiant laipsniškai panaikinti aplinkai ir ekonomikai žalingas subsidijas, įskaitant subsidijas iškastiniam kurui, kurios iškraipo konkurenciją, trukdo siekti tarptautinio bendradarbiavimo ir diegti naujoves; |
| --- | --- |

74.

ragina ES spausti tarptautinę bendruomenę nedelsiant priimti konkrečias priemones, įskaitant tvarkaraštį, siekiant laipsniškai panaikinti aplinkai ir ekonomikai žalingas subsidijas, įskaitant subsidijas iškastiniam kurui, kurios iškraipo konkurenciją, trukdo siekti tarptautinio bendradarbiavimo ir diegti naujoves;

| 75. | pabrėžia, kad energijos taupymas, efektyvus energijos vartojimas ir atsinaujinančioji energija yra svarbūs veiksniai teršalų išmetimui mažinti, jie taip pat svarbūs finansų taupymo, energetinio saugumo, energijos nepritekliaus prevencijos ir palengvinimo požiūriais, siekiant apsaugoti pažeidžiamus ir neturtingus namų ūkius bei jiems padėti; ragina visuotiniu mastu propaguoti efektyvaus energijos vartojimo ir energijos taupymo priemones, plėtoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius (pvz., skatinant savarankišką atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybą ir vartojimą) ir veiksmingą jų panaudojimą; primena, kad pirmenybės teikimas energijos vartojimo efektyvumui ir pasaulinė lyderystė atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje yra du pagrindiniai ES energetikos sąjungos tikslai; |
| --- | --- |

75.

pabrėžia, kad energijos taupymas, efektyvus energijos vartojimas ir atsinaujinančioji energija yra svarbūs veiksniai teršalų išmetimui mažinti, jie taip pat svarbūs finansų taupymo, energetinio saugumo, energijos nepritekliaus prevencijos ir palengvinimo požiūriais, siekiant apsaugoti pažeidžiamus ir neturtingus namų ūkius bei jiems padėti; ragina visuotiniu mastu propaguoti efektyvaus energijos vartojimo ir energijos taupymo priemones, plėtoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius (pvz., skatinant savarankišką atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybą ir vartojimą) ir veiksmingą jų panaudojimą; primena, kad pirmenybės teikimas energijos vartojimo efektyvumui ir pasaulinė lyderystė atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje yra du pagrindiniai ES energetikos sąjungos tikslai;

| 76. | pabrėžia, kad svarbu plėtoti energijos akumuliavimo technologijas, pažangiuosius tinklus ir paklausos valdymą, nes tai prisidės prie veiksmingo atsinaujinančių išteklių energijos panaudojimo energijos gamybos srityje ir namų ūkio šildymo ir vėsinimo sektoriuose; |
| --- | --- |

76.

pabrėžia, kad svarbu plėtoti energijos akumuliavimo technologijas, pažangiuosius tinklus ir paklausos valdymą, nes tai prisidės prie veiksmingo atsinaujinančių išteklių energijos panaudojimo energijos gamybos srityje ir namų ūkio šildymo ir vėsinimo sektoriuose;

Moksliniai tyrimai, inovacijos ir skaitmeninės technologijos

Moksliniai tyrimai, inovacijos ir skaitmeninės technologijos

| 77. | pabrėžia, kad tęstiniai ir sustiprinti moksliniai tyrimai ir inovacijos klimato kaitos švelninimo, prisitaikymo prie klimato kaitos politikos, efektyvaus išteklių naudojimo, mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir tausaus antrinių žaliavų naudojimo („žiedinė ekonomika“) srityje yra itin svarbūs ekonomiškai efektyviu būdu kovojant su klimato kaita, taip pat mažinant priklausomybę nuo iškastinio kuro; todėl ragina visuotiniu mastu įsipareigoti didinti ir telkti investicijas šioje srityje; |
| --- | --- |

77.

pabrėžia, kad tęstiniai ir sustiprinti moksliniai tyrimai ir inovacijos klimato kaitos švelninimo, prisitaikymo prie klimato kaitos politikos, efektyvaus išteklių naudojimo, mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir tausaus antrinių žaliavų naudojimo („žiedinė ekonomika“) srityje yra itin svarbūs ekonomiškai efektyviu būdu kovojant su klimato kaita, taip pat mažinant priklausomybę nuo iškastinio kuro; todėl ragina visuotiniu mastu įsipareigoti didinti ir telkti investicijas šioje srityje;

| 78. | pabrėžia, kad technologijų, reikalingų išmetamųjų teršalų kiekiui mažinti, vystymui reikės aiškių politinių signalų, be kita ko, reikės mažinti rinkos ir reguliavimo kliūtis naujosioms technologijoms ir verslo modeliams, taip pat užtikrinti labai tikslingas viešąsias išlaidas; |
| --- | --- |

78.

pabrėžia, kad technologijų, reikalingų išmetamųjų teršalų kiekiui mažinti, vystymui reikės aiškių politinių signalų, be kita ko, reikės mažinti rinkos ir reguliavimo kliūtis naujosioms technologijoms ir verslo modeliams, taip pat užtikrinti labai tikslingas viešąsias išlaidas;

| 79. | primena, kad moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas yra vienas iš penkių ES energetikos sąjungos strategijos ramsčių; pažymi, kad ES ryžtingai siekia likti pasauline lydere šiose srityse ir sykiu plėtoja glaudų mokslinį bendradarbiavimą su tarptautinėmis partnerėmis; pabrėžia, kad svarbu vystyti ir išsaugoti tvirtus inovacijų pajėgumus tiek išsivysčiusiose, tiek besiformuojančios rinkos ekonomikos šalyse, siekiant diegti švarias ir tvarias energijos technologijas; |
| --- | --- |

79.

primena, kad moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas yra vienas iš penkių ES energetikos sąjungos strategijos ramsčių; pažymi, kad ES ryžtingai siekia likti pasauline lydere šiose srityse ir sykiu plėtoja glaudų mokslinį bendradarbiavimą su tarptautinėmis partnerėmis; pabrėžia, kad svarbu vystyti ir išsaugoti tvirtus inovacijų pajėgumus tiek išsivysčiusiose, tiek besiformuojančios rinkos ekonomikos šalyse, siekiant diegti švarias ir tvarias energijos technologijas;

| 80. | primena, kad skaitmeninės technologijos atlieka pagrindinį vaidmenį sudarant palankesnes sąlygas pereiti prie kitokio energijos vartojimo modelio, kurti naujus tvarius verslo modelius ir didinti energijos vartojimo efektyvumą ir taupymą; pabrėžia, kad Europos pramonės skaitmeninimas gali duoti naudos aplinkai, padėdamas efektyviau naudoti išteklius ir sumažinti materialinius poreikius; |
| --- | --- |

80.

primena, kad skaitmeninės technologijos atlieka pagrindinį vaidmenį sudarant palankesnes sąlygas pereiti prie kitokio energijos vartojimo modelio, kurti naujus tvarius verslo modelius ir didinti energijos vartojimo efektyvumą ir taupymą; pabrėžia, kad Europos pramonės skaitmeninimas gali duoti naudos aplinkai, padėdamas efektyviau naudoti išteklius ir sumažinti materialinius poreikius;

| 81. | pabrėžia, kad svarbu visapusiškai išnaudoti esamas ES programas ir priemones, tokias kaip „Horizontas 2020“, kurios yra atviros dalyviams iš trečiųjų šalių, ypač energetikos, kovos su klimato kaita ir darnaus vystymosi srityse; |
| --- | --- |

81.

pabrėžia, kad svarbu visapusiškai išnaudoti esamas ES programas ir priemones, tokias kaip „Horizontas 2020“, kurios yra atviros dalyviams iš trečiųjų šalių, ypač energetikos, kovos su klimato kaita ir darnaus vystymosi srityse;

| 82. | ragina renkant tikslius išmetamų teršalų, temperatūros ir klimato kaitos duomenis geriau panaudoti tokias technologijas kaip kosminiai palydovai; ypač atkreipia dėmesį į programos „Copernicus“ įnašą; taip pat ragina, kad šalys skaidriai bendradarbiautų ir dalytųsi informacija ir kad duomenys būtų prieinami mokslo bendruomenei; |
| --- | --- |

82.

ragina renkant tikslius išmetamų teršalų, temperatūros ir klimato kaitos duomenis geriau panaudoti tokias technologijas kaip kosminiai palydovai; ypač atkreipia dėmesį į programos „Copernicus“ įnašą; taip pat ragina, kad šalys skaidriai bendradarbiautų ir dalytųsi informacija ir kad duomenys būtų prieinami mokslo bendruomenei;

Diplomatija kovos su klimato kaita srityje

Diplomatija kovos su klimato kaita srityje

| 83. | palankiai vertina nuolat skiriamą dėmesį ES diplomatijai kovos su klimato kaita srityje, kuri yra būtina didinant informuotumą apie veiksmus, kurių imamasi dėl klimato kaitos, šalyse partnerėse ir formuojant pasaulinę viešąją nuomonę, pabrėžia, kad diplomatiniuose dialoguose klimato kaitos klausimas turėtų išlikti strateginiu prioritetu, atsižvelgiant į naujausius pokyčius ir besikeičiančią pasaulio geopolitinę padėtį; pabrėžia, kad Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) ir valstybės narės turi nepaprastai didelių užsienio politikos pajėgumų ir todėl turi imtis vadovaujamojo vaidmens organizuojamuose forumuose dėl klimato kaitos; pabrėžia, kad plataus užmojo ir skubūs veiksmai klimato kaitos srityje kartu su COP21 prisiimtų įsipareigojimų įgyvendinimu turi išlikti vienu iš prioritetų ES aukšto lygio dvišaliuose ir dviejų regionų dialoguose su šalimis partnerėmis, G7, G20 ir JT bei kituose tarptautiniuose forumuose; |
| --- | --- |

83.

palankiai vertina nuolat skiriamą dėmesį ES diplomatijai kovos su klimato kaita srityje, kuri yra būtina didinant informuotumą apie veiksmus, kurių imamasi dėl klimato kaitos, šalyse partnerėse ir formuojant pasaulinę viešąją nuomonę, pabrėžia, kad diplomatiniuose dialoguose klimato kaitos klausimas turėtų išlikti strateginiu prioritetu, atsižvelgiant į naujausius pokyčius ir besikeičiančią pasaulio geopolitinę padėtį; pabrėžia, kad Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) ir valstybės narės turi nepaprastai didelių užsienio politikos pajėgumų ir todėl turi imtis vadovaujamojo vaidmens organizuojamuose forumuose dėl klimato kaitos; pabrėžia, kad plataus užmojo ir skubūs veiksmai klimato kaitos srityje kartu su COP21 prisiimtų įsipareigojimų įgyvendinimu turi išlikti vienu iš prioritetų ES aukšto lygio dvišaliuose ir dviejų regionų dialoguose su šalimis partnerėmis, G7, G20 ir JT bei kituose tarptautiniuose forumuose;

| 84. | pakartoja savo nuomonę, kad dedant pastangas įgyvendinti ES užsienio politiką ir pasaulinės darbotvarkę klimato politikos tikslams turi būti skiriama daugiausia dėmesio; primygtinai ragina ES ir valstybes nares rodyti pavyzdį pasaulinėje kovoje su klimato kaita nuolatiniu įsipareigojimu įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir aktyviai palaikant ryšius su strateginiais partneriais tiek nacionaliniu, tiek subnacionaliniu lygmeniu, siekiant suformuoti ar stiprinti klimato aljansus, kad būtų išlaikytas tempą siekiant plataus užmojo kovos su klimato kaita režimo; |
| --- | --- |

84.

pakartoja savo nuomonę, kad dedant pastangas įgyvendinti ES užsienio politiką ir pasaulinės darbotvarkę klimato politikos tikslams turi būti skiriama daugiausia dėmesio; primygtinai ragina ES ir valstybes nares rodyti pavyzdį pasaulinėje kovoje su klimato kaita nuolatiniu įsipareigojimu įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir aktyviai palaikant ryšius su strateginiais partneriais tiek nacionaliniu, tiek subnacionaliniu lygmeniu, siekiant suformuoti ar stiprinti klimato aljansus, kad būtų išlaikytas tempą siekiant plataus užmojo kovos su klimato kaita režimo;

| 85. | ragina ES ir valstybes nares siekti užtikrinti didesnį informuotumą apie klimato kaitos keliamą riziką ir geriau analizuoti bei valdyti šią riziką, taip pat remti ES partnerių visame pasaulyje pastangas, kad būtų geriau suprantamas, integruojamas, numatomas bei valdomas klimato kaitos poveikis vidaus stabilumui, tarptautiniam saugumui ir gyventojų persikėlimui; |
| --- | --- |

85.

ragina ES ir valstybes nares siekti užtikrinti didesnį informuotumą apie klimato kaitos keliamą riziką ir geriau analizuoti bei valdyti šią riziką, taip pat remti ES partnerių visame pasaulyje pastangas, kad būtų geriau suprantamas, integruojamas, numatomas bei valdomas klimato kaitos poveikis vidaus stabilumui, tarptautiniam saugumui ir gyventojų persikėlimui;

| 86. | įsipareigoja pasinaudoti savo tarptautiniu vaidmeniu ir naryste tarptautiniuose parlamentiniuose tinkluose tam, kad būtų nuosekliai stengiamasi daryti pažangą siekiant greitai įgyvendinti Paryžiaus susitarimą; |
| --- | --- |

86.

įsipareigoja pasinaudoti savo tarptautiniu vaidmeniu ir naryste tarptautiniuose parlamentiniuose tinkluose tam, kad būtų nuosekliai stengiamasi daryti pažangą siekiant greitai įgyvendinti Paryžiaus susitarimą;

Europos Parlamento vaidmuo

Europos Parlamento vaidmuo

| 87. | mano, kad, kadangi Parlamentas turi duoti pritarimą sudaryti tarptautinius susitarimus ir atlieka pagrindinį vaidmenį įgyvendinant Paryžiaus susitarimą nacionaliniu lygmeniu kaip vienas iš teisės aktų leidėjų, jis turi būti gerai integruotas į ES delegaciją; todėl tikisi, kad jam bus leista dalyvauti ES koordinavimo posėdžiuose Bonoje ir kad jam bus užtikrinta galimybė susipažinti su visais parengiamaisiais dokumentais nuo pat derybų pradžios; |
| --- | --- |

87.

mano, kad, kadangi Parlamentas turi duoti pritarimą sudaryti tarptautinius susitarimus ir atlieka pagrindinį vaidmenį įgyvendinant Paryžiaus susitarimą nacionaliniu lygmeniu kaip vienas iš teisės aktų leidėjų, jis turi būti gerai integruotas į ES delegaciją; todėl tikisi, kad jam bus leista dalyvauti ES koordinavimo posėdžiuose Bonoje ir kad jam bus užtikrinta galimybė susipažinti su visais parengiamaisiais dokumentais nuo pat derybų pradžios;

o

o o

| 88. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir UNFCCC sekretoriatui, prašydamas toliau perduoti šią rezoliuciją visoms konvencijos šalims, kurios nėra ES valstybės narės. |
| --- | --- |

88.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir UNFCCC sekretoriatui, prašydamas toliau perduoti šią rezoliuciją visoms konvencijos šalims, kurios nėra ES valstybės narės.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0383.

1

---

2017 m. spalio 5 d., ketvirtadienis

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/82 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/82

---

P8_TA(2017)0381

Albinosų padėtis Malavyje ir kitose Afrikos šalyse

2017 m. spalio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl albinizmo sutrikimą turinčių asmenų padėties Afrikoje, visų pirma Malavyje (2017/2868(RSP))

(2018/C 346/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl albinizmo Afrikoje, visų pirma į savo 2016 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl asmenų, kuriems būdingas albinizmas, padėties Afrikoje, ypač Malavyje (1), ir 2008 m. rugsėjo 4 d. rezoliuciją dėl albinosų žudymo Tanzanijoje (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl albinizmo Afrikoje, visų pirma į savo 2016 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl asmenų, kuriems būdingas albinizmas, padėties Afrikoje, ypač Malavyje (1), ir 2008 m. rugsėjo 4 d. rezoliuciją dėl albinosų žudymo Tanzanijoje (2),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 24 d. ir 2016 m. sausio 18 d. Jungtinių Tautų nepriklausomos ekspertės albinizmo sutrikimą turinčių asmenų naudojimosi žmogaus teisėmis klausimais pranešimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 24 d. ir 2016 m. sausio 18 d. Jungtinių Tautų nepriklausomos ekspertės albinizmo sutrikimą turinčių asmenų naudojimosi žmogaus teisėmis klausimais pranešimus,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 13 d. Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) pareiškimą Tarptautinės informavimo apie albinizmą dienos proga, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 13 d. Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) pareiškimą Tarptautinės informavimo apie albinizmą dienos proga,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro 2017 m. rugsėjo 19 d. pranešimą „Esminis žingsnis siekiant panaikinti nebaudžiamumą už žmogaus teisių pažeidimus, susijusius su raganavimu“ ir 2017 m. liepos 28 d. pranešimą „JT ekspertė apie Tanzaniją: užregistruotų išpuolių prieš albinizmo sutrikimą turinčius asmenis mažėja, tačiau pagrindinės priežastys vis dar giliai įsišaknijusios kaimo vietovėse“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro 2017 m. rugsėjo 19 d. pranešimą „Esminis žingsnis siekiant panaikinti nebaudžiamumą už žmogaus teisių pažeidimus, susijusius su raganavimu“ ir 2017 m. liepos 28 d. pranešimą „JT ekspertė apie Tanzaniją: užregistruotų išpuolių prieš albinizmo sutrikimą turinčius asmenis mažėja, tačiau pagrindinės priežastys vis dar giliai įsišaknijusios kaimo vietovėse“,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 69/170 dėl Tarptautinės informavimo apie albinizmą dienos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 69/170 dėl Tarptautinės informavimo apie albinizmą dienos,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 23 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 70/229 dėl albinizmo sutrikimą turinčių asmenų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 23 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 70/229 dėl albinizmo sutrikimą turinčių asmenų,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 5 d. Afrikos žmogaus ir tautų teisių komisijos rezoliuciją Nr. 263 dėl išpuolių prieš albinizmo sutrikimą turinčius asmenis ir jų diskriminacijos prevencijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 5 d. Afrikos žmogaus ir tautų teisių komisijos rezoliuciją Nr. 263 dėl išpuolių prieš albinizmo sutrikimą turinčius asmenis ir jų diskriminacijos prevencijos,

| — | atsižvelgdamas į 2017–2021 m. regioninį veiksmų planą, kuriuo siekiama nutraukti išpuolius prieš albinizmo sutrikimą turinčius asmenis Afrikoje, ir 2017 m. gegužės 22 d. Afrikos žmogaus ir tautų teisių komisijos rezoliuciją Nr. 373, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017–2021 m. regioninį veiksmų planą, kuriuo siekiama nutraukti išpuolius prieš albinizmo sutrikimą turinčius asmenis Afrikoje, ir 2017 m. gegužės 22 d. Afrikos žmogaus ir tautų teisių komisijos rezoliuciją Nr. 373,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. gruodžio 10 d. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. gruodžio 10 d. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į 1992 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų deklaraciją dėl tautinėms arba etninėms, religinėms arba kalbinėms mažumoms priklausančių asmenų teisių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1992 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų deklaraciją dėl tautinėms arba etninėms, religinėms arba kalbinėms mažumoms priklausančių asmenų teisių,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Kotonu partnerystės susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kotonu partnerystės susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi albinizmas yra paveldimas genetinis sutrikimas, nuo kurio kenčia maždaug vienas iš 20 000 žmonių pasaulyje, ir jis būdingas kur kas daugiau žmonių Užsachario šalyse, visų pirma Tanzanijoje, Malavyje ir Burundyje – jose gyvena daugiausia albinizmo sutrikimą turinčių žmonių; |
| --- | --- |

A.

kadangi albinizmas yra paveldimas genetinis sutrikimas, nuo kurio kenčia maždaug vienas iš 20 000 žmonių pasaulyje, ir jis būdingas kur kas daugiau žmonių Užsachario šalyse, visų pirma Tanzanijoje, Malavyje ir Burundyje – jose gyvena daugiausia albinizmo sutrikimą turinčių žmonių;

| B. | kadangi didžiausią grėsmę albinizmo sutrikimą turintiems asmenims kelia klaidingi įsitikinimai ir prietarai, susiję su šiuo sutrikimu; kadangi didžiausia grėsmė albinizmo sutrikimą turintiems asmenims kyla tuomet, kai albinizmas klaidingai susiejamas su magiškomis galiomis; kadangi tokie mitai skatina smurtą ir prekybą jų kūno dalimis, tikintis, kad jos neša sėkmę, užtikrina sveikatą ir turtą; kadangi albinizmo sutrikimą turinčios moterys prievartaujamos, nes klaidingai tikima, kad lytiniai santykiai su jomis gali išgydyti nuo ŽIV ir AIDS; |
| --- | --- |

B.

kadangi didžiausią grėsmę albinizmo sutrikimą turintiems asmenims kelia klaidingi įsitikinimai ir prietarai, susiję su šiuo sutrikimu; kadangi didžiausia grėsmė albinizmo sutrikimą turintiems asmenims kyla tuomet, kai albinizmas klaidingai susiejamas su magiškomis galiomis; kadangi tokie mitai skatina smurtą ir prekybą jų kūno dalimis, tikintis, kad jos neša sėkmę, užtikrina sveikatą ir turtą; kadangi albinizmo sutrikimą turinčios moterys prievartaujamos, nes klaidingai tikima, kad lytiniai santykiai su jomis gali išgydyti nuo ŽIV ir AIDS;

| C. | kadangi, pasak žmogaus teisių grupių, per pastarąjį dešimtmetį Afrikoje užregistruota 600 išpuolių prieš albinizmo sutrikimą turinčius asmenis, nors tikriausiai šie skaičiai pernelyg maži; kadangi per pastaruosius metus tokių išpuolių gerokai padažnėjo, ypač Malavyje, Tanzanijoje ir Mozambike; |
| --- | --- |

C.

kadangi, pasak žmogaus teisių grupių, per pastarąjį dešimtmetį Afrikoje užregistruota 600 išpuolių prieš albinizmo sutrikimą turinčius asmenis, nors tikriausiai šie skaičiai pernelyg maži; kadangi per pastaruosius metus tokių išpuolių gerokai padažnėjo, ypač Malavyje, Tanzanijoje ir Mozambike;

| D. | kadangi 2016 m. 25 Afrikos šalyse nužudyti 172 albinizmo sutrikimą turintys asmenys ir prieš juos įvykdyti 276 kiti išpuoliai; kadangi šiemet, neskaitant Malavio, išpuoliai prieš albinizmo sutrikimą turinčius asmenis taip pat užregistruoti Burundyje, Mozambike, Zambijoje ir Tanzanijoje – dauguma aukų, kaip pranešama, buvo vaikai; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2016 m. 25 Afrikos šalyse nužudyti 172 albinizmo sutrikimą turintys asmenys ir prieš juos įvykdyti 276 kiti išpuoliai; kadangi šiemet, neskaitant Malavio, išpuoliai prieš albinizmo sutrikimą turinčius asmenis taip pat užregistruoti Burundyje, Mozambike, Zambijoje ir Tanzanijoje – dauguma aukų, kaip pranešama, buvo vaikai;

| E. | kadangi nuo 2017 m. pradžios naują albinizmo sutrikimą turinčių asmenų žmogžudysčių ir išpuolių prieš juos bangą paskatino sisteminiai Malavio baudžiamojo teisingumo sistemos trūkumai, dėl kurių šios pažeidžiamos grupės nariai paliekami nusikaltėlių gaujų malonei; kadangi nuo 2017 m. sausio mėn. nužudyti bent du albinizmo sutrikimą turintys asmenys ir pranešama, kad pasikėsinta nužudyti ar pagrobti dar septynis; |
| --- | --- |

E.

kadangi nuo 2017 m. pradžios naują albinizmo sutrikimą turinčių asmenų žmogžudysčių ir išpuolių prieš juos bangą paskatino sisteminiai Malavio baudžiamojo teisingumo sistemos trūkumai, dėl kurių šios pažeidžiamos grupės nariai paliekami nusikaltėlių gaujų malonei; kadangi nuo 2017 m. sausio mėn. nužudyti bent du albinizmo sutrikimą turintys asmenys ir pranešama, kad pasikėsinta nužudyti ar pagrobti dar septynis;

| F. | kadangi nepaisant to, kad 2016 m. Malavyje įvesti griežtesni įstatymai, įskaitant Baudžiamojo kodekso ir Anatomijos akto reformą, neužkirstas kelias plintančioms žmogžudystėms ir išpuoliams prieš šią pažeidžiamą grupę, daugiausia dėl menko įstatymų vykdymo ir menkų teisėsaugos pajėgumų, giliai įsišaknijusių priežasčių ir socialinės bei kultūrinės aplinkos, taip pat dėl to, kad nusikaltimus padarę asmenys retai nustatomi, patraukiami atsakomybėn ir nuteisiami; |
| --- | --- |

F.

kadangi nepaisant to, kad 2016 m. Malavyje įvesti griežtesni įstatymai, įskaitant Baudžiamojo kodekso ir Anatomijos akto reformą, neužkirstas kelias plintančioms žmogžudystėms ir išpuoliams prieš šią pažeidžiamą grupę, daugiausia dėl menko įstatymų vykdymo ir menkų teisėsaugos pajėgumų, giliai įsišaknijusių priežasčių ir socialinės bei kultūrinės aplinkos, taip pat dėl to, kad nusikaltimus padarę asmenys retai nustatomi, patraukiami atsakomybėn ir nuteisiami;

| G. | kadangi albinizmo sutrikimą turintys asmenys susiduria su ypač dideliais žmogaus teisių pažeidimais, pradedant priekabiavimu, persekiojimu, visuomenine diskriminacija ir atskirtimi, baigiant grobimu, prievartavimu ir žudymu; |
| --- | --- |

G.

kadangi albinizmo sutrikimą turintys asmenys susiduria su ypač dideliais žmogaus teisių pažeidimais, pradedant priekabiavimu, persekiojimu, visuomenine diskriminacija ir atskirtimi, baigiant grobimu, prievartavimu ir žudymu;

| H. | kadangi albinizmo sutrikimą turinčioms moterims ir vaikams kyla ypač didelė rizika tapti socialiai atskirtais; kadangi dėl šio sutrikimo paliekami kūdikiai; kadangi dėl priekabiavimo, stigmatizacijos ir bendros išpuolių baimės nukenčia vaikų išsilavinimas; |
| --- | --- |

H.

kadangi albinizmo sutrikimą turinčioms moterims ir vaikams kyla ypač didelė rizika tapti socialiai atskirtais; kadangi dėl šio sutrikimo paliekami kūdikiai; kadangi dėl priekabiavimo, stigmatizacijos ir bendros išpuolių baimės nukenčia vaikų išsilavinimas;

| I. | kadangi Tanzanijos vyriausybė, siekdama kovoti su raganavimu šalyje, ėmėsi rimtų ir apčiuopiamų veiksmų, įskaitant tradicinių gydytojų licencijų sustabdymą ir daugybės raganių suėmimą; kadangi 2008 m. Tanzanijos prezidentas paskyrė pirmą parlamento narį, turintį albinizmo sutrikimą, o 2015 m. gruodžio mėn. – pirmą ministro pavaduotoją, turintį albinizmo sutrikimą; |
| --- | --- |

I.

kadangi Tanzanijos vyriausybė, siekdama kovoti su raganavimu šalyje, ėmėsi rimtų ir apčiuopiamų veiksmų, įskaitant tradicinių gydytojų licencijų sustabdymą ir daugybės raganių suėmimą; kadangi 2008 m. Tanzanijos prezidentas paskyrė pirmą parlamento narį, turintį albinizmo sutrikimą, o 2015 m. gruodžio mėn. – pirmą ministro pavaduotoją, turintį albinizmo sutrikimą;

| J. | kadangi Mozambikas, Nigerija ir Kenija, reaguodamos į išpuolius, priėmė veiksmų planą, kuriuo siekiama skatinti viešąjį švietimą apie albinizmą ir didinti šeimų ir bendruomenių žinias šiuo klausimu, užtikrinti albinizmo sutrikimą turinčių asmenų apsaugą ir teikti jiems socialinę pagalbą, užtikrinti jiems teisinę pagalbą, sparčias procedūras ir išpuolių prevenciją, išplatinti ir skelbti teismo sprendimus, kaip atgrasomąją priemonę, ir atlikti tolesnius tyrimus, siekiant gerinti plane nustatytas priemones ir prisidėti prie informacija grindžiamo politikos formavimo; |
| --- | --- |

J.

kadangi Mozambikas, Nigerija ir Kenija, reaguodamos į išpuolius, priėmė veiksmų planą, kuriuo siekiama skatinti viešąjį švietimą apie albinizmą ir didinti šeimų ir bendruomenių žinias šiuo klausimu, užtikrinti albinizmo sutrikimą turinčių asmenų apsaugą ir teikti jiems socialinę pagalbą, užtikrinti jiems teisinę pagalbą, sparčias procedūras ir išpuolių prevenciją, išplatinti ir skelbti teismo sprendimus, kaip atgrasomąją priemonę, ir atlikti tolesnius tyrimus, siekiant gerinti plane nustatytas priemones ir prisidėti prie informacija grindžiamo politikos formavimo;

| K. | kadangi 2017 m. birželio mėn. Afrikos žmogaus ir tautų teisių komisija patvirtino 2017–2021 m. regioninį veiksmų planą, kuriuo siekiama nutraukti išpuolius prieš albinizmo sutrikimą turinčius asmenis ir kuriam pritarė Jungtinės Tautos ir įvairūs regioniniai ir tarptautiniai suinteresuotieji subjektai; kadangi šio veiksmų plano tikslas – skatinti dėti bendras pastangas ir imtis veiksmų siekiant kovoti su smurtu prieš albinizmo sutrikimą turinčius asmenis, ginti tokių asmenų ir jų šeimų teises; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2017 m. birželio mėn. Afrikos žmogaus ir tautų teisių komisija patvirtino 2017–2021 m. regioninį veiksmų planą, kuriuo siekiama nutraukti išpuolius prieš albinizmo sutrikimą turinčius asmenis ir kuriam pritarė Jungtinės Tautos ir įvairūs regioniniai ir tarptautiniai suinteresuotieji subjektai; kadangi šio veiksmų plano tikslas – skatinti dėti bendras pastangas ir imtis veiksmų siekiant kovoti su smurtu prieš albinizmo sutrikimą turinčius asmenis, ginti tokių asmenų ir jų šeimų teises;

| L. | kadangi, nepaisant didėjančio tarptautinio dėmesio ir naujų teisės aktų priėmimo atitinkamose šalyse, persekiojimo ir nuteisimo atvejų skaičius tebėra labai mažas, o daugelyje Afrikos šalių ir toliau už nusikaltimus ir kankinimus visiškai nebaudžiama; |
| --- | --- |

L.

kadangi, nepaisant didėjančio tarptautinio dėmesio ir naujų teisės aktų priėmimo atitinkamose šalyse, persekiojimo ir nuteisimo atvejų skaičius tebėra labai mažas, o daugelyje Afrikos šalių ir toliau už nusikaltimus ir kankinimus visiškai nebaudžiama;

| M. | kadangi žmogžudystės, luošinimas, diskriminacija, priekabiavimas ir stigmatizacija privertė šimtus albinizmo sutrikimą turinčių asmenų išsikelti į laikinas prieglaudas rajonuose, į kuriuos jie pabėgo; kadangi dėl tokios padėties albinizmo sutrikimą turinčių asmenų perspektyvos dar labiau pablogėjo, o nesaugumas dar labiau padidėjo, sumažėjo jų galimybės naudotis tokiomis pagrindinėmis paslaugomis, kaip sveikatos priežiūra ir švietimas, jų galimybės įsidarbinti ir dalyvauti visuomenės gyvenime; kadangi sunkumai, su kuriai susiduria albinizmo sutrikimą turintys asmenys, trukdo gauti tinkamą medicininę priežiūrą, įskaitant prevencinius odos priežiūros vaistus, o tai galėtų būti įveikta regione kuriant medicinos įstaigas ir gerinant žinias; |
| --- | --- |

M.

kadangi žmogžudystės, luošinimas, diskriminacija, priekabiavimas ir stigmatizacija privertė šimtus albinizmo sutrikimą turinčių asmenų išsikelti į laikinas prieglaudas rajonuose, į kuriuos jie pabėgo; kadangi dėl tokios padėties albinizmo sutrikimą turinčių asmenų perspektyvos dar labiau pablogėjo, o nesaugumas dar labiau padidėjo, sumažėjo jų galimybės naudotis tokiomis pagrindinėmis paslaugomis, kaip sveikatos priežiūra ir švietimas, jų galimybės įsidarbinti ir dalyvauti visuomenės gyvenime; kadangi sunkumai, su kuriai susiduria albinizmo sutrikimą turintys asmenys, trukdo gauti tinkamą medicininę priežiūrą, įskaitant prevencinius odos priežiūros vaistus, o tai galėtų būti įveikta regione kuriant medicinos įstaigas ir gerinant žinias;

| N. | kadangi visą gyvenimą trunkanti baimė ir diskriminacija daro ilgalaikę ir netgi nebepataisomą psichosocialinę žalą; |
| --- | --- |

N.

kadangi visą gyvenimą trunkanti baimė ir diskriminacija daro ilgalaikę ir netgi nebepataisomą psichosocialinę žalą;

| O. | kadangi 2015 m. kovo mėn. Jungtinės Tautos paskyrė savo pirmąją nepriklausomą ekspertę albinizmo sutrikimą turinčių asmenų naudojimosi žmogaus teisėmis klausimais Ikponwosą Ero ir birželio 13 dieną oficialiai paskelbė Tarptautine informavimo apie albinizmą diena; |
| --- | --- |

O.

kadangi 2015 m. kovo mėn. Jungtinės Tautos paskyrė savo pirmąją nepriklausomą ekspertę albinizmo sutrikimą turinčių asmenų naudojimosi žmogaus teisėmis klausimais Ikponwosą Ero ir birželio 13 dieną oficialiai paskelbė Tarptautine informavimo apie albinizmą diena;

| P. | kadangi ES rengia viešas paramos kampanijas, kad išsamiau informuotų šiuo klausimu, ir remia pilietinės visuomenės organizacijų veiklą ir vietos valdžios institucijų pajėgumų stiprinimo pastangas siekiant kovoti su albinizmo sutrikimą turinčių asmenų žudymu; |
| --- | --- |

P.

kadangi ES rengia viešas paramos kampanijas, kad išsamiau informuotų šiuo klausimu, ir remia pilietinės visuomenės organizacijų veiklą ir vietos valdžios institucijų pajėgumų stiprinimo pastangas siekiant kovoti su albinizmo sutrikimą turinčių asmenų žudymu;

| Q. | kadangi dėl smurto, diskriminacijos ir marginalizacijos neproporcingai daug albinizmo sutrikimą turinčių asmenų patiria skurdą; |
| --- | --- |

Q.

kadangi dėl smurto, diskriminacijos ir marginalizacijos neproporcingai daug albinizmo sutrikimą turinčių asmenų patiria skurdą;

| 1. | reiškia didžiulį susirūpinimą dėl nenutrūkstamos ir paplitusios albinizmo sutrikimą turinčių asmenų diskriminacijos ir persekiojimo Afrikoje, ypač atsižvelgdamas į pastaruoju metu Malavyje išaugusį smurtą; griežtai smerkia visus žudymus, grobimus, luošinimą ir kitokį nežmonišką ir žeminamą elgesį, kurį tenka patirti albinizmo sutrikimą turintiems asmenims, užjaučia aukų šeimas ir su jomis solidarizuojasi; taip pat smerkia bet kokią spekuliacinę prekybą albinizmo sutrikimą turinčių asmenų kūno dalimis; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tebėra labai susirūpinęs, kad įvedus griežtesnius įstatymus Malavyje neužkirstas kelias pastaruoju metu ypač padažnėjusiems išpuoliams prieš albinizmo sutrikimą turinčius asmenis; palankiai vertina Baudžiamojo kodekso ir Anatomijos akto reformas; vis dėlto ragina Malavio valdžios institucijas visapusiškai ištirti pastaruoju metu kilusią nusikaltimų prieš albinizmo sutrikimą turinčius asmenis bangą ir patraukti su albinizmu susijusius nusikaltimus padariusius asmenis atsakomybėn; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena, kad pagrindinė valstybės pareiga– apsaugoti savo piliečius, įskaitant pažeidžiamas grupes, ir ragina Malavio vyriausybę suteikti veiksmingą apsaugą albinizmo sutrikimą turintiems asmenims, užtikrinti jų teisę į gyvybę ir asmens saugumą, laikantis Malavio prisiimtų tarptautinių žmogaus teisių įsipareigojimų ir prievolių; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primygtinai ragina Malavio valdžios institucijas iniciatyviai imtis veiksmų prieš visas nusikalstamas organizacijas, susijusias su raganavimo ir prekybos žmonėmis veikla, suteikti policijai tinkamus mokymus ir išteklius, nuodugniai ištirti su albinizmu susijusius nusikaltimus, nutraukti nebaudžiamumą ir kuo skubiau paprašyti tarptautinės paramos, kad būtų atliktas nešališkas ir veiksmingas visų užregistruotų išpuolių prie albinizmo sutrikimą turinčius asmenis tyrimas, kad už juos atsakingi asmenys būtų patraukti atsakomybėn ir būtų nubausti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina atitinkamas Afrikos šalis prireikus papildyti įstatymus, kad kūno dalių laikymas ir prekyba jomis būtų laikomi nusikaltimu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Malavio vyriausybę veiksmingiau tenkinti medicininius, psichologinius ir socialinius albinizmo sutrikimą turinčių asmenų poreikius – suteikti jiems vienodą prieigą prie sveikatos priežiūros ir švietimo vykdant įtraukties politikos priemones; primena, kad prieiga prie sveikatos priežiūros ir švietimo tebėra didelė albinizmo sutrikimą turinčių asmenų problema, kuri turi būti išspręsta; ragina daugiau investuoti į tai, kad būtų sukurtos tinkamos socialinės, priežiūros ir konsultavimo struktūros, skirtos nukentėjusiems, ypač moterims ir vaikams, ir geriau tenkinami jų medicininiai ir psichologiniai poreikiai; primygtinai nurodo, kad derėtų taikyti politikos priemones, siekiant palengvinti jų reintegraciją į bendruomenes; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad iš esmės trūkstant suvokimo ir sveikatos srities informacijos apie albinizmą blogėja albinizmo sutrikimą turinčių asmenų sveikatos būklė; pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad šie asmenys turėtų galimybę naudotis sveikatos priežiūra, ypač kaimo ir atokiose vietovėse; mano, kad reikėtų rengti specialius sveikatos priežiūros darbuotojų mokymus apie albinizmą; ragina pagerinti mokytojų ir mokyklų administracijų darbuotojų mokymą albinizmo tema, taip pat ragina Malavio valdžios institucijas albinizmo sutrikimą turintiems asmenims suteikti geresnes galimybes mokytis ir naudotis švietimo sistema; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertina Tanzanijos vyriausybės pastangas kovoti su albinizmo sutrikimą turinčių asmenų diskriminacija ir jos sprendimą uždrausti raganių veiklą, taip siekiant sustabdyti šios grupės asmenų žudymą, tačiau sykiu pripažįsta, kad atsakomybėn patraukiama per mažai nusikaltėlių; palankiai vertina ir Mozambiko, Kenijos bei Nigerijos dedamas pastangas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad reikėtų daugiau pastangų kovoti su albinizmo sutrikimą turinčių asmenų diskriminacijos ir smurto prieš juos priežastimis, t. y. vykdyti viešas informuotumo didinimo kampanijas; pabrėžia, kad vietos valdžios institucijos ir pilietinės visuomenės organizacijos atlieka nepaprastai svarbų vaidmenį propaguodamos albinizmo sutrikimą turinčių asmenų teises, informuodamos ir šviesdamos gyventojus, griaudamos mitus ir naikindamos prietarus, susijusius su albinizmu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | yra susirūpinęs dėl ypatingų sunkumų, su kuriais susiduria albinizmo sutrikimą turintys moterys ir vaikai, nes dėl jų jie dažniau patiria skurdą, nesaugumą ir izoliaciją; primygtinai ragina visiems nukentėjusiesiems užtikrinti prieigą prie deramos medicininės ir psichologinės priežiūros, taip pat ragina taikyti tinkamas politikos priemones šių asmenų reintegracijai į jų bendruomenes palengvinti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina atitinkamų šalių valdžios institucijas, kad jos, bendradarbiaudamos su tarptautiniais ir regioniniais partneriais, įsipareigotų kovoti su žalingais prietarais, dėl kurių vykdomi išpuoliai prieš albinizmo sutrikimą turinčius asmenis, imtųsi visų reikiamų neteisėtos prekybos albinizmo sutrikimą turinčių asmenų kūno dalimis prevencijos ir kovos su ja priemonių, persvarstytų įtariamų kapų plėšimų bylas, atsektų ir nustatytų tokių kūno dalių paklausos šaltinius ir patrauktų albinizmo sutrikimą turinčių asmenų medžiotojus atsakomybėn; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primena, kad smurtas prieš albinizmo sutrikimą turinčius asmenis dažnai yra tarpvalstybinio pobūdžio, ir primygtinai nurodo, kad reikia stiprinti regioninį bendradarbiavimą šioje srityje; todėl palankiai vertina visas regioniniu ir tarptautiniu lygmeniu vykdomas iniciatyvas, kuriomis siekiama kovoti su smurtu prieš albinizmo sutrikimą turinčius asmenis, visų pirma tai, kad Afrikos Sąjunga ir Jungtinės Tautos priėmė 2017–2021 m. regioninį veiksmų planą dėl albinizmo, nes tai teigiamas ir konkretus Afrikos lyderių įsipareigojimo ženklas; ragina nedelsiant ir veiksmingai jį įgyvendinti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina ES ir valstybes nares toliau palaikyti ryšius su atitinkamomis šalimis, taip siekiant iš tiesų remti jų pastangas parengti politikos priemones, kurias taikant atsižvelgiama į specialius albinizmo sutrikimą turinčių asmenų poreikius ir teises, vadovaujantis nediskriminavimo ir socialinės įtraukties principais, suteikiant reikalingą finansinę ir techninę pagalbą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina ES toliau atidžiai stebėti albinizmo sutrikimą turinčių asmenų žmogaus teisių padėtį Afrikoje, visų pirma, kad delegacijos reguliariai teiktų ataskaitas ir imtųsi atitinkamų veiksmų, taip pat toliau skatinti iš esmės pagerinti šių asmenų apsaugą ir socialinę integraciją; |
| --- | --- |

14.

| 15. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Malavio ir Tanzanijos vyriausybėms ir parlamentams, Afrikos Sąjungai ir Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0314.

(2)  OL C 295 E, 2009 12 4, p. 94.

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/86 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/86

---

P8_TA(2017)0382

Krymo totorių bendruomenės vadovų Achtemo Čyjhozo, Ilmio Umerovo ir žurnalisto Mykolos Semenos atvejai

2017 m. spalio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Krymo totorių bendruomenės vadovų Achtemo Čyjhozo, Ilmio Umerovo ir žurnalisto Mykolos Semenos atvejų (2017/2869(RSP))

(2018/C 346/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į ES ir Ukrainos asociacijos susitarimą ir į išsamią ir visapusišką laisvosios prekybos erdvę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Ukrainos asociacijos susitarimą ir į išsamią ir visapusišką laisvosios prekybos erdvę,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Ukrainos ir Krymo bei dėl Europos kaimynystės politikos ir Rytų partnerystės, visų pirma į savo 2016 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl asociacijos susitarimų bei išsamių ir visapusiškų laisvosios prekybos erdvių su Gruzija, Moldova ir Ukraina (1), į savo 2016 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių, pirmiausia Krymo totorių, padėties Kryme (2), į savo 2016 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl Krymo totorių (3) ir į savo 2017 m. kovo 16 d. rezoliuciją dėl Ukrainos kalinių Rusijoje ir padėties Kryme (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Ukrainos ir Krymo bei dėl Europos kaimynystės politikos ir Rytų partnerystės, visų pirma į savo 2016 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl asociacijos susitarimų bei išsamių ir visapusiškų laisvosios prekybos erdvių su Gruzija, Moldova ir Ukraina (1), į savo 2016 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių, pirmiausia Krymo totorių, padėties Kryme (2), į savo 2016 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl Krymo totorių (3) ir į savo 2017 m. kovo 16 d. rezoliuciją dėl Ukrainos kalinių Rusijoje ir padėties Kryme (4),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro pranešimą „Žmogaus teisių padėtis laikinai okupuotoje Krymo Autonominėje Respublikoje ir Sevastopolio mieste (Ukraina)“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro pranešimą „Žmogaus teisių padėtis laikinai okupuotoje Krymo Autonominėje Respublikoje ir Sevastopolio mieste (Ukraina)“,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 27 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 68/262 „Ukrainos teritorinis vientisumas“ ir į 2016 m. gruodžio 19 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 71/205 „Žmogaus teisių padėtis Krymo Autonominėje Respublikoje ir Sevastopolio mieste (Ukraina)“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 27 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 68/262 „Ukrainos teritorinis vientisumas“ ir į 2016 m. gruodžio 19 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 71/205 „Žmogaus teisių padėtis Krymo Autonominėje Respublikoje ir Sevastopolio mieste (Ukraina)“,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimus pratęsti sankcijas Rusijos Federacijai dėl neteisėtos Krymo pusiasalio aneksijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimus pratęsti sankcijas Rusijos Federacijai dėl neteisėtos Krymo pusiasalio aneksijos,

| — | atsižvelgdamas į tarptautinę humanitarinę teisę, visų pirma į jos nuostatas dėl okupuotų teritorijų ir elgesio su civiliais gyventojais bei jų apsaugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tarptautinę humanitarinę teisę, visų pirma į jos nuostatas dėl okupuotų teritorijų ir elgesio su civiliais gyventojais bei jų apsaugos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi daugybėje patikimų pranešimų, įskaitant naujausią JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro pranešimą, pateikiama įrodymų apie vis dažnesnius žmogaus teisių pažeidimus Kryme, dėl kurių nukenčia Krymo totorių atstovai, žurnalistai, žiniasklaidos darbuotojai, tinklaraštininkai ir paprasti žmonės, nepritariantys Rusijos okupacijai arba tiesiog mėginantys užfiksuoti de facto valdžios institucijų vykdomus žiaurumus; |
| --- | --- |

A.

kadangi daugybėje patikimų pranešimų, įskaitant naujausią JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro pranešimą, pateikiama įrodymų apie vis dažnesnius žmogaus teisių pažeidimus Kryme, dėl kurių nukenčia Krymo totorių atstovai, žurnalistai, žiniasklaidos darbuotojai, tinklaraštininkai ir paprasti žmonės, nepritariantys Rusijos okupacijai arba tiesiog mėginantys užfiksuoti de facto valdžios institucijų vykdomus žiaurumus;

| B. | kadangi 2017 m. rugsėjo 25 d. JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro pranešime „Žmogaus teisių padėtis laikinai okupuotoje Krymo Autonominėje Respublikoje ir Sevastopolio mieste (Ukraina)“ pažymima, kad turima užfiksuotų tokių sunkių žmogaus teisių pažeidimų, kaip savavališki suėmimai ir kalinimas, priverstinis dingimas, netinkamas elgesys ir kankinimas bei mažiausiai viena neteisminė egzekucija; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2017 m. rugsėjo 25 d. JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro pranešime „Žmogaus teisių padėtis laikinai okupuotoje Krymo Autonominėje Respublikoje ir Sevastopolio mieste (Ukraina)“ pažymima, kad turima užfiksuotų tokių sunkių žmogaus teisių pažeidimų, kaip savavališki suėmimai ir kalinimas, priverstinis dingimas, netinkamas elgesys ir kankinimas bei mažiausiai viena neteisminė egzekucija;

| C. | kadangi Krymo totorių lyderis ir Medžliso pirmininko pavaduotojas Ilmis Umerovas buvo nuteistas dvejus metus kalėti už tai, kad pareiškė nepritariąs neteisėtai Krymo pusiasalio aneksijai, pritaikius Rusijos baudžiamojo kodekso 280 straipsnio 1 dalį dėl „viešo raginimo imtis veiksmų siekiant pažeisti Rusijos teritorinį vientisumą“; |
| --- | --- |

C.

kadangi Krymo totorių lyderis ir Medžliso pirmininko pavaduotojas Ilmis Umerovas buvo nuteistas dvejus metus kalėti už tai, kad pareiškė nepritariąs neteisėtai Krymo pusiasalio aneksijai, pritaikius Rusijos baudžiamojo kodekso 280 straipsnio 1 dalį dėl „viešo raginimo imtis veiksmų siekiant pažeisti Rusijos teritorinį vientisumą“;

| D. | kadangi 2014 m. vasario 26 d. Medžliso pirmininko pavaduotojas Achtemas Čyjhozas buvo nuteistas aštuonerius metus kalėti už „masinių neramumų organizavimą“; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2014 m. vasario 26 d. Medžliso pirmininko pavaduotojas Achtemas Čyjhozas buvo nuteistas aštuonerius metus kalėti už „masinių neramumų organizavimą“;

| E. | kadangi pagal Rusijos baudžiamojo kodekso 280 straipsnio 1 dalį dėl viešo raginimo imtis veiksmų siekiant pažeisti Rusijos teritorinį vientisumą žurnalistui Mykolai Semenai skirta dvejų su puse metų kalėjimo bausmė nuosprendžio vykdymą atidedant ir trejus metus uždrausta dirbti žurnalistinį darbą; |
| --- | --- |

E.

kadangi pagal Rusijos baudžiamojo kodekso 280 straipsnio 1 dalį dėl viešo raginimo imtis veiksmų siekiant pažeisti Rusijos teritorinį vientisumą žurnalistui Mykolai Semenai skirta dvejų su puse metų kalėjimo bausmė nuosprendžio vykdymą atidedant ir trejus metus uždrausta dirbti žurnalistinį darbą;

| F. | kadangi pastarojo meto teismo sprendimai įrodo, kad teismų sistema yra tapusi politiniu įrankiu siekiant imtis represijų prieš tuos, kurie nepritaria Rusijos įvykdytai Krymo pusiasalio aneksijai; |
| --- | --- |

F.

kadangi pastarojo meto teismo sprendimai įrodo, kad teismų sistema yra tapusi politiniu įrankiu siekiant imtis represijų prieš tuos, kurie nepritaria Rusijos įvykdytai Krymo pusiasalio aneksijai;

| G. | kadangi įvairiais atvejais pranešama apie pagrobimus, priverstinį dingimą, taip pat kankinimą bei žiaurų ir žeminamą elgesį kalinimo įstaigose; kadangi žmonės kankinami siekiant išgauti netikrą kaltės pripažinimą; kadangi šie įtarimai iki šiol nebuvo tinkamai ištirti; |
| --- | --- |

G.

kadangi įvairiais atvejais pranešama apie pagrobimus, priverstinį dingimą, taip pat kankinimą bei žiaurų ir žeminamą elgesį kalinimo įstaigose; kadangi žmonės kankinami siekiant išgauti netikrą kaltės pripažinimą; kadangi šie įtarimai iki šiol nebuvo tinkamai ištirti;

| H. | kadangi Kryme vykdomas didelio masto viešos ir privačios nuosavybės nusavinimas neskiriant kompensacijų ir nepaisant tarptautinės humanitarinės teisės nuostatų, kuriomis nuosavybė saugoma nuo konfiskavimo ar sunaikinimo; |
| --- | --- |

H.

kadangi Kryme vykdomas didelio masto viešos ir privačios nuosavybės nusavinimas neskiriant kompensacijų ir nepaisant tarptautinės humanitarinės teisės nuostatų, kuriomis nuosavybė saugoma nuo konfiskavimo ar sunaikinimo;

| I. | kadangi, uždarant žiniasklaidos priemones, Kryme stipriai ribojamos pilietinės visuomenės veiklos galimybės ir tai daro neproporcingai didelį neigiamą poveikį Krymo totorių bendruomenei, jų teisėms į informaciją ir savo kultūros bei tapatybės puoselėjimą; |
| --- | --- |

I.

kadangi, uždarant žiniasklaidos priemones, Kryme stipriai ribojamos pilietinės visuomenės veiklos galimybės ir tai daro neproporcingai didelį neigiamą poveikį Krymo totorių bendruomenei, jų teisėms į informaciją ir savo kultūros bei tapatybės puoselėjimą;

| J. | kadangi Rusijos Federacijos įvykdyta Krymo aneksija yra neteisėta ir pažeidžia tarptautinę teisę bei Europos susitarimus, kuriuos yra pasirašiusi tiek Rusijos Federacija, tiek Ukraina, visų pirma JT Chartiją, Helsinkio baigiamąjį aktą ir 1994 m. Budapešto memorandumą bei 1997 m. Ukrainos ir Rusijos Federacijos draugystės, bendradarbiavimo ir partnerystės sutartį; |
| --- | --- |

J.

kadangi Rusijos Federacijos įvykdyta Krymo aneksija yra neteisėta ir pažeidžia tarptautinę teisę bei Europos susitarimus, kuriuos yra pasirašiusi tiek Rusijos Federacija, tiek Ukraina, visų pirma JT Chartiją, Helsinkio baigiamąjį aktą ir 1994 m. Budapešto memorandumą bei 1997 m. Ukrainos ir Rusijos Federacijos draugystės, bendradarbiavimo ir partnerystės sutartį;

| K. | kadangi visu aneksijos laikotarpiu Rusijos Federacija turi prisiimti atsakomybę už Krymo gyventojų ir piliečių apsaugą, naudodamasi regione veikiančiomis de facto valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

K.

kadangi visu aneksijos laikotarpiu Rusijos Federacija turi prisiimti atsakomybę už Krymo gyventojų ir piliečių apsaugą, naudodamasi regione veikiančiomis de facto valdžios institucijomis;

| 1. | smerkia nuosprendžius Krymo totorių lyderiui ir Medžliso pirmininko pavaduotojui Ilmiui Umerovui ir Medžliso pirmininko pavaduotojui Achtemui Čyjhozui bei žurnalistui Mykolai Semenai; reikalauja panaikinti šiuos nuosprendžius, nedelsiant besąlygiškai išlaisvinti I. Umerovą ir A. Čyjhozą ir nedelsiant besąlygiškai panaikinti kaltinimus M. Semenai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | griežtai smerkia griežtus nuosprendžius, paskelbtus Krymo totorių bendruomenės lyderiams ir kitiems Rusijos aneksijai nepritariantiems asmenims – Uzairui Abdulajevui, Teimurui Abdulajevui, Zevriui Abseutovui, Rustemui Abiltarovui, Muslimui Alijevui, Refatui Alimovui, Ali Asanovui, Volodymyrui Baluchui, Enveriui Bekirovui, Oleksijui Besarabovui, Hlibui Šablijui, Oleksijui Čirnijui, Mustafai Degermendži, Emiliui Džemadenovui, Arsenui Džeparovui, Volodymyrui Dudkai, Pavlo Grybui, Rustemui Ismailovui, Mykolai Karpiukui, Stanislavui Klychui, Andrijui Kolomijecui, Oleksandrui Kolčenkai, Oleksandrui Kostenkai, Emirui-Useinui Kuku, Sergejui Litvinovui, Enveriui Mamutovui, Remziui Memetchovui, Jevhenui Panovui, Jurijui Primovui, Volodymyrui Prisičiui, Feratui Saifulajevui, Eideriui Saledinovui, Olegui Sencovui, Vadymui Sirukui, Oleksijui Stognijui, Redvanui Suleimanovui, Romanui Suščenkai, Mykolai Šipturui, Dmytro Štyblikovui, Viktorui Ščiurui, Rustemui Vaitovui, Valentynui Vygovskiui, Andrijui Zachtejui ir Ruslanui Zeitulajevui – kurių teismo procesas priminė farsą ir kuriems buvo pateikti abejotini kaltinimai; reikalauja panaikinti jiems paskelbtus teismo sprendimus ir nedelsiant išlaisvinti įkalintuosius; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smerkia diskriminacinę politiką, kurią vadinamosios valdžios institucijos vykdo visų pirma čiabuvių Krymo totorių bendruomenės atžvilgiu, jų nuosavybės teisių pažeidimą, stiprėjantį šios bendruomenės ir visų, kurie nepritaria Rusijos aneksijai, bauginimą politiniame, socialiniame ir ekonominiame gyvenime; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad Krymo totorių teisės buvo šiurkščiai pažeistos 2016 m. balandžio 26 d. uždraudus Medžliso veiklą ir paskelbus jį ekstremistine organizacija, taip pat uždraudus bendruomenės lyderiams grįžti į pusiasalį; ryžtingai pakartoja savo raginimą nedelsiant panaikinti susijusius sprendimus ir sustabdyti jų galiojimą bei vykdyti 2017 m. balandžio 19 d. paskelbtą Tarptautinio Teisingumo Teismo nutartį dėl laikinųjų priemonių Ukrainos byloje prieš Rusijos Federaciją, kurioje pažymima, kad Rusijos Federacija turi liautis ribojusi Krymo totorių bendruomenės galimybę išsaugoti jai atstovaujančias institucijas, įskaitant Medžlisą, ir susilaikyti nuo tokių apribojimų įvedimo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena, kad iš tikrųjų dėl represijų ir taikomų teisės aktų, kuriais siekiama kovoti su ekstremizmu, terorizmu ir separatizmu, Krymo pusiasalyje nepaprastai pablogėjo žmogaus teisių padėtis ir paplito žodžio ir asociacijų laisvių pažeidimai, be to, Rusijos pilietybė dabar jau primetama sistemiškai, o pagrindinės laisvės Krymo pusiasalyje neužtikrinamos; ragina atšaukti diskriminacinius teisės aktus ir pabrėžia, kad būtina nedelsiant įvesti atskaitomybės už žmogaus teisių pažeidimus ir nepaisymą pusiasalyje reikalavimą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | griežtai smerkia įsigalėjusią sulaikytųjų perkėlimo į tolimus Rusijos regionus praktiką, nes tai didžiulė kliūtis jiems palaikyti ryšį su šeima ir draugais, o žmogaus teisių organizacijos negali stebėti jų gerovės; pabrėžia, kad ši praktika pažeidžia galiojančius Rusijos teisės aktus, visų pirma baudžiamojo proceso kodekso 73 straipsnį, pagal kurį bausmė turi būti atliekama regione, kuriame nuteistasis gyvena arba kuriame buvo priimtas teismo nuosprendis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ir ES delegaciją Rusijoje atidžiai stebėti vykstančius teismo procesus ir atkreipti dėmesį į tai, kaip elgiamasi su sulaikytaisiais; reiškia ypač didelį susirūpinimą dėl pranešimų apie tai, kad už bausmę taikomas psichiatrinis gydymas; tikisi, kad ES delegacija, EIVT ir valstybių narių ambasados atidžiai stebės šiuos procesus ir stengsis susitikti su sulaikytaisiais iki proceso, jo metu ir jam pasibaigus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Europos Žmogaus Teisių Teismą didžiausią prioritetą teikti visų iš Krymo ateinančių skundų dėl žalos atlyginimo nagrinėjimui, nes Rusijos vidaus teismų sistema šiais atvejais teisių gynimo priemonių negali užtikrinti ir neužtikrina; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smerkia represijas prieš nepriklausomus žiniasklaidos šaltinius, atstovaujančius mažumų bendruomenėms, ir ragina Rusijos valdžios institucijas nesudaryti teisinių ir administracinių kliūčių joms veikti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina leisti tarptautiniams žmogaus teisių stebėtojams, įskaitant specialių JT, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) ir Europos tarybos padalinių darbuotojus, netrukdomiems atvykti į Krymo pusiasalį, kad jie galėtų ištirti padėtį pusiasalyje, taip pat ragina parengti nepriklausomus stebėsenos mechanizmus; remia iniciatyvas, kurioms ėmėsi vadovauti Ukraina, siekdama spręsti šiuos klausimus Žmogaus teisių taryboje ir Generalinėje Asamblėjoje; ragina EIVT ir Europos Sąjungos specialųjį įgaliotinį žmogaus teisių klausimais nuolat stebėti žmogaus teisių padėtį Krymo pusiasalyje ir apie ją informuoti Parlamentą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją remti projektus ir mainus, kuriais siekiama gerinti žmonių tarpusavio ryšius ir kuriais skatinamas taikos kūrimas, konfliktų sprendimas, susitaikymas bei kultūrų dialogas – taip pat ir Kryme; ragina vengti biurokratinių kliūčių ir kviečia vadovautis lankstesniu požiūriu, kad tarptautiniams stebėtojams, įskaitant parlamentarus, būtų lengviau atvykti į pusiasalį – pritariant Kijevui ir tokio apsilankymo neinterpretuojant kaip aneksijos pripažinimo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad visų asmenų, atsakingų už šiurkščius žmogaus teisių pažeidimus, įskaitant Krymo ir Rusijos pareigūnus, tiesiogiai atsakingus už Achtemo Čyjhozo, Mykolos Semenos ir Ilmio Umerovo apkaltinimą ir nuteisimą, atžvilgiu turėtų būti taikomos ribojamosios priemonės, kurios turėtų apimti lėšų įšaldymą ES bankuose ir draudimą keliauti; pakartoja, kad remia ES sprendimą uždrausti importą iš Krymo ir kai kurių prekių ir technologijų, investicijų, prekybos ir paslaugų eksportą į Krymą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | apgailestauja dėl sunkios Krymo vaikų padėties, nes jiems tenka augti be savo tėvų, iš kurių, kaip de facto politinių kalinių, buvo neteisėtai atimta laisvė, įskaitant tuos, kurie buvo perkelti į tolimus Rusijos Federacijos regionus; mano, kad tai akivaizdus tarptautinių žmogaus teisių, vaiko teisių ir Rusijos Federacijos tarptautinių įsipareigojimų, pvz., JT vaiko teisių konvencijos, pažeidimas; ragina Rusijos valdžios institucijas ir de facto Krymo valdžios institucijas leisti minėtiems asmenims reguliariai palaikyti ryšį su savo šeimos nariais, ypač su nepilnamečiais vaikais; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primena Rusijos valdžios institucijoms, kad, kaip de facto okupacinė jėga, faktiškai kontroliuojanti Krymą, jos visapusiškai atsakingos už Krymo piliečių apsaugą nuo savavališko teisminių ar administracinių priemonių taikymo ir kad dėl tos pačios priežasties jos turi paisyti tarptautinės humanitarinės teisės bei užtikrinti žmogaus teisių apsaugą pusiasalyje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | remia Ukrainos suverenitetą, nepriklausomybę, vienybę ir teritorinį vientisumą, išsaugant jos tarptautiniu mastu pripažintas sienas, ir pakartoja, kad smerkia Rusijos Federacijos įvykdytą neteisėtą Krymo Autonominės Respublikos ir Sevastopolio miesto aneksiją; pritaria ES ir jos valstybių narių politikai nepripažinti neteisėtos Krymo pusiasalio aneksijos ir taikyti ribojamąsias priemones, kurių imtasi šiuo atžvilgiu; reiškia didžiulį susirūpinimą dėl didelio masto militarizacijos, kurią Krymo pusiasalyje vykdo Rusija ir kuri kelia grėsmę regiono ir visos Europos saugumui; |
| --- | --- |

15.

| 16. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybėms narėms, Ukrainos prezidentui, Ukrainos ir Rusijos Federacijos vyriausybėms ir parlamentams, Europos Tarybos ir ESBO parlamentinėms asamblėjoms, Krymo totorių tautiniam parlamentui (Medžlisui) ir Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0018.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0043.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0218.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0087.

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/90 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/90

---

P8_TA(2017)0383

Padėtis Maldyvuose

2017 m. spalio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Maldyvuose (2017/2870(RSP))

(2018/C 346/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Maldyvų, ypač į 2004 m. rugsėjo 16 d. (1), 2015 m. balandžio 30 d. (2) ir 2015 m. gruodžio 17 d. (3) rezoliucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Maldyvų, ypač į 2004 m. rugsėjo 16 d. (1), 2015 m. balandžio 30 d. (2) ir 2015 m. gruodžio 17 d. (3) rezoliucijas,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį Maldyvai yra pasirašę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį Maldyvai yra pasirašę,

| — | atsižvelgdamas į 1981 m. Jungtinių Tautų deklaraciją dėl visų formų netolerancijos ir diskriminacijos dėl religijos ar įsitikinimų panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1981 m. Jungtinių Tautų deklaraciją dėl visų formų netolerancijos ir diskriminacijos dėl religijos ar įsitikinimų panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į ES gaires dėl mirties bausmės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES gaires dėl mirties bausmės,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, ypač į jos 2, 7 ir 19 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, ypač į jos 2, 7 ir 19 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. JT Vaiko teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. JT Vaiko teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Konvenciją dėl visų rūšių moterų diskriminacijos panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konvenciją dėl visų rūšių moterų diskriminacijos panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į JT generalinio sekretoriaus António Guterres 2017 m. liepos 27 d. pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT generalinio sekretoriaus António Guterres 2017 m. liepos 27 d. pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 8–9 d. 5-ojo ES ir Maldyvų tarpparlamentinio susitikimo misijos ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 8–9 d. 5-ojo ES ir Maldyvų tarpparlamentinio susitikimo misijos ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 25 d. ES delegacijos Maldyvuose kartu su ES valstybių narių ambasadomis ir Kanados, Norvegijos, Šveicarijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų ambasadomis Maldyvuose padarytą pareiškimą dėl padėties Maldyvuose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 25 d. ES delegacijos Maldyvuose kartu su ES valstybių narių ambasadomis ir Kanados, Norvegijos, Šveicarijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų ambasadomis Maldyvuose padarytą pareiškimą dėl padėties Maldyvuose,

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai atstovės 2016 m. kovo 14 d. pareiškimą dėl buvusio Maldyvų prezidento Mohamedo Nasheedo nuteisimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai atstovės 2016 m. kovo 14 d. pareiškimą dėl buvusio Maldyvų prezidento Mohamedo Nasheedo nuteisimo,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugpjūčio 3 d. JT specialiosios pranešėjos neteisminio, neatidėliotino ir savavališko mirties bausmės vykdymo klausimais Agnès Callamard pareiškimas dėl artėjančio egzekucijų atnaujinimo Maldyvuose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugpjūčio 3 d. JT specialiosios pranešėjos neteisminio, neatidėliotino ir savavališko mirties bausmės vykdymo klausimais Agnès Callamard pareiškimas dėl artėjančio egzekucijų atnaujinimo Maldyvuose,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi ES palaiko ilgalaikius ryšius su Maldyvais ir šimtai tūkstančių Europos turistų kasmet keliauja į Maldyvus; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES palaiko ilgalaikius ryšius su Maldyvais ir šimtai tūkstančių Europos turistų kasmet keliauja į Maldyvus;

| B. | kadangi žmogaus teisių padėtis Maldyvuose labai pablogėjo pirmų šalyje demokratinių rinkimų 2008 m. ir nuo tada, kai pirmasis demokratiškai išrinktas prezidentas Mohamed Nasheed 2012 m. buvo nušalintas nuo valdžios; |
| --- | --- |

B.

kadangi žmogaus teisių padėtis Maldyvuose labai pablogėjo pirmų šalyje demokratinių rinkimų 2008 m. ir nuo tada, kai pirmasis demokratiškai išrinktas prezidentas Mohamed Nasheed 2012 m. buvo nušalintas nuo valdžios;

| C. | kadangi politinės ir pilietinės laisvės buvo pažeistos, opozicijos lyderiai buvo savavališkai suimami, žiniasklaidos atstovai užpuolami, o vis labiau augantis religinis konservatyvumas kaltinamas dėl religijos laisvės ir tolerancijos sumenkimo, nes buvęs Maldyvų Pažangos partijos vadovas, Prezidentas Abdulla Yameen ir jo vyriausybė siekti stiprinti savo valdžią; |
| --- | --- |

C.

kadangi politinės ir pilietinės laisvės buvo pažeistos, opozicijos lyderiai buvo savavališkai suimami, žiniasklaidos atstovai užpuolami, o vis labiau augantis religinis konservatyvumas kaltinamas dėl religijos laisvės ir tolerancijos sumenkimo, nes buvęs Maldyvų Pažangos partijos vadovas, Prezidentas Abdulla Yameen ir jo vyriausybė siekti stiprinti savo valdžią;

| D. | kadangi 2017 m. rugpjūčio 22 d. saugumo pajėgos jėga nutraukė Parlamento (Medžliso) veiklą, ką parlamento opozicijos nariai apibūdinamo kaip mėginimą blokuoti pasiūlymą surengti apkaltą Parlamento Pirmininkui; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2017 m. rugpjūčio 22 d. saugumo pajėgos jėga nutraukė Parlamento (Medžliso) veiklą, ką parlamento opozicijos nariai apibūdinamo kaip mėginimą blokuoti pasiūlymą surengti apkaltą Parlamento Pirmininkui;

| E. | kadangi opozicinių partijų nariai, nepriklausomi žurnalistai ir žmogaus teisių gynėjai praneša apie vis stiprėjančius valdžios institucijų, policijos ir ekstremistų grupuočių grasinimus ir išpuolius; |
| --- | --- |

E.

kadangi opozicinių partijų nariai, nepriklausomi žurnalistai ir žmogaus teisių gynėjai praneša apie vis stiprėjančius valdžios institucijų, policijos ir ekstremistų grupuočių grasinimus ir išpuolius;

| F. | kadangi 2015 m. kovo mėn. pirmasis demokratiškai išrinktas Maldyvų prezidentas Mohamed Nasheed buvo nuteistas 13 metų kalėjimo dėl kaltinimų terorizmu; kadangi 85 parlamento nariai, 12 opozicijos narių yra teisiami, mažiausiai iš trijų atimti pasai ir mažiausiai vienas tebėra savavališkai sulaikytas; kadangi 2018 m. liepos mėn. numatyti Prezidento rinkimai; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2015 m. kovo mėn. pirmasis demokratiškai išrinktas Maldyvų prezidentas Mohamed Nasheed buvo nuteistas 13 metų kalėjimo dėl kaltinimų terorizmu; kadangi 85 parlamento nariai, 12 opozicijos narių yra teisiami, mažiausiai iš trijų atimti pasai ir mažiausiai vienas tebėra savavališkai sulaikytas; kadangi 2018 m. liepos mėn. numatyti Prezidento rinkimai;

| G. | kadangi rūpestį kelia itin politizuotos Maldyvų teisminės institucijos, kurios daug metų piktnaudžiavo įgaliojimais ir veikė esamos valdančiosios partijos naudai ir prieš opozicijos politikus; kadangi teisė į teisingą bylos nagrinėjimą vis dar nėra užtikrinama ir kad su šia teise susiję principai yra pagrindiniai teisinės valstybės elementai; |
| --- | --- |

G.

kadangi rūpestį kelia itin politizuotos Maldyvų teisminės institucijos, kurios daug metų piktnaudžiavo įgaliojimais ir veikė esamos valdančiosios partijos naudai ir prieš opozicijos politikus; kadangi teisė į teisingą bylos nagrinėjimą vis dar nėra užtikrinama ir kad su šia teise susiję principai yra pagrindiniai teisinės valstybės elementai;

| H. | kadangi 2016 m. rugpjūčio 9 d. Maldyvų parlamentas priėmė įstatymą dėl reputacijos ir gero vardo apsaugos ir saviraiškos laisvės, kuriame nustatyti tam tikri apribojimai, susiję su saviraiškos laisve, ir juo vyriausybei suteikiami įgaliojimai atšaukti arba sustabdyti transliuotojams, leidiniams, interneto svetainėms ir kitiems žiniasklaidos šaltiniams išduodamas licencijas; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2016 m. rugpjūčio 9 d. Maldyvų parlamentas priėmė įstatymą dėl reputacijos ir gero vardo apsaugos ir saviraiškos laisvės, kuriame nustatyti tam tikri apribojimai, susiję su saviraiškos laisve, ir juo vyriausybei suteikiami įgaliojimai atšaukti arba sustabdyti transliuotojams, leidiniams, interneto svetainėms ir kitiems žiniasklaidos šaltiniams išduodamas licencijas;

| I. | kadangi 2016 m. rugpjūčio mėn. Maldyvų prezidentas ratifikavo keletą susirinkimų laisvės įstatymo pakeitimų, kuriais apribodamas vietų, skirtų teisėtoms protesto manifestacijoms, skaičius; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2016 m. rugpjūčio mėn. Maldyvų prezidentas ratifikavo keletą susirinkimų laisvės įstatymo pakeitimų, kuriais apribodamas vietų, skirtų teisėtoms protesto manifestacijoms, skaičius;

| J. | kadangi Tarpparlamentinės sąjungos komitetas parlamentų narių žmogaus teisių klausimais įvardijo Maldyvus kaip vieną iš daugiausiai išpuolių prieš opozicijoje esančius parlamento narius vykdančių šalių, kurioje opozicijos politikai reguliariai bauginami, suimami ir kalinami; kadangi žodžio laisvei, žiniasklaidos laisvei, asociacijų laisvei ir demokratiniam pliuralizmui kyla vis didesnis pavojus, nes suimti šimtai protestų prieš vyriausybę dalyvių ir jiems pateikti kaltinimai; kadangi daugėja įrodymų, kad kaltinimai, pateikti prezidento A. Yameeno politiniams oponentams, galėjo būti pagrįsti politiniais motyvais; |
| --- | --- |

J.

kadangi Tarpparlamentinės sąjungos komitetas parlamentų narių žmogaus teisių klausimais įvardijo Maldyvus kaip vieną iš daugiausiai išpuolių prieš opozicijoje esančius parlamento narius vykdančių šalių, kurioje opozicijos politikai reguliariai bauginami, suimami ir kalinami; kadangi žodžio laisvei, žiniasklaidos laisvei, asociacijų laisvei ir demokratiniam pliuralizmui kyla vis didesnis pavojus, nes suimti šimtai protestų prieš vyriausybę dalyvių ir jiems pateikti kaltinimai; kadangi daugėja įrodymų, kad kaltinimai, pateikti prezidento A. Yameeno politiniams oponentams, galėjo būti pagrįsti politiniais motyvais;

| K. | kadangi prezidentas A. Yameen ne kartą pareiškė savo ketinimą atnaujinti valstybės sankcionuojamą mirties bausmės vykdymo praktiką ir taip nutraukti 60 metų trunkantį moratoriumą; kadangi Ramiojo vandenyno regione mirties bausmę yra panaikinusios dvidešimt valstybių, o kitos septynios mirties bausmės praktiškai nevykdo; |
| --- | --- |

K.

kadangi prezidentas A. Yameen ne kartą pareiškė savo ketinimą atnaujinti valstybės sankcionuojamą mirties bausmės vykdymo praktiką ir taip nutraukti 60 metų trunkantį moratoriumą; kadangi Ramiojo vandenyno regione mirties bausmę yra panaikinusios dvidešimt valstybių, o kitos septynios mirties bausmės praktiškai nevykdo;

| L. | kadangi mažiausiai 20 asmenų šiuo metu yra nuteisti mirties bausme Maldyvuose, ne mažiau kaip penki iš jų sulaikymo metu buvo jaunesni nei 18 metų; kadangi pagal Maldyvų teisę, priešingai nei pagal tarptautinę teisę, leidžiama nuteisti nepilnamečius mirties bausme, bausmės vykdymą atidedant iki kol nepilnametis sulauks 18 metų amžiaus; kadangi JT specialioji pranešėja neteisminio, neatidėliotino ir savavališko mirties bausmės vykdymo klausimais paragino Maldyvų vyriausybę neatnaujinti mirties bausmės vykdymo; |
| --- | --- |

L.

kadangi mažiausiai 20 asmenų šiuo metu yra nuteisti mirties bausme Maldyvuose, ne mažiau kaip penki iš jų sulaikymo metu buvo jaunesni nei 18 metų; kadangi pagal Maldyvų teisę, priešingai nei pagal tarptautinę teisę, leidžiama nuteisti nepilnamečius mirties bausme, bausmės vykdymą atidedant iki kol nepilnametis sulauks 18 metų amžiaus; kadangi JT specialioji pranešėja neteisminio, neatidėliotino ir savavališko mirties bausmės vykdymo klausimais paragino Maldyvų vyriausybę neatnaujinti mirties bausmės vykdymo;

| M. | kadangi bent trimis atvejais, t. y. Husseino Humaamo Ahmedo, Ahmedo Murratho ir Mohamedo Nabeelio bylose, Aukščiausiasis Maldyvų teismas patvirtino mirties bausmes teismų procesuose, kurie neatitiko tarptautiniu mastu pripažintų standartų; kadangi šiems trims asmenims šiuo metu neišvengiamai gresia mirties bausmė; |
| --- | --- |

M.

kadangi bent trimis atvejais, t. y. Husseino Humaamo Ahmedo, Ahmedo Murratho ir Mohamedo Nabeelio bylose, Aukščiausiasis Maldyvų teismas patvirtino mirties bausmes teismų procesuose, kurie neatitiko tarptautiniu mastu pripažintų standartų; kadangi šiems trims asmenims šiuo metu neišvengiamai gresia mirties bausmė;

| N. | kadangi Tarptautinė teisininkų komisija neseniai pasmerkė 56 Maldyvų advokatų, sudarančių trečdalį praktikuojančių šalies advokatų, suspendavimą, nes jie visi prisidėjo prie raginimų vykdyti teismines reformas, kuriomis siekiama užtikrinti teismų nepriklausomumą; |
| --- | --- |

N.

kadangi Tarptautinė teisininkų komisija neseniai pasmerkė 56 Maldyvų advokatų, sudarančių trečdalį praktikuojančių šalies advokatų, suspendavimą, nes jie visi prisidėjo prie raginimų vykdyti teismines reformas, kuriomis siekiama užtikrinti teismų nepriklausomumą;

| O. | kadangi nerimą kelia tai, jog didėja radikalių islamistų karingumas, taip pat tai, kad daug radikalizuotų jaunų vyrų ir moterų tariamai prisijungė prie IS/Da’esh; |
| --- | --- |

O.

kadangi nerimą kelia tai, jog didėja radikalių islamistų karingumas, taip pat tai, kad daug radikalizuotų jaunų vyrų ir moterų tariamai prisijungė prie IS/Da’esh;

| P. | kadangi tinklaraštininkas ir vyriausybės kritikas Yameen Rasheed buvo nužudytas 2017 m. balandžio 23 d.; kadangi žurnalistas Ahmen Rilwan nuo 2014 m. rugpjūčio mėn. yra dingęs be žinios ir baiminamasi, kad jis yra negyvas; kadangi tinklaraštininkas Ismail Rasheed buvo subadytas peiliu ir sužeistas 2012 m.; |
| --- | --- |

P.

kadangi tinklaraštininkas ir vyriausybės kritikas Yameen Rasheed buvo nužudytas 2017 m. balandžio 23 d.; kadangi žurnalistas Ahmen Rilwan nuo 2014 m. rugpjūčio mėn. yra dingęs be žinios ir baiminamasi, kad jis yra negyvas; kadangi tinklaraštininkas Ismail Rasheed buvo subadytas peiliu ir sužeistas 2012 m.;

| 1. | reiškia gilų apgailestavimą dėl blogėjančios politinės ir žmogaus teisių padėties Maldyvuose ir dėl vis labiau autoritarinio Prezidento Abdullos Yameeno ir jo vyriausybės valdymo, nes taip buvo sukurta baimės atmosfera ir sunaikinti šalies per pastaruosius metus pasekti laimėjimai žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės srityje, ypač atsižvelgiant į rinkimus, kurie turėtų būti surengti 2018 m.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smerkia, kad 2016 m. priimtas garbės ir orumo įžeidimo ir žodžio laisvės įstatymas, kuriuo siekiama pažaboti saviraiškos laisvę ir 2016 m. priimtus susirinkimų laisvės įstatymo pakeitimus, kuriais apribojama susirinkimų laisvė; ragina Maldyvų vyriausybę visus nacionalinius teisės aktus suderinti su tarptautine žmogaus teisių teise ir panaikinti ar pakeisti pirmiau minėtus teisės aktus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apgailestauja dėl represijų, kurių imamasi prieš politinius oponentus Maldyvuose, ir ragina vyriausybę panaikinti visus kaltinimus buvusiam Prezidentui Mohamedui Nasheedui ir nedelsiant ir besąlygiškai išlaisvinti visus asmenis sulaikytus dėl politinių priežasčių, įskaitant Jumhoory partijos vadovą Qasimą Ibrahimą; primena vyriausybei jos tarptautinius įsipareigojimus gerbti pagrindines laisves ir teises, prisiimtus pagal Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, įskaitant minimalias sąžiningo teisminio proceso garantijas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Aukščiausiąjį Maldyvų teismą nedelsiant atšaukti 56 advokatų, kuriems ši priemonė dar taikoma, suspendavimą 2017 m. rugsėjo mėn.; dar kartą ragina vyriausybę užtikrinti visišką teismų sistemos nepriklausomumą ir nešališkumą ir užtikrinti visų piliečių teisę į teisingą ir skaidrų teisingumą, nepriklausomą nuo politinės įtakos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pakartoja, kad ES tvirtai visais atvejais be išimties nepritaria mirties bausmei; ragina visame pasaulyje panaikinti mirties bausmę; griežtai smerkia pranešimą dėl mirties bausmės atnaujinimo Maldyvuose ir primygtinai ragina Maldyvų vyriausybę ir parlamentą laikytis mirties bausmės moratoriumo, kuris galioja jau daugiau kaip 60 metų; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją ir valstybes nares viešai paraginti prezidentą A. Yameeną ir Maldyvų vyriausybę persvarstyti visus mirties bausmės atvejus, siekiant užtikrinti, kad būtų paisoma tarptautiniu mastu pripažįstamos ir Konstitucijos garantuojamos teisės į teisingą bylos nagrinėjimą; ragina vyriausybę nedelsiant panaikinti visus kaltinimus, susijusius su mirties bausmėmis, nepilnamečiams ir uždrausti mirties bausmės vykdymą nepilnamečiams nusikaltėliams; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad vienintelis būdas spręsti blogėjančios demokratijos, žmogaus teisių ir laisvių padėties Maldyvuose klausimą yra tikro dialogo, įtraukiančio visas politines partijas ir kitus pilietinės visuomenės vadovus, procesas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Maldyvų vyriausybę gerbti ir visapusiškai remti teisę protestuoti, taip pat saviraiškos, asociacijų ir susirinkimų laisvę, sąžinės laisvę bei religijos ir tikėjimo laisvę, nepriklausomai nuo daugumos religijos; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Maldyvų vyriausybę panaikinti tvarkos prižiūrėtojų, kurie ėmėsi smurto prieš religinę toleranciją skatinančius žmones, taikius protestuotojus, kritišką žiniasklaidą bei pilietinę visuomenę, nebaudžiamumą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smerkia priverstinį Maldyvų parlamento (Medžliso) uždarymą jo nariams ir išrinktų Parlamento narių persekiojimą, bauginimą ir suėmimus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smerkia nuolatinį bauginimą ir grasinimus, nukreiptus prieš žurnalistus, tinklaraštininkus ir žmogaus teisių gynėjus Maldyvuose, reporterių suėmimus, reidus į naujienų tarnybas ir jų priverstinį uždarymą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina vyriausybę užtikrinti nešališką ir nepriklausomą Yameeno Rasheedo mirties ir Ahmedo Rilwano pagrobimo tyrimą, siekiant nustatyti visus kaltus asmenis ir patraukti juos baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Maldyvų valdžios institucijas užtikrinti, kad Maldyvų žmogaus teisių komisija, Nacionalinė sąžiningumo užtikrinimo komisija ir rinkimų komisija galėtų veikti nepriklausomai ir be valdžios kišimosi; ragina Maldyvų vyriausybę visapusiškai bendradarbiauti su JT žmogaus teisių institucijomis, įskaitant specialiąsias procedūras ir Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biurą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina ES visapusiškai naudotis visomis turimomis priemonėmis, kad būtų skatinama pagarba žmogaus teisėms ir demokratijos principams Maldyvuose, be kita ko, apsvarstant galimybę nustatyti laikinas individualias tikslines sankcijas asmenims, kurie pažeidžia žmogaus teises; |
| --- | --- |

14.

| 15. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Europos išorės veiksmų tarnybai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, ESBO/ODHIR, Europos Tarybai ir Maldyvų vyriausybei. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  OL C 140 E, 2005 6 9, p. 165.

(2)  OL C 346, 2016 9 21, p. 60.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0464.

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/94 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/94

---

P8_TA(2017)0385

Kalėjimų sistema ir sąlygos kalėjimuose

2017 m. spalio 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kalėjimų sistemos ir sąlygų kalėjimuose (2015/2062(INI))

(2018/C 346/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2, 6 ir 7 straipsnius ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač jos 4, 19, 47, 48 ir 49 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2, 6 ir 7 straipsnius ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač jos 4, 19, 47, 48 ir 49 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK) (3 ir 8 straipsnius), EŽTK protokolus ir Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) praktiką, 1987 m. Europos konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą bei Europos komiteto prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK) (3 ir 8 straipsnius), EŽTK protokolus ir Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) praktiką, 1987 m. Europos konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą bei Europos komiteto prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą ataskaitas,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją (3 ir 5 straipsnius), Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (7 straipsnį) ir Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją (3 ir 5 straipsnius), Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (7 straipsnį) ir Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą,

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. Niujorke priimtą JT vaiko teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. Niujorke priimtą JT vaiko teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į JT Vaiko teisių komiteto bendrąsias pastabas Nr. 10 (2007) dėl vaiko teisių sprendžiant nepilnamečių teisingumo klausimus, Nr. 13 (2011) dėl vaiko teisės nepatirti jokio pobūdžio smurto ir Nr. 17 (2013) dėl vaiko teisės į poilsį, laisvalaikį, laiką žaisti, pramogauti, dalyvauti kultūriniame gyvenime ir užsiimti menine veikla (31 straipsnis), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Vaiko teisių komiteto bendrąsias pastabas Nr. 10 (2007) dėl vaiko teisių sprendžiant nepilnamečių teisingumo klausimus, Nr. 13 (2011) dėl vaiko teisės nepatirti jokio pobūdžio smurto ir Nr. 17 (2013) dėl vaiko teisės į poilsį, laisvalaikį, laiką žaisti, pramogauti, dalyvauti kultūriniame gyvenime ir užsiimti menine veikla (31 straipsnis),

| — | atsižvelgdamas į JT minimalias elgesio su kaliniais taisykles, taip pat į JT Generalinės Asamblėjos priimtas deklaracijas ir principus; atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų standartines minimalias nepilnamečių teisingumo administravimo taisykles (Pekino taisyklės), kurias priėmė Generalinė Asamblėja; atsižvelgdamas į Europos Tarybos Ministrų Komiteto gaires vaiko interesus atitinkančio teisingumo klausimais; atsižvelgdamas į Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendacijas, visų pirma į Rekomendaciją CM/Rec (2006)2 dėl Europos kalėjimų taisyklių, į Rekomendaciją CM/Rec (2006)13 dėl kardomojo kalinimo naudojimo, jo sąlygų ir apsaugos nuo smurto priemonių taikymo, į Rekomendaciją CM/Rec (2008)11 dėl Europos taisyklių, susijusių su nepilnamečiais nusikaltėliais, kurių atžvilgiu taikomos sankcijos ar priemonės, į Rekomendaciją CM/Rec (2010)1 dėl Europos Tarybos lygtinio atleidimo taisyklių ir į Rekomendaciją CM/Rec (2017)3 dėl Europos taisyklių, taikytinų viešosioms sankcijoms ir priemonėms; taip pat atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos priimtas rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT minimalias elgesio su kaliniais taisykles, taip pat į JT Generalinės Asamblėjos priimtas deklaracijas ir principus; atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų standartines minimalias nepilnamečių teisingumo administravimo taisykles (Pekino taisyklės), kurias priėmė Generalinė Asamblėja; atsižvelgdamas į Europos Tarybos Ministrų Komiteto gaires vaiko interesus atitinkančio teisingumo klausimais; atsižvelgdamas į Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendacijas, visų pirma į Rekomendaciją CM/Rec (2006)2 dėl Europos kalėjimų taisyklių, į Rekomendaciją CM/Rec (2006)13 dėl kardomojo kalinimo naudojimo, jo sąlygų ir apsaugos nuo smurto priemonių taikymo, į Rekomendaciją CM/Rec (2008)11 dėl Europos taisyklių, susijusių su nepilnamečiais nusikaltėliais, kurių atžvilgiu taikomos sankcijos ar priemonės, į Rekomendaciją CM/Rec (2010)1 dėl Europos Tarybos lygtinio atleidimo taisyklių ir į Rekomendaciją CM/Rec (2017)3 dėl Europos taisyklių, taikytinų viešosioms sankcijoms ir priemonėms; taip pat atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos priimtas rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į savo 1996 m. sausio 18 d. rezoliuciją dėl prastų sąlygų Europos Sąjungos kalėjimuose (1), 1998 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją „Kalėjimo sąlygos Europos Sąjungoje: patobulinimai ir alternatyvios bausmės“ (2), 2009 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl 2010–2014 m. daugiametės programos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės (Stokholmo programa) (3) ir 2011 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl kalinimo sąlygų ES (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 1996 m. sausio 18 d. rezoliuciją dėl prastų sąlygų Europos Sąjungos kalėjimuose (1), 1998 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją „Kalėjimo sąlygos Europos Sąjungoje: patobulinimai ir alternatyvios bausmės“ (2), 2009 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl 2010–2014 m. daugiametės programos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės (Stokholmo programa) (3) ir 2011 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl kalinimo sąlygų ES (4),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 13 d. Tarybos pagrindų sprendimą 2002/584/TVR dėl Europos arešto orderio ir perdavimo tarp valstybių narių tvarkos (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 13 d. Tarybos pagrindų sprendimą 2002/584/TVR dėl Europos arešto orderio ir perdavimo tarp valstybių narių tvarkos (5),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 27 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/909/TVR dėl nuosprendžių baudžiamosiose bylose tarpusavio pripažinimo principo taikymo skiriant laisvės atėmimo bausmes ar su laisvės atėmimu susijusias priemones, siekiant jas vykdyti Europos Sąjungoje (6) (kalinių perkėlimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 27 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/909/TVR dėl nuosprendžių baudžiamosiose bylose tarpusavio pripažinimo principo taikymo skiriant laisvės atėmimo bausmes ar su laisvės atėmimu susijusias priemones, siekiant jas vykdyti Europos Sąjungoje (6) (kalinių perkėlimas),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 27 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/947/TVR dėl teismo sprendimų ir sprendimų dėl lygtinio nuteisimo tarpusavio pripažinimo principo taikymo siekiant užtikrinti lygtinio atleidimo priemonių ir alternatyvių sankcijų priežiūrą (7) (lygtinis atleidimas ir alternatyvios sankcijos), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 27 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/947/TVR dėl teismo sprendimų ir sprendimų dėl lygtinio nuteisimo tarpusavio pripažinimo principo taikymo siekiant užtikrinti lygtinio atleidimo priemonių ir alternatyvių sankcijų priežiūrą (7) (lygtinis atleidimas ir alternatyvios sankcijos),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 23 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2009/829/TVR dėl tarpusavio pripažinimo principo taikymo sprendimams dėl kardomųjų priemonių Europos Sąjungos valstybėse narėse kaip alternatyvos kardomajam kalinimui (8) (Europos teisminės priežiūros orderiai), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 23 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2009/829/TVR dėl tarpusavio pripažinimo principo taikymo sprendimams dėl kardomųjų priemonių Europos Sąjungos valstybėse narėse kaip alternatyvos kardomajam kalinimui (8) (Europos teisminės priežiūros orderiai),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/800 dėl procesinių garantijų vaikams, kurie baudžiamajame procese yra įtariamieji ar kaltinamieji (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/800 dėl procesinių garantijų vaikams, kurie baudžiamajame procese yra įtariamieji ar kaltinamieji (9),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros ataskaitą „Baudžiamasis sulaikymas ir alternatyvos: pagrindinių teisių aspektai perkeliant asmenį į kitą ES valstybę narę“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros ataskaitą „Baudžiamasis sulaikymas ir alternatyvos: pagrindinių teisių aspektai perkeliant asmenį į kitą ES valstybę narę“,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 14 d. Komisijos žaliąją knygą „Tarpusavio pasitikėjimo Europos teisingumo erdvėje didinimas. Žalioji knyga dėl ES baudžiamojo teisingumo teisės aktų taikymo laisvės atėmimo srityje“ (COM(2011)0327), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 14 d. Komisijos žaliąją knygą „Tarpusavio pasitikėjimo Europos teisingumo erdvėje didinimas. Žalioji knyga dėl ES baudžiamojo teisingumo teisės aktų taikymo laisvės atėmimo srityje“ (COM(2011)0327),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) sprendimą sujungtose bylose C–404/15 ir C–659/15 PPU, Pál Aranyosi ir Robert Căldăraru, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) sprendimą sujungtose bylose C–404/15 ir C–659/15 PPU, Pál Aranyosi ir Robert Căldăraru,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl ES piliečių radikalėjimo ir verbavimo, kurį vykdo teroristinės organizacijos, prevencijos (10) ir į Jungtinių Tautų narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuro (UNODC) vadovą smurtaujančių kalinių ekstremistų suvaldymo ir smurtinio radikalėjimo prevencijos kalėjimuose klausimais (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl ES piliečių radikalėjimo ir verbavimo, kurį vykdo teroristinės organizacijos, prevencijos (10) ir į Jungtinių Tautų narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuro (UNODC) vadovą smurtaujančių kalinių ekstremistų suvaldymo ir smurtinio radikalėjimo prevencijos kalėjimuose klausimais (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. vasario 14 d. rašytinį pareiškimą Nr. 0006/2011 dėl sulaikytų asmenų pagrindinių teisių pažeidinėjimo Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. vasario 14 d. rašytinį pareiškimą Nr. 0006/2011 dėl sulaikytų asmenų pagrindinių teisių pažeidinėjimo Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvencijas, rekomendacijas ir rezoliucijas kalėjimų klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvencijas, rekomendacijas ir rezoliucijas kalėjimų klausimais,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 28 d. Europos Tarybos baltąją knygą dėl kalėjimų perpildymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 28 d. Europos Tarybos baltąją knygą dėl kalėjimų perpildymo,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Ministrų Tarybos rekomendaciją valstybėms narėms CM/Rec (2012)12 dėl užsieniečių kalinių, kurią Ministrų Komitetas priėmė 2012 m. spalio 10 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Ministrų Tarybos rekomendaciją valstybėms narėms CM/Rec (2012)12 dėl užsieniečių kalinių, kurią Ministrų Komitetas priėmė 2012 m. spalio 10 d.,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendaciją valstybėms narėms CM/Rec (2012)5 dėl Europos kalėjimų personalo etikos kodekso, kurią Ministrų Komitetas priėmė 2012 m. balandžio 12 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendaciją valstybėms narėms CM/Rec (2012)5 dėl Europos kalėjimų personalo etikos kodekso, kurią Ministrų Komitetas priėmė 2012 m. balandžio 12 d.,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos vadovą kalėjimų ir probacijos tarnyboms dėl radikalėjimo ir smurtinio ekstremizmo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos vadovą kalėjimų ir probacijos tarnyboms dėl radikalėjimo ir smurtinio ekstremizmo,

| — | atsižvelgdamas į Europos kalėjimų observatorijos tyrimus „Nuo nacionalinės praktikos iki Europos gairių: įdomios kalėjimų administravimo iniciatyvos“ (angl. From national practices to European guidelines: interesting initiatives in prisons management) (2013 m.) ir „Nacionalinės kalėjimo sąlygų stebėsenos tarnybos ir Europos standartai“ (angl. National monitoring bodies of prison conditions and the European standards) (2015 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos kalėjimų observatorijos tyrimus „Nuo nacionalinės praktikos iki Europos gairių: įdomios kalėjimų administravimo iniciatyvos“ (angl. From national practices to European guidelines: interesting initiatives in prisons management) (2013 m.) ir „Nacionalinės kalėjimo sąlygų stebėsenos tarnybos ir Europos standartai“ (angl. National monitoring bodies of prison conditions and the European standards) (2015 m.),

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę (A8-0251/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę (A8-0251/2017),

| A. | kadangi 2014 m. visos ES kalėjimuose buvo daugiau nei pusė milijono kalinių, įskaitant tiek galutiniu teismo sprendimu skirtą bausmę atliekančius nuteistuosius, tiek asmenis, kurie kaltinami padarę nusikaltimą ir kuriems taikomas kardomasis kalinimas; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2014 m. visos ES kalėjimuose buvo daugiau nei pusė milijono kalinių, įskaitant tiek galutiniu teismo sprendimu skirtą bausmę atliekančius nuteistuosius, tiek asmenis, kurie kaltinami padarę nusikaltimą ir kuriems taikomas kardomasis kalinimas;

| B. | kadangi kalėjimo sąlygos ir kalėjimų administravimas priklauso valstybių narių atsakomybės sričiai, tačiau ES taip pat turi atlikti reikiamą vaidmenį apsaugant pagrindines kalinių teises ir kuriant Europos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę; kadangi ES kompetencija apima gerosios praktikos mainų tarp valstybių narių, patiriančių bendras problemas, dėl kurių visoje Europoje kyla realių saugumo klausimų, skatinimą; |
| --- | --- |

B.

kadangi kalėjimo sąlygos ir kalėjimų administravimas priklauso valstybių narių atsakomybės sričiai, tačiau ES taip pat turi atlikti reikiamą vaidmenį apsaugant pagrindines kalinių teises ir kuriant Europos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę; kadangi ES kompetencija apima gerosios praktikos mainų tarp valstybių narių, patiriančių bendras problemas, dėl kurių visoje Europoje kyla realių saugumo klausimų, skatinimą;

| C. | kadangi padėtis kalėjimuose ir kartais žeminančios bei nežmoniškos kalinimo sąlygos kai kuriose valstybėse narėse, kaip rodo, pvz., Europos Tarybos Europos komitetas prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą ataskaitos, kelia didžiulį susirūpinimą; |
| --- | --- |

C.

kadangi padėtis kalėjimuose ir kartais žeminančios bei nežmoniškos kalinimo sąlygos kai kuriose valstybėse narėse, kaip rodo, pvz., Europos Tarybos Europos komitetas prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą ataskaitos, kelia didžiulį susirūpinimą;

| D. | kadangi daugiau nei trečdalis valstybių narių pripažįsta ir tokios ataskaitos, kaip 2017 m. kovo 14 d. paskelbta naujausia Europos Tarybos kasmetinė kalėjimų statistika, rodo, kad kalėjimų perpildymo problema ES kyla nuolat; kadangi EŽTT kalėjimų perpildymą yra traktavęs kaip EŽTK 3 straipsnio pažeidimą; |
| --- | --- |

D.

kadangi daugiau nei trečdalis valstybių narių pripažįsta ir tokios ataskaitos, kaip 2017 m. kovo 14 d. paskelbta naujausia Europos Tarybos kasmetinė kalėjimų statistika, rodo, kad kalėjimų perpildymo problema ES kyla nuolat; kadangi EŽTT kalėjimų perpildymą yra traktavęs kaip EŽTK 3 straipsnio pažeidimą;

| E. | kadangi kalėjimų perpildymas trikdo nuteistųjų ekstradiciją arba perkėlimą, nes susirūpinimą kelia blogos kalėjimo sąlygos priimančiojoje valstybėje; kadangi padėtis kai kuriose valstybėse narėse toliau blogėja iki ribos, kai tam tikruose jų kalėjimuose ji tampa nepakeliama; |
| --- | --- |

E.

kadangi kalėjimų perpildymas trikdo nuteistųjų ekstradiciją arba perkėlimą, nes susirūpinimą kelia blogos kalėjimo sąlygos priimančiojoje valstybėje; kadangi padėtis kai kuriose valstybėse narėse toliau blogėja iki ribos, kai tam tikruose jų kalėjimuose ji tampa nepakeliama;

| F. | kadangi kalėjimų perpildymas smarkiai kenkia kalinimo sąlygų kokybei, gali skatinti radikalėjimą, neigiamai veikia kalinių sveikatą ir gerovę, yra socialinės reabilitacijos kliūtis bei prisideda prie nesaugios, sudėtingos ir nesveikos kalėjimų personalo darbo aplinkos; |
| --- | --- |

F.

kadangi kalėjimų perpildymas smarkiai kenkia kalinimo sąlygų kokybei, gali skatinti radikalėjimą, neigiamai veikia kalinių sveikatą ir gerovę, yra socialinės reabilitacijos kliūtis bei prisideda prie nesaugios, sudėtingos ir nesveikos kalėjimų personalo darbo aplinkos;

| G. | kadangi EŽTT savo 2005 m. spalio 6 d. sprendime byloje Hirst prieš Jungtinę Karalystę patvirtino, kad bendras ir automatiškas kalinio teisės balsuoti atėmimas nesuderinamas su demokratijos principais; kadangi 2011 m. Lenkijos parlamento rinkimuose dalyvavo 58,7 proc. balsavimo teisę turinčių kalinių; |
| --- | --- |

G.

kadangi EŽTT savo 2005 m. spalio 6 d. sprendime byloje Hirst prieš Jungtinę Karalystę patvirtino, kad bendras ir automatiškas kalinio teisės balsuoti atėmimas nesuderinamas su demokratijos principais; kadangi 2011 m. Lenkijos parlamento rinkimuose dalyvavo 58,7 proc. balsavimo teisę turinčių kalinių;

| H. | kadangi nuosprendžio griežtumas ir nusikalstamumo mažėjimas tarpusavyje nesusiję; |
| --- | --- |

H.

kadangi nuosprendžio griežtumas ir nusikalstamumo mažėjimas tarpusavyje nesusiję;

| I. | kadangi įkalinimas ypač netinkamas kai kuriems pažeidžiamiems asmenims, pvz., nepilnamečiams, vyresnio amžiaus asmenims, besilaukiančioms moterims ir rimta psichikos ar fizine liga sergantiems arba neveiksniems asmenims; kadangi šių asmenų atžvilgiu turi būti vadovaujamasi atitinkamiems poreikiams pritaikytu požiūriu; |
| --- | --- |

I.

kadangi įkalinimas ypač netinkamas kai kuriems pažeidžiamiems asmenims, pvz., nepilnamečiams, vyresnio amžiaus asmenims, besilaukiančioms moterims ir rimta psichikos ar fizine liga sergantiems arba neveiksniems asmenims; kadangi šių asmenų atžvilgiu turi būti vadovaujamasi atitinkamiems poreikiams pritaikytu požiūriu;

| J. | kadangi JT vaiko teisių konvencijos 37 straipsnyje pažymima, kad laisvė iš vaiko atimama „tik kraštutiniu atveju ir kiek įmanoma trumpesniam laikui“ ir kad vaikas „turi būti atskirtas nuo suaugusiųjų, jei tik nemanoma, kad šito daryti nedera dėl paties vaiko interesų“; |
| --- | --- |

J.

kadangi JT vaiko teisių konvencijos 37 straipsnyje pažymima, kad laisvė iš vaiko atimama „tik kraštutiniu atveju ir kiek įmanoma trumpesniam laikui“ ir kad vaikas „turi būti atskirtas nuo suaugusiųjų, jei tik nemanoma, kad šito daryti nedera dėl paties vaiko interesų“;

| K. | kadangi, remiantis Eurostato duomenimis, 2014 m. per 20 proc. visų kalintųjų sudarė laikinai sulaikyti asmenys; |
| --- | --- |

K.

kadangi, remiantis Eurostato duomenimis, 2014 m. per 20 proc. visų kalintųjų sudarė laikinai sulaikyti asmenys;

| L. | kadangi kardomasis kalinimas turėtų būti naudojamas tik kaip kraštutinė priemonė; kadangi vaikai jokiu būdu neturėtų būti laikomi sąlygomis, kuriomis galėtų patirti neigiamą įtaką; kadangi visuomet turėtų būti atsižvelgiama į poreikius, kurie būdingi atitinkamam vaiko raidos etapui; |
| --- | --- |

L.

kadangi kardomasis kalinimas turėtų būti naudojamas tik kaip kraštutinė priemonė; kadangi vaikai jokiu būdu neturėtų būti laikomi sąlygomis, kuriomis galėtų patirti neigiamą įtaką; kadangi visuomet turėtų būti atsižvelgiama į poreikius, kurie būdingi atitinkamam vaiko raidos etapui;

| M. | kadangi įkalinimas, įskaitant kardomąjį kalinimą, turėtų būti taikomas tik teisiškai pagrįstais atvejais, o rimtos grėsmės visuomenei nekeliančių kalinių atveju prioritetas turėtų būti teikiamas alternatyvioms sankcijoms, pvz., namų areštui ar kitokioms priemonėms: taip jie liktų atviroje ar gerai žinomoje aplinkoje ir galėtų geriau naudotis socialinėmis paslaugomis, priežiūra bei galimybėmis reintegruotis; |
| --- | --- |

M.

kadangi įkalinimas, įskaitant kardomąjį kalinimą, turėtų būti taikomas tik teisiškai pagrįstais atvejais, o rimtos grėsmės visuomenei nekeliančių kalinių atveju prioritetas turėtų būti teikiamas alternatyvioms sankcijoms, pvz., namų areštui ar kitokioms priemonėms: taip jie liktų atviroje ar gerai žinomoje aplinkoje ir galėtų geriau naudotis socialinėmis paslaugomis, priežiūra bei galimybėmis reintegruotis;

| N. | kadangi nepilnamečiai nusikaltėliai iš principo visuomet turėtų turėti teisę į sulaikymo alternatyvas – nesvarbu, kokį nusikaltimą jie yra įvykdę; |
| --- | --- |

N.

kadangi nepilnamečiai nusikaltėliai iš principo visuomet turėtų turėti teisę į sulaikymo alternatyvas – nesvarbu, kokį nusikaltimą jie yra įvykdę;

| O. | kadangi, remiantis Europos Tarybos 2015 m. informacija, vidutiniškai net 10,8 proc. kalinčiųjų Europos kalėjimuose sudarė užsieniečiai – atitinkamas rodiklis 2014 m. siekė 13,7 proc. – ir kadangi jiems dažniausiai taikomas kardomasis kalinimas, nes manoma, kad jų atveju slapstymosi rizika didesnė; |
| --- | --- |

O.

kadangi, remiantis Europos Tarybos 2015 m. informacija, vidutiniškai net 10,8 proc. kalinčiųjų Europos kalėjimuose sudarė užsieniečiai – atitinkamas rodiklis 2014 m. siekė 13,7 proc. – ir kadangi jiems dažniausiai taikomas kardomasis kalinimas, nes manoma, kad jų atveju slapstymosi rizika didesnė;

| P. | kadangi kalėjimų darbuotojai atlieka itin svarbią funkciją bendruomenės labui ir turėtų dirbti jų kvalifikaciją atitinkančiomis darbo sąlygomis, kuriomis būtų atsižvelgiama į tai, kad jų darbas reikalauja didelės ištvermės; kadangi, atsižvelgiant į jų darbo sudėtingumą ir keblumą, geroms kalinimo sąlygoms kalėjimuose užtikrinti nepaprastai svarbios tokios priemonės, kaip geresnis pirminis ir tolesnis kalėjimų personalo apmokymas, reikalingų lėšų didinimas, geriausios praktikos mainai, deramos ir saugios darbo sąlygos bei darbuotojų skaičiaus didinimas; kadangi tolesnis mokymas būtų pagalba kalėjimų personalui sprendžiant tokias atsirandančias naujas problemas, kaip radikalėjimas kalėjimuose; |
| --- | --- |

P.

kadangi kalėjimų darbuotojai atlieka itin svarbią funkciją bendruomenės labui ir turėtų dirbti jų kvalifikaciją atitinkančiomis darbo sąlygomis, kuriomis būtų atsižvelgiama į tai, kad jų darbas reikalauja didelės ištvermės; kadangi, atsižvelgiant į jų darbo sudėtingumą ir keblumą, geroms kalinimo sąlygoms kalėjimuose užtikrinti nepaprastai svarbios tokios priemonės, kaip geresnis pirminis ir tolesnis kalėjimų personalo apmokymas, reikalingų lėšų didinimas, geriausios praktikos mainai, deramos ir saugios darbo sąlygos bei darbuotojų skaičiaus didinimas; kadangi tolesnis mokymas būtų pagalba kalėjimų personalui sprendžiant tokias atsirandančias naujas problemas, kaip radikalėjimas kalėjimuose;

| Q. | kadangi motyvuoti, atsidavę ir gerbiami kalėjimo darbuotojai yra prielaida norint užtikrinti žmoniškas kalinimo sąlygas ir, savo ruožtu, sėkmingas sulaikymo koncepcijas, skirtas kalėjimų administravimui gerinti, bei sėkmingą reintegraciją į visuomenę, taip pat mažinti radikalėjimą ir recidyvo riziką; |
| --- | --- |

Q.

kadangi motyvuoti, atsidavę ir gerbiami kalėjimo darbuotojai yra prielaida norint užtikrinti žmoniškas kalinimo sąlygas ir, savo ruožtu, sėkmingas sulaikymo koncepcijas, skirtas kalėjimų administravimui gerinti, bei sėkmingą reintegraciją į visuomenę, taip pat mažinti radikalėjimą ir recidyvo riziką;

| R. | kadangi kalinių savęs žalojimą ir jų smurtinį elgesį dažnai išprovokuoja perpildymas ir apverktinos kalinimo sąlygos; kadangi papildomas veiksnys yra tai, kad personalas nėra tinkamai apmokytas ar kvalifikuotas; kadangi dėl didesnės ar mažesnės įtampos personalo darbo sąlygos daugelyje kalėjimų tampa ypač sudėtingos ir dėl to ne kartą teko imtis kolektyvinių darbuotojų interesų gynimo veiksmų; |
| --- | --- |

R.

kadangi kalinių savęs žalojimą ir jų smurtinį elgesį dažnai išprovokuoja perpildymas ir apverktinos kalinimo sąlygos; kadangi papildomas veiksnys yra tai, kad personalas nėra tinkamai apmokytas ar kvalifikuotas; kadangi dėl didesnės ar mažesnės įtampos personalo darbo sąlygos daugelyje kalėjimų tampa ypač sudėtingos ir dėl to ne kartą teko imtis kolektyvinių darbuotojų interesų gynimo veiksmų;

| S. | kadangi veiksmingam kalėjimų administravimui būtinas deramas finansavimas ir darbuotojų skaičius – tik taip bus pasiekti tikslai užtikrinti saugumą ir reabilitaciją; |
| --- | --- |

S.

kadangi veiksmingam kalėjimų administravimui būtinas deramas finansavimas ir darbuotojų skaičius – tik taip bus pasiekti tikslai užtikrinti saugumą ir reabilitaciją;

| T. | kadangi kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio ar baudimo draudimas yra visuotinė norma, taikytina tiek suaugusiesiems, tiek vaikams, tad bet koks kalinių pagrindinių teisių pažeidimas, įvykdytas ne dėl apribojimų, kurie gyvybiškai svarbūs laisvės atėmimo požiūriu, žaloja žmogaus orumą; |
| --- | --- |

T.

kadangi kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio ar baudimo draudimas yra visuotinė norma, taikytina tiek suaugusiesiems, tiek vaikams, tad bet koks kalinių pagrindinių teisių pažeidimas, įvykdytas ne dėl apribojimų, kurie gyvybiškai svarbūs laisvės atėmimo požiūriu, žaloja žmogaus orumą;

| U. | kadangi savižudybių skaičius ES kalėjimuose kelia ypač didelį susirūpinimą; |
| --- | --- |

U.

kadangi savižudybių skaičius ES kalėjimuose kelia ypač didelį susirūpinimą;

| V. | kadangi radikalėjimas daugelyje ES kalėjimų yra didžiulį susirūpinimą keliantis reiškinys, reikalaujantis ypatingo dėmesio, ir su juo turi būti kovojama tinkamomis priemonėmis – visapusiškai gerbiant žmogaus teises ir tarptautinius įsipareigojimus; kadangi gali būti, kad šio reiškinio atsiradimą nulėmę veiksniai apima ir nežmoniškas kalinimo sąlygas bei perpildymą, o tai gali sustiprinti verbuotojų įtaką skatinant smurtinį ekstremizmą; |
| --- | --- |

V.

kadangi radikalėjimas daugelyje ES kalėjimų yra didžiulį susirūpinimą keliantis reiškinys, reikalaujantis ypatingo dėmesio, ir su juo turi būti kovojama tinkamomis priemonėmis – visapusiškai gerbiant žmogaus teises ir tarptautinius įsipareigojimus; kadangi gali būti, kad šio reiškinio atsiradimą nulėmę veiksniai apima ir nežmoniškas kalinimo sąlygas bei perpildymą, o tai gali sustiprinti verbuotojų įtaką skatinant smurtinį ekstremizmą;

| W. | kadangi vadovaudamasi Europos saugumo darbotvarke Sąjunga yra skyrusi finansavimą kovai su radikalėjimu kalėjimuose; kadangi kiekviena valstybė narė, atsižvelgdama į saugumo kontekstą Europoje, turėtų skubiai imtis radikalėjimo kalėjimuose prevencijos priemonių; kadangi nepaprastai svarbūs gerosios praktikos mainai Europos lygmeniu; |
| --- | --- |

W.

kadangi vadovaudamasi Europos saugumo darbotvarke Sąjunga yra skyrusi finansavimą kovai su radikalėjimu kalėjimuose; kadangi kiekviena valstybė narė, atsižvelgdama į saugumo kontekstą Europoje, turėtų skubiai imtis radikalėjimo kalėjimuose prevencijos priemonių; kadangi nepaprastai svarbūs gerosios praktikos mainai Europos lygmeniu;

| X. | kadangi kai kurios dabartinės kalėjimų sistemos ir infrastruktūra bei didelė dalis pastatų, šiuo metu ne vienoje Europos šalyje naudojamų kalėjimams, atsirado dar XIX a.; kadangi kai kurie iš šių pastatų nebėra tinkami naudoti XXI a., nes sąlygos juose yra apverktinos ir pažeidžia pagrindines žmogaus teises; |
| --- | --- |

X.

kadangi kai kurios dabartinės kalėjimų sistemos ir infrastruktūra bei didelė dalis pastatų, šiuo metu ne vienoje Europos šalyje naudojamų kalėjimams, atsirado dar XIX a.; kadangi kai kurie iš šių pastatų nebėra tinkami naudoti XXI a., nes sąlygos juose yra apverktinos ir pažeidžia pagrindines žmogaus teises;

| Y. | kadangi moksliniai tyrimai nustatė, kad atstovaujamosios demokratijos ir konstruktyvaus dialogo vystymas kalėjimuose naudingas kaliniams, darbuotojams ir platesniajai visuomenei bei padeda gerinti darbuotojų ir kalinių santykius; |
| --- | --- |

Y.

kadangi moksliniai tyrimai nustatė, kad atstovaujamosios demokratijos ir konstruktyvaus dialogo vystymas kalėjimuose naudingas kaliniams, darbuotojams ir platesniajai visuomenei bei padeda gerinti darbuotojų ir kalinių santykius;

| 1. | yra nepaprastai susirūpinęs dėl kalėjimo sąlygų kai kuriose valstybėse narėse ir ne vieno Europos kalėjimo būklės; ragina valstybes nares laikytis sulaikymo taisyklių, grindžiamų tarptautinės teisės priemonėmis ir Europos Tarybos standartais; primena, kad laisvės atėmimas nereiškia orumo atėmimo; ragina valstybes nares priimti nepriklausomą kalėjimų stebėsenos mechanizmą, kaip numatyta Konvencijos prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą fakultatyvų protokolą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina valstybes nares stiprinti savo teismų sistemas ir investuoti į teisėjų mokymą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | dar kartą patvirtina, kad, kaip bylose Aranyosi ir Căldăraru yra pažymėjęs ESTT, kalinimo sąlygos yra lemiamas elementas taikant teisminių sprendimų tarpusavio pripažinimo principą Europos Sąjungos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje; primena fundamentalią Europos Sąjungos sutartyje numatyto teisminių sprendimų tarpusavio pripažinimo principo svarbą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | apgailestauja, kad kalėjimų perpildymas – Europoje įprastas reiškinys; reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad perpildymas kai kuriose valstybėse narėse pasiekė naują rekordinį lygį; pabrėžia, kad, remiantis 2017 m. kovo 14 d. paskelbta naujausia Europos Tarybos kasmetine kalėjimų statistika, trečdalyje Europos kalinimo įstaigų kalinių skaičius tebeviršija turimų vietų skaičių; ragina valstybes nares vadovautis Europos Tarybos 2016 m. rugsėjo 28 d. baltosios knygos dėl kalėjimų perpildymo rekomendacijomis ir Europos Tarybos Ministrų Komiteto 1999 m. rugsėjo 30 d. rekomendacija R (99)22 dėl kalėjimų perpildymo ir kalinių skaičiaus augimo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad valstybės narės kalėjimų talpumą ir, savo ruožtu, kalėjimų perpildymo mastą apskaičiuoja remdamosi erdvės parametrais, kurie skirtingose valstybėse narėse radikaliai skiriasi, todėl palyginti juos Sąjungos mastu sudėtinga arba net neįmanoma; |
| --- | --- |

5.

| 6. | taip pat apgailestauja, kad daugeliu atvejų kalėjimų perpildymas daro didelį poveikį personalo ir kalinių saugumui, neigiamai veikia gyvenimo sąlygas ir sveikatą, veiklos galimybes, medicininę ir psichologinę priežiūrą bei kalinių reabilitaciją ir stebėseną; ragina valstybes nares parengti sistemas ir duomenų bazes kalinių kalinimo sąlygoms tikruoju laiku stebėti ir veiksmingam savo kalinių paskirstymui užtikrinti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad kalėjimų talpumo didinimas – ne vienintelis būdas spręsti perpildymo problemą; ragina valstybes nares skirti reikiamus išteklius kalėjimams atnaujinti ir modernizuoti, prioritetą teikiant nedideliems korpusams, kuriuose gyventų ribotas skaičius kalinių, būtų sudaromos orios kalinimo sąlygos, kuriamos kolektyvinės erdvės, kurios atitiktų siūlomos veiklos ir socializacijos tikslus, skatinama reabilitacija ir reintegracija į visuomenę, plėtojamos papildomos sąlygos švietimo veiklai vykdyti bei užtikrinama saugesnė aplinka kaliniams ir personalui; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad sulaikymo taisyklių diferenciacija pagal kalinį ir jo keliamo pavojaus lygį būtų geras recidyvo prevencijos ir reintegracijos į visuomenę skatinimo metodas; dar kartą pažymi, kad reintegracijos priemonės turi būti internalizuojamos ir pradedamos taikyti sulaikymo laikotarpiu; ragina valstybes nares priimant sprendimą dėl to, kaip paskirstyti kalinius, atsižvelgti į jų įvykdyto nusikaltimo pobūdį, kad trumpalaike kalėjimo bausme nubausti ir smulkų nusikaltimą padarę kaliniai išvengtų kontakto su kalėti ilgą laiką nuteistais asmenimis; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina valstybes nares parengti kaliniams subalansuotą veiklos programą ir leisti jiems ne kameroje praleisti tiek valandų per dieną, kiek yra būtina norint užtikrinti deramo lygio žmogišką ir socialinį bendravimą bei mažinti emocinę įtampą ir riboti smurtą; pabrėžia, kad kaliniai turi būti apgyvendinami – pirmiausia kalbant apie miego sąlygas – paisant žmogaus orumo ir privatumo bei laikantis sveikatos ir higienos reikalavimų, deramai atsižvelgiant į klimato sąlygas, ypač į grindų plotą, oro talpą kubais, apšvietimą, didelio triukšmo vengimą, šildymą ir vėdinimą; ragina visas valstybes nares priimti bendrą minimalios erdvės, kuri būtų suteikiama kiekvienam kaliniui, apibrėžtį; primena, jog Komisija neseniai minėjo, kad valstybėms narėms galėtų būti skiriamas finansavimas ES struktūrinių fondų lėšomis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina valstybes nares svarstyti galimybę pasitelkti savanorius, kurie padėtų profesionaliems darbuotojams dirbti su sankcijų įgyvendinimu susijusį darbą, siekiant megzti ryšius asmenų reintegracijai į visuomenę paremti; mano, kad savanorių užduotys turėtų aiškiai skirtis nuo profesionalių darbuotojų atliekamo darbo ir atitikti jų gebėjimus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | siūlo valstybėms narėms steigti sulaikymo patalpų inspekcijas (kai kuriose iš jų jos jau įsteigtos), kad vertinant kalėjimo sąlygas būtų galima remtis nepriklausomų tarnybų darbu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reiškia susirūpinimą dėl didėjančios kalėjimų sistemų privatizacijos ES ir primena, kad kalinimo įstaigų sistemų privatizacija dažnai palieka daug neatsakytų klausimų, susijusių su jos poveikiu kalinimo sąlygoms ir pagarbos pagrindinėms teisėms; apgailestauja, kad atlikta vos keletas lyginamųjų studijų siekiant įvertinti viešų ir privačių kalėjimų administravimo išlaidas ir kokybę; primena, kad pagrindinės orientavimo, stebėsenos ir administravimo užduotys turėtų ir toliau priklausyti valstybės kompetencijai; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad kardomasis kalinimas turi likti kraštutine priemone, kuri būtų taikoma tik būtiniausiu atveju ir kuo trumpesniu laikotarpiu, vadovaujantis taikomu nacionaliniu baudžiamojo proceso kodeksu (BPK); apgailestauja, kad daugelyje valstybių narių kardomasis kalinimas sistemingai taikomas praktiškai, o tai ir prastos kalėjimo sąlygos – tačiau ne tik – reiškia, kad pažeidžiamos kalinių pagrindinės teisės; mano, kad, norint išspręsti pernelyg dažno kardomojo kalinimo taikymo problemą, būtina imtis inovatyvių sprendimų, įskaitant BPK modernizavimą ir teismų sistemos stiprinimą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primena, jog Europos kalėjimų taisyklėse, kurias yra priėmęs Europos Tarybos Ministrų Komitetas, pabrėžiama, kad kaliniai turėtų turėti galimybę dalyvauti rinkimuose, referendumuose ir su kitais viešojo gyvenimo aspektais susijusioje veikloje, jei tik jų teisė tai daryti neribojama nacionalinės teisės nuostatomis; primena, kad, dalyvaudami su rinkimais susijusioje veikloje, kaliniai vėl gali tapti aktyviais visuomenės nariais ir kad tai padeda jiems reintegruotis; primygtinai ragina valstybes dėti pastangas, kad kaliniai galėtų praktiškai naudotis rinkimų teisėmis, pvz., rinkimų dienomis kalėjimuose įrengti balsavimo kabinas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tvirtina, kad turėtų būti įgyvendinamas veiksmingas ilgalaikis kalėjimų sistemų valdymas, dažniau skiriant su laisvės atėmimu nesusijusias bausmes – pvz., viešuosius darbus arba elektroninio sekimo priemonių nešiojimą – ir taip sumažinant kalinių skaičių bei maksimaliai apribojant kardomojo kalinimo taikymą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad be įkalinimo baudžiamojo aspekto dėmesys būtų skiriamas ir kalinių praktinių įgūdžių lavinimui bei reabilitacijai – taip galėtų būti geriau administruojama bausmė, socialinė reintegracija būtų sėkminga ir sumažėtų recidyvo galimybė; pažymi, jog, palyginti su alternatyviomis priemonėmis, įkalinimas dažniau skatina vėl griebtis nusikaltimų, už kuriuos skiriamos trumpalaikės bausmės; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina valstybes nares pradėti taikyti bausmės koregavimo priemones, visų pirma trumpiausių bausmių atveju, įskaitant paleidimo dienai naudojimą, kad bausmę būtų galima atlikti laisvadieniais ir kalinys neprarastų darbo, taip pat viešuosius darbus ir dažnesnį namų arešto bei elektroninių sekimo priemonių taikymą; be to, mano, jog bausmės turėtų būti skiriamos labiau atsižvelgiant į konkretų atvejį, kad būtų atliekamos geriau; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mano, kad, siekiant veiksmingumo, greta naujų su laisvės atėmimu nesusijusių priemonių turėtų būti taikomos ir kitos priemonės, pvz., baudžiamosios srities, švietimo ir socialinės reformos, kuriomis būtų siekiama skatinti reintegraciją ir ryšį su išorės visuomene bei ekonomiką; atsižvelgdamas į tai yra įsitikinęs, jog kalėjimų administracijos turėtų megzti tvirtus ryšius su vietos bendruomenėmis ir rengti aiškinamuosius dokumentus bei rinkti statistinius įrodymus, siekdamos įtiktini viešąją nuomonę, kad su laisvės atėmimu nesusijusios priemonės būtinos recidyvui mažinti ir ilgalaikiam saugumui mūsų visuomenėje užtikrinti; šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į esamą gerąją praktiką Skandinavijos šalyse; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją parengti lyginamąją studiją, skirtą valstybių narių alternatyvioms priemonėms analizuoti ir geriausios nacionalinės praktikos sklaidai skatinti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina visas valstybes nares taikyti griežtesnes kalinių stebėsenos priemones jiems atlikus kalėjimo bausmę, kuri jiems buvo skirta už sunkų nusikaltimą; siūlo taikyti tolesnes priemones po paleidimo sušaukiant klausymą, kuriam pirmininkautų teisėjas ir kuriame dalyvautų probuotojas bei už reintegraciją atsakingas pareigūnas, siekiant įvertinti reintegraciją į visuomenę ir pakartotinio nusikaltimo riziką; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad pamatiniame sprendime dėl lygtinio atleidimo ir alternatyvių sankcijų numatyta tarpusavio pripažinimo tvarka, taikoma valstybių narių naudojamoms priemonėms, pvz., kelionių ribojimui, viešiesiems darbams, bendravimo apribojimams ir išsiuntimo priemonėms, ir kad pamatiniame sprendime dėl Europos teisminės priežiūros orderių panašiai numatytas kardomasis kalinimas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina valstybes nares laikytis konkrečių rekomendacijų dėl pažeidžiamų kalinių kalėjimo sąlygų; apgailestauja, kad psichikos liga sergantys asmenys kartais būna ir lieka kalinami tiesiog todėl, kad kitur stokojama tinkamų paslaugų, ir primena, kad, pasak EŽTT, nederamas elgesys su psichikos liga sergančiais asmenimis gali būti laikomas EŽTK 2 straipsnio (teisė į gyvybę) ir 3 straipsnio pažeidimu tuo atveju, jei kalinys linkęs į savižudybę; |
| --- | --- |

22.

| 23. | apgailestauja, kad kai kuriose valstybėse narėse nėra visapusiškai atsižvelgiama į pažeidžiamą vyresnio amžiaus ir neįgalių kalinių padėtį; ragina valstybes nares užtikrinti, kad neveiksniais tapę vyresnio amžiaus kaliniai būtų išleidžiami, o neįgaliems kaliniams būtų užtikrinama reikiama infrastruktūra; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina valstybes nares imtis veiksmų, kad su kaliniais būtų elgiamasi jų nediskriminuojant dėl seksualinės orientacijos ar lytinės tapatybės, bei užtikrinti kaliniams teisę į savo seksualumą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad kalinamos moterys turi specifinių poreikių ir joms turi būti užtikrinama galimybė naudotis tinkamomis medicininėmis paslaugomis ir medicinine apžiūra bei reikiamomis higienos priemonėmis; ragina valstybes nares laikytis galiojančių rekomendacijų dėl elgesio su kalinčiomis moterimis vengiant bet kokios diskriminacijos dėl lyties; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mano, jog itin svarbu, kad ypatingas dėmesys kalėjimuose būtų skiriamas besilaukiančiosioms ir pagimdžiusiosioms, užtikrinant deramas patalpas maitinti krūtimi ir kvalifikuotą bei specializuotą slaugą; mano, kad būtų tinkama svarstyti alternatyvius modelius, pagal kuriuos būtų atsižvelgiama į vaikų gerovę kalėjimuose; tvirtina, kad automatiškai atskiriant motiną ir vaiką stipriai sutrinka vaiko emocinė būklė ir kad tai gali prilygti papildomai bausmei motinai ir vaikui; |
| --- | --- |

26.

| 27. | reiškia susirūpinimą dėl didelio savižudybių masto kalėjimuose; ragina visas valstybes nares parengti nacionalinį kalinamų asmenų savižudybių prevencijos veiksmų planą; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad kaliniai reguliariai bendrautų su savo šeima ir draugais, leidžiant jiems atlikti skirtą bausmę netoli namų esančiose įstaigose ir skatinti apsilankymus, telefono skambučius ir elektroninio ryšio priemonių naudojimą leidus teisėjui ir stebint kalėjimo administracijai, siekiant išsaugoti šeimos ryšį; primena, kad šeimos samprata turėtų būti interpretuojama plačiai ir apimti formaliai neapibrėžtus santykius; mano, jog svarbu, kad būtų sudaromos reikiamos sąlygos šiam ryšiui palaikyti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | smerkia kai kuriose valstybėse taikomą kalėjimų išskaidymo politiką, nes tai papildoma bausmė, dėl kurios kenčia kalinių šeimos; primygtinai ragina imtis priemonių, kad visi toli nuo namų kalinami kaliniai būtų perkelti arčiau, nebent teismo institucija priimtų priešingą sprendimą dėl teisiškai pagrįstų priežasčių; primena, jog, pasak EŽTT, kalinant asmenį kalėjime, kuris yra taip toli nuo jo šeimos, kad šeimos nariams labai sunku ar netgi neįmanoma jo aplankyti, gali būti pažeidžiamas EŽTK 8 straipsnis (teisė į privataus ir šeimos gyvenimo gerbimą); |
| --- | --- |

29.

| 30. | pakartoja, jog svarbu užtikrinti, kad su vaikais kalėjime būtų elgiamasi paisant vaiko interesų, įskaitant tai, kad jie visais atvejais turi būti laikomi atskirai nuo suaugusiųjų – taip pat ir perkeliant iš vieno kalėjimo į kitą – ir kad jiems turi būti suteikiama teisė palaikyti ryšį su šeima, nebent kitaip nuspręstų teismas; apgailestauja, kad kai kuriose valstybėse narėse nepilnamečiai nusikaltėliai kali ten pat, kur ir suaugusieji, taigi jiems gresia smurto ir prievartos pavojus bei neužtikrinama specifinė pažeidžiamų asmenų grupei reikalinga priežiūra; primena, jog Direktyvoje (ES) 2016/800 dėl procesinių garantijų vaikams pažymima, kad pirmenybė teiktina alternatyvioms priemonėms; ragina valstybes nares steigti paauglių lankymo centrus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pažymi, kad vaikams sulaikymo įstaigose turėtų būti užtikrinama priežiūra, apsauga ir visa būtina individuali pagalba – socialinė, švietimo, profesinė, psichologinė, medicininė ir fizinė – kurios jiems gali prireikti atsižvelgiant į jų amžių, lytį ir asmenybę; ragina valstybes nares vietoj įkalinimo remti saugių švietimo centrų, kuriuose būtų teikiamos vaiko psichiatro paslaugos sunkiausiems vaikams, kūrimą; ragina valstybes nares užtikrinti ypatingą vaikų sulaikymo įstaigose priežiūrą ir specialią apsaugą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina valstybes nares užtikrinti tinkamas švietimo priemones kalėjime esantiems nepilnamečiams; pažymi, kad vaikai sulaikymo įstaigose turi turėti prieigą prie programų, pagal kurias galėtų iš anksto pasirengti grįžti į savo bendruomenę, įskaitant visapusišką dėmesį jų emociniams ir fiziniams poreikiams, jų šeimos santykiams, būstui, mokymuisi bei galimybėms įsidarbinti, taip pat socialiniam ir ekonominiam statusui; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina Komisiją steigti konkrečias darbo grupes, kurias sudarytų valstybių narių teisingumo ministerijų ir nacionalinės valdžios institucijų bei reikiamoje srityje dirbančių NVO atstovai, siekiant palengvinti geriausios praktikos mainus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia, kad vaikai sulaikymo įstaigose turi palaikyti reguliarų ir prasmingą ryšį su tėvais, šeima ir draugais dalyvaudami apsilankymuose ir susirašinėdami, nebent apribojimai būtų reikalingi teisingumo ir vaiko interesų tikslais; primena, kad ši teisė niekuomet neturėtų būti ribojama siekiant nubausti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | prašo Komisijos skatinti politiką, skirtą diskriminacijai, kurią gali patirti kalinamų tėvų vaikai, įveikti, siekiant stiprinti socialinę integraciją ir kurti įtraukią ir teisingą visuomenę; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pripažįsta vaiko teisę palaikyti tiesioginį ryšį su sulaikytu tėvu ar motina ir tuo pačiu pakartoja, kad kalinys turi teisę į tėvystę ar motinystę; šiuo požiūriu mano, kad kalėjimuose turėtų būti įrengiamos tinkamos vaikams skirtos erdvės, kurioje vaikus prižiūrėtų deramai apmokyti kalėjimo pareigūnai, socialiniai darbuotojai ir NVO savanoriai, galintys padėti vaikams ir šeimoms apsilankymų kalėjime metu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina Komisiją įvertinti galimybę parengti ES lygmens susitarimo memorandumą, siekiant užtikrinti tėvystės santykių su įkalintais tėvais išsaugojimą ir leisti tėvams dalyvauti jų vaikų švietimo požiūriu svarbiomis progomis bei taip užtikrinti nepilnamečių interesus; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad kitoje, t. y. ne savo gyvenamosios vietos, valstybėje narėje sulaikytiems kaliniams sunkiau palaikyti ryšį su savo šeima; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina valstybes nares laikytis galiojančių rekomendacijų dėl elgesio su užsieniečiais kaliniais atsižvelgiant į jų teisę nepatirti diskriminacijos ir pirmiausia skatinti kultūros tarpininkų veiklą; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina valstybes nares kalinimą vienutėje taikyti tik kaip kraštutinę priemonę ir kai kalinys kelia pavojų kitiems kaliniams arba sau ir sukurti visus įmanomus mechanizmus siekiant užkirsti kelią smurtui; ragina valstybes nares liautis taikius kalinimą vienutėje nepilnamečiams; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina valstybes nares veiksmingiau kovoti su prekybos neteisėtomis ir narkotinėmis medžiagomis kalėjimuose reiškiniu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | primena visuotinės teisės į sveikatą principą ir ragina valstybes nares sudaryti galimybę naudotis deramomis sveikatos priežiūros paslaugomis ir tinkamomis medicininėmis sąlygomis kalėjime bei užtikrinti, kad kaliniai turėtų galimybę gauti sveikatos priežiūros paslaugas, kai tik jiems jų prireikia, į kiekvieną kalėjimą paskiriant pakankamą skaičių kvalifikuotų praktikuojančių medikų; reiškia susirūpinimą dėl sunkumų, su kuriais kaliniai ne vienoje valstybėje narėje susiduria mėgindami kreiptis į gydytoją ar gauti psichologo pagalbą; |
| --- | --- |

42.

| 43. | primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti, kad kaliniai, sergantys sunkiomis arba lėtinėmis ligomis, įskaitant vėžį, gautų jiems būtiną specialų gydymą; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina valstybes nares, kurios dar netaiko praktikos, kai sunkiai sergančio kalinio bausmė koreguojama humanitariniais pagrindais, svarstyti galimybę ją taikyti gavus teismo leidimą ir atsižvelgiant į kalinio keliamo pavojaus laipsnį bei ekspertų komiteto nuomonę; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina valstybes nares kovoti su kalėjimuose stiprėjančiu radikalėjimo reiškiniu, kartu apsaugant religijos laisvę ir vengiant diskriminacijos, susijusios su konkretaus tikėjimo praktikavimu; pabrėžia, kad vykdant bet kokią konkrečią programą, nukreiptą į tam tikrą kalinių grupę, pvz., į suradikalėjusiais laikomus asmenis, turi būti vadovaujamasi tais pačiais žmogaus teisių kriterijais ir tarptautiniais įsipareigojimais, kurie taikomi visiems kitiems kaliniams; rekomenduoja kalėjimų administracijoms informuoti kompetentingas valdžios institucijas apie asmenų radikalėjimą; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, kad kalinimas nežmoniškomis sąlygomis, netinkamas elgesys ir kalėjimų perpildymas gali būti radikalėjimo riziką didinantys veiksniai; |
| --- | --- |

46.

| 47. | mano, kad su radikalėjimu gali būti veiksmingai kovojama, inter alia, gerinant ankstyvųjų reiškinio ženklų atpažinimą (pvz., apmokant personalą ir užtikrinant geresnę žvalgybą kalėjimuose), tobulinant veiksmų ekstremistinio elgesio atveju mechanizmus, vystant švietimo priemones ir remiant religijų dialogą bei komunikaciją; mano, kad geresnė mentorystė, didesnė psichologo priežiūra arba bendravimas su asmenimis, kurie deradikalizavosi, nepaprastai svarbūs kovojant su radikalėjimu; pažymi, kad jaunimas ypač pažeidžiamas propagandos, kurią platina teroristinės organizacijos, požiūriu; ragina valstybes nares kurti deradikalizavimosi programas; |
| --- | --- |

47.

| 48. | laikosi nuomonės, kad valstybių narių stebėsenos veikla turėtų apimti teisminių ir (arba) už kovą su terorizmu atsakingų nacionalinių institucijų informavimą apie pavojingiausius suradikalėjusius kalinius; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina valstybes nares keistis geriausia praktika siekiant užkirsti kelią radikalėjimui kalėjimuose ir nepilnamečiams skirtose sulaikymo įstaigose bei su juo kovoti; primena, kad, siekiant kovoti su radikalėjimu kalėjimuose, ES pagal Europos saugumo darbotvarkę yra numačiusi finansavimą kalėjimų personalo mokymams; ragina valstybes nares visapusiškai naudotis Informacijos apie radikalizaciją tinklo (RAN) kompetencijos centru ir pirmiausia toliau dalytis praktine patirtimi jo Kalėjimų ir lygtinio atleidimo darbo grupės veiklos pagrindu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pažymi, kad skirtingos kalinimo taisyklės kalinių, kurie laikomi suradikalėjusiais arba užverbuotais teroristinių organizacijų, atžvilgiu yra galima priemonė radikalėjimui kalėjimuose riboti; tačiau įspėja, kad bet kuri tokia priemonė turėtų būti taikoma tik kaskart atsižvelgiant konkretų atvejį ir grindžiama teismo sprendimu, be to, jai turėtų būti taikoma kompetentingos teisminės institucijos kontrolė; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pabrėžia, kad kalėjimų personalas dirba itin didelės ištvermės reikalaujantį darbą bendruomenės labui, taigi turėtų gauti deramą atlyginimą ir dirbti tinkamomis darbo sąlygomis, o jos turėtų apimti nemokamas psichologo konsultacijas ir specialias pagalbos linijas, skirtas padėti darbuotojams, susiduriantiems su problemomis, kurios gali turėti įtakos jų darbui; |
| --- | --- |

51.

| 52. | primena, kad socialinis kalėjimų darbuotojų pripažinimas ir sistemingas jų mokymas itin svarbūs norint užtikrinti saugias ir tinkamas sulaikymo sąlygas kalėjimuose; ragina valstybes nares dalytis informacija, keistis gerąja praktika ir ją taikyti bei priimti savo kalėjimų personalo elgesio ir etikos kodeksą; šiuo tikslu ragina sušaukti generalinę kalėjimų administracijų asamblėją, kuri turėtų apimti kalėjimų personalo atstovus; |
| --- | --- |

52.

| 53. | primena, kad fundamentalų vaidmenį atlieka socialinis dialogas su kalėjimų darbuotojais, taip pat būtinybė įtraukti darbuotojus juos informuojant ir konsultuojantis su jais, ypač kai kuriamos naujos sulaikymo koncepcijos, skirtos kalėjimų sistemoms ir sąlygoms gerinti, įskaitant tas, kuriomis siekiama suvaldyti radikalėjimo grėsmes; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina valstybes nares užtikrinti reguliarų kalinių ir kalėjimų personalo dialogą, nes, geri darbuotojų ir kalinių darbo santykiai yra esminis dinamiško saugumo elementas siekiant deeskaluoti potencialų incidentą arba atkurti gerą tvarką dialogo pagrindu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina valstybes nares skatinti kalėjimų valdytojus įsipareigoti sukurti kalėjimo tarybas visose įstaigose; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina Komisiją inicijuoti Europos forumą kalėjimo sąlygų klausimais, siekiant paskatinti visų valstybių narių ekspertus ir praktikuojančius specialistus keistis geriausia praktika; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina Komisiją ir ES institucijas imtis būtinų su savo kompetencijos sritimis susijusių priemonių ir užtikrinti, kad būtų gerbiamos ir saugomos kalinių – visų pirma pažeidžiamų asmenų, vaikų, psichikos liga sergančių asmenų, neįgaliųjų ir moterų – pagrindinės teisės, įskaitant bendrų Europos kalinimo standartų ir taisyklių priėmimą visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ragina Komisiją stebėti ir rinkti informaciją bei statistiką apie sulaikymo sąlygas visose valstybėse narėse ir apie bet kokius sulaikytųjų pagrindinių teisių pažeidimo atvejus, užtikrinant pagarbą subsidiarumo principui; ragina valstybes nares leisti Parlamento nariams be kliūčių atvykti į kalėjimus ir sulaikymo įstaigas; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ragina valstybes nares priimti Europos kalėjimų chartiją, vadovaujantis 2004 m. balandžio 27 d. Europos Tarybos rekomendacija Nr. 1656/2004; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina valstybes nares skatinti kalinių reintegravimo į pilietinį gyvenimą politiką, visų pirma politiką, kuria būtų siekiama šalinti struktūrines buvusių kalinių reintegracijos į visuomenę kliūtis, taip pat parengti bausmių stebėsenos ir koregavimo politiką; pažymi, kad recidyvas ne toks dažnas, kai kaliniai būna paruošiami gyvenimą kalėjime iškeisti į gyvenimą už jo ribų; |
| --- | --- |

60.

| 61. | mano, kad atkūrimo ir apsaugos principu grindžiamos baudžiamojo teisingumo sistemos automatiškai apima didesnę pagarbą asmens žmogaus orumui, nes pagal šį principą siekiama apsaugoti visuomenę ir reabilituoti asmenį padedant pasiekti perauklėjimo tikslus, numatytus skiriant bausmę, reintegruoti kalinius socialiai ir apriboti recidyvo galimybę; apgailestauja, kad daugumoje valstybių narių pirmenybė beveik visada teikiama drausminėms procedūroms, o ne tarpininkavimo ir atkuriamosios praktikos vystymui; ragina valstybes nares prioritetą teikti politikai ir teisės aktams, kuriais didžiausias dėmesys būtų skiriamas atkuriamajam ir tarpininkavimu grindžiamam teisingumui, pagrįstam socialinėmis, ekonominėmis ir kultūrinėmis, o ne išimtinai baudžiamosiomis priemonėmis; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pabrėžia, kad svarbu sudaryti galimybes kaliniams įgyti švietimo ir profesinę kvalifikaciją; ragina valstybes nares visiems kaliniams siūlyti prasmingą veiklą, pvz., mokymus siekiant lavintis ar galimybes dirbti vadovaujantis tarptautiniais standartais, kad kaliniai grįžtų į visuomenę ir kad jiems atlikus bausmę kalėjime būtų užtikrintos priemonės gyventi nenusikalstant; ragina valstybes nares užtikrinti, kad sulaikymo metu kaliniai dirbtų, studijuotų siekdami įgyti kvalifikaciją arba lankytų mokymo kursus ir geriau išnaudotų savo laiką bei pasirengtų savo reintegracijai į visuomenę; mano, jog nepaprastai svarbu, kad nepilnamečiai turėtų galimybę mokytis ir dalyvauti profesinio rengimo veikloje; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ragina valstybes nares kurti priemones kalinių grįžimui į darbo gyvenimą paremti, siekiant nustatyti įsidarbinimo galimybes atsižvelgiant į vietos poreikius, organizuoti mokymus ir darbą kuo labiau juos pritaikant atitinkamoms reikmėms bei jiems vadovauti ir palaikyti nuolatinį dialogą su darbdavių atstovais; ragina valstybes nares rengti mokymų schemas, kuriomis būtų siekiama skatinti darbdavius ir privačias įmones siūlyti profesinius mokymus kaliniams ir, pasibaigus sulaikymo laikotarpiui, juos įdarbinti; ragina valstybes nares kurti paskatas darbdaviams, pageidaujantiems įdarbinti kalinius, arba raginti buvusius kalinius kurti savo įmones, įskaitant finansines ir mokestines paskatas; taip pat ragina valstybes nares steigti į laisvę išėjusiems kaliniams skirtus kontaktinius punktus, kurie siūlytų informaciją ir pagalbą, susijusią su darbo paieška, taip pat privalomą ir griežtai prižiūrimą nuotolinio mokymosi veiklą; |
| --- | --- |

63.

| 64. | primena, kad Europos socialinis fondas yra Sąjungos finansinė priemonė, kurios tikslas – užtikrinti geresnes darbo galimybes milijonams europiečių, visų pirma tiems, kuriems sunku susirasti darbą, įskaitant kalinius ir buvusius nusikaltėlius; palankiai vertina tai, kad kuriami projektai, kuriais padedama reintegruoti kalinius į visuomenę ir darbo rinką jiems atlikus bausmę; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pabrėžia, kad kalinio atliekamas darbas nė vienu atveju neturėtų būti laikomas būdu bausti ir kad turi būti kovojama su galimu piktnaudžiavimu; pabrėžia, jog kaliniams siūlomos darbo galimybės turėtų atitikti šiuolaikinius darbo standartus ir metodus bei turėtų būti organizuojamos taip, kad veiktų pagal šiuolaikiškas valdymo sistemas ir gamybos procesus; ragina valstybes nares užtikrinti, kad darbas kalėjime būtų apmokamas geriau negu dabar; ragina Komisiją atlikti lyginamąjį kalinių darbo užmokesčio valstybėse narėse tyrimą, siekiant nustatyti teisingą ilgalaikį darbo užmokesčio dydį, kad galimybe dirbti turėtų kiekvienas kalinys; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ragina valstybes nares dalytis geriausia praktika švietimo, reabilitacijos ir reintegracijos programų srityje, visų pirma siekiant gerinti reintegraciją išėjus iš kalėjimo ir padėti užkirsti kelią recidyvui bei tolesniam radikalėjimui; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ragina ES institucijas techniniu ir ekonominiu požiūriu kuo labiau remti kalėjimo sistemų ir sąlygų gerinimą, ypač valstybėse narėse, kurios patiria didelius finansinius sunkumus; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ragina Komisiją kas penkerius metus po šios rezoliucijos priėmimo skelbti išsamias ataskaitas apie padėtį Europos kalėjimuose, įskaitant išsamią kaliniams teikiamų švietimo ir mokymo paslaugų kokybės analizę ir kalinimo alternatyvų rezultatų įvertinimą (jie turėtų apimti ir recidyvo rodiklį); |
| --- | --- |

68.

| 69. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Europos Tarybai, Europos Tarybos Parlamentinei Asamblėjai, Europos Tarybos žmogaus teisių komisarui ir Europos komitetui prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą. |
| --- | --- |

69.

---

(1)  OL C 32, 1996 2 5, p. 102.

(2)  OL C 98, 1999 4 9, p. 299.

(3)  OL C 285 E, 2010 10 21, p. 12.

(4)  OL C 168 E, 2013 6 14, p. 82.

(5)  OL L 190, 2002 7 18, p. 1.

(6)  OL L 327, 2008 12 5, p. 27.

(7)  OL L 337, 2008 12 16, p. 102.

(8)  OL L 294, 2009 11 11, p. 20.

(9)  OL L 132, 2016 5 21, p. 1.

(10)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0410.

(11)  www.unodc.org/documents/brussels/News/2016.10_Handbook_on_VEPs.pdf.

---

2017 m. spalio 24 d., antradienis

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/105 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/105

---

P8_TA(2017)0390

ES jaunimo garantijų iniciatyvų išlaidų kontrolė ir ekonominio veiksmingumo stebėsena

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES jaunimo garantijų iniciatyvų išlaidų kontrolės ir ekonominio veiksmingumo stebėsenos (2016/2242(INI))

(2018/C 346/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 145, 147, 165, 166 straipsnius ir 310 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 145, 147, 165, 166 straipsnius ir 310 straipsnio 5 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendaciją dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendaciją dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1304/2013 dėl Europos socialinio fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1081/2006 (2), ir 2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/779, kuriuo dėl papildomos pradinio išankstinio finansavimo, skiriamo pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą remiamoms veiksmų programoms, sumos iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1304/2013 (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1304/2013 dėl Europos socialinio fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1081/2006 (2), ir 2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/779, kuriuo dėl papildomos pradinio išankstinio finansavimo, skiriamo pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą remiamoms veiksmų programoms, sumos iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1304/2013 (3),

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 3/2015 „ES Jaunimo garantijų iniciatyva: žengti pirmieji žingsniai, bet iškyla rizika jos įgyvendinimui“, Nr. 17/2015 „Komisijos parama jaunimo veiksmų grupėms: ESF finansavimo fondo perorientavimas pavyko, tačiau nepakanka dėmesio rezultatams“ ir Nr. 5/2017 „Jaunimo nedarbas – ar kas pasikeitė įgyvendinus ES politikas?“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 3/2015 „ES Jaunimo garantijų iniciatyva: žengti pirmieji žingsniai, bet iškyla rizika jos įgyvendinimui“, Nr. 17/2015 „Komisijos parama jaunimo veiksmų grupėms: ESF finansavimo fondo perorientavimas pavyko, tačiau nepakanka dėmesio rezultatams“ ir Nr. 5/2017 „Jaunimo nedarbas – ar kas pasikeitė įgyvendinus ES politikas?“,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 4 d. Komisijos komunikatą „Jaunimo garantijų iniciatyva ir Jaunimo užimtumo iniciatyva – padėtis po trejų metų“ (COM(2016)0646) ir (SWD(2016)0324), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 4 d. Komisijos komunikatą „Jaunimo garantijų iniciatyva ir Jaunimo užimtumo iniciatyva – padėtis po trejų metų“ (COM(2016)0646) ir (SWD(2016)0324),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos Baltąją knygą dėl Europos ateities, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos Baltąją knygą dėl Europos ateities,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto ir Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A8–0296/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto ir Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A8–0296/2017),

| A. | kadangi jaunimo nedarbas buvo ir toliau išlieka didelė problema daugelyje valstybių narių – 2016 m. daugiau nei 4 mln. 15–24 metų amžiaus jaunuolių ES neturėjo darbo; kadangi padėtis visoje Sąjungoje labai skiriasi; |
| --- | --- |

A.

kadangi jaunimo nedarbas buvo ir toliau išlieka didelė problema daugelyje valstybių narių – 2016 m. daugiau nei 4 mln. 15–24 metų amžiaus jaunuolių ES neturėjo darbo; kadangi padėtis visoje Sąjungoje labai skiriasi;

| B. | kadangi kova su jaunimo nedarbu yra politinis prioritetas, kuriam pritarė Parlamentas, Komisija ir valstybės narės, ir ši kova padeda siekti Sąjungos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo tikslų; |
| --- | --- |

B.

kadangi kova su jaunimo nedarbu yra politinis prioritetas, kuriam pritarė Parlamentas, Komisija ir valstybės narės, ir ši kova padeda siekti Sąjungos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo tikslų;

| C. | kadangi aukštas jaunimo nedarbo lygis – 2016 m. Europos Sąjungoje 18,8 proc. – daro žalą visuomenei ir susijusiems asmenims, taip pat daro ilgalaikį neigiamą poveikį galimybėms įsidarbinti, pajamų stabilumui ir karjeros raidai; kadangi dėl ekonomikos krizės neproporcingai daug jaunų žmonių ir kai kuriose valstybėse narėse daugiau nei ketvirtadalis jaunuolių yra bedarbiai; |
| --- | --- |

C.

kadangi aukštas jaunimo nedarbo lygis – 2016 m. Europos Sąjungoje 18,8 proc. – daro žalą visuomenei ir susijusiems asmenims, taip pat daro ilgalaikį neigiamą poveikį galimybėms įsidarbinti, pajamų stabilumui ir karjeros raidai; kadangi dėl ekonomikos krizės neproporcingai daug jaunų žmonių ir kai kuriose valstybėse narėse daugiau nei ketvirtadalis jaunuolių yra bedarbiai;

| D. | kadangi siekiant išspręsti jaunimo nedarbo problemą vykdoma daug aktyvios užimtumo politikos, kurios rezultatai labai įvairūs; |
| --- | --- |

D.

kadangi siekiant išspręsti jaunimo nedarbo problemą vykdoma daug aktyvios užimtumo politikos, kurios rezultatai labai įvairūs;

| E. | kadangi yra kita niekur nesimokančio ar profesiniame mokyme nedalyvaujančio bei nedirbančio jaunimo grupė (NEET jaunimas) – šios grupės dydis ir sudėtis įvairiose valstybėse narėse labai skiriasi, toks jaunimas gali būti priskiriamas dviem kategorijoms: nedirbantis NEET jaunimas, pasirengęs pradėti dirbti ir aktyviai ieškantis darbo, ir neaktyvusis NEET jaunimas, t. y. nesimokantis, nedirbantis ir aktyviai darbo neieškantis jaunimas; |
| --- | --- |

E.

kadangi yra kita niekur nesimokančio ar profesiniame mokyme nedalyvaujančio bei nedirbančio jaunimo grupė (NEET jaunimas) – šios grupės dydis ir sudėtis įvairiose valstybėse narėse labai skiriasi, toks jaunimas gali būti priskiriamas dviem kategorijoms: nedirbantis NEET jaunimas, pasirengęs pradėti dirbti ir aktyviai ieškantis darbo, ir neaktyvusis NEET jaunimas, t. y. nesimokantis, nedirbantis ir aktyviai darbo neieškantis jaunimas;

| F. | kadangi ES vidutiniškai tik 41,9 proc. nesimokančių ir nedirbančių (NEET) jaunuolių naudojasi Jaunimo garantijų iniciatyva (JGI); |
| --- | --- |

F.

kadangi ES vidutiniškai tik 41,9 proc. nesimokančių ir nedirbančių (NEET) jaunuolių naudojasi Jaunimo garantijų iniciatyva (JGI);

| G. | kadangi 1997 m. pradėjus vykdyti Europos užimtumo strategiją, Komisija parėmė tam tikras priemones, kuriomis siekiama pagerinti jaunimo užimtumo ir švietimo perspektyvas (4), o prasidėjus krizei ES savo pastangas ypatingai sutelkė į JGI, kurią 2013 m. balandžio mėn. patvirtino Taryba, ir į Jaunimo užimtumo iniciatyvą (JUI), kuri buvo pradėta įgyvendinti 2013 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

G.

kadangi 1997 m. pradėjus vykdyti Europos užimtumo strategiją, Komisija parėmė tam tikras priemones, kuriomis siekiama pagerinti jaunimo užimtumo ir švietimo perspektyvas (4), o prasidėjus krizei ES savo pastangas ypatingai sutelkė į JGI, kurią 2013 m. balandžio mėn. patvirtino Taryba, ir į Jaunimo užimtumo iniciatyvą (JUI), kuri buvo pradėta įgyvendinti 2013 m. pabaigoje;

| H. | kadangi JGI ir JUI jau pasiteisino kaip veiksmingiausios ir matomiausios Europos Sąjungos lygmens priemonės, kuriomis siekiama kovoti su jaunimo nedarbu; |
| --- | --- |

H.

kadangi JGI ir JUI jau pasiteisino kaip veiksmingiausios ir matomiausios Europos Sąjungos lygmens priemonės, kuriomis siekiama kovoti su jaunimo nedarbu;

| I. | kadangi JGI ir JUI labai padėjo sumažinti jaunimo nedarbo lygį Europos Sąjungoje skatinant švietimą ir jaunimo paklausą darbo rinkoje ir remiant darbo vietų kūrimo priemones; kadangi netoleruotinai daug jaunimo (17,2 proc.) 28-iose ES valstybėse narėse vis dar neturi darbo (5); |
| --- | --- |

I.

kadangi JGI ir JUI labai padėjo sumažinti jaunimo nedarbo lygį Europos Sąjungoje skatinant švietimą ir jaunimo paklausą darbo rinkoje ir remiant darbo vietų kūrimo priemones; kadangi netoleruotinai daug jaunimo (17,2 proc.) 28-iose ES valstybėse narėse vis dar neturi darbo (5);

| J. | kadangi pagal JGI valstybių narių reikalaujama užtikrinti, kad visi jauni žmonės iki 25 metų amžiaus (kai kuriose valstybėse narėse – iki 30 metų amžiaus) gautų kokybišką darbo, tęstinio mokymosi ar praktikos pasiūlymą per keturis mėnesius nuo tos dienos, kai tapo bedarbiais arba baigė mokytis formaliojo švietimo įstaigoje; |
| --- | --- |

J.

kadangi pagal JGI valstybių narių reikalaujama užtikrinti, kad visi jauni žmonės iki 25 metų amžiaus (kai kuriose valstybėse narėse – iki 30 metų amžiaus) gautų kokybišką darbo, tęstinio mokymosi ar praktikos pasiūlymą per keturis mėnesius nuo tos dienos, kai tapo bedarbiais arba baigė mokytis formaliojo švietimo įstaigoje;

| K. | kadangi išorės veiksniai, pavyzdžiui, konkreti ekonominė padėtis arba savitas kiekvieno regiono gamybos modelis, daro įtaką nustatytų JGI tikslų siekimui; |
| --- | --- |

K.

kadangi išorės veiksniai, pavyzdžiui, konkreti ekonominė padėtis arba savitas kiekvieno regiono gamybos modelis, daro įtaką nustatytų JGI tikslų siekimui;

| L. | kadangi JUI – tai iniciatyva, pagal kurią siekiama padėti NEET jaunuoliams, ilgą laiką nedirbantiems ir kaip darbo ieškantys neužregistruotiems jaunuoliams, gyvenantiems regionuose, kuriuose jaunimo nedarbas 2012 m. buvo aukštesnis kaip 25 proc.; |
| --- | --- |

L.

kadangi JUI – tai iniciatyva, pagal kurią siekiama padėti NEET jaunuoliams, ilgą laiką nedirbantiems ir kaip darbo ieškantys neužregistruotiems jaunuoliams, gyvenantiems regionuose, kuriuose jaunimo nedarbas 2012 m. buvo aukštesnis kaip 25 proc.;

| M. | kadangi bendras patvirtintas JUI biudžetas 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu yra 6,4 mlrd. EUR, kuriuos sudaro 3,2 mlrd. EUR pagal naują specialią ES biudžeto eilutę ir kuriuos papildo ne mažiau kaip 3,2 mlrd. EUR nacionalinių asignavimų iš dabartinio Europos socialinio fondo (ESF); kadangi tai bus papildyta dar 1 mlrd. EUR, skirtų specialiam JUI biudžeto asignavimui 2017–2020 m. laikotarpiu, ir skirtas 1 mlrd. EUR iš ESF, siekiant skatinti jaunimo užimtumą labiausiai nedarbo paveiktuose regionuose; kadangi 500 mln. EUR šios papildomos sumos bus įtrauktos į 2017 m. pagal Taisomojo biudžeto projektą Nr. 3/2017; kadangi galutiniai programos asignavimai bus nustatyti vykdant būsimas metines biudžeto sudarymo procedūras; |
| --- | --- |

M.

kadangi bendras patvirtintas JUI biudžetas 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu yra 6,4 mlrd. EUR, kuriuos sudaro 3,2 mlrd. EUR pagal naują specialią ES biudžeto eilutę ir kuriuos papildo ne mažiau kaip 3,2 mlrd. EUR nacionalinių asignavimų iš dabartinio Europos socialinio fondo (ESF); kadangi tai bus papildyta dar 1 mlrd. EUR, skirtų specialiam JUI biudžeto asignavimui 2017–2020 m. laikotarpiu, ir skirtas 1 mlrd. EUR iš ESF, siekiant skatinti jaunimo užimtumą labiausiai nedarbo paveiktuose regionuose; kadangi 500 mln. EUR šios papildomos sumos bus įtrauktos į 2017 m. pagal Taisomojo biudžeto projektą Nr. 3/2017; kadangi galutiniai programos asignavimai bus nustatyti vykdant būsimas metines biudžeto sudarymo procedūras;

| N. | kadangi apskaičiuota, kad norint įgyvendinti JGI Europoje reikalingos 50,4 mlrd. EUR per metus siekiančios investicijos (6), ir ši suma yra gerokai mažesnė negu metiniai ekonominiai nuostoliai, patiriami dėl jaunimo pasitraukimo iš darbo rinkos Europoje, kurie gali siekti ne mažiau nei 153 mlrd. EUR (7); |
| --- | --- |

N.

kadangi apskaičiuota, kad norint įgyvendinti JGI Europoje reikalingos 50,4 mlrd. EUR per metus siekiančios investicijos (6), ir ši suma yra gerokai mažesnė negu metiniai ekonominiai nuostoliai, patiriami dėl jaunimo pasitraukimo iš darbo rinkos Europoje, kurie gali siekti ne mažiau nei 153 mlrd. EUR (7);

| O. | kadangi 2015 m., siekiant pagreitinti JUI veiksmų įgyvendinimą, buvo priimtas sprendimas 1 mlrd. EUR padidinti išteklius, skirtus iniciatyvai iš anksto finansuoti, ir tai reikalavimus atitinkančioms valstybėms narėms sudarė padidėjimą nuo pradžioje numatytų 1–1,5 proc. iki 30 proc.; |
| --- | --- |

O.

kadangi 2015 m., siekiant pagreitinti JUI veiksmų įgyvendinimą, buvo priimtas sprendimas 1 mlrd. EUR padidinti išteklius, skirtus iniciatyvai iš anksto finansuoti, ir tai reikalavimus atitinkančioms valstybėms narėms sudarė padidėjimą nuo pradžioje numatytų 1–1,5 proc. iki 30 proc.;

| P. | kadangi visi iš pradžių numatyti asignavimai JUI suteikti pradiniame etape 2014–2015 m. ir naujų asignavimų šiuo tikslu 2016 m. biudžete nenumatyta; kadangi dėl JUI finansavimo tęstinumo trūkumo sumažėjo šios programos sėkmė; |
| --- | --- |

P.

kadangi visi iš pradžių numatyti asignavimai JUI suteikti pradiniame etape 2014–2015 m. ir naujų asignavimų šiuo tikslu 2016 m. biudžete nenumatyta; kadangi dėl JUI finansavimo tęstinumo trūkumo sumažėjo šios programos sėkmė;

| Q. | kadangi dabartinis finansavimas, gaunamas tiek iš ES biudžeto, tiek iš valstybių narių, yra nepakankamas, kad būtų galima patenkinti susijusius poreikius; |
| --- | --- |

Q.

kadangi dabartinis finansavimas, gaunamas tiek iš ES biudžeto, tiek iš valstybių narių, yra nepakankamas, kad būtų galima patenkinti susijusius poreikius;

| R. | kadangi pagal JGI ir JUI vykdomi skirtingi veiksmai – JGI siekiama skatinti struktūrines reformas švietimo srityje ir įgyvendinamos trumpalaikės priemonės kovojant su jaunimo nedarbu, o JUI yra finansavimo priemonė; kadangi JGI yra finansuojama iš ESF, nacionalinių biudžetų ir JUI, o pagal JUI galima finansuoti tiesioginį darbo, pameistrystės, praktikos ar tęstinio mokymosi suteikimą JUI tikslinei grupei reikalavimus atitinkančiuose regionuose; kadangi JGI taikoma visoms 28-ioms valstybėms narėms, tačiau tik 20 valstybių narių atitinka reikalavimus, kad gautų paramą pagal JUI; be to, kadangi veiksmų pagal JUI trukmė yra nenumatyta, o vykdant JGI iniciatyvą reikalaujama, kad pasiūlymas būtų pateiktas per keturis mėnesius; |
| --- | --- |

R.

kadangi pagal JGI ir JUI vykdomi skirtingi veiksmai – JGI siekiama skatinti struktūrines reformas švietimo srityje ir įgyvendinamos trumpalaikės priemonės kovojant su jaunimo nedarbu, o JUI yra finansavimo priemonė; kadangi JGI yra finansuojama iš ESF, nacionalinių biudžetų ir JUI, o pagal JUI galima finansuoti tiesioginį darbo, pameistrystės, praktikos ar tęstinio mokymosi suteikimą JUI tikslinei grupei reikalavimus atitinkančiuose regionuose; kadangi JGI taikoma visoms 28-ioms valstybėms narėms, tačiau tik 20 valstybių narių atitinka reikalavimus, kad gautų paramą pagal JUI; be to, kadangi veiksmų pagal JUI trukmė yra nenumatyta, o vykdant JGI iniciatyvą reikalaujama, kad pasiūlymas būtų pateiktas per keturis mėnesius;

| S. | kadangi kiekybiniu požiūriu JGI įvairiose šalyse naudojamasi netolygiai ir skirtingai; |
| --- | --- |

S.

kadangi kiekybiniu požiūriu JGI įvairiose šalyse naudojamasi netolygiai ir skirtingai;

| T. | kadangi įgyvendinant JGI iki šiol nepasiekta vienodų rezultatų ir tam tikrais atvejais buvo sunku nustatyti ir įvertinti jos indėlį; |
| --- | --- |

T.

kadangi įgyvendinant JGI iki šiol nepasiekta vienodų rezultatų ir tam tikrais atvejais buvo sunku nustatyti ir įvertinti jos indėlį;

| U. | kadangi esama didelių skirtumų tarp Europos regionų; kadangi kai kuriais atvejais teritorijos, kuriose nedarbo lygis yra didelis, nebus laikomos regionu, atitinkančiu reikalavimus gauti ES finansavimą NUTS lygiu; |
| --- | --- |

U.

kadangi esama didelių skirtumų tarp Europos regionų; kadangi kai kuriais atvejais teritorijos, kuriose nedarbo lygis yra didelis, nebus laikomos regionu, atitinkančiu reikalavimus gauti ES finansavimą NUTS lygiu;

| V. | kadangi pagal JGI numatytų integracijos paslaugų įgyvendinimas dažnai yra tik dalinis, pernelyg siauras reikalavimus atitinkančių dalyvių požiūriu, priklauso nuo valstybinių užimtumo tarnybų turimų pajėgumų ir veiksmingumo ir nuo Europos lygmeniu nustatytų procedūrų spartumo; kadangi valstybės narės turėtų toliau dėti pastangas siekdamos stiprinti ir reformuoti savo valstybines užimtumo tarnybas; |
| --- | --- |

V.

kadangi pagal JGI numatytų integracijos paslaugų įgyvendinimas dažnai yra tik dalinis, pernelyg siauras reikalavimus atitinkančių dalyvių požiūriu, priklauso nuo valstybinių užimtumo tarnybų turimų pajėgumų ir veiksmingumo ir nuo Europos lygmeniu nustatytų procedūrų spartumo; kadangi valstybės narės turėtų toliau dėti pastangas siekdamos stiprinti ir reformuoti savo valstybines užimtumo tarnybas;

| W. | kadangi verta pažymėti, jog visų pirma valstybėse narėse, kurios jau nuo 2007 m. daug stipriau kenčia nuo ekonominių, finansinių ir socialinių krizių poveikio, JUI galėtų tekti svarbus vaidmuo; kadangi reikėtų pabrėžti, kad būtina sustiprinti šią programą ir toliau ES ir nacionaliniu lygmenimis plėtoti papildomas priemones, kurios padėtų skatinti integraciją ir sanglaudą, taip pat tuo pat metu didinti lyčių lygybę ir užtikrinti galimybę pasinaudoti mokymo programomis, inicijuotomis siekiant spręsti naujus technologinius uždavinius; |
| --- | --- |

W.

kadangi verta pažymėti, jog visų pirma valstybėse narėse, kurios jau nuo 2007 m. daug stipriau kenčia nuo ekonominių, finansinių ir socialinių krizių poveikio, JUI galėtų tekti svarbus vaidmuo; kadangi reikėtų pabrėžti, kad būtina sustiprinti šią programą ir toliau ES ir nacionaliniu lygmenimis plėtoti papildomas priemones, kurios padėtų skatinti integraciją ir sanglaudą, taip pat tuo pat metu didinti lyčių lygybę ir užtikrinti galimybę pasinaudoti mokymo programomis, inicijuotomis siekiant spręsti naujus technologinius uždavinius;

| X. | kadangi JGI, kaip investicija į jaunimą, yra biudžeto sudarymo atsižvelgiant į rezultatus pavyzdys; |
| --- | --- |

X.

kadangi JGI, kaip investicija į jaunimą, yra biudžeto sudarymo atsižvelgiant į rezultatus pavyzdys;

| Y. | kadangi Baltojoje knygoje dėl Europos ateities pripažįstama, kad iš tiesų „ES pajėgumas imtis veiksmų ne visuomet pateisina lūkesčius“ (8); |
| --- | --- |

Y.

kadangi Baltojoje knygoje dėl Europos ateities pripažįstama, kad iš tiesų „ES pajėgumas imtis veiksmų ne visuomet pateisina lūkesčius“ (8);

| Z. | kadangi ES turėtų tobulinti tikslinei grupei skirtą savo socialinės politikos priemonių rinkodarą ir reklamą, siekdama užtikrinti, kad jos veiksmai būtų geriau matomi ES gyventojams; |
| --- | --- |

Z.

kadangi ES turėtų tobulinti tikslinei grupei skirtą savo socialinės politikos priemonių rinkodarą ir reklamą, siekdama užtikrinti, kad jos veiksmai būtų geriau matomi ES gyventojams;

| AA. | kadangi Europos Audito Rūmų atliktas auditas buvo per ankstyvas, nes tiriamasis laikotarpis pernelyg artimas momentui, kai buvo pradėtos taikyti nacionalinės garantijų sistemos, ir šis tyrimas buvo atliktas tik kai kuriose valstybėse narėse; kadangi šiuo tikslu būtų buvę naudingiau atlikti pradinį minėtųjų sistemų įgyvendinimo vertinimą ir vėliau atlikti auditą; |
| --- | --- |

AA.

kadangi Europos Audito Rūmų atliktas auditas buvo per ankstyvas, nes tiriamasis laikotarpis pernelyg artimas momentui, kai buvo pradėtos taikyti nacionalinės garantijų sistemos, ir šis tyrimas buvo atliktas tik kai kuriose valstybėse narėse; kadangi šiuo tikslu būtų buvę naudingiau atlikti pradinį minėtųjų sistemų įgyvendinimo vertinimą ir vėliau atlikti auditą;

Bendrosios pastabos

| 1. | pažymi, kad per ketverius JGI įgyvendinimo metus, t. y. 2013–2017 m., jaunimo nedarbas ES sumažėjo daugiau kaip 7 procentiniais punktais – nuo 23,8 proc. 2013 m. balandžio mėn. iki 16,6 proc. 2017 m. balandžio mėn., o tai reiškia, kad įsidarbino beveik 2 milijonai jaunuolių; pažymi, kad nuo tada, kai pradėtos įgyvendinti JGI programos, daugiau kaip 14 milijonų jaunuolių dalyvavo kurioje nors JGI programoje; apgailestauja, jog daugeliu atvejų pernelyg didelę dalį šio sumažėjimo lėmė tai, kad daug jaunuolių buvo priversti ieškotis darbo už ES ribų, o šis jaunimo praradimas skaudžiai atsilieps ateityje; be to, apgailestauja, kad 2016 m. viduryje 4,2 mln. jaunų žmonių, jaunesnių kaip 25 metų amžiaus, ES vis dar buvo bedarbiai (18,8 proc. šiai grupei priklausančių gyventojų); ragina valstybes nares pasinaudoti ES teikiama parama siekiant spręsti šią ilgalaikę problemą; ragina ES ir valstybes nares įgyvendinti strategijas, kurios atitinka kiekvienos valstybės narės darbo rinkos reikalavimus ir poreikius, siekiant užtikrinti aukštos kokybės mokymo galimybes ir ilgalaikį užimtumą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad JGI atlieka svarbų vaidmenį remiant priemones, kurias taikant neturinčiam darbo jaunimui suteikiami gebėjimai, patirtis ir žinios, kurių reikia siekiant ilgalaikio užimtumo ir imtis verslo, ir taip pat suteikiama galimybė spręsti gebėjimų pasiūlos ir paklausos neatitikties problemą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkreipia dėmesį į švietimo ir profesinio orientavimo vaidmens svarbą suteikiant jaunimui darbo etikos įgūdžių ir gebėjimų, kurių reikia darbo rinkai; vis dėlto pažymi, kad švietimas turėtų ne tik suteikti įgūdžių ir gebėjimų, kurių reikia darbo rinkos poreikiams patenkinti, bet ir prisidėti prie jaunuolių asmeninio tobulėjimo ir augimo siekiant, kad jie taptų iniciatyvūs ir atsakingi piliečiai; todėl atkreipia dėmesį į pilietinio švietimo poreikį visoje švietimo sistemoje, įskaitant formaliojo ir neformaliojo švietimo metodus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pažymi, kad kuo jaunesni jaunuoliai ir kuo žemesnis jų išsilavinimas, tuo aukštesnis jų nedarbo lygis, ir ši tendencija dar labiau sustiprėjo prasidėjus krizei, kuri taip pat padarė poveikį vyresniems kaip 25 metų amžiaus kvalifikacijos neturintiems jauniems suaugusiems, kurie sudaro grupę, galinčią atsidurti didelio ekonominio nepritekliaus padėtyje, jei nebus investuojama į jų mokymą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad, nepaisant padarytos pažangos, galimybės labiausiai pažeidžiamiems nedirbantiems jauniems asmenims naudotis valstybinių užimtumo tarnybų paslaugomis vis dar nepakankamos ir kad mažiausiai tikėtina, jog šios grupės jaunuoliai, kartu su jaunais absolventais, registruosis kaip ieškantys darbo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | yra labai susirūpinęs tuo, kad NEET jaunimas daugeliu atvejų ne dėl savo kaltės yra atitrūkęs nuo švietimo sistemos ir darbo rinkos; supranta, kad šios grupės gyventojus sunkiausia pasiekti pagal esamas veiklos programas, pagal kurias įgyvendinamos kovos su jaunimo nedarbu finansavimo programos, kurių pernelyg didelė dalis neužtikrina tinkamo ir tvaraus darbo užmokesčio ar tinkamų darbo sąlygų; mano, kad 2017–2020 m. laikotarpiu ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas šiai gyventojų grupei, siekiant užtikrinti, kad būtų įgyvendinti pagrindiniai JGI tikslai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nurodo, kad siekiant užtikrinti pagal JGI remiamų priemonių ilgalaikį poveikį, jas taikant taip pat turi būti įveikti struktūriniai sunkumai, su kuriais susiduria NEET jaunimas; visgi yra susirūpinęs tuo, kad JGI programomis dar nesinaudoja visi mokyklą palikę ar bedarbiais tapę jaunuoliai; ragina valstybes nares prisiimti tikslinius finansinius įsipareigojimus nacionaliniuose biudžetuose siekiant spręsti šias struktūrines problemas; todėl skatina JGI programose dalyvauti regionus, kurie neatitinka sąlygų gauti bendrą ES finansavimą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad siekiant NEET jaunimo integracijos reikės didinti turimų išteklių veiksmingumą ir padidinti pačius išteklius, taip pat reikės didesnio valstybių narių įsitraukimo ir susitelkimo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina įvairinti finansavimo šaltinius, įtraukiant vietos, regionų ir nacionalinio lygmens veikėjus, siekiant pasiekti visą jaunimą; taip pat pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijos jau dabar yra labai aktyvios ir jų vykdoma jaunimo veikla turėtų būti remiama integruojant skirtingas politikos kryptis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad nuo 2012 m. JGI padėjo spręsti jaunimo nedarbo problemą, tačiau jaunimo nedarbo lygis ir toliau yra nepriimtinai aukštas; todėl palankiai vertina susitarimą, kurį pasiekė teisėkūros institucijos, kad JUI būtų pratęsta iki 2020 m.; vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad jaunimo nedarbo problema gali išlikti ir todėl į ją reikėtų atsižvelgti kitoje daugiametėje finansinėje programoje (DFP) siekiant užtikrinti tęstinumą ir išlaidų veiksmingumą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad JUI siekiama ne tik skatinti kurti darbo vietas jaunimui, bet ir padėti valstybėms narėms parengti tinkamas sistemas, kuriomis būtų siekiama nustatyti jaunų žmonių poreikius ir atitinkamą paramą šiems poreikiams patenkinti; todėl pabrėžia, kad JGI ir JUI veiksmingumą ateityje reikėtų vertinti atsižvelgiant į pasiekimus kuriant valstybių narių paramos jauniems žmonėms sistemas ar jas gerinant; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primena, kad ES skiria finansinę paramą JGI per ESF ir JUI, ir ši parama papildo nacionalinius įnašus; remia programavimo darbą, atliekamą pagal Sąjungos bendrą strateginę programą vykdant savitarpio mokymosi, tinklų kūrimo veiklą ir teikiant techninę pagalbą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palankiai vertina tai, kad JUI finansavimas buvo sutelktas pradiniame etape 2014 ir 2015 m. ir kad pradinis išankstinis finansavimas buvo padidintas, siekiant užtikrinti galimybę greitai mobilizuoti išteklius; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palankiai vertina tai, kad JUI priemonėmis suteikta parama daugiau kaip 1,4 mln. jaunuolių, o valstybėms narėms padėta konsoliduoti veiksmus už daugiau kaip 4 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primena, kad JUI sėkmė yra susijusi su geru ekonomikos valdymu valstybėse narėse, nes be palankios verslo aplinkos, kurioje skatinamos mažosios ir vidutinės įmonės, ir be švietimo ir mokslo sistemos, pritaikytos prie ekonomikos poreikių, negali būti kuriamos darbo vietos arba rastas ilgalaikis didelio masto jaunimo nedarbo problemos sprendimas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkreipia dėmesį į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą dėl JGI ir JUI poveikio jaunimo užimtumui ir pažymi, kad praėjus trejiems metams nuo Tarybos rekomendacijos priėmimo JGI dar neatitiko lūkesčių; atkreipia dėmesį į Europos Audito Rūmų pastabą, kad neįmanoma padėti visiems NEET jaunuoliams naudojantis tik ES biudžeto ištekliais; pažymi, kad dabartinė padėtis neatitinka lūkesčių, numatytų pradėjus įgyvendinti JGI, t. y., jog bus užtikrinta, kad per keturis mėnesius visi NEET jaunuoliai gautų kokybišką mokymosi ar darbo pasiūlymą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primena apie iššūkius, susijusius su NEET jaunuolių pritraukimu į darbo rinką, ir dėl to atsiveriančias galimybes; rekomenduoja Komisijai, valstybėms narėms ir nacionalinėms valstybinėms užimtumo tarnyboms dėti papildomų pastangų siekiant į JGI programas įtraukti daugiau neaktyvaus jaunimo ir išlaikyti juos darbo rinkoje po to, kai nustos galioti atitinkamos paramos priemonės; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pažymi, kad JUI tikslas – remti jaunesnius nei 25 metų amžiaus NEET jaunuolius, kurie paprastai negauna jokios užimtumo ar švietimo paramos; apgailestauja dėl to, kad patvirtinus JUI daromas poveikis ESF įsipareigojimų skyrimui kitoms programoms, ir pabrėžia, kad konkrečiai JUI skirto asignavimo lėšos turėtų būti papildytos bent jau tokia pačia ESF lėšų suma; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad pagal JUI ir (arba) ESF suteikiamos lėšos nepakeistų valstybių narių viešųjų išlaidų pagal Bendrųjų nuostatų reglamento (Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013) 95 straipsnį ir 87 konstatuojamąją dalį, laikantis papildomumo principo; pabrėžia, kad tokios programos, kaip JGI, negali pakeisti pačių valstybių narių veiksmų kovojant su jaunimo nedarbu ir tvarios integracijos į darbo rinką; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad norint pasiekti visus NEET jaunuolius svarbu stiprinti bendradarbiavimą (be kita ko, regioniniu ir vietos lygmenimis) tarp visų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų, pvz., viešųjų ir tam tikrais atvejais privačiųjų užimtumo tarnybų, švietimo ir mokymo įstaigų, darbdavių, jaunimo organizacijų ir su jaunimu dirbančių NVO; ragina rengiant, įgyvendinant ir vertinant JGI labiau integruoti suinteresuotuosius subjektus, vadovaujantis partnerystės principu; ragina stiprinti švietimo įstaigų ir verslininkų bendradarbiavimą siekiant spręsti gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitikties problemą; pakartoja mintį, kad partneryste grindžiamo požiūrio tikslas – geriau pasiekti tikslinę populiaciją ir užtikrinti kokybiškų pasiūlymų teikimą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | primena, kad, remiantis Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) duomenimis, 28-iose ES valstybėse narėse kasmet reikia maždaug 45 mlrd. EUR tam, kad būtų galima veiksmingai įgyvendinti JGI; mano, kad šios lėšos turėtų būti laikomos investicija, atsižvelgiant į tai, kad, jei jos bus veiksmingai panaudotos, gerokai sumažės išlaidos, susijusios su jaunimo užimtumu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina Komisiją nustatyti, kokį nacionalinį įnašą kiekviena valstybė narė turi skirti JUI, kad būtų galima veiksmingai įgyvendinti JGI, atsižvelgiant į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) vertinimą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atkreipia dėmesį į JUI įgyvendinimo vėlavimą dėl pavėluoto atitinkamų vadovaujančiųjų institucijų paskyrimo ir mano, kad tai yra JUI teisinio pagrindo trūkumas, dėl kurio buvo pakenkta pradiniam skubaus įgyvendinimo siekiui panaudojant finansavimą laikotarpio pradžioje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mano, kad reikia sudaryti geresnes sąlygas ir galimybes gauti ir įvairinti ir finansavimą, dėmesį sutelkti į veiksmingą lėšų panaudojimą ir tuo pat metu toliau įgyvendinti politikos ir tarnybų reformas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad priemones reikia pritaikyti prie vietos aplinkybių siekiant padidinti jų poveikį, pvz., užtikrinant aktyvesnį vietos darbdavių, vietos mokymo įstaigų ir vietos valdžios institucijų dalyvavimą; ragina įvairinti finansavimo šaltinius, įtraukiant vietos, regionų ir nacionalinio lygmenų veikėjus, kad būtų galima pasiekti visą NEET jaunimą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | primena, kad, remiantis dabartine DFP, JUI turėtų būti finansuojama panaudojant naujus asignavimus, o ne perskirstant esamus biudžeto asignavimus; tikisi plataus užmojo politinio įsipareigojimo pagal kitą DFP; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mano, jog norint, kad JGI tinkamai veiktų, taip pat privalo veiksmingai veikti vietos valstybinės užimtumo tarnybos; |
| --- | --- |

27.

| 28. | primygtinai ragina valstybėse narėse plėtoti valstybinių užimtumo tarnybų specifinę praktinę patirtį, kad būtų remiami žmonės, kurie negali susirasti darbo per keturis mėnesius nuo tos dienos, kai tapo bedarbiais arba baigė mokytis formaliojo švietimo įstaigoje; tikisi aktyvesnio verslo ir pramonės asociacijų dalyvavimo įgyvendinant programą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | apgailestauja dėl to, kad didžioji dalis NEET jaunuolių ES vis dar neturi galimybės pasinaudoti jokia JGI programa, be kita ko, dėl to, kad jie paprastai neužregistruoti valstybinėse užimtumo tarnybose; ragina Tarybą apsvarstyti galimybę tęsti mokymosi mainus pasinaudojant esamu valstybinių užimtumo tarnybų tinklu, siekiant parengti geriausia praktika pagrįstas strategijas, kurios padėtų pasiekti ir remti NEET jaunimą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | palankiai vertina Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 5/2017 ir ragina Komisiją ir valstybes nares visapusiškai įgyvendinti Audito Rūmų rekomendacijas siekiant padidinti JGI programų aprėptį ir veiksmingumą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad turėtų būti remiamas vieno langelio principu veikiančių centrų kūrimas siekiant didinti teigiamą JGI poveikį ir šiuo tikslu užtikrinti, kad visas paslaugas ir konsultacijas jaunimas galėtų gauti vienoje vietoje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pažymi, kad trūksta šios priemonės matomumo ir todėl gali būti sunku pasiekti visą jaunimą; rekomenduoja padidinti galimybę finansuoti vietos kampanijas, organizuojamas kartu su visais vietos partneriais, įskaitant jaunimo organizacijas, ir remti platformų, skirtų jaunimo registravimuisi į sistemą, kūrimą; rekomenduoja, kad informacija, susijusi su JGI, būtų prieinama ir suprantama visiems; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rekomenduoja valstybėms narėms užtikrinti, kad jų pasiūlymai būtų kokybiški; pažymi, pvz., jog pateikti pasiūlymai turėtų atitikti dalyvių profilius ir darbo vietų paklausą, kad būtų galima užtikrinti tvarią ir pagal galimybes ilgalaikę integraciją į darbo rinką; |
| --- | --- |

33.

| 34. | apgailestaudamas pažymi, kad dauguma valstybių narių dar nenustatė „kokybiško pasiūlymo“ apibrėžties; primygtinai ragina valstybes nares ir Komisiją, pasitelkus Europos Sąjungos Užimtumo komitetą (EMCO), naudoti esamus tinklus siekiant nustatyti bendrai suderintą šios koncepcijos apibūdinimą, atsižvelgiant į Europos stažuočių kokybės sistemą, bendrą Europos socialinių partnerių pareiškimą „Siekiant bendros pameistrystės vizijos“ ir Teisingumo Teismo praktiką dėl mažų garantijų darbo; be to, primygtinai ragina valstybes nares ir Komisiją užtikrinti, kad šios koncepcijos apibūdinimas būtų pagrįstas pasiūlymu, kuris atitinka dalyvių kvalifikacijos lygį, profilį, darbo rinkos poreikius, suteikia tokių darbo galimybių, kad būtų galima užsidirbti pajamų pragyvenimui, užtikrina socialinę apsaugą ir tobulinimosi perspektyvas ir galimybę tvariai ir tinkamai integruotis į darbo rinką; palankiai vertina Europos Audito Rūmų rekomendaciją, pateiktą Specialiojoje ataskaitoje Nr. 5/2017, kad reikia skirti daugiau dėmesio siekiant gerinti pasiūlymų kokybę; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina Komisiją bendradarbiaujant su EMCO pasiūlyti JGI būsimų pasiūlymų kokybės kriterijų standartus; pabrėžia, kad reikia apibrėžti tokiems pasiūlymams skirtą kokybės sistemą kartu su kokybės standartais; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pažymi, kad, norint pasiekti kokybiškų pasiūlymų ir nuolatinio darbo užtikrinimo visiems 24 metų amžiaus ir jaunesniems jaunuoliams tikslą, reikia skirti daug daugiau išteklių žmogiškuoju, techniniu ir finansiniu lygmenimis; palankiai vertina tai, kad kelios valstybės narės padidino maksimalų JGI paramos reikalavimus atitinkančio jaunimo amžių iki 30 metų; |
| --- | --- |

36.

| 37. | siūlo užtikrinti, jog jaunuoliai, kuriems taikoma JGI, ir toliau prisidėtų prie valstybėje narėje taikomų socialinės ir darbo apsaugos sistemų ir galėtų jomis pasinaudoti, kad taip būtų stiprinama bendra visų susijusių šalių, visų pirma jaunimo ir darbdavių, atsakomybė; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, jog labiausiai tikėtina, kad pagal JGI remiamos priemonės bus efektyvesnės ir ekonomiškai veiksmingesnės, kai jaunimui bus padedama patekti į darbo rinką tokiu būdu, kad jiems būtų užtikrinamos tvaraus užimtumo galimybės ir darbo užmokesčio didėjimas; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia, kad NEET jaunimas – tai nevienalytė ir įvairi grupė ir kad priemonės yra efektyvesnės ir ekonomiškai veiksmingesnės, kai jomis siekiama spręsti nustatytus iššūkius; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad reikia sukurti visapusiškas strategijas su aiškiais tikslais, kuriais būtų siekiama pasiekti visų kategorijų NEET jaunimą; pabrėžia, kad būtina įvairioms jaunuolių grupėms teikti individualiai pritaikytus sprendimus atsižvelgiant į vietos ir regionų aplinkybes, pvz., užtikrinant glaudesnį vietinių darbdavių atstovų, vietinių mokymo paslaugų teikėjų ir vietos valdžios institucijų įtraukimą; ragina valstybes nares sudaryti kiekvienam kandidatui individualiai pritaikytas galimybes ir kartu suteikti nacionalinėms valstybinėms užimtumo tarnyboms lankstumo, kad jos galėtų lanksčiai prisitaikyti prie profilio nustatymo modelių; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina valstybes nares parengti atitinkamas komunikacijos strategijas ir dėti daugiau pastangų siekiant atpažinti NEET jaunimą, visų pirma neveiklius NEET, kuriems netaikomos esamos sistemos, siekiant juos registruoti ir stebėti padėtį, kai jaunimas iš JGI programų pasitraukia tam tikrais laiko tarpais (praėjus 6, 12 ir 18 mėnesių), siekiant, kad būtų skatinamas tvarus integravimas į darbo rinką; pabrėžia, kad reikia užtikrinti prie poreikių priderintus sprendimus įvairioms jaunuolių grupėms ir kad neregistruoti jaunuoliai turi tapti pagrindine tiksline grupe; ragina valstybes nares užtikrinti, kad turimos ESF lėšos nepakeistų viešųjų išlaidų, ir atkreipia dėmesį į tai, kad pakankamas ekonomikos augimas yra išankstinė veiksmingos NEET jaunimo integracijos į darbo rinką sąlyga; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina valstybes nares ir Komisiją įvertinti bet kokius trūkumus ir atlikti rinkos analizę prieš pradedant įgyvendinti sistemas, numatytas pagal JGI, kad būtų išvengta nenaudingų mokymo kursų ir stažuotojai nebūtų išnaudojami stažuotėse be apčiuopiamų rezultatų ateityje; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina Komisiją ir Tarybą apsvarstyti galimybę imtis aktyvių veiklos keitimo iniciatyvų, pvz., profesinio orientavimo ir informacijos apie darbo rinką srityse, taip pat teikiant paramos paslaugas mokyklose ir profesinio orientavimo paslaugas universitetuose, siekiant palengvinti jaunuolių patekimą į darbo rinką ir suteikiant jiems veiklos keitimo bei karjeros valdymo gebėjimų; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pažymi, kad trūksta šios priemonės matomumo ir todėl gali būti sunku pasiekti visą jaunimą; rekomenduoja imtis veiksmų ir padidinti galimybę finansuoti vietos kampanijas, organizuojamas su visais atitinkamais vietos partneriais, įskaitant jaunimo organizacijas, ir remti platformų, skirtų jaunimo registravimuisi siekiant pasinaudoti priemone, kūrimą; rekomenduoja, kad informacija, susijusi su JGI, būtų prieinama ir suprantama visiems; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atkreipia dėmesį į nuolatinį iššūkį suderinti įgūdžius su darbo rinkos poreikiais; prašo Komisijos, pasitelkus EMCO, skatinti valstybių narių ir atitinkamų suinteresuotųjų subjektų valstybėse narėse keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais, siekiant spręsti šį klausimą; |
| --- | --- |

44.

| 45. | mano, kad su gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitiktimi susijusias problemas būtų galima išspręsti geriau nustatant asmenų gebėjimus ir ištaisant nacionalinių mokymo sistemų trūkumus; pabrėžia, kad didesnis jaunuolių judumas galėtų padėti tobulinti jų įgūdžius ir, kartu su kvalifikacijos pripažinimu, galėtų padėti sumažinti esamą geografinę gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitiktį; ragina valstybes nares šiuo atžvilgiu geriau naudotis EURES; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, kad informacinių ir ryšių technologijų (IRT) gebėjimai galėtų suteikti didelį potencialą kuriant tvarias darbo vietas, ir todėl ragina valstybes nares į savo JGI įgyvendinimo planus įtraukti veiksmingas priemones IRT ir (arba) skaitmeniniams gebėjimams stiprinti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pažymi, kad, siekiant vengti išrankumo ir diskriminacinės atrankos, teikiant paslaugas skirtingoms jaunųjų gyventojų grupėms būtina vadovautis labiau įvairove grindžiamu ir prie poreikių pritaikytu požiūriu; ragina stiprinti ir specializuoti laisvesnę komunikaciją su įvairių kliūčių patiriančiu jaunimu ir labiausiai nuo darbo rinkos nutolusiais asmenimis; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad svarbu JGI veiksmingai derinti su kitomis politikos sritimis, pvz., kovos su diskriminacija politika, ir pagal JGI siūlyti daugiau intervencinių priemonių; |
| --- | --- |

47.

| 48. | mano, kad būsimose Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) veiksmų programose jaunimo nedarbo problemos sprendimui nuo pat pradžių turėtų būti skiriamas prioritetas; |
| --- | --- |

48.

Įgyvendinimas ir stebėsena

| 49. | pažymi, kad JGI įgyvendinimas yra stebimas pasitelkiant Europos semestrą, EMCO vertinimus ir EMCO šiuo tikslu parengtą rodiklių sistemą, bendradarbiaujant su Komisija; ragina Tarybą remti valstybes nares tobulinant duomenų teikimą; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pažymi, jog dėl trūkstamos informacijos apie galimas priemonės įgyvendinimo valstybėje narėje išlaidas gali būti skiriamas nepakankamas finansavimas, kad tokia priemonė būtų įgyvendinta ir kad būtų pasiekti jos tikslai; ragina valstybes nares parengti JGI įgyvendinimo išlaidų apžvalgą, kaip rekomenduojama Europos Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje Nr. 5/2017; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pabrėžia, kad siekiant sėkmingai įgyvendinti JGI programas svarbu skirti reikiamų lėšų ir įvertinti bendrą finansavimą, turint omenyje tai, kad įvertinti bendrą finansavimą gali trukdyti sunkumai, susiję su įvairių priemonių, kurių jaunimo srityje imamasi nacionaliniu lygmeniu, atskyrimu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina Komisiją suteikti tikslesnės informacijos apie JGI išlaidų veiksmingumą ir programos įgyvendinimo valstybėse narėse stebėjimą ir pateikti apie tai išsamų metinį pranešimą; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pabrėžia, kad reikia veiksmingų mechanizmų, kuriuos taikant būtų galima aptarti ir išspręsti sunkumus, susijusius su JGI programų įgyvendinimu; pabrėžia, kad siekiant visiškai įgyvendinti JGI reikia nustatyti griežtus, bet realistiškus ir pasiekiamus valstybių narių politinius ir finansinius įsipareigojimus, be kita ko, užtikrinant išankstinės intervencijos mechanizmus, darbo vietų kokybę, tolesnio švietimo ir mokymo galimybes, aiškius tinkamumo kriterijus ir kuriant partnerystes su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais; pabrėžia, kad tai turėtų būti daroma užtikrinant veiksmingą informavimo veiklą, prireikus stiprinant administracinius gebėjimus, atsižvelgiant į vietos sąlygas, sudarant palankesnes sąlygas gebėjimų stiprinimui ir sukuriant tinkamas stebėsenos ir vertinimo struktūras įgyvendinant ir įgyvendinus minėtas priemones; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina užtikrinti veiksmingą daugiašalę priežiūrą, kaip laikomasi Tarybos rekomendacijos dėl JGI nustatymo Europos semestro metu, ir prireikus pateikti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pakartoja, kad yra įsipareigojęs atidžiai stebėti visų valstybių narių veiksmus siekiant, kad JGI būtų įgyvendinta, ir ragina jaunimo organizacijas nuolat informuoti Parlamentą apie savo atliekamą valstybės narės veiksmų analizę; ragina valstybes nares ir Komisiją įtraukti jaunimo suinteresuotuosius subjektus į politikos formavimo procesą; primena, kad jaunimo organizacijų dalyvavimas informuojant apie JGI, ją įgyvendinant ir vertinant yra labai svarbus jos sėkmei; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atkreipia dėmesį į tai, kad valstybėse narėse šiek tiek vėluojama įgyvendinti JUI, daugiausia dėl procedūrinių ir struktūrinių priežasčių; yra susirūpinęs dėl JUI įgyvendinti skirto išankstinio finansavimo lėšų panaudojimo lygio valstybėse narėse; todėl primygtinai reikalauja kompetentingas valstybių narių valdžios institucijas imtis skubių veiksmų, siekiant laiku ir visapusiškai panaudoti turimus išteklius, skirtus kovoti su jaunimo nedarbu; mano, kad valstybės narės turi prisiimti papildomus finansinius įsipareigojimus nacionaliniuose biudžetuose siekiant spręsti šias struktūrines problemas; |
| --- | --- |

56.

| 57. | palankiai vertina Komisijos bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis siekiant nustatyti ir skleisti geros stebėjimo ir ataskaitų teikimo praktikos pavyzdžius remiantis esamomis sistemomis valstybėse narėse; primena Komisijai, kad duomenų palyginamumas ir toliau yra itin svarbus šiais tikslais; |
| --- | --- |

57.

| 58. | rekomenduoja Komisijai ir toliau nustatyti ir skleisti gerą stebėsenos ir ataskaitų teikimo praktiką, kad galėtų būti nuosekliai bei patikimai teikiami ir sklandžiai įvertinami iš valstybių narių gauti rezultatai ir jų kokybė; visų pirma, rekomenduoja reguliariai teikti statistinius duomenis apie kokybę, kad valstybės narės galėtų nustatyti realistiškesnes ir veiksmingesnes jaunimo politikos priemones, be kita ko, vykdyti dalyvių, kurie baigia naudotis JGI sistema, stebėseną, siekiant, kad kuo mažiau dalyvių nutrauktų naudojimąsi programa negavę naudos; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ragina Komisiją stiprinti metodus, kuriuos taiko valstybės narės, įgyvendindamos pagal JGI patvirtintas priemones, taip pat įdiegti skaidrią, visapusišką, atvirųjų duomenų principu pagrįstą ekonominio veiksmingumo, struktūrinių reformų ir asmenims skirtų priemonių stebėsenos sistemą; |
| --- | --- |

59.

| 60. | siūlo kiekvienoje valstybėje narėje atlikti ex ante analizę, pagal kurią būtų nustatyti konkretūs planuojami JGI programų tikslai, uždaviniai ir terminai norimiems rezultatams pasiekti, ir mano, kad reikia vengti dvigubo finansavimo; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ragina dalytis geriausios praktikos pavyzdžiais pasitelkiant EMCO ir Europos užimtumo strategijos tarpusavio mokymosi programą; atsižvelgdamas į tai pažymi tarpusavio mokymosi, kurio tikslas – užtikrinti pažeidžiamiausių grupių aktyvumą, svarbą; |
| --- | --- |

61.

| 62. | yra susirūpinęs dėl to, kad duomenų apie JUI paramos gavėjus, pasiekimus ir rezultatus yra nedaug ir jie dažnai nenuoseklūs; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis būtinų priemonių, kad būtų sukurtos administraciniu požiūriu mažiau sudėtingos ir modernesnės stebėsenos sistemos, kurios būtų taikomos likusiam JUI finansavimui; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ragina daugiau dėmesio skirti JUI rezultatams, nustatant konkrečius rodiklius, kuriais būtų įvertinamos valstybėse narėse įvykdytos reformos, vykdant programą įgytos žinios ir įgūdžiai bei pasiūlytų nuolatinių sutarčių skaičius; be to, siūlo, kad pasirinktos profesijos kuratorių patirtis atitiktų reikiamus atitinkamų pareiškėjų įgūdžius; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ragina valstybes nares savo stebėsenos ir ataskaitų teikimo sistemas padaryti efektyvesnes, siekiant reguliariai teikti kokybiškus duomenis ir sudaryti palankesnes sąlygas kurti labiau įrodymais grindžiamą jaunimo aktyvumo skatinimo politiką, visų pirma pagerinti galimybę stebėti JGI palikusius dalyvius, kad būtų galima kiek įmanoma sumažinti nežinomų išėjimų skaičių ir turėti duomenis apie visų dalyvių esamą padėtį; ragina Komisiją persvarstyti savo gaires dėl duomenų rinkimo ir valstybes nares peržiūrėti savo bazinius rodiklius ir tikslus, siekiant sumažinti pavojų, kad rezultatai bus išpūsti; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pabrėžia, kad kai kurioms valstybėms narėms JGI tapo paskata vykdyti politikos pokyčius ir geriau koordinuoti veiklą užimtumo ir švietimo srityse; pabrėžia, kad svarbu nustatyti realistiškus ir kiekybiškai įvertinamus tikslus, remiant politiką ir sistemas, pvz., JGI, nustatyti pagrindines problemas ir tinkamus veiksmus, kurių turi būti imamasi joms įveikti, ir įvertinti šiuos iššūkius deramai atsižvelgiant į geresnes įsidarbinimo galimybes; atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriais atvejais buvo sunku nustatyti ir įvertinti JGI iki šiol padarytą indėlį ir kad kokybiška statistika turėtų padėti valstybėms narėms formuoti veiksmingesnę ir realistiškesnę jaunimo politiką, nesudarant nepagrįstų lūkesčių; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pripažįsta labai dideles daugelio valstybių narių pastangas siekiant įgyvendinti JGI; tačiau pažymi, kad dauguma reformų dar nėra visapusiškai įgyvendintos, visų pirma formuojant partnerystes su socialiniais partneriais ir jaunimu kuriant, įgyvendinant ir vertinant JGI priemones ir teikiant paramą tiems, kurie susiduria su daugybe kliūčių; daro išvadą, kad ilguoju laikotarpiu reikia dėti daug pastangų ir skirti daug finansinių išteklių, kad JGI tikslai būtų pasiekti; |
| --- | --- |

66.

| 67. | mano, kad JGI neturi būti sistemiškai naudojama tikslais, kurie prieštarauja aktyvumo darbo rinkoje skatinimo dvasiai ir siekiui pereiti prie nuolatinio užimtumo; ragina Tarybą pasinaudoti DFP peržiūra siekiant JGI skirti tinkamus išteklius; ragina valstybes nares užtikrinti, kad jaunimui, be kita ko, jaunimui iki 30 metų amžiaus, būtų teikiami geros kokybės pasiūlymai, kurie atitiktų jų profilį ir kvalifikacijos lygį, taip pat atsižvelgiant į darbo rinkos paklausą, siekiant sukurti tvarių darbo vietų ir užkirsti kelią pakartotiniam pasinaudojimui JGI; |
| --- | --- |

67.

| 68. | mano, kad siekiant įvertinti programos veiksmingumą reikia įvertinti visus jos aspektus, įskaitant programos ekonominį naudingumą; atkreipia dėmesį į ankstesnes sąmatas, kurias pateikė TDO ir Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas (Eurofound), ir prašo Komisijos patvirtinti arba atnaujinti šias prognozes; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ragina, kad JGI veiksmingumas būtų vertinamas kiekvienoje dalyvaujančioje valstybėje narėje siekiant užkirsti kelią tam, kad tam tikros bendrovės, pasitelkdamos fiktyvias mokymo programas ir siekdamos pasinaudoti valstybės finansuojama darbo jėga, neišnaudotų jaunų žmonių; šiuo tikslu siūlo stebėti jaunuolių, kurie naudojosi programa, įsidarbinimo perspektyvas ir sukurti mechanizmus, kuriuos taikant dalyvaujantys (valstybinio ar privačiojo sektorių) darbdaviai turėtų tam tikram minimaliam skaičiui asmenų, atlikusių praktiką, pasiūlyti darbo sutartis, ir tai turėtų būti sąlyga norint toliau naudotis programos teikiamais privalumais; |
| --- | --- |

69.

| 70. | atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija turi užbaigti JUI vertinimą iki 2017 m. pabaigos, ir tikisi, kad greitai bus atlikti būtini pakeitimai siekiant užtikrinti sėkmingą įgyvendinimą; pabrėžia, jog svarbu, kad suinteresuotieji subjektai, įskaitant jaunimo organizacijas, nuolat vertintų JUI rezultatyvumą; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pabrėžia, kad reikia sukurti rodiklių ir priemonių sistemą viešųjų įdarbinimo programų ir JGI veiksmingumui vertinti ir stebėti, nes, nors nuostatos dėl tokios sistemos buvo priimtos nuo pat pradžių, vis dar yra daug trūkumų; |
| --- | --- |

71.

| 72. | reikalauja, kad programos dalyviai būtų tinkamai informuojami apie procedūras, kurių reikia laikytis piktnaudžiavimo priemone atveju, ir kad jiems būtų užtikrinta reikiama ir numatyta apsauga; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ragina užtikrinti veiksmingą ir skaidrią Europos ir nacionaliniu lygmenimis paskirtų lėšų panaudojimo kontrolę ir stebėseną, kad būtų užkirstas kelias piktnaudžiavimui ir išteklių švaistymui; |
| --- | --- |

73.

Reikiami patobulinimai

| 74. | pabrėžia, kad būtina užtikrinti ilgalaikį įsipareigojimą numatant plataus užmojo programą ir stabilų finansavimą iš ES biudžeto ir nacionalinių biudžetų siekiant sudaryti visiems NEET jaunuoliams Europos Sąjungoje visapusiškas galimybes pasinaudoti iniciatyva; |
| --- | --- |

74.

| 75. | primena visų valdymo lygmenų (ES, valstybių narių ir vietos institucijų) bendradarbiavimo ir Komisijos techninės pagalbos svarbą siekiant veiksmingai įgyvendinti JGI; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pabrėžia poreikį parengti ir plėtoti kokybiškas visą gyvenimą trunkančios karjeros gaires aktyviai dalyvaujant šeimoms, siekiant padėti jaunuoliams geriau pasirinkti švietimo įstaigą ir profesinę karjerą; |
| --- | --- |

76.

| 77. | pažymi, kad Komisija savo 2016 m. spalio mėn. komunikate pateikė išvadas dėl poreikio padidinti JUI veiksmingumą; laikosi nuomonės, kad tai turėtų būti pasiekta užtikrinant, kad NEET jaunimas būtų integruotas į darbo rinką tvariai ir nustatant tikslus, kuriais atsižvelgiama į įvairią nesimokančio ir nedirbančio jaunimo sudėtį, vykdant konkrečias ir logiškas intervencijas kiekvienos tikslinės grupės atžvilgiu; atkreipia dėmesį į tai, kad papildomas kitų ESF programų naudojimas NEET jaunuolių integracijos tvarumui užtikrinti galėtų pagerinti veiksmingumą; |
| --- | --- |

77.

| 78. | ragina Komisiją ir valstybes nares valdyti lūkesčius nustatant realistiškus ir įgyvendinamus tikslus, įvertinti skirtumus, prieš įgyvendinant programas išanalizuoti rinką, pagerinti kontrolės ir pranešimo sistemas ir pagerinti duomenų kokybę, kad būtų galima veiksmingai vertinti rezultatus; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ragina Komisiją ir valstybes nares pasirūpinti, kad būtų skiriamas pakankamas finansavimas siekiant užtikrinti sėkmingą visų jaunų darbuotojų, kurie yra bedarbiai arba neturi galimybės naudotis tinkamu mokymosi arba švietimo pasiūlymu, integraciją; pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti tvarius rezultatus, JGI turėtų būti grindžiama esamais įrodymais ir patirtimi ir tęsiama ilgą laikotarpį; pabrėžia, kad šiuo tikslu reikia numatyti daugiau viešųjų lėšų, kurias būtų galima panaudoti aktyviai darbo rinkos politikai, vykdomai ES ir valstybių narių lygmeniu; |
| --- | --- |

79.

| 80. | ragina valstybes nares tinkamai įvertinti savo JGI programų išlaidas, valdyti lūkesčius nustatant realius ir pasiekiamus tikslus, mobilizuoti papildomus išteklius iš savo nacionalinių biudžetų ir padidinti savo valstybinių užimtumo tarnybų finansavimą, kad jos galėtų vykdyti papildomas užduotis, susijusias su JUI įgyvendinimu; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ragina valstybes nares užtikrinti tolesnės veiklos duomenų, kuriais remiantis būtų galima kokybės ir kiekybės požiūriu įvertinti rezultatų ilgalaikį tvarumą, teikimą ir sudaryti palankesnes sąlygas kurti labiau įrodymais grindžiamą jaunimo politiką; ragina visose valstybėse narėse renkant duomenis užtikrinti didesnį skaidrumą ir nuoseklumą, įskaitant pagal lytį suskirstytų duomenų rinkimą; susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad teigiamų išėjimų iš JGI tvarumo lygis palaipsniui blogėjo (9); |
| --- | --- |

81.

| 82. | ragina Komisiją atlikti išsamią valstybėse narėse įgyvendinamų priemonių poveikio analizę, nustatyti veiksmingiausius sprendimus ir jais remiantis teikti rekomendacijas valstybėms narėms, kaip būtų galima pasiekti geresnių rezultatų ir užtikrinti didesnį veiksmingumą; |
| --- | --- |

82.

o

o o

| 83. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams. |
| --- | --- |

83.

---

(1)  OL C 120, 2013 4 26, p. 1.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 470.

(3)  OL L 126, 2015 5 21, p. 1.

(4)  Kitos priemonės apima iniciatyvą „Judus jaunimas“, pradėtą vykdyti 2010 m. rugsėjo mėn., Jaunimo galimybių iniciatyvą, pradėtą vykdyti 2011 m. gruodžio mėn., ir jaunimo veiksmų grupių priemonę, kuri pradėta įgyvendinti 2012 m. sausio mėn.

(5)  2017 m. kovo mėn. pabaigos duomenys: http://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/8002525/3-02052017-AP-EN.pdf/94b69232-83a9-4011-8c85-1d4311215619.

(6)  Jaunimo socialinė įtrauktis (Eurofound 2015).

(7)  Nesimokantis, nedirbantis ir mokymuose nedalyvaujantis jaunimas (NEET): būdingi bruožai, išlaidos ir politinės priemonės Europoje (Eurofound 2012).

(8)  Baltoji knyga dėl Europos ateities, p. 13.

(9)  Europos Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 5/2017 164 punktas.

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/117 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/117

---

P8_TA(2017)0395

Veikliosios medžiagos glifosato patvirtinimo galiojimo pratęsimas

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką pratęsiamas veikliosios medžiagos glifosato patvirtinimo galiojimas ir iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas, projekto (D053565-01 – 2017/2904(RSP))

(2018/C 346/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką pratęsiamas veikliosios medžiagos glifosato patvirtinimo galiojimas ir iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas, projektą (D053565-01), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką pratęsiamas veikliosios medžiagos glifosato patvirtinimo galiojimas ir iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas, projektą (D053565-01),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantį Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (1), ypač į jo 20 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantį Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (1), ypač į jo 20 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (2), 11 ir 13 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (2), 11 ir 13 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 178/2002, nustatančio maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiančio Europos maisto saugos tarnybą ir nustatančio su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (3), 7 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 178/2002, nustatančio maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiančio Europos maisto saugos tarnybą ir nustatančio su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (3), 7 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) išvadą dėl veikliosios medžiagos glifosato, kaip pesticido, rizikos vertinimo tarpusavio peržiūros (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) išvadą dėl veikliosios medžiagos glifosato, kaip pesticido, rizikos vertinimo tarpusavio peržiūros (4),

| — | atsižvelgdamas į Europos cheminių medžiagų agentūros (ECHA) Rizikos vertinimo komiteto (RAC) nuomonę, kurioje siūloma derinti glifosato klasifikavimą ir ženklinimą ES lygmeniu (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos cheminių medžiagų agentūros (ECHA) Rizikos vertinimo komiteto (RAC) nuomonę, kurioje siūloma derinti glifosato klasifikavimą ir ženklinimą ES lygmeniu (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 13 d. rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką pratęsiamas veikliosios medžiagos glifosato patvirtinimo galiojimas ir iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas, projekto (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 13 d. rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką pratęsiamas veikliosios medžiagos glifosato patvirtinimo galiojimas ir iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas, projekto (6),

| — | atsižvelgdamas į Europos piliečių iniciatyvą „Uždrausti glifosatą ir apsaugoti žmones ir aplinką nuo toksiškų pesticidų“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos piliečių iniciatyvą „Uždrausti glifosatą ir apsaugoti žmones ir aplinką nuo toksiškų pesticidų“ (7),

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis,

| A. | kadangi Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 tikslas – užtikrinti aukštą žmonių ir gyvūnų sveikatos bei aplinkos apsaugos lygį ir pagerinti vidaus rinkos veikimą suderinant augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką taisykles bei kartu padidinti žemės ūkio produktyvumą; kadangi Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 nuostatos grindžiamos atsargumo principu; |
| --- | --- |

A.

kadangi Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 tikslas – užtikrinti aukštą žmonių ir gyvūnų sveikatos bei aplinkos apsaugos lygį ir pagerinti vidaus rinkos veikimą suderinant augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką taisykles bei kartu padidinti žemės ūkio produktyvumą; kadangi Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 nuostatos grindžiamos atsargumo principu;

| B. | kadangi šiuo metu iš visų herbicidų pasaulyje daugiausia pagaminama sisteminio herbicido glifosato; kadangi visame pasaulyje 76 proc. glifosato sunaudojama žemės ūkyje; kadangi jis taip pat plačiai naudojamas miškininkystėje, miestuose ir soduose; kadangi 72 proc. 1974–2014 m. visame pasaulyje sunaudoto glifosato buvo išpurkšta per pastaruosius 10 metų; |
| --- | --- |

B.

kadangi šiuo metu iš visų herbicidų pasaulyje daugiausia pagaminama sisteminio herbicido glifosato; kadangi visame pasaulyje 76 proc. glifosato sunaudojama žemės ūkyje; kadangi jis taip pat plačiai naudojamas miškininkystėje, miestuose ir soduose; kadangi 72 proc. 1974–2014 m. visame pasaulyje sunaudoto glifosato buvo išpurkšta per pastaruosius 10 metų;

| C. | kadangi visuomenė visų pirma patiria jo poveikį gyvendami šalia purškiamų teritorijų, naudodami daiktus namuose ir maitindamiesi; kadangi glifosato poveikis didėja didėjant bendram glifosato naudojimui; kadangi glifosato ir dažniausiai pasitaikančių jo koformuliantų poveikį žmonių sveikatai reikia nuolat stebėti; kadangi glifosato ir (arba) jo likučių buvo aptikta vandenyje, dirvožemyje, maisto produktuose ir gėrimuose bei nevalgomuose dalykuose, taip pat žmogaus organizme (pvz., šlapime); |
| --- | --- |

C.

kadangi visuomenė visų pirma patiria jo poveikį gyvendami šalia purškiamų teritorijų, naudodami daiktus namuose ir maitindamiesi; kadangi glifosato poveikis didėja didėjant bendram glifosato naudojimui; kadangi glifosato ir dažniausiai pasitaikančių jo koformuliantų poveikį žmonių sveikatai reikia nuolat stebėti; kadangi glifosato ir (arba) jo likučių buvo aptikta vandenyje, dirvožemyje, maisto produktuose ir gėrimuose bei nevalgomuose dalykuose, taip pat žmogaus organizme (pvz., šlapime);

| D. | kadangi 2014 m. Europos Sąjungos pesticidų likučių koncentracijos maisto produktuose ataskaitoje, paskelbtoje 2016 m. spalio 26 d., EFSA pažymėjo, kad valstybės narės paėmė nedaug aliejinių augalų sėklų ir sojų mėginių, nors tikėtina, kad šie kultūriniai augalai purškiami glifosatu, todėl juose galima tikėtis jo likučių; kadangi, pasak EFSA, neturima jokios informacijos apie glifosato likučius gyvūniniuose produktuose; kadangi EFSA manė, kad statistiniu požiūriu rezultatai nėra labai pagrįsti; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2014 m. Europos Sąjungos pesticidų likučių koncentracijos maisto produktuose ataskaitoje, paskelbtoje 2016 m. spalio 26 d., EFSA pažymėjo, kad valstybės narės paėmė nedaug aliejinių augalų sėklų ir sojų mėginių, nors tikėtina, kad šie kultūriniai augalai purškiami glifosatu, todėl juose galima tikėtis jo likučių; kadangi, pasak EFSA, neturima jokios informacijos apie glifosato likučius gyvūniniuose produktuose; kadangi EFSA manė, kad statistiniu požiūriu rezultatai nėra labai pagrįsti;

| E. | kadangi EFSA 2015 m. valstybėms narėms rekomendavo atlikti daugiau tyrimų siekiant nustatyti glifosato ir susijusių likučių (pvz., trimetilsulfonio) kiekį maisto produktuose, kuriuos auginant leidžiama naudoti glifosatą, todėl tam tikras kiekis jo likučių juose yra tikėtinas; kadangi, visų pirma, reikėtų imti daugiau sojų, kukurūzų ir aliejinių rapsų mėginių; kadangi valstybės narės taip pat raginamos kurti ir (arba) įgyvendinti turimus analizės metodus, skirtus su glifosatu susijusiems metabolitams kontroliuoti, ir dalytis rezultatais su EFSA; |
| --- | --- |

E.

kadangi EFSA 2015 m. valstybėms narėms rekomendavo atlikti daugiau tyrimų siekiant nustatyti glifosato ir susijusių likučių (pvz., trimetilsulfonio) kiekį maisto produktuose, kuriuos auginant leidžiama naudoti glifosatą, todėl tam tikras kiekis jo likučių juose yra tikėtinas; kadangi, visų pirma, reikėtų imti daugiau sojų, kukurūzų ir aliejinių rapsų mėginių; kadangi valstybės narės taip pat raginamos kurti ir (arba) įgyvendinti turimus analizės metodus, skirtus su glifosatu susijusiems metabolitams kontroliuoti, ir dalytis rezultatais su EFSA;

| F. | kadangi glifosatas – neselektyvus herbicidas, sunaikinantis visus žolynus; kadangi jis veikia įsiterpdamas į vadinamąjį šikimato kelią, kuris taip pat aptinkamas dumbliuose, bakterijose ir grybuose; kadangi nustatyta, kad glifosato komercinių formulių poveikis Escherichia coli ir Salmonella enterica serologiniam tipui Typhimurium lemia pakitusią reakciją į antibiotikų poveikį; |
| --- | --- |

F.

kadangi glifosatas – neselektyvus herbicidas, sunaikinantis visus žolynus; kadangi jis veikia įsiterpdamas į vadinamąjį šikimato kelią, kuris taip pat aptinkamas dumbliuose, bakterijose ir grybuose; kadangi nustatyta, kad glifosato komercinių formulių poveikis Escherichia coli ir Salmonella enterica serologiniam tipui Typhimurium lemia pakitusią reakciją į antibiotikų poveikį;

| G. | kadangi pagal Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 veiklioji medžiaga gali būti patvirtinta, tik jei ji nėra arba nebus priskirta prie 1A ar 1B kancerogenų kategorijos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008, nebent veikliosios medžiagos poveikis žmonėms yra nedidelis arba augalui gresiančio rimto pavojaus negalima pašalinti kitomis turimomis priemonėmis; |
| --- | --- |

G.

kadangi pagal Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 veiklioji medžiaga gali būti patvirtinta, tik jei ji nėra arba nebus priskirta prie 1A ar 1B kancerogenų kategorijos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008, nebent veikliosios medžiagos poveikis žmonėms yra nedidelis arba augalui gresiančio rimto pavojaus negalima pašalinti kitomis turimomis priemonėmis;

| H. | kadangi 2015 m. kovo mėn. Tarptautinė vėžio mokslinių tyrimų agentūra, remdamasi tuo, jog esama nedaug žmonių susirgimo vėžiu įrodymų (remtasi tikro poveikio atvejais), pakankamai laboratorinių gyvūnų susirgimo vėžiu įrodymų (grynojo glifosato tyrimai) ir svarių mechanistinės informacijos, susijusios su grynojo glifosato ir glifosato preparatų kancerogeniškumu (genotoksiškumu ir oksidaciniu stresu), įrodymų, glifosatą priskyrė prie galimai kancerogeninį poveikį žmonėms turinčių medžiagų (2A grupė); kadangi Tarptautinės vėžio mokslinių tyrimų agentūros taikyti kriterijai gali būti palyginti su 1B kategorijos kriterijais, nustatytais Reglamente (EB) Nr. 1272/2008; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2015 m. kovo mėn. Tarptautinė vėžio mokslinių tyrimų agentūra, remdamasi tuo, jog esama nedaug žmonių susirgimo vėžiu įrodymų (remtasi tikro poveikio atvejais), pakankamai laboratorinių gyvūnų susirgimo vėžiu įrodymų (grynojo glifosato tyrimai) ir svarių mechanistinės informacijos, susijusios su grynojo glifosato ir glifosato preparatų kancerogeniškumu (genotoksiškumu ir oksidaciniu stresu), įrodymų, glifosatą priskyrė prie galimai kancerogeninį poveikį žmonėms turinčių medžiagų (2A grupė); kadangi Tarptautinės vėžio mokslinių tyrimų agentūros taikyti kriterijai gali būti palyginti su 1B kategorijos kriterijais, nustatytais Reglamente (EB) Nr. 1272/2008;

| I. | kadangi 2015 m. lapkričio mėn. EFSA užbaigė glifosato rizikos vertinimo tarpusavio peržiūrą ir padarė išvadą, kad glifosatas neturėtų kelti žmonėms kancerogeninio pavojaus ir kad turimais duomenimis negalima pagrįsti to, jog glifosatas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 yra priskirtas prie galimai kancerogeninį poveikį turinčių medžiagų; kadangi 2017 m. kovo mėn. ECHA Rizikos vertinimo komitetas (RAC) bendru sutarimu nusprendė, kad nėra įrodymų, kuriais remiantis ir atsižvelgiant į turimą informaciją glifosatą būtų galima susieti su žmonių susirgimo vėžiu atvejais, ir kad glifosatas neturėtų būti priskiriamas prie medžiagų, sukeliančių genetinius sutrikimus (mutagenų) arba darančių neigiamą poveikį reprodukcinėms funkcijoms; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2015 m. lapkričio mėn. EFSA užbaigė glifosato rizikos vertinimo tarpusavio peržiūrą ir padarė išvadą, kad glifosatas neturėtų kelti žmonėms kancerogeninio pavojaus ir kad turimais duomenimis negalima pagrįsti to, jog glifosatas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 yra priskirtas prie galimai kancerogeninį poveikį turinčių medžiagų; kadangi 2017 m. kovo mėn. ECHA Rizikos vertinimo komitetas (RAC) bendru sutarimu nusprendė, kad nėra įrodymų, kuriais remiantis ir atsižvelgiant į turimą informaciją glifosatą būtų galima susieti su žmonių susirgimo vėžiu atvejais, ir kad glifosatas neturėtų būti priskiriamas prie medžiagų, sukeliančių genetinius sutrikimus (mutagenų) arba darančių neigiamą poveikį reprodukcinėms funkcijoms;

| J. | kadangi 2016 m. gegužės mėn. Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) ir Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) surengtame jungtiniame susitikime pesticidų likučių klausimais (angl. JMPR) FAO ekspertų grupė pesticidų likučių maisto produktuose ir aplinkoje klausimais ir PSO pagrindinė vertinimo grupė pesticidų likučių klausimais padarė išvadą, kad mažai tikėtina, jog glifosatas yra genotoksiškas kalbant apie jo numanomą kasdienį poveikį ir kad mažai tikėtina, jog jis kelia žmonėms kancerogeninį pavojų dėl poveikio per maistą; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2016 m. gegužės mėn. Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) ir Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) surengtame jungtiniame susitikime pesticidų likučių klausimais (angl. JMPR) FAO ekspertų grupė pesticidų likučių maisto produktuose ir aplinkoje klausimais ir PSO pagrindinė vertinimo grupė pesticidų likučių klausimais padarė išvadą, kad mažai tikėtina, jog glifosatas yra genotoksiškas kalbant apie jo numanomą kasdienį poveikį ir kad mažai tikėtina, jog jis kelia žmonėms kancerogeninį pavojų dėl poveikio per maistą;

| K. | kadangi, atsižvelgdamas į ieškovų, teigiančių, kad dėl glifosato poveikio jiems išsivystė ne Hodžkino limfoma, bylinėjimąsi Jungtinėse Amerikos Valstijose, teismas atskleidė bendrovės „Monsanto“, produkto „Roundup“, kurio veiklioji medžiaga yra glifosatas, savininkės ir gamintojos, vidaus dokumentus; kadangi atskleidus susirašinėjimo informaciją pradedama abejoti kai kurių ir bendrovės „Monsanto“ remtų, ir galbūt nepriklausomų tyrimų, kuriais, be kita ko, rėmėsi EFSA ir ECHA vertindamos glifosato saugą, patikimumu; kadangi šiuo atžvilgiu nepaprastai svarbu užtikrinti mokslinių tyrimų ir kitų neapdorotų duomenų, kuriais grindžiami tyrimai, skaidrumą ir prieinamumą visuomenei; |
| --- | --- |

K.

kadangi, atsižvelgdamas į ieškovų, teigiančių, kad dėl glifosato poveikio jiems išsivystė ne Hodžkino limfoma, bylinėjimąsi Jungtinėse Amerikos Valstijose, teismas atskleidė bendrovės „Monsanto“, produkto „Roundup“, kurio veiklioji medžiaga yra glifosatas, savininkės ir gamintojos, vidaus dokumentus; kadangi atskleidus susirašinėjimo informaciją pradedama abejoti kai kurių ir bendrovės „Monsanto“ remtų, ir galbūt nepriklausomų tyrimų, kuriais, be kita ko, rėmėsi EFSA ir ECHA vertindamos glifosato saugą, patikimumu; kadangi šiuo atžvilgiu nepaprastai svarbu užtikrinti mokslinių tyrimų ir kitų neapdorotų duomenų, kuriais grindžiami tyrimai, skaidrumą ir prieinamumą visuomenei;

| L. | kadangi ECHA padarė išvadą dėl glifosato kancerogeniškumo ir pareiškė, kad glifosatas labai pažeidžia akis, yra toksiškas vandens organizmams ir daro ilgalaikį poveikį; |
| --- | --- |

L.

kadangi ECHA padarė išvadą dėl glifosato kancerogeniškumo ir pareiškė, kad glifosatas labai pažeidžia akis, yra toksiškas vandens organizmams ir daro ilgalaikį poveikį;

| M. | kadangi 2016 m. balandžio 13 d., prieš atliekant techninio pobūdžio glifosato naudojimo termino pratęsimą 18 mėnesių (o tai buvo padaryta 2016 m. birželio 29 d.), Parlamentas priėmė rezoliuciją, kurioje Komisija raginama pratęsti glifosato patvirtinimo galiojimą septyneriems metams, tačiau taip pat atkreiptas dėmesys į tai, kad Komisija neturėtų leisti glifosato naudoti ne specialistų reikmėms, viešuosiuose parkuose, viešosiose žaidimų aikštelėse ir viešuosiuose soduose ar netoli jų arba žemės ūkio reikmėms tais atvejais, kai piktžolėms naikinti pakanka integruotųjų kenksmingųjų organizmų kontrolės sistemų; kadangi toje pačioje rezoliucijoje Komisija taip pat raginama rengti profesionalų mokymą ir sukurti jiems skirtus leidimus, teikti geresnę informaciją apie glifosato naudojimą ir nustatyti griežtus produktų, kurių sudėtyje yra veikliosios medžiagos glifosato, naudojimo prieš derliaus nuėmimą apribojimus, siekiant užkirsti kelią netinkamam šios medžiagos naudojimui ir sumažinti galimą su tuo susijusią riziką; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2016 m. balandžio 13 d., prieš atliekant techninio pobūdžio glifosato naudojimo termino pratęsimą 18 mėnesių (o tai buvo padaryta 2016 m. birželio 29 d.), Parlamentas priėmė rezoliuciją, kurioje Komisija raginama pratęsti glifosato patvirtinimo galiojimą septyneriems metams, tačiau taip pat atkreiptas dėmesys į tai, kad Komisija neturėtų leisti glifosato naudoti ne specialistų reikmėms, viešuosiuose parkuose, viešosiose žaidimų aikštelėse ir viešuosiuose soduose ar netoli jų arba žemės ūkio reikmėms tais atvejais, kai piktžolėms naikinti pakanka integruotųjų kenksmingųjų organizmų kontrolės sistemų; kadangi toje pačioje rezoliucijoje Komisija taip pat raginama rengti profesionalų mokymą ir sukurti jiems skirtus leidimus, teikti geresnę informaciją apie glifosato naudojimą ir nustatyti griežtus produktų, kurių sudėtyje yra veikliosios medžiagos glifosato, naudojimo prieš derliaus nuėmimą apribojimus, siekiant užkirsti kelią netinkamam šios medžiagos naudojimui ir sumažinti galimą su tuo susijusią riziką;

| N. | kadangi 2016 m. balandžio 13 d. Parlamento rezoliucijoje Komisija ir EFSA taip pat yra raginamos, atsižvelgiant į viršesnį viešąjį interesą atskleisti informaciją, nedelsiant atskleisti visus mokslinius įrodymus, kuriais buvo remtasi teigiamai klasifikuojant glifosatą ir teikiant pasiūlymą dėl patvirtinimo galiojimo pratęsimo; kadangi moksliniai įrodymai kol kas dar neatskleisti; |
| --- | --- |

N.

kadangi 2016 m. balandžio 13 d. Parlamento rezoliucijoje Komisija ir EFSA taip pat yra raginamos, atsižvelgiant į viršesnį viešąjį interesą atskleisti informaciją, nedelsiant atskleisti visus mokslinius įrodymus, kuriais buvo remtasi teigiamai klasifikuojant glifosatą ir teikiant pasiūlymą dėl patvirtinimo galiojimo pratęsimo; kadangi moksliniai įrodymai kol kas dar neatskleisti;

| O. | kadangi įgyvendinimo priemonės projekto 13 konstatuojamojoje dalyje nurodytoje Europos piliečių iniciatyvoje, per trumpiau nei metus susirinkusioje daugiau kaip milijoną Europos piliečių parašų, ne tik konkrečiai minimas glifosatas (t. y. nustatant vieną iš trijų iniciatyvos tikslų), bet ir aiškiai raginama „uždrausti glifosatą ir apsaugoti žmones ir aplinką nuo toksiškų pesticidų“; kadangi Komisijai ši Europos piliečių iniciatyva buvo pateikta 2017 m. spalio 6 d. ir ji turi dėl šios iniciatyvos atsakyti iki 2018 m. sausio 8 d.; |
| --- | --- |

O.

kadangi įgyvendinimo priemonės projekto 13 konstatuojamojoje dalyje nurodytoje Europos piliečių iniciatyvoje, per trumpiau nei metus susirinkusioje daugiau kaip milijoną Europos piliečių parašų, ne tik konkrečiai minimas glifosatas (t. y. nustatant vieną iš trijų iniciatyvos tikslų), bet ir aiškiai raginama „uždrausti glifosatą ir apsaugoti žmones ir aplinką nuo toksiškų pesticidų“; kadangi Komisijai ši Europos piliečių iniciatyva buvo pateikta 2017 m. spalio 6 d. ir ji turi dėl šios iniciatyvos atsakyti iki 2018 m. sausio 8 d.;

| P. | kadangi, pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 13 straipsnį, bet koks sprendimas dėl veikliosios medžiagos patvirtinimo turi būti grindžiamas EFSA peržiūros ataskaita, kitais su svarstomu klausimu pagrįstai susijusiais veiksniais ir atsargumo principu; |
| --- | --- |

P.

kadangi, pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 13 straipsnį, bet koks sprendimas dėl veikliosios medžiagos patvirtinimo turi būti grindžiamas EFSA peržiūros ataskaita, kitais su svarstomu klausimu pagrįstai susijusiais veiksniais ir atsargumo principu;

| Q. | kadangi Komisijos įgyvendinimo reglamento projekte, pagrįstame Vokietijos federalinio rizikos vertinimo instituto, EFSA ir ECHA atliktu moksliniu vertinimu, siūloma pratęsti glifosato patvirtinimo galiojimą iki 2027 m. gruodžio 15 d., t. y. 10 metų; kadangi tai būtų taikoma nuo 2017 m. gruodžio 16 d.; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Komisijos įgyvendinimo reglamento projekte, pagrįstame Vokietijos federalinio rizikos vertinimo instituto, EFSA ir ECHA atliktu moksliniu vertinimu, siūloma pratęsti glifosato patvirtinimo galiojimą iki 2027 m. gruodžio 15 d., t. y. 10 metų; kadangi tai būtų taikoma nuo 2017 m. gruodžio 16 d.;

| R. | kadangi įgyvendinimo reglamento projekto, kuriuo pratęsiamas veikliosios medžiagos glifosato patvirtinimo galiojimas, I priede išdėstytos konkrečios nuostatos Sąjungos lygmeniu nėra privalomos – atsakomybė perduodama valstybėms narėms; |
| --- | --- |

R.

kadangi įgyvendinimo reglamento projekto, kuriuo pratęsiamas veikliosios medžiagos glifosato patvirtinimo galiojimas, I priede išdėstytos konkrečios nuostatos Sąjungos lygmeniu nėra privalomos – atsakomybė perduodama valstybėms narėms;

| S. | kadangi savo 2017 m. vasario 15 d. rezoliucijoje dėl nedidelės rizikos biologinės kilmės pesticidų (8) Parlamentas pabrėžė, kad, siekiant skatinti kurti nedidelės rizikos biologinės kilmės pesticidus, išduoti leidimus juos naudoti ir pateikti juos Sąjungos rinkai, reikia peržiūrėti Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009, ir paragino Komisiją, siekiant nustatyti spartų nedidelės rizikos biologinės kilmės pesticidų vertinimo, leidimų išdavimo ir registravimo procesą, iki 2018 m. pabaigos pateikti konkretų pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009, kuriam nebūtų atliekama bendra peržiūra pagal Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programos (REFIT) iniciatyvą; |
| --- | --- |

S.

kadangi savo 2017 m. vasario 15 d. rezoliucijoje dėl nedidelės rizikos biologinės kilmės pesticidų (8) Parlamentas pabrėžė, kad, siekiant skatinti kurti nedidelės rizikos biologinės kilmės pesticidus, išduoti leidimus juos naudoti ir pateikti juos Sąjungos rinkai, reikia peržiūrėti Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009, ir paragino Komisiją, siekiant nustatyti spartų nedidelės rizikos biologinės kilmės pesticidų vertinimo, leidimų išdavimo ir registravimo procesą, iki 2018 m. pabaigos pateikti konkretų pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009, kuriam nebūtų atliekama bendra peržiūra pagal Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programos (REFIT) iniciatyvą;

| T. | kadangi Komisijos komunikatas dėl bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) ateities buvo pateiktas skelbti iki 2017 m. pabaigos, o pateikti pasiūlymai dėl biudžeto – 2018 m. gegužės mėn.; |
| --- | --- |

T.

kadangi Komisijos komunikatas dėl bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) ateities buvo pateiktas skelbti iki 2017 m. pabaigos, o pateikti pasiūlymai dėl biudžeto – 2018 m. gegužės mėn.;

| 1. | mano, kad Komisijos įgyvendinimo reglamento projektu neužtikrinama aukšto lygio žmonių ir gyvūnų sveikatos ir aplinkos apsauga, pagal jį netaikomas atsargumo principas ir jis viršija Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 numatytus įgyvendinimo įgaliojimus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją atšaukti įgyvendinimo reglamento projektą ir pateikti naują įgyvendinimo reglamento projektą pagal Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 nustatytus reikalavimus, t. y. atsižvelgiant ne tik į EFSA nuomonę, bet ir į kitus pagrįstus veiksnius ir atsargumo principą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją ir valstybes nares po 2017 m. gruodžio 15 d. neleisti glifosato naudoti ne specialistų reikmėms, viešuosiuose parkuose, viešosiose žaidimų aikštelėse ir viešuosiuose soduose ar netoli jų; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją ir valstybes nares po 2017 m. gruodžio 15 d. visų pirma neleisti glifosato naudoti žemės ūkio reikmėms tais atvejais, kai piktžolėms naikinti pakanka integruotųjų kenksmingųjų organizmų kontrolės sistemų; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją ir valstybes nares nepatvirtinti, kad nuo 2017 m. gruodžio 16 d. glifosatą galima naudoti desikacijos prieš derliaus nuėmimą tikslais; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją patvirtinti būtinas priemones, kuriomis Europos Sąjungoje būtų siekiama laipsniškai panaikinti veikliąją medžiagą glifosatą ne vėliau kaip 2022 m. gruodžio 15 d., užtikrinant, kad po šios datos glifosato visiškai nebūtų leidžiama naudoti ir nebūtų pratęsiamas glifosato patvirtinimo galiojimo laikotarpis arba Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 32 straipsnyje nurodytas laikotarpis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | teigiamai vertina tai, kad pasiūlyta uždrausti polietoksiluotą lajaus aminą naudoti augalų apsaugos produktuose, kurių sudėtyje yra glifosato; ragina Komisiją ir valstybes nares greičiau parengti koformuliantų, kurių neleidžiama įtraukti į augalų apsaugos produktų sudėtį, sąrašą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad mokslinis pesticidų, kuriems naudoti siekiama gauti ES teisės aktuose numatytą leidimą, vertinimas būtų pagrįstas tik paskelbtų nepriklausomų, tos pačios rūšies specialistų patikrintų ir kompetentingų valdžios institucijų užsakytų tyrimų rezultatais; mano, kad šiam tikslui gali būti atliekama Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 peržiūros pagal REFIT iniciatyvą procedūra; be to, mano, kad EFSA ir ECHA turėtų būti suteikta pakankamai išteklių, kad jos galėtų padidinti savo pajėgumus, suteikti galimybę užsakyti nepriklausomus mokslinius tyrimus ir toliau užtikrinti, kad būtų taikomi aukščiausi moksliniai standartai ir užtikrinama ES piliečių sveikatos apsauga ir sauga; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją ir valstybes nares, siekiant spręsti EFSA nurodytą dabartinę trūkstamų duomenų problemą, užtikrinti, kad būtų pakankamai tikrinama ir stebima, ar Sąjungoje gaminamuose ir į ją importuojamuose pašaruose, maisto produktuose ir gėrimuose nėra glifosato likučių; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją ir valstybes nares finansuoti mokslinius tyrimus ir inovacijas, susijusius su tvariais ir ekonomiškais kenksmingųjų organizmų kontrolės produktų sprendimais, siekiant užtikrinti aukšto lygio žmonių ir gyvūnų sveikatos ir aplinkos apsaugą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją ir valstybes nares siūlyti tinkamas žemės ūkio sektoriui skirtas pereinamojo laikotarpio priemones ir skelbti rekomendacinį dokumentą, kuriame būtų išdėstytos visos galimos saugesnės, nedidelės rizikos alternatyvos, siekiant padėti žemės ūkio sektoriui veikliosios medžiagos glifosato laipsniško panaikinimo laikotarpiu, ir visi ištekliai, kuriais žemės ūkio sektoriuje jau galima naudotis atsižvelgiant į dabartinę BŽŪP; |
| --- | --- |

11.

| 12. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  OL L 309, 2009 11 24, p. 1.

(2)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(3)  OL L 31, 2002 2 1, p. 1.

(4)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302.

(5)  https://echa.europa.eu/documents/10162/2d3a87cc-5ca1-31d6-8967-9f124f1ab7ae.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0119.

(7)  ECI(2017)000002.

(8)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0042.

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/122 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/122

---

P8_TA(2017)0396

Genetiškai modifikuoti kukurūzai 1507

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (D052754 – 2017/2905(RSP))

(2018/C 346/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projektą (D052754), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projektą (D052754),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (1), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį ir 23 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (1), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį ir 23 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2017 m. rugsėjo 14 d. vykusį balsavimą nepateikė jokios nuomonės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2017 m. rugsėjo 14 d. vykusį balsavimą nepateikė jokios nuomonės,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (2), 11 ir 13 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (2), 11 ir 13 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) 2005 m. sausio 19 d. priimtą nuomonę, kuri paskelbta 2005 m. kovo 3 d. (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) 2005 m. sausio 19 d. priimtą nuomonę, kuri paskelbta 2005 m. kovo 3 d. (3),

| — | atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) 2016 m. lapkričio 30 d. priimtą nuomonę, kuri paskelbta 2017 m. sausio 12 d. (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) 2016 m. lapkričio 30 d. priimtą nuomonę, kuri paskelbta 2017 m. sausio 12 d. (4),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, kuriomis prieštaraujama tam, kad būtų teikiami leidimai genetiškaimodifikuotiems organizmams (5), ypač atsižvelgdamas į savo ankstesnę 2016 m. spalio 6 d. rezoliuciją „Genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 sėklų pateikimas rinkai“; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, kuriomis prieštaraujama tam, kad būtų teikiami leidimai genetiškaimodifikuotiems organizmams (5), ypač atsižvelgdamas į savo ankstesnę 2016 m. spalio 6 d. rezoliuciją „Genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 sėklų pateikimas rinkai“;

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis,

| A. | kadangi 2015 m. vasario 27 d. įmonės „Pioneer Overseas Coorporation“ ir „Dow AgroSciences Ltd.“ pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 11 ir 23 straipsnius pateikė Komisijai bendrą prašymą atnaujinti leidimą pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507; kadangi atnaujinimo taikymo sritis taip pat susijusi ne tik su maistu ir pašarais, kurių sudėtyje yra arba jie susideda iš kukurūzų 1507, bet ir su kitais produktais; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2015 m. vasario 27 d. įmonės „Pioneer Overseas Coorporation“ ir „Dow AgroSciences Ltd.“ pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 11 ir 23 straipsnius pateikė Komisijai bendrą prašymą atnaujinti leidimą pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507; kadangi atnaujinimo taikymo sritis taip pat susijusi ne tik su maistu ir pašarais, kurių sudėtyje yra arba jie susideda iš kukurūzų 1507, bet ir su kitais produktais;

| B. | kadangi 2016 m. lapkričio 30 d. Europos maisto saugos tarnyba (EFSA) pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 ir 18 straipsnius priėmė teigiamą nuomonę, kuri paskelbta 2017 m. sausio 12 d.; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2016 m. lapkričio 30 d. Europos maisto saugos tarnyba (EFSA) pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 ir 18 straipsnius priėmė teigiamą nuomonę, kuri paskelbta 2017 m. sausio 12 d.;

| C. | kadangi Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 nustatyta, kad genetiškai modifikuotas maistas arba pašarai turi nedaryti neigiamo poveikio žmonių ir gyvūnų sveikatai arba aplinkai, ir reikalaujama, kad Komisija, rengdama sprendimą, turi atsižvelgti į visas atitinkamas Sąjungos teisės aktų nuostatas ir kitus teisėtus veiksnius, susijusius su svarstomu dalyku; |
| --- | --- |

C.

kadangi Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 nustatyta, kad genetiškai modifikuotas maistas arba pašarai turi nedaryti neigiamo poveikio žmonių ir gyvūnų sveikatai arba aplinkai, ir reikalaujama, kad Komisija, rengdama sprendimą, turi atsižvelgti į visas atitinkamas Sąjungos teisės aktų nuostatas ir kitus teisėtus veiksnius, susijusius su svarstomu dalyku;

| D. | kadangi genetiškai modifikuoti kukurūzai 1507 sintetina baltymą Cry1F, kuris yra Bt baltymas (gautas iš Bacillus thuringiensis Kurstaki porūšio), sukeliantis atsparumą kukurūziniam ugniukui (Ostrinia nubilalis) ir tam tikriems kitiems Lepidoptera būrio kenkėjams, tokiems kaip pelėdgalviai (Sesamia spp.), kukurūziniai dykrinukai (Spodoptera frugiperda), vikrieji dirvinukai (Agrotis ipsilon) ir žoliniai ugniukai (Diatraea grandiosella), ir Pat baltymą, suteikiantį atsparumą herbicidui amonio gliufozinatui; |
| --- | --- |

D.

kadangi genetiškai modifikuoti kukurūzai 1507 sintetina baltymą Cry1F, kuris yra Bt baltymas (gautas iš Bacillus thuringiensis Kurstaki porūšio), sukeliantis atsparumą kukurūziniam ugniukui (Ostrinia nubilalis) ir tam tikriems kitiems Lepidoptera būrio kenkėjams, tokiems kaip pelėdgalviai (Sesamia spp.), kukurūziniai dykrinukai (Spodoptera frugiperda), vikrieji dirvinukai (Agrotis ipsilon) ir žoliniai ugniukai (Diatraea grandiosella), ir Pat baltymą, suteikiantį atsparumą herbicidui amonio gliufozinatui;

| E. | kadangi genetiškai modifikuoti Bt augalai visą savo gyvenimą kiekvienoje ląstelėje, taip pat ir dalyse, kurias valgo žmonės ir ėda gyvuliai, sintetina insekticidinį toksiną; kadangi gyvūnų šėrimo eksperimentai rodo, kad genetiškai modifikuoti Bt augalai gali turėti toksišką poveikį (6); kadangi pastebėta, kad Bt toksinas genetiškai modifikuotuose augaluose smarkiai skiriasi nuo natūraliai susidarančio Bt toksino (7); |
| --- | --- |

E.

kadangi genetiškai modifikuoti Bt augalai visą savo gyvenimą kiekvienoje ląstelėje, taip pat ir dalyse, kurias valgo žmonės ir ėda gyvuliai, sintetina insekticidinį toksiną; kadangi gyvūnų šėrimo eksperimentai rodo, kad genetiškai modifikuoti Bt augalai gali turėti toksišką poveikį (6); kadangi pastebėta, kad Bt toksinas genetiškai modifikuotuose augaluose smarkiai skiriasi nuo natūraliai susidarančio Bt toksino (7);

| F. | kadangi Sąjungoje dar neleidžiama auginti kukurūzų 1507; kadangi Parlamentas nepritarė, kad tokie leidimai būtų teikiami, nes yra susirūpinęs, inter allia, dėl tikslinių kenkėjų galimo atsparumo Cry1F baltymui pakitimų, dėl kurių gali tekti pakeisti įprastą kenkėjų kontrolės praktiką (8); |
| --- | --- |

F.

kadangi Sąjungoje dar neleidžiama auginti kukurūzų 1507; kadangi Parlamentas nepritarė, kad tokie leidimai būtų teikiami, nes yra susirūpinęs, inter allia, dėl tikslinių kenkėjų galimo atsparumo Cry1F baltymui pakitimų, dėl kurių gali tekti pakeisti įprastą kenkėjų kontrolės praktiką (8);

| G. | kadangi per trijų mėnesių konsultacijų laikotarpį dėl EFSA rizikos vertinimo, susijusio su pirminiu leidimu, valstybės narės pateikė daug kritinių pastabų; kadangi daugelis kritinių pastabų susijusios su pastabomis, kad nepakanka dokumentų rizikos vertinimui atlikti, kad stebėsenos planas neatitinka Direktyvos 2001/18/EB VII priedo ir kad prašymo pateikėjų pateikti duomenys ir rizikos vertinimas nėra tinkami (9); |
| --- | --- |

G.

kadangi per trijų mėnesių konsultacijų laikotarpį dėl EFSA rizikos vertinimo, susijusio su pirminiu leidimu, valstybės narės pateikė daug kritinių pastabų; kadangi daugelis kritinių pastabų susijusios su pastabomis, kad nepakanka dokumentų rizikos vertinimui atlikti, kad stebėsenos planas neatitinka Direktyvos 2001/18/EB VII priedo ir kad prašymo pateikėjų pateikti duomenys ir rizikos vertinimas nėra tinkami (9);

| H. | kadangi per trijų mėnesių konsultacijų laikotarpį dėl EFSA rizikos vertinimo, susijusio su leidimo atnaujinimu, valstybės narės pateikė daug kritinių pastabų (10); kadangi kritiškiausios pastabos susijusios su pastabomis, kad pasiūlytas stebėsenos planas nelaikomas tinkamu spręsti susijusius genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 stebėsenos po pateikimo į rinką klausimus, ir jo negalima laikyti pakankamai išplėtotu genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 poveikio aplinkai stebėsenai vykdyti, kad pranešėjo vykdyta stebėsena negauta patikimų duomenų, kuriais galima patvirtinti rizikos vertinimo išvadą, kad poveikis žmonių ir gyvūnų sveikatai būtų nedidelis, taip pat tai, kad pranešėjas tinkamai neužfiksavo dokumentuose faktų, rodančių, kad Pat baltymas ilgą laiką naudotas saugiai, kaip reikalaujama Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 503/2013; |
| --- | --- |

H.

kadangi per trijų mėnesių konsultacijų laikotarpį dėl EFSA rizikos vertinimo, susijusio su leidimo atnaujinimu, valstybės narės pateikė daug kritinių pastabų (10); kadangi kritiškiausios pastabos susijusios su pastabomis, kad pasiūlytas stebėsenos planas nelaikomas tinkamu spręsti susijusius genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 stebėsenos po pateikimo į rinką klausimus, ir jo negalima laikyti pakankamai išplėtotu genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 poveikio aplinkai stebėsenai vykdyti, kad pranešėjo vykdyta stebėsena negauta patikimų duomenų, kuriais galima patvirtinti rizikos vertinimo išvadą, kad poveikis žmonių ir gyvūnų sveikatai būtų nedidelis, taip pat tai, kad pranešėjas tinkamai neužfiksavo dokumentuose faktų, rodančių, kad Pat baltymas ilgą laiką naudotas saugiai, kaip reikalaujama Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 503/2013;

| I. | kadangi nebuvo vykdyta Cry baltymų, išskiriamų į aplinką pašaruose naudojant genetiškai modifikuotus kukurūzus 1507, patvarumo stebėsena, nors Cry baltymai dirvoje gali išsilaikyti daugelį mėnesių ir toliau veikti insekticidiškai, kaip nustatyta Cry1Ab toksino atveju (11); |
| --- | --- |

I.

kadangi nebuvo vykdyta Cry baltymų, išskiriamų į aplinką pašaruose naudojant genetiškai modifikuotus kukurūzus 1507, patvarumo stebėsena, nors Cry baltymai dirvoje gali išsilaikyti daugelį mėnesių ir toliau veikti insekticidiškai, kaip nustatyta Cry1Ab toksino atveju (11);

| J. | kadangi gliufozinatas priskiriamas prie toksiškų reprodukcijai medžiagų ir todėl jam taikomi ribiniai kriterijai, nustatyti 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką; kadangi gliufozinato patvirtinimo galiojimas baigiasi 2018 m. liepos 31 d.; |
| --- | --- |

J.

kadangi gliufozinatas priskiriamas prie toksiškų reprodukcijai medžiagų ir todėl jam taikomi ribiniai kriterijai, nustatyti 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką; kadangi gliufozinato patvirtinimo galiojimas baigiasi 2018 m. liepos 31 d.;

| K. | kadangi papildomų herbicidų naudojimas yra įprastos žemės ūkio praktikos auginant herbicidams atsparius augalus dalis, todėl galima tikėtis, kad derliuje visuomet bus purkštų medžiagų likučių, kurie yra neišvengiami; kadangi įrodyta, kad dėl herbicidams atsparių genetiškai modifikuotų kultūrinių augalų naudojama daugiau papildomų herbicidų, nei tokių pat tradicinių kultūrinių augalų atveju (12); |
| --- | --- |

K.

kadangi papildomų herbicidų naudojimas yra įprastos žemės ūkio praktikos auginant herbicidams atsparius augalus dalis, todėl galima tikėtis, kad derliuje visuomet bus purkštų medžiagų likučių, kurie yra neišvengiami; kadangi įrodyta, kad dėl herbicidams atsparių genetiškai modifikuotų kultūrinių augalų naudojama daugiau papildomų herbicidų, nei tokių pat tradicinių kultūrinių augalų atveju (12);

| L. | kadangi nebuvo įvertinti purkštų medžiagų su gliufozinatu likučiai; kadangi dėl šios priežasties negalima prieiti prie išvados, kad genetiškai modifikuotus kukurūzus 1507 saugu naudoti maistui ir pašarams; |
| --- | --- |

L.

kadangi nebuvo įvertinti purkštų medžiagų su gliufozinatu likučiai; kadangi dėl šios priežasties negalima prieiti prie išvados, kad genetiškai modifikuotus kukurūzus 1507 saugu naudoti maistui ir pašarams;

| M. | kadangi kukurūzus 1507 leidžiama auginti Argentinoje, Brazilijoje, Kanadoje, Kolumbijoje, Hondūre, Japonijoje, Panamoje, Paragvajuje, Filipinuose, Pietų Afrikoje, JAV ir Urugvajuje; kadangi neseniai recenzuojamoje mokslinėje literatūroje paskelbtu tyrimu nustatyta, kad tai, jog tiksliniai vabzdžiai tampa atsparūs Cry baltymams, yra „didelė grėsmė Bt technologijos tvarumui“ (13); kadangi gliufozinatui atsparios piktžolės pastebimos nuo 2009 m.; |
| --- | --- |

M.

kadangi kukurūzus 1507 leidžiama auginti Argentinoje, Brazilijoje, Kanadoje, Kolumbijoje, Hondūre, Japonijoje, Panamoje, Paragvajuje, Filipinuose, Pietų Afrikoje, JAV ir Urugvajuje; kadangi neseniai recenzuojamoje mokslinėje literatūroje paskelbtu tyrimu nustatyta, kad tai, jog tiksliniai vabzdžiai tampa atsparūs Cry baltymams, yra „didelė grėsmė Bt technologijos tvarumui“ (13); kadangi gliufozinatui atsparios piktžolės pastebimos nuo 2009 m.;

| N. | kadangi Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2017 m. rugsėjo 14 d. vykusį balsavimą nepateikė jokios nuomonės; kadangi 12 valstybių narių balsavo „prieš“,12 valstybių narių, kuriose gyvena tik 38,75 proc. Sąjungos gyventojų, balsavo „už“, o keturios valstybės narės susilaikė; |
| --- | --- |

N.

kadangi Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2017 m. rugsėjo 14 d. vykusį balsavimą nepateikė jokios nuomonės; kadangi 12 valstybių narių balsavo „prieš“,12 valstybių narių, kuriose gyvena tik 38,75 proc. Sąjungos gyventojų, balsavo „už“, o keturios valstybės narės susilaikė;

| O. | kadangi Komisija ne kartą apgailestavo dėl to, kad nuo to laiko, kai įsigaliojo Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, ji turėdavo priimti sprendimus dėl leidimų be Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto paramos ir kad dokumentų sugrąžinimas Komisijai, kad ji priimtų galutinį sprendimą – tai retai taikoma visos procedūros išimtis – tapo norma priimant sprendimus dėl genetiškai modifikuotų maisto produktų ir pašarų leidimų; kadangi Komisijos pirmininkas J. C. Juncker taip pat jau yra pasmerkęs šią praktiką kaip nedemokratišką (14); |
| --- | --- |

O.

kadangi Komisija ne kartą apgailestavo dėl to, kad nuo to laiko, kai įsigaliojo Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, ji turėdavo priimti sprendimus dėl leidimų be Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto paramos ir kad dokumentų sugrąžinimas Komisijai, kad ji priimtų galutinį sprendimą – tai retai taikoma visos procedūros išimtis – tapo norma priimant sprendimus dėl genetiškai modifikuotų maisto produktų ir pašarų leidimų; kadangi Komisijos pirmininkas J. C. Juncker taip pat jau yra pasmerkęs šią praktiką kaip nedemokratišką (14);

| P. | kadangi 2015 m. spalio 28 d. per pirmąjį svarstymą (15) Parlamentas atmetė 2015 m. balandžio 22 d. pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, ir paragino Komisiją jį atsiimti ir pateikti naują pasiūlymą; |
| --- | --- |

P.

kadangi 2015 m. spalio 28 d. per pirmąjį svarstymą (15) Parlamentas atmetė 2015 m. balandžio 22 d. pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, ir paragino Komisiją jį atsiimti ir pateikti naują pasiūlymą;

| Q. | kadangi Reglamento (ES) Nr. 182/2011 14 konstatuojamojoje dalyje tvirtinama, kad Komisija kiek įmanoma stengsis neprieštarauti bet kokiai prieš įgyvendinimo akto tinkamumą nukreiptai vyraujančiai pozicijai, ypač tokiais jautriais klausimais kaip vartotojų sveikata, maisto sauga ir aplinka; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Reglamento (ES) Nr. 182/2011 14 konstatuojamojoje dalyje tvirtinama, kad Komisija kiek įmanoma stengsis neprieštarauti bet kokiai prieš įgyvendinimo akto tinkamumą nukreiptai vyraujančiai pozicijai, ypač tokiais jautriais klausimais kaip vartotojų sveikata, maisto sauga ir aplinka;

| R. | kadangi Komisijos pasiūlymo iš dalies pakeisti Reglamentą (ES) Nr. 182/2011 nepakanka kovoti su demokratijos trūkumu leidimo naudoti genetiškai modifikuotus organizmus procese; |
| --- | --- |

R.

kadangi Komisijos pasiūlymo iš dalies pakeisti Reglamentą (ES) Nr. 182/2011 nepakanka kovoti su demokratijos trūkumu leidimo naudoti genetiškai modifikuotus organizmus procese;

| S. | kadangi demokratinį teisėtumą galima užtikrinti tik mažų mažiausiai nustačius tai, kad Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniam komitetui nepateikus nuomonės, Komisija atsiima pasiūlymą; kadangi ši procedūra jau taikoma kitiems nuolatiniams komitetams; |
| --- | --- |

S.

kadangi demokratinį teisėtumą galima užtikrinti tik mažų mažiausiai nustačius tai, kad Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniam komitetui nepateikus nuomonės, Komisija atsiima pasiūlymą; kadangi ši procedūra jau taikoma kitiems nuolatiniams komitetams;

| 1. | mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas viršija Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 numatytus įgyvendinimo įgaliojimus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas neatitinka Sąjungos teisės, nes jis nesuderinamas su Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 tikslu, pagal kurį, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 178/2002 (16) nustatytais bendraisiais principais, siekiama nustatyti pagrindą, leidžiantį užtikrinti aukštą žmonių gyvybės ir sveikatos, gyvūnų sveikatos ir gerovės, aplinkos ir vartotojų interesų apsaugos lygį kalbant apie genetiškai modifikuotą maistą ir pašarus, kartu užtikrinant veiksmingą vidaus rinkos veikimą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prašo Komisijos atsiimti savo įgyvendinimo sprendimo projektą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją sustabdyti bet kokio įgyvendinimo sprendimo, susijusio su paraiškomis dėl leidimo naudoti genetiškai modifikuotus organizmus, įgyvendinimą, iki kol leidimų teikimo procedūra bus persvarstyta taip, kad pagal ją būtų panaikinti dabar galiojančios procedūros, kuri pasirodė esanti netinkama, trūkumai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina atsakingus teisės aktų leidėjus paspartinti darbą, susijusį su Komisijos pasiūlymu iš dalies pakeisti Reglamentą (ES) Nr. 182/2011 ir užtikrinti, inter allia, kad Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniam komitetui nepateikus nuomonės dėl leidimų genetiškai modifikuotų organizmus auginti arba naudoti maistui ir pašarams teikimo, Komisija atsiimtų pasiūlymą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją nesuteikti leidimo dėl jokių herbicidams atsparių genetiškai modifikuotų augalų (angl. HT GMP), jei neatliktas visapusiškas likučių po purškimo papildomais herbicidais ir jų komercinių formulių preparatais, naudojamais auginimo šalyse, vertinimas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją parengti visai maisto ir pašarų grandinei skirtas strategijas dėl rizikos sveikatai vertinimo ir toksikologijos, taip pat dėl priežiūros po pateikimo rinkai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisiją visapusiškai integruoti papildomų herbicidų naudojimo ir jų likučių rizikos vertinimą į herbicidams atsparių genetiškai modifikuotų augalų rizikos vertinimą neatsižvelgiant į tai, ar genetiškai modifikuotą augalą ketinama auginti Sąjungoje ar importuoti maistui ir pašarams; |
| --- | --- |

8.

| 9. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  OL L 268, 2003 10 18, p. 1.

(2)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(3)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/182.

(4)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4659.

(5)

| — | 2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl auginti skirto kukurūzų produkto (Zea mays L., linija 1507), genetiškai modifikuoto, kad būtų atsparesnis tam tikriems Lepidoptera būrio kenkėjams, pateikimo rinkai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (OL C 482, 2016 12 23, p. 110). |
| --- | --- |

—

2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl auginti skirto kukurūzų produkto (Zea mays L., linija 1507), genetiškai modifikuoto, kad būtų atsparesnis tam tikriems Lepidoptera būrio kenkėjams, pateikimo rinkai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (OL C 482, 2016 12 23, p. 110).

| — | 2015 m. gruodžio 16 d. rezoliucija dėl 2015 m. gruodžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2015/2279, kuriuo <...> leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × T25, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti (P8_TA(2015)0456). |
| --- | --- |

—

2015 m. gruodžio 16 d. rezoliucija dėl 2015 m. gruodžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2015/2279, kuriuo <...> leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × T25, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti (P8_TA(2015)0456).

| — | 2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo <...> leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87705 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo <...> leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87705 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0040).

| — | 2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo <...> leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87708 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0039). |
| --- | --- |

—

2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo <...> leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87708 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2016)0039).

| — | 2016 m. vasario 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 (MST-FGØ72-2) <...> projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

2016 m. vasario 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 (MST-FGØ72-2) <...> projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0038).

| — | 2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos <...>, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos <...>, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0271).

| — | 2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl genetiškai modifikuotų gvazdikų (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) pateikimo rinkai projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0272), |
| --- | --- |

—

2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl genetiškai modifikuotų gvazdikų (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) pateikimo rinkai projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0272),

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti rinkai auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 sėklas, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti rinkai auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 sėklas, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0388).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 produktus projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 produktus projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0389).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 sėklų pateikimo rinkai projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 sėklų pateikimo rinkai projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0386).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 sėklų pateikimo rinkai projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 sėklų pateikimo rinkai projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0387).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, kurie iš jos sudaryti arba iš jos pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, kurie iš jos sudaryti arba iš jos pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0390).

| — | 2017 m. balandžio 5 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi, trys ar keturios modifikacijos Bt11, 59122, MIR604, 1507 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

2017 m. balandžio 5 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi, trys ar keturios modifikacijos Bt11, 59122, MIR604, 1507 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0123).

| — | 2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų DAS-40278-9, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų DAS-40278-9, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0215).

| — | 2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB119 (BCS-GHØØ5-8), kurie iš jos sudaryti arba kurie iš jos pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB119 (BCS-GHØØ5-8), kurie iš jos sudaryti arba kurie iš jos pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0214).

| — | 2017 m. rugsėjo 13 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų DAS-68416-4, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0341). |
| --- | --- |

—

2017 m. rugsėjo 13 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų DAS-68416-4, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0341).

| — | 2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 × A5547-127, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0377). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 × A5547-127, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0377).

| — | 2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-44406-6, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0378). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-44406-6, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0378).

(6)  Žr., pvz., El-Shamei Z. S., Gab-Alla A. A., Shatta A. A., Moussa E. A., Rayan A. M., Histopathological Changes in Some Organs of Male Rats Fed on Genetically Modified Corn (Ajeeb YG). J Am Sci. 2012; 8(9):1127-1123. https://www.researchgate.net/publication/235256452_Histopathological_Changes_in_Some_Organs_of_Male_Rats_Fed_on_Genetically_Modified_Corn_Ajeeb_YG.

(7)  Székács A., Darvas B. Comparative aspects of Cry toxin usage in insect control. Ishaaya I., Palli S. R., Horowitz A. R., eds. Advanced Technologies for Managing Insect Pests. Dordrecht, Netherlands: Springer; 2012:195-230. https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-4497-4_10.

(8)  2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 sėklų pateikimo rinkai projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0387).

(9)  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2004-08.

(10)  F priedas. Valstybių narių pastabos ir Genetiškai modifikuotų organizmų (GMO) specialistų grupės atsakymai http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2015-00342.

(11)  F priedas. Valstybių narių pastabos ir Genetiškai modifikuotų organizmų (GMO) specialistų grupės atsakymai http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2015-00342, p 7.

(12)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7.

(13)  https://drive.google.com/file/d/0B7H5dHXeodSCc2RjYmwzaUIyZWs/view.

(14)  Pvz., Europos Parlamento plenarinio posėdžio įžanginėje kalboje, įtrauktoje į kitos kadencijos Europos Komisijai skirtas politines gaires (2014 m. liepos 15 d., Strasbūras), arba 2016 m. pranešime apie Sąjungos padėtį (2016 m. rugsėjo 14 d., Strasbūras).

(15)  OL C 355, 2017 10 20, p. 165.

(16)  OL L 31, 2002 2 1, p. 1.

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/127 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/127

---

P8_TA(2017)0397

Genetiškai modifikuotos sojos 305423 x 40-3-2

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų 305423 x 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (D052752 – 2017/2906(RSP))

(2018/C 346/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda ar pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų 305423 x 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projektą (D052752), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda ar pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų 305423 x 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projektą (D052752),

| — | atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (1), ypač į jo 7 straipsnio 3 dalį ir 19 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (1), ypač į jo 7 straipsnio 3 dalį ir 19 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2017 m. rugsėjo 14 d. vykusį balsavimą nusprendė nuomonės neteikti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2017 m. rugsėjo 14 d. vykusį balsavimą nusprendė nuomonės neteikti,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (2), 11 ir 13 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (2), 11 ir 13 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos (toliau – EFSA) 2016 m. liepos 14 d. priimtą nuomonę, kuri paskelbta 2016 m. rugpjūčio 18 d. (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos (toliau – EFSA) 2016 m. liepos 14 d. priimtą nuomonę, kuri paskelbta 2016 m. rugpjūčio 18 d. (3),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, kuriose buvo prieštaraujama leidimui naudoti genetiškai modifikuotus organizmus (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, kuriose buvo prieštaraujama leidimui naudoti genetiškai modifikuotus organizmus (4),

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis,

| A. | kadangi 2007 m. rugsėjo 20 d. įmonė „Pioneer Overseas Corporation“ pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 5 ir 17 straipsnius pateikė Nyderlandų kompetentingai institucijai paraišką dėl maisto produktų, maisto sudedamųjų dalių ir pašarų, kuriuose yra genetiškai modifikuotų sojų 305423 x 40-3-2, kurie iš jų sudaryti ar pagaminti, pateikimo rinkai; kadangi paraiška taip pat apima produktų, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų 305423 x 40-3-2 arba kurie iš jų sudaryti ar pagaminti, pateikimą rinkai siekiant juos naudoti kitais tikslais nei maistui ir pašarams, kaip ir bet kurias kitas sojas, išskyrus auginimą; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2007 m. rugsėjo 20 d. įmonė „Pioneer Overseas Corporation“ pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 5 ir 17 straipsnius pateikė Nyderlandų kompetentingai institucijai paraišką dėl maisto produktų, maisto sudedamųjų dalių ir pašarų, kuriuose yra genetiškai modifikuotų sojų 305423 x 40-3-2, kurie iš jų sudaryti ar pagaminti, pateikimo rinkai; kadangi paraiška taip pat apima produktų, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų 305423 x 40-3-2 arba kurie iš jų sudaryti ar pagaminti, pateikimą rinkai siekiant juos naudoti kitais tikslais nei maistui ir pašarams, kaip ir bet kurias kitas sojas, išskyrus auginimą;

| B. | kadangi 2016 m. liepos 14 d. Europos maisto saugos tarnyba (EFSA) pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 ir 18 straipsnius priėmė palankią nuomonę, kuri paskelbta 2016 m. rugpjūčio 18 d.; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2016 m. liepos 14 d. Europos maisto saugos tarnyba (EFSA) pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 ir 18 straipsnius priėmė palankią nuomonę, kuri paskelbta 2016 m. rugpjūčio 18 d.;

| C. | kadangi Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 nustatyta, kad genetiškai modifikuotas maistas ir pašarai turi nedaryti neigiamo poveikio žmonių ir gyvūnų sveikatai bei aplinkai, ir reikalaujama, kad Komisija, rengdama sprendimą, turi atsižvelgti į visas atitinkamas Sąjungos teisės aktų nuostatas ir kitus teisėtus veiksnius, susijusius su svarstomu dalyku; |
| --- | --- |

C.

kadangi Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 nustatyta, kad genetiškai modifikuotas maistas ir pašarai turi nedaryti neigiamo poveikio žmonių ir gyvūnų sveikatai bei aplinkai, ir reikalaujama, kad Komisija, rengdama sprendimą, turi atsižvelgti į visas atitinkamas Sąjungos teisės aktų nuostatas ir kitus teisėtus veiksnius, susijusius su svarstomu dalyku;

| D. | kadangi vienas iš motininių augalų, sojos 305423, buvo genetiškai modifikuotos siekiant pakeisti augalų aliejaus sudėtį ir padidinti jų atsparumą acetolaktato sintazę slopinantiems herbicidams, įskaitant imidazolinono, sulfonilkarbamido, triazolpirimidino, pirimidinil(tio)benzoato ir sulfonilaminokarboniltriazolinono cheminių medžiagų grupių herbicidus; kadangi į kitą motininį augalą, sojas 40-3-2, yra įterpiamas EPSPS genas, dėl kurio jos tampa atsparios glifosato herbicidams; kadangi šios genetiškai modifikuotos sojos buvo jungiamos siekiant sukurti vadinamuosius sukauptus transformacijos įvykius, kurie būtų atsparūs dviem herbicidams, ir buvo pakeičiama jų aliejaus sudėtis; |
| --- | --- |

D.

kadangi vienas iš motininių augalų, sojos 305423, buvo genetiškai modifikuotos siekiant pakeisti augalų aliejaus sudėtį ir padidinti jų atsparumą acetolaktato sintazę slopinantiems herbicidams, įskaitant imidazolinono, sulfonilkarbamido, triazolpirimidino, pirimidinil(tio)benzoato ir sulfonilaminokarboniltriazolinono cheminių medžiagų grupių herbicidus; kadangi į kitą motininį augalą, sojas 40-3-2, yra įterpiamas EPSPS genas, dėl kurio jos tampa atsparios glifosato herbicidams; kadangi šios genetiškai modifikuotos sojos buvo jungiamos siekiant sukurti vadinamuosius sukauptus transformacijos įvykius, kurie būtų atsparūs dviem herbicidams, ir buvo pakeičiama jų aliejaus sudėtis;

| E. | kadangi per trijų mėnesių konsultacijų laikotarpį valstybės narės pateikė daug kritinių pastabų (5); kadangi dauguma kritinių pastabų yra susijusios su pastabomis, kad neįmanoma priimti žmonių ir gyvūnų mitybos atžvilgiu palankaus verdikto dėl iš įvairių veislių sojų, kuriose yra sukaupti transformacijos įvykiai 305423 ir 40-3-2, gautų produktų saugumo charakteristikų, kad neįmanoma padaryti išvadų dėl šių sojų su sukauptais transformacijos įvykiais alergiškumo, kad nėra pakankamai duomenų ir tinkamų lyginamųjų rodiklių, kuriais remiantis būtų galima įvertinti galimą motininių linijų sąveiką ir nustatyti nenumatytą modifikacijos poveikį sukauptiems transformacijos įvykiams palyginti su motininėmis linijomis, ir kad sojų 305423 x 40-3-2 rizikos vertinimas negali būti užbaigtas remiantis pateiktais duomenimis; |
| --- | --- |

E.

kadangi per trijų mėnesių konsultacijų laikotarpį valstybės narės pateikė daug kritinių pastabų (5); kadangi dauguma kritinių pastabų yra susijusios su pastabomis, kad neįmanoma priimti žmonių ir gyvūnų mitybos atžvilgiu palankaus verdikto dėl iš įvairių veislių sojų, kuriose yra sukaupti transformacijos įvykiai 305423 ir 40-3-2, gautų produktų saugumo charakteristikų, kad neįmanoma padaryti išvadų dėl šių sojų su sukauptais transformacijos įvykiais alergiškumo, kad nėra pakankamai duomenų ir tinkamų lyginamųjų rodiklių, kuriais remiantis būtų galima įvertinti galimą motininių linijų sąveiką ir nustatyti nenumatytą modifikacijos poveikį sukauptiems transformacijos įvykiams palyginti su motininėmis linijomis, ir kad sojų 305423 x 40-3-2 rizikos vertinimas negali būti užbaigtas remiantis pateiktais duomenimis;

| F. | kadangi pareiškėjas pateikė 90 dienų šėrimo toksikologinio tyrimo duomenis, kuriuos EFSA atmetė dėl nepakankamos jų kokybės; kadangi dėl to rizikos vertinime nėra pateikiama tokio tyrimo duomenų ir kadangi už tai kritikavo daugelis kompetentingų valstybių narių institucijų; kadangi šios duomenų spragos yra nepriimtinos, ypač atsižvelgiant į tai, kad 2006 m. EFSA gairėse reikalaujama atlikti tokį tyrimą (6); |
| --- | --- |

F.

kadangi pareiškėjas pateikė 90 dienų šėrimo toksikologinio tyrimo duomenis, kuriuos EFSA atmetė dėl nepakankamos jų kokybės; kadangi dėl to rizikos vertinime nėra pateikiama tokio tyrimo duomenų ir kadangi už tai kritikavo daugelis kompetentingų valstybių narių institucijų; kadangi šios duomenų spragos yra nepriimtinos, ypač atsižvelgiant į tai, kad 2006 m. EFSA gairėse reikalaujama atlikti tokį tyrimą (6);

| G. | kadangi, atsižvelgiant į tai, kad yra daug duomenų spragų (įskaitant tai, kad nėra nenumatyto minimos genetinės modifikacijos poveikio vertinimo, toksinio poveikio vertinimo ir purškiamų papildomų herbicidų likučių kiekio vertinimo), nepriklausomame tyrime daroma išvada, kad rizikos vertinimo negalima užbaigti ir kad dėl to paraišką reikėtų atmesti (7); |
| --- | --- |

G.

kadangi, atsižvelgiant į tai, kad yra daug duomenų spragų (įskaitant tai, kad nėra nenumatyto minimos genetinės modifikacijos poveikio vertinimo, toksinio poveikio vertinimo ir purškiamų papildomų herbicidų likučių kiekio vertinimo), nepriklausomame tyrime daroma išvada, kad rizikos vertinimo negalima užbaigti ir kad dėl to paraišką reikėtų atmesti (7);

| H. | kadangi papildomų herbicidų naudojimas yra įprastos žemės ūkio praktikos auginant herbicidams atsparius augalus dalis, todėl galima tikėtis, kad derliuje visuomet bus purkštų medžiagų likučių, kurie yra neišvengiami; kadangi įrodyta, kad dėl herbicidams atsparių genetiškai modifikuotų augalų naudojama daugiau papildomų herbicidų, nei tokių pat tradicinių augalų atveju (8); |
| --- | --- |

H.

kadangi papildomų herbicidų naudojimas yra įprastos žemės ūkio praktikos auginant herbicidams atsparius augalus dalis, todėl galima tikėtis, kad derliuje visuomet bus purkštų medžiagų likučių, kurie yra neišvengiami; kadangi įrodyta, kad dėl herbicidams atsparių genetiškai modifikuotų augalų naudojama daugiau papildomų herbicidų, nei tokių pat tradicinių augalų atveju (8);

| I. | kadangi glifosato leidimas baigs galioti ne vėliau kaip 2017 m. gruodžio 31 d.; kadangi tebėra neatsakyta į klausimus dėl glifosato kancerogeniškumo; kadangi EFSA 2015 m. lapkričio mėn. pateikė išvadą, kad glifosatas tikriausiai nėra kancerogeniškas, o Europos cheminių medžiagų agentūra (ECHA) 2017 m. kovo mėn. pateikė išvadą, kad jis nebuvo priskirtas jokiai kategorijai; kadangi, priešingai, 2015 m. PSO Tarptautinė vėžio mokslinių tyrimų agentūra (IARC) glifosatą priskyrė prie galimų žmonėms pavojingų kancerogenų; |
| --- | --- |

I.

kadangi glifosato leidimas baigs galioti ne vėliau kaip 2017 m. gruodžio 31 d.; kadangi tebėra neatsakyta į klausimus dėl glifosato kancerogeniškumo; kadangi EFSA 2015 m. lapkričio mėn. pateikė išvadą, kad glifosatas tikriausiai nėra kancerogeniškas, o Europos cheminių medžiagų agentūra (ECHA) 2017 m. kovo mėn. pateikė išvadą, kad jis nebuvo priskirtas jokiai kategorijai; kadangi, priešingai, 2015 m. PSO Tarptautinė vėžio mokslinių tyrimų agentūra (IARC) glifosatą priskyrė prie galimų žmonėms pavojingų kancerogenų;

| J. | kadangi, EFSA pesticidų srities specialistų grupės teigimu, remiantis iki šiol pateiktais duomenimis negalima parengti išvadų dėl glifosato darinių likučių po genetiškai modifikuotų augalų purškimo jais saugumo (9); kadangi komerciniuose purškiamojo glifosato preparatuose naudojami priedai ir jų mišiniai gali pasirodyti esą toksiškesni nei vien tik naudojama veiklioji medžiaga (10); kadangi įvairūs tyrimai rodo, kad glifosato preparatai gali veikti kaip endokrininę sistemą ardanti medžiaga (11); |
| --- | --- |

J.

kadangi, EFSA pesticidų srities specialistų grupės teigimu, remiantis iki šiol pateiktais duomenimis negalima parengti išvadų dėl glifosato darinių likučių po genetiškai modifikuotų augalų purškimo jais saugumo (9); kadangi komerciniuose purškiamojo glifosato preparatuose naudojami priedai ir jų mišiniai gali pasirodyti esą toksiškesni nei vien tik naudojama veiklioji medžiaga (10); kadangi įvairūs tyrimai rodo, kad glifosato preparatai gali veikti kaip endokrininę sistemą ardanti medžiaga (11);

| K. | kadangi Sąjungoje importuojamos genetiškai modifikuotos sojos plačiai naudojamos gyvulių pašarui; kadangi atliekant tarpusavio vertinimu grindžiamą mokslinį tyrimą buvo nustatytas galimas glifosato kiekio, esančio nėščioms paršavedėms duodamuose pašaruose, ir jų paršelių sergamumo didelėmis įgimtomis anomalijomis rodiklio padidėjimo ryšys (12); |
| --- | --- |

K.

kadangi Sąjungoje importuojamos genetiškai modifikuotos sojos plačiai naudojamos gyvulių pašarui; kadangi atliekant tarpusavio vertinimu grindžiamą mokslinį tyrimą buvo nustatytas galimas glifosato kiekio, esančio nėščioms paršavedėms duodamuose pašaruose, ir jų paršelių sergamumo didelėmis įgimtomis anomalijomis rodiklio padidėjimo ryšys (12);

| L. | kadangi nėra visapusiško purškiamų medžiagų likučių po genetiškai modifikuotų sojų purškimo acetolaktato sintazę slopinančiais preparatais kaip papildomais herbicidais keliamos rizikos vertinimo; kadangi, priešingai, didžiausias duomenų spragas EFSA pesticidų srities specialistų grupė nustatė analizuodama tifensulfuroną, kuris yra viena iš veikliųjų medžiagų, veikiančių kaip acetolaktato sintazę slopinantis preparatas (13); |
| --- | --- |

L.

kadangi nėra visapusiško purškiamų medžiagų likučių po genetiškai modifikuotų sojų purškimo acetolaktato sintazę slopinančiais preparatais kaip papildomais herbicidais keliamos rizikos vertinimo; kadangi, priešingai, didžiausias duomenų spragas EFSA pesticidų srities specialistų grupė nustatė analizuodama tifensulfuroną, kuris yra viena iš veikliųjų medžiagų, veikiančių kaip acetolaktato sintazę slopinantis preparatas (13);

| M. | kadangi nėra įvertinta, kiek lieka purškiamų papildomų herbicidų likučių; kadangi dėl to negalima daryti išvados, kad glifosato ir acetolaktato sintazę slopinančiais herbicidais purkštos genetiškai modifikuotos sojos 305423 x 40-3-2 yra saugios naudoti maistui ir pašarams; |
| --- | --- |

M.

kadangi nėra įvertinta, kiek lieka purškiamų papildomų herbicidų likučių; kadangi dėl to negalima daryti išvados, kad glifosato ir acetolaktato sintazę slopinančiais herbicidais purkštos genetiškai modifikuotos sojos 305423 x 40-3-2 yra saugios naudoti maistui ir pašarams;

| N. | kadangi leidimas importuoti į Sąjungą sojas 305423 x 40-3-2 neabejotinai lems tai, kad trečiosiose šalyse jų bus auginama dar daugiau ir atitinkamai bus naudojama daugiau papildomų herbicidų; |
| --- | --- |

N.

kadangi leidimas importuoti į Sąjungą sojas 305423 x 40-3-2 neabejotinai lems tai, kad trečiosiose šalyse jų bus auginama dar daugiau ir atitinkamai bus naudojama daugiau papildomų herbicidų;

| O. | kadangi sojos 305423 x 40-3-2 yra auginamos Argentinoje, Kanadoje ir Japonijoje; kadangi pražūtingas glifosato naudojimo Argentinoje poveikis buvo pakankamai patvirtintas dokumentais; |
| --- | --- |

O.

kadangi sojos 305423 x 40-3-2 yra auginamos Argentinoje, Kanadoje ir Japonijoje; kadangi pražūtingas glifosato naudojimo Argentinoje poveikis buvo pakankamai patvirtintas dokumentais;

| P. | kadangi Sąjunga yra įsipareigojusi siekti JT darnaus vystymosi tikslų, o tai apima įsipareigojimą iki 2030 m. iš esmės sumažinti mirčių ir susirgimų dėl pavojingų cheminių medžiagų ir oro, vandens bei dirvožemio taršos ir užteršimo skaičių (3-iojo darnaus vystymosi tikslo 3.9 uždavinys) (14); kadangi Sąjunga yra įsipareigojusi laikytis politikos suderinamumo vystymosi labui, kuriuo siekiama kuo labiau sumažinti prieštaravimus ir užtikrinti sąveiką tarp įvairių Sąjungos politikos krypčių, įskaitant prekybos, aplinkos ir žemės ūkio sričių politiką, kad besivystančios šalys gautų naudos ir padidėtų vystomojo bendradarbiavimo veiksmingumas; |
| --- | --- |

P.

kadangi Sąjunga yra įsipareigojusi siekti JT darnaus vystymosi tikslų, o tai apima įsipareigojimą iki 2030 m. iš esmės sumažinti mirčių ir susirgimų dėl pavojingų cheminių medžiagų ir oro, vandens bei dirvožemio taršos ir užteršimo skaičių (3-iojo darnaus vystymosi tikslo 3.9 uždavinys) (14); kadangi Sąjunga yra įsipareigojusi laikytis politikos suderinamumo vystymosi labui, kuriuo siekiama kuo labiau sumažinti prieštaravimus ir užtikrinti sąveiką tarp įvairių Sąjungos politikos krypčių, įskaitant prekybos, aplinkos ir žemės ūkio sričių politiką, kad besivystančios šalys gautų naudos ir padidėtų vystomojo bendradarbiavimo veiksmingumas;

| Q. | kadangi genetiškai modifikuotų augalų, atsparių keliems atrinktiems herbicidams, kūrimą daugiausia lemia sparti glifosatui atsparių piktžolių evoliucija šalyse, kuriose auginama labai daug genetiškai modifikuotų augalų; kadangi moksliniuose leidiniuose aprašyta daugiau kaip 20 skirtingų glifosatui atsparių piktžolių rūšių (15); |
| --- | --- |

Q.

kadangi genetiškai modifikuotų augalų, atsparių keliems atrinktiems herbicidams, kūrimą daugiausia lemia sparti glifosatui atsparių piktžolių evoliucija šalyse, kuriose auginama labai daug genetiškai modifikuotų augalų; kadangi moksliniuose leidiniuose aprašyta daugiau kaip 20 skirtingų glifosatui atsparių piktžolių rūšių (15);

| R. | kadangi Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2017 m. rugsėjo 14 d. vykusį balsavimą nusprendė nuomonės neteikti; kadangi 14 valstybių narių balsavo „prieš“ ir tik 10 valstybių narių, sudarančios tik 38,43 proc. Sąjungos gyventojų, balsavo „už“, o keturios valstybės narės susilaikė; |
| --- | --- |

R.

kadangi Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2017 m. rugsėjo 14 d. vykusį balsavimą nusprendė nuomonės neteikti; kadangi 14 valstybių narių balsavo „prieš“ ir tik 10 valstybių narių, sudarančios tik 38,43 proc. Sąjungos gyventojų, balsavo „už“, o keturios valstybės narės susilaikė;

| S. | kadangi Komisija ne vieną kartą apgailestavo dėl to, kad nuo to laiko, kai įsigaliojo Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, ji turėdavo priimti sprendimus dėl leidimų be Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto paramos ir kad dokumentų sugrąžinimas Komisijai, kad ji priimtų galutinį sprendimą – tai retai taikoma visos procedūros išimtis – tapo norma priimant sprendimus dėl genetiškai modifikuotų maisto produktų ir pašarų leidimų; kadangi Komisijos pirmininkas J. C. Juncker taip pat jau yra pasmerkęs šią praktiką kaip nedemokratišką (16); |
| --- | --- |

S.

kadangi Komisija ne vieną kartą apgailestavo dėl to, kad nuo to laiko, kai įsigaliojo Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, ji turėdavo priimti sprendimus dėl leidimų be Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto paramos ir kad dokumentų sugrąžinimas Komisijai, kad ji priimtų galutinį sprendimą – tai retai taikoma visos procedūros išimtis – tapo norma priimant sprendimus dėl genetiškai modifikuotų maisto produktų ir pašarų leidimų; kadangi Komisijos pirmininkas J. C. Juncker taip pat jau yra pasmerkęs šią praktiką kaip nedemokratišką (16);

| T. | kadangi 2015 m. spalio 28 d. per pirmąjį svarstymą (17) Parlamentas atmetė 2015 m. balandžio 22 d. pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, ir paragino Komisiją jį atsiimti ir pateikti naują pasiūlymą; |
| --- | --- |

T.

kadangi 2015 m. spalio 28 d. per pirmąjį svarstymą (17) Parlamentas atmetė 2015 m. balandžio 22 d. pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, ir paragino Komisiją jį atsiimti ir pateikti naują pasiūlymą;

| U. | kadangi Reglamento (ES) Nr. 182/2011 14 konstatuojamojoje dalyje tvirtinama, kad Komisija turėtų kiek įmanoma stengtis neprieštarauti bet kokiai vyraujančiai pozicijai, kuri susiformuotų apeliaciniame komitete ir pagal kurią įgyvendinimo aktas, visų pirma tokiais jautriais klausimais kaip vartotojų sveikata, maisto sauga ir aplinka, būtų pripažįstamas netinkamu; |
| --- | --- |

U.

kadangi Reglamento (ES) Nr. 182/2011 14 konstatuojamojoje dalyje tvirtinama, kad Komisija turėtų kiek įmanoma stengtis neprieštarauti bet kokiai vyraujančiai pozicijai, kuri susiformuotų apeliaciniame komitete ir pagal kurią įgyvendinimo aktas, visų pirma tokiais jautriais klausimais kaip vartotojų sveikata, maisto sauga ir aplinka, būtų pripažįstamas netinkamu;

| V. | kadangi Komisijos pasiūlymo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011, nepakanka, kad būtų išspręsta demokratijos stokos GMO leidimų suteikimo procese problema; |
| --- | --- |

V.

kadangi Komisijos pasiūlymo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011, nepakanka, kad būtų išspręsta demokratijos stokos GMO leidimų suteikimo procese problema;

| W. | kadangi demokratinį teisėtumą galima užtikrinti tik mažų mažiausiai užtikrinant, kad Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniam komitetui nepateikus nuomonės Komisijos pasiūlymas būtų atmestas; kadangi ši procedūra jau taikoma kai kuriuose kituose nuolatiniuose komitetuose; |
| --- | --- |

W.

kadangi demokratinį teisėtumą galima užtikrinti tik mažų mažiausiai užtikrinant, kad Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniam komitetui nepateikus nuomonės Komisijos pasiūlymas būtų atmestas; kadangi ši procedūra jau taikoma kai kuriuose kituose nuolatiniuose komitetuose;

| 1. | mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas viršija Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 numatytus įgyvendinimo įgaliojimus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas neatitinka Sąjungos teisės, nes jis nesuderinamas su Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 tikslu, pagal kurį, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 178/2002 (18) nustatytais bendraisiais principais, siekiama nustatyti pagrindą, leidžiantį užtikrinti aukštą žmonių gyvybės ir sveikatos, gyvūnų sveikatos ir gerovės, aplinkos ir vartotojų interesų apsaugos lygį kalbant apie genetiškai modifikuotą maistą ir pašarus, sykiu užtikrinant veiksmingą vidaus rinkos veikimą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prašo Komisijos atsiimti savo įgyvendinimo sprendimo projektą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją sustabdyti bet kokio įgyvendinimo sprendimo, susijusio su paraiškomis dėl leidimo naudoti genetiškai modifikuotus organizmus, įgyvendinimą, iki kol bus taip persvarstyta leidimų teikimo procedūra, kad pagal ją būtų panaikinti dabar galiojančios procedūros, kuri pasirodė esanti netinkama, trūkumai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina atsakingus teisės aktų leidėjus paspartinti darbą rengiant Komisijos pasiūlymą, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011, skubos tvarka ir užtikrinti, kad jeigu, inter alia, Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas nepateiktų nuomonės dėl auginimui arba maistui ir pašarams skirtų GMO patvirtinimo, Komisija atsiimtų pasiūlymą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją nesuteikti leidimo dėl jokių herbicidams atsparių genetiškai modifikuotų augalų (angl. HT GMP), jei neatliktas visapusiškas likučių po purškimo papildomų herbicidų ir jų komercinių preparatų deriniu, naudojamu auginimo šalyse, konkretaus suminio poveikio vertinimas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją prašyti atlikti išsamesnį tyrimą, siekiant nustatyti pavojus sveikatai, susijusius su suminėmis genetinėmis modifikacijomis, tokiomis kaip sojos 305423 x 40-3-2; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisiją parengti visai maisto ir pašarų grandinei skirtas strategijas dėl rizikos sveikatai vertinimo ir toksikologijos, taip pat dėl priežiūros po pateikimo rinkai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją visapusiškai integruoti papildomų herbicidų naudojimo ir jų likučių rizikos vertinimą į herbicidams atsparių genetiškai modifikuotų augalų rizikos vertinimą nepriklausomai nuo to, ar genetiškai modifikuotą augalą ketinama auginti Sąjungoje ar importuoti maistui ir pašarams; |
| --- | --- |

9.

| 10. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  OL L 268, 2003 10 18, p. 1.

(2)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4566.

(4)

| — | 2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl auginti skirto kukurūzų produkto (Zea mays L., linija 1507), genetiškai modifikuoto, kad būtų atsparesnis tam tikriems Lepidoptera būrio kenkėjams, pateikimo rinkai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (OL C 482, 2016 12 23, p. 110). |
| --- | --- |

—

2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl auginti skirto kukurūzų produkto (Zea mays L., linija 1507), genetiškai modifikuoto, kad būtų atsparesnis tam tikriems Lepidoptera būrio kenkėjams, pateikimo rinkai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (OL C 482, 2016 12 23, p. 110).

| — | 2015 m. gruodžio 16 d. rezoliucija dėl 2015 m. gruodžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2015/2279, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × T25, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti (Priimti tekstai, P8_TA(2015)0456). |
| --- | --- |

—

2015 m. gruodžio 16 d. rezoliucija dėl 2015 m. gruodžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2015/2279, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × T25, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti (Priimti tekstai, P8_TA(2015)0456).

| — | 2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo <...> leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87705 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo <...> leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87705 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0040).

| — | 2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo <...> leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87708 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0039). |
| --- | --- |

—

2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo <...> leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87708 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0039).

| — | 2016 m. vasario 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 (MST-FGØ72-2) projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

2016 m. vasario 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 (MST-FGØ72-2) projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0038).

| — | 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų <...>, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų <...>, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0271).

| — | 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl genetiškai modifikuotų gvazdikų (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) pateikimo rinkai projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0272). |
| --- | --- |

—

2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl genetiškai modifikuotų gvazdikų (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) pateikimo rinkai projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0272).

| — | 2016 m. spalio 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti rinkai auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 sėklas, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti rinkai auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 sėklas, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0388).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 produktus projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 produktus projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0389).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 sėklų pateikimo rinkai projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 sėklų pateikimo rinkai projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0386).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 sėklų pateikimo rinkai projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 sėklų pateikimo rinkai projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0387).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, kurie iš jos sudaryti arba iš jos pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, kurie iš jos sudaryti arba iš jos pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0390).

| — | 2017 m. balandžio 5 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi, trys ar keturios modifikacijos Bt11, 59122, MIR604, 1507 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

2017 m. balandžio 5 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi, trys ar keturios modifikacijos Bt11, 59122, MIR604, 1507 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0123).

| — | 2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų DAS-40278-9, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų DAS-40278-9, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0215).

| — | 2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB119 (BCS-GHØØ5-8), kurie iš jos sudaryti arba kurie iš jos pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB119 (BCS-GHØØ5-8), kurie iš jos sudaryti arba kurie iš jos pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0214).

| — | 2017 m. rugsėjo 13 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-68416-4, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0341). |
| --- | --- |

—

2017 m. rugsėjo 13 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-68416-4, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0341).

| — | 2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 × A5547-127, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0377). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 × A5547-127, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0377).

| — | 2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-44406-6, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0378). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-44406-6, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0378).

(5)  G priedas. Valstybių narių pastabos ir Genetiškai modifikuotų organizmų (GMO) specialistų grupės atsakymai http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2007-175.

(6)  Ten pat.

(7)  https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT%20Background% 20Soybean%20305423%20x%2040-3-2.pdf.

(8)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7.

(9)  EFSA tarpusavio vertinimo išvada dėl veikliosios medžiagos glifosato keliamos pesticido rizikos vertinimo. EFSA leidinys, 2015 m., 13 (11):4302 http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4302/epdf.

(10)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3955666.

(11)  https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT%20Background%20Soybean %20305423%20x%2040-3-2.pdf.

(12)  https://www.omicsonline.org/open-access/detection-of-glyphosate-in-malformed-piglets-2161-0525.1000230.php?aid=27562.

(13)  Galimas endokrininės sistemos ardymas tifensulfuronmetilu nurodomas kaip problema, kurios negalima baigti spręsti, ir kaip opi susirūpinimą kelianti sritis. Išvada dėl veikliosios medžiagos tifensulfuronmetilo tarpusavio vertinimo. EFSA leidinys, 13(7):4201, p. 2, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4201/epdf.

(14)  https://sustainabledevelopment.un.org/sdg3.

(15)  https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-7796-5_12.

(16)  Pavyzdžiui, Europos Parlamento plenarinio posėdžio įžanginėje kalboje, įtrauktoje į kitos kadencijos Europos Komisijai skirtas politines gaires (2014 m. liepos 15 d., Strasbūras), arba 2016 m. pranešime apie Sąjungos padėtį (2016 m. rugsėjo 14 d., Strasbūras).

(17)  OL C 355, 2017 10 20, p. 165.

(18)  OL L 31, 2002 2 1, p. 1.

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/133 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/133

---

P8_TA(2017)0398

Genetiškai modifikuoti aliejiniai rapsai MON 88302 x Ms8 x Rf3

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) ir MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (D052753 – 2017/2907(RSP))

(2018/C 346/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) ir MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projektą (D052753), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) ir MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projektą (D052753),

| — | atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (1), ypač į jo 7 straipsnio 3 dalį ir 19 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (1), ypač į jo 7 straipsnio 3 dalį ir 19 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2017 m. rugsėjo 14 d. vykusį balsavimą nusprendė nuomonės neteikti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2017 m. rugsėjo 14 d. vykusį balsavimą nusprendė nuomonės neteikti,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (2), 11 ir 13 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (2), 11 ir 13 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos (toliau – EFSA) 2017 m. kovo 1 d. priimtą nuomonę, kuri paskelbta 2017 m. balandžio 10 d. (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos (toliau – EFSA) 2017 m. kovo 1 d. priimtą nuomonę, kuri paskelbta 2017 m. balandžio 10 d. (3),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, kuriose buvo prieštaraujama leidimui naudoti genetiškai modifikuotus organizmus (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, kuriose buvo prieštaraujama leidimui naudoti genetiškai modifikuotus organizmus (4),

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis,

| A. | kadangi 2013 m. gruodžio 3 d. įmonės „Monsanto Europe S.A.“ ir „Bayer CropScience N.V.“ pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 5 ir 17 straipsnius pateikė Nyderlandų nacionalinei kompetentingai institucijai paraišką dėl maisto produktų, maisto sudedamųjų dalių ir pašarų, kuriuose yra genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų MON 88302 x Ms8 x Rf3, kurie iš jų sudaryti ar pagaminti, pateikimo rinkai; kadangi paraiška taip pat apima produktų, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų MON 88302 x Ms8 x Rf3 arba kurie iš jų sudaryti, pateikimą rinkai siekiant juos naudoti pagal kitą paskirtį nei maistui ar pašarams, kaip ir bet kuriuos kitus aliejinius rapsus, išskyrus auginimą; kadangi paraiška apima visus šiai paskirčiai naudojamus atskirų genetinių modifikacijų, sudarančių aliejinį rapsą MON 88302 x Ms8 x Rf3, subderinius; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2013 m. gruodžio 3 d. įmonės „Monsanto Europe S.A.“ ir „Bayer CropScience N.V.“ pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 5 ir 17 straipsnius pateikė Nyderlandų nacionalinei kompetentingai institucijai paraišką dėl maisto produktų, maisto sudedamųjų dalių ir pašarų, kuriuose yra genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų MON 88302 x Ms8 x Rf3, kurie iš jų sudaryti ar pagaminti, pateikimo rinkai; kadangi paraiška taip pat apima produktų, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų MON 88302 x Ms8 x Rf3 arba kurie iš jų sudaryti, pateikimą rinkai siekiant juos naudoti pagal kitą paskirtį nei maistui ar pašarams, kaip ir bet kuriuos kitus aliejinius rapsus, išskyrus auginimą; kadangi paraiška apima visus šiai paskirčiai naudojamus atskirų genetinių modifikacijų, sudarančių aliejinį rapsą MON 88302 x Ms8 x Rf3, subderinius;

| B. | kadangi 2017 m. kovo 1 d. Europos maisto saugos tarnyba (EFSA) pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 ir 18 straipsnius priėmė palankią nuomonę, kuri paskelbta 2017 m. balandžio 10 d.; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2017 m. kovo 1 d. Europos maisto saugos tarnyba (EFSA) pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 ir 18 straipsnius priėmė palankią nuomonę, kuri paskelbta 2017 m. balandžio 10 d.;

| C. | kadangi Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 nustatyta, kad genetiškai modifikuotas maistas ir pašarai turi nedaryti neigiamo poveikio žmonių ir gyvūnų sveikatai bei aplinkai, ir reikalaujama, kad Komisija, rengdama sprendimą, turi atsižvelgti į visas atitinkamas Sąjungos teisės aktų nuostatas ir kitus teisėtus veiksnius, susijusius su svarstomu dalyku; |
| --- | --- |

C.

kadangi Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 nustatyta, kad genetiškai modifikuotas maistas ir pašarai turi nedaryti neigiamo poveikio žmonių ir gyvūnų sveikatai bei aplinkai, ir reikalaujama, kad Komisija, rengdama sprendimą, turi atsižvelgti į visas atitinkamas Sąjungos teisės aktų nuostatas ir kitus teisėtus veiksnius, susijusius su svarstomu dalyku;

| D. | kadangi aliejiniai rapsai (angl. OSR) su trimis sukauptais transformacijos įvykiais buvo sukurti atliekant įprastinį kryžminimą, kuriuo buvo siekiama sujungti tris atskirus aliejinių rapsų įvykius: MON 88302, sintetinantį 5-enolpiruvilšikimat-3-fosfato sintazės (CP4 EPSPS) baltymą, kuris suteikia atsparumą herbicidams, kurių sudėtyje yra glifosato, MS8, sintetinantį barnase ir fosfinotricino acetiltransferazės (PAT) baltymus, ir RF3, sintetinantį barstar ir PAT baltymus, kurie suteikia atsparumą herbicidams, kurių sudėtyje yra amonio gliufosinato, ir kuriais gaunama heterozė (hibridinė jėga); |
| --- | --- |

D.

kadangi aliejiniai rapsai (angl. OSR) su trimis sukauptais transformacijos įvykiais buvo sukurti atliekant įprastinį kryžminimą, kuriuo buvo siekiama sujungti tris atskirus aliejinių rapsų įvykius: MON 88302, sintetinantį 5-enolpiruvilšikimat-3-fosfato sintazės (CP4 EPSPS) baltymą, kuris suteikia atsparumą herbicidams, kurių sudėtyje yra glifosato, MS8, sintetinantį barnase ir fosfinotricino acetiltransferazės (PAT) baltymus, ir RF3, sintetinantį barstar ir PAT baltymus, kurie suteikia atsparumą herbicidams, kurių sudėtyje yra amonio gliufosinato, ir kuriais gaunama heterozė (hibridinė jėga);

| E. | kadangi per trijų mėnesių konsultacijų laikotarpį valstybės narės pateikė daug kritinių pastabų; kadangi dauguma bendrų kritinių pastabų apima pastabas, kad pateikti duomenys nepatvirtina išsamaus ir patikimo galimos atskirų transformacijos įvykių, integruotų į genetiškai modifikuotus aliejinius rapsus MON 88302 x Ms8 x Rf3, sąveikos vertinimo, kurį reikia atlikti pagal EFSA gaires, kad atsižvelgiant į tyrimų rinkinius ir schemas, neįmanoma gauti galutinių ilgalaikio poveikio (ypač susijusio su maisto produktais), poveikio reprodukcijai ar poveikio vystymuisi įrodymų, kad pateikta informacija (duomenys ir duomenų analizės) apie fenotipinį vertinimą, sudėtį ir toksikologiją yra nepakankama ir kad turėtų būti atliekami tolesni tyrimai siekiant įrodyti, kad aliejiniai rapsai MON 88302 x Ms8 x Rf3 yra saugūs (5); |
| --- | --- |

E.

kadangi per trijų mėnesių konsultacijų laikotarpį valstybės narės pateikė daug kritinių pastabų; kadangi dauguma bendrų kritinių pastabų apima pastabas, kad pateikti duomenys nepatvirtina išsamaus ir patikimo galimos atskirų transformacijos įvykių, integruotų į genetiškai modifikuotus aliejinius rapsus MON 88302 x Ms8 x Rf3, sąveikos vertinimo, kurį reikia atlikti pagal EFSA gaires, kad atsižvelgiant į tyrimų rinkinius ir schemas, neįmanoma gauti galutinių ilgalaikio poveikio (ypač susijusio su maisto produktais), poveikio reprodukcijai ar poveikio vystymuisi įrodymų, kad pateikta informacija (duomenys ir duomenų analizės) apie fenotipinį vertinimą, sudėtį ir toksikologiją yra nepakankama ir kad turėtų būti atliekami tolesni tyrimai siekiant įrodyti, kad aliejiniai rapsai MON 88302 x Ms8 x Rf3 yra saugūs (5);

| F. | kadangi svarbiausios konkrečios sritys, kurios kelia susirūpinimą, yra susijusios su tuo, kad nėra 90 dienų šėrimo tyrimo su žiurkėmis, neatliktas papildomas herbicidų likučių, kurių lieka importuojamame maiste ir pašaruose, taip pat galimo jų neigiamo poveikio sveikatai vertinimas ir nepakankamai išplėtotas stebėsenos planas; |
| --- | --- |

F.

kadangi svarbiausios konkrečios sritys, kurios kelia susirūpinimą, yra susijusios su tuo, kad nėra 90 dienų šėrimo tyrimo su žiurkėmis, neatliktas papildomas herbicidų likučių, kurių lieka importuojamame maiste ir pašaruose, taip pat galimo jų neigiamo poveikio sveikatai vertinimas ir nepakankamai išplėtotas stebėsenos planas;

| G. | kadangi remiantis tuo, kad nėra 90 dienų poūmio toksiškumo tyrimo su žiurkėmis ataskaitos, Prancūzijos maisto, aplinkos ir darbo saugos tarnyba pagrįstai atmetė paraišką dėl aliejinių rapsų OSR MON 88302 x Ms8 x Rf3 pateikimo į rinką (6); |
| --- | --- |

G.

kadangi remiantis tuo, kad nėra 90 dienų poūmio toksiškumo tyrimo su žiurkėmis ataskaitos, Prancūzijos maisto, aplinkos ir darbo saugos tarnyba pagrįstai atmetė paraišką dėl aliejinių rapsų OSR MON 88302 x Ms8 x Rf3 pateikimo į rinką (6);

| H. | kadangi nepriklausomame tyrime daroma išvada, kad EFSA nuomonė turėtų būti atmesta dėl esminių trūkumų ir didelių spragų, todėl neturėtų būti leidžiama į Sąjungą importuoti perspektyvių sukaupto įvykio MON 88302 x MS8 x RF3 sėklų (7); |
| --- | --- |

H.

kadangi nepriklausomame tyrime daroma išvada, kad EFSA nuomonė turėtų būti atmesta dėl esminių trūkumų ir didelių spragų, todėl neturėtų būti leidžiama į Sąjungą importuoti perspektyvių sukaupto įvykio MON 88302 x MS8 x RF3 sėklų (7);

| I. | kadangi papildomų herbicidų naudojimas yra įprastos žemės ūkio praktikos auginant herbicidams atsparius augalus dalis, todėl galima tikėtis, kad derliuje visuomet bus purkštų medžiagų likučių, kurie yra neišvengiami; kadangi įrodyta, kad dėl herbicidams atsparių genetiškai modifikuotų augalų naudojama daugiau papildomų herbicidų, nei tokių pat tradicinių augalų atveju (8); |
| --- | --- |

I.

kadangi papildomų herbicidų naudojimas yra įprastos žemės ūkio praktikos auginant herbicidams atsparius augalus dalis, todėl galima tikėtis, kad derliuje visuomet bus purkštų medžiagų likučių, kurie yra neišvengiami; kadangi įrodyta, kad dėl herbicidams atsparių genetiškai modifikuotų augalų naudojama daugiau papildomų herbicidų, nei tokių pat tradicinių augalų atveju (8);

| J. | kadangi glifosato leidimas baigs galioti ne vėliau kaip 2017 m. gruodžio 31 d.; kadangi tebėra neatsakyta į klausimus dėl glifosato kancerogeniškumo; kadangi EFSA 2015 m. lapkričio mėn. pateikė išvadą, kad glifosatas tikriausiai nėra kancerogeniškas, o Europos cheminių medžiagų agentūra (ECHA) 2017 m. kovo mėn. pateikė išvadą, kad jis nebuvo priskirtas jokiai kategorijai; kadangi, priešingai, 2015 m. PSO Tarptautinė vėžio mokslinių tyrimų agentūra (IARC) glifosatą priskyrė prie galimų žmonėms pavojingų kancerogenų; |
| --- | --- |

J.

kadangi glifosato leidimas baigs galioti ne vėliau kaip 2017 m. gruodžio 31 d.; kadangi tebėra neatsakyta į klausimus dėl glifosato kancerogeniškumo; kadangi EFSA 2015 m. lapkričio mėn. pateikė išvadą, kad glifosatas tikriausiai nėra kancerogeniškas, o Europos cheminių medžiagų agentūra (ECHA) 2017 m. kovo mėn. pateikė išvadą, kad jis nebuvo priskirtas jokiai kategorijai; kadangi, priešingai, 2015 m. PSO Tarptautinė vėžio mokslinių tyrimų agentūra (IARC) glifosatą priskyrė prie galimų žmonėms pavojingų kancerogenų;

| K. | kadangi, EFSA pesticidų srities specialistų grupės teigimu, remiantis iki šiol pateiktais duomenimis negalima padaryti išvadų dėl glifosato darinių likučių po genetiškai modifikuotų augalų purškimo jais saugumo (9); kadangi komerciniuose purškiamojo glifosato preparatuose naudojami priedai ir jų mišiniai gali pasirodyti esą toksiškesni nei vien tik naudojama veiklioji medžiaga (10); kadangi įvairūs tyrimai rodo, kad glifosato preparatai galin veikti kaip endokrininę sistemą ardanti medžiaga (11); |
| --- | --- |

K.

kadangi, EFSA pesticidų srities specialistų grupės teigimu, remiantis iki šiol pateiktais duomenimis negalima padaryti išvadų dėl glifosato darinių likučių po genetiškai modifikuotų augalų purškimo jais saugumo (9); kadangi komerciniuose purškiamojo glifosato preparatuose naudojami priedai ir jų mišiniai gali pasirodyti esą toksiškesni nei vien tik naudojama veiklioji medžiaga (10); kadangi įvairūs tyrimai rodo, kad glifosato preparatai galin veikti kaip endokrininę sistemą ardanti medžiaga (11);

| L. | kadangi Sąjungoje importuojami genetiškai modifikuoti aliejiniai rapsai plačiai naudojami gyvulių pašarui; kadangi atliekant tarpusavio vertinimu grindžiamą mokslinį tyrimą buvo nustatytas galimas glifosato kiekio, esančio nėščioms paršavedėms duodamuose pašaruose, ir jų paršelių sergamumo didelėmis įgimtomis anomalijomis rodiklio padidėjimo ryšys (12); |
| --- | --- |

L.

kadangi Sąjungoje importuojami genetiškai modifikuoti aliejiniai rapsai plačiai naudojami gyvulių pašarui; kadangi atliekant tarpusavio vertinimu grindžiamą mokslinį tyrimą buvo nustatytas galimas glifosato kiekio, esančio nėščioms paršavedėms duodamuose pašaruose, ir jų paršelių sergamumo didelėmis įgimtomis anomalijomis rodiklio padidėjimo ryšys (12);

| M. | kadangi gliufozinatas priskiriamas prie toksiškų reprodukcijai medžiagų ir todėl jam taikomi vadinamieji ribiniai kriterijai, nustatyti 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (13); kadangi gliufozinato patvirtinimo galiojimas baigiasi 2018 m. liepos 31 d. (14); |
| --- | --- |

M.

kadangi gliufozinatas priskiriamas prie toksiškų reprodukcijai medžiagų ir todėl jam taikomi vadinamieji ribiniai kriterijai, nustatyti 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką (13); kadangi gliufozinato patvirtinimo galiojimas baigiasi 2018 m. liepos 31 d. (14);

| N. | kadangi viena kompetentinga valstybės narės institucija pabrėžė leidimo importuoti šiuos gliufozinatui atsparius genetiškai modifikuotus aliejinius rapsus prieštaringumą, atsižvelgiant į tai, jog mažai tikėtina, kad bus pratęstas leidimas Sąjungoje naudoti gliufozinatą dėl jo toksinio poveikio reprodukcijai (15); |
| --- | --- |

N.

kadangi viena kompetentinga valstybės narės institucija pabrėžė leidimo importuoti šiuos gliufozinatui atsparius genetiškai modifikuotus aliejinius rapsus prieštaringumą, atsižvelgiant į tai, jog mažai tikėtina, kad bus pratęstas leidimas Sąjungoje naudoti gliufozinatą dėl jo toksinio poveikio reprodukcijai (15);

| O. | kadangi nėra įvertinta, kiek lieka purškiamų papildomų herbicidų likučių; kadangi dėl šios priežasties negalima daryti išvados, kad šiuos glifosatu ir gliufozinatu purkštus genetiškai modifikuotus aliejinius rapsus yra saugu naudoti maistui ir pašarui; |
| --- | --- |

O.

kadangi nėra įvertinta, kiek lieka purškiamų papildomų herbicidų likučių; kadangi dėl šios priežasties negalima daryti išvados, kad šiuos glifosatu ir gliufozinatu purkštus genetiškai modifikuotus aliejinius rapsus yra saugu naudoti maistui ir pašarui;

| P. | kadangi, be to, daugelis kompetentingų valstybių narių institucijų išreiškė susirūpinimą dėl to, kad šie genetiškai modifikuoti rapsai gali tapti laukinių augalų populiacija Sąjungoje, ypač ten, kur driekiasi jų importo transporto maršrutai, ir atkreipė dėmesį į nepakankamai išplėtotą stebėsenos planą šiuo atžvilgiu; |
| --- | --- |

P.

kadangi, be to, daugelis kompetentingų valstybių narių institucijų išreiškė susirūpinimą dėl to, kad šie genetiškai modifikuoti rapsai gali tapti laukinių augalų populiacija Sąjungoje, ypač ten, kur driekiasi jų importo transporto maršrutai, ir atkreipė dėmesį į nepakankamai išplėtotą stebėsenos planą šiuo atžvilgiu;

| Q. | kadangi viena iš valstybių narių teigė, kad „Sąjungoje glifosatas paprastai yra naudojamas piktžolėms naikinti šalia geležinkelių ir pakelėse. Tokiomis aplinkybėmis didelė aliejinių rapsų MON88302 x Ms8 x Rf3 tolerancija glifosatui gali jiems suteikti atrankųjį pranašumą. Į šio atrankiojo pranašumo poveikį patvarumui ir invaziškumui turėtų būti atsižvelgiama vertinant šios linijos pastovių populiacijų suformavimo Europoje tikimybę, ypač vertinant aliejinių rapsų gebėjimą išlikti sėklų banke“; |
| --- | --- |

Q.

kadangi viena iš valstybių narių teigė, kad „Sąjungoje glifosatas paprastai yra naudojamas piktžolėms naikinti šalia geležinkelių ir pakelėse. Tokiomis aplinkybėmis didelė aliejinių rapsų MON88302 x Ms8 x Rf3 tolerancija glifosatui gali jiems suteikti atrankųjį pranašumą. Į šio atrankiojo pranašumo poveikį patvarumui ir invaziškumui turėtų būti atsižvelgiama vertinant šios linijos pastovių populiacijų suformavimo Europoje tikimybę, ypač vertinant aliejinių rapsų gebėjimą išlikti sėklų banke“;

| R. | kadangi, remiantis 2011 m. Austrijos tyrimu, atlikus kelis tarptautinius tyrimus nustatyta, kad sėklų plitimas vykdant transportavimo veiklą yra svarbus laukinių aliejinių rapsų populiacijų įsitvirtinimo pakelės buveinėse komponentas, kad gerai žinoma problema yra tai, jog laukinių aliejinių rapsų populiacijos yra plačiai paplitusios tose šalyse, į kurias aliejinių rapsų sėklos yra tik importuojamos ir vėliau transportuojamos į aliejaus perdirbimo gamyklas, ir kad, be to, importuojant įvairių rūšių herbicidams atsparias aliejinių rapsų linijas gali atsirasti daugybė atsparių laukinių populiacijų (genų sankaupų), dėl kurių kyla arba daugėja pakelių buveinių apdorojimo herbicidais problemų (16); |
| --- | --- |

R.

kadangi, remiantis 2011 m. Austrijos tyrimu, atlikus kelis tarptautinius tyrimus nustatyta, kad sėklų plitimas vykdant transportavimo veiklą yra svarbus laukinių aliejinių rapsų populiacijų įsitvirtinimo pakelės buveinėse komponentas, kad gerai žinoma problema yra tai, jog laukinių aliejinių rapsų populiacijos yra plačiai paplitusios tose šalyse, į kurias aliejinių rapsų sėklos yra tik importuojamos ir vėliau transportuojamos į aliejaus perdirbimo gamyklas, ir kad, be to, importuojant įvairių rūšių herbicidams atsparias aliejinių rapsų linijas gali atsirasti daugybė atsparių laukinių populiacijų (genų sankaupų), dėl kurių kyla arba daugėja pakelių buveinių apdorojimo herbicidais problemų (16);

| S. | kadangi genetiškai modifikuotų augalų, atsparių keliems atrinktiems herbicidams, kūrimą daugiausia lemia sparti glifosatui atsparių piktžolių evoliucija šalyse, kuriose auginama labai daug genetiškai modifikuotų augalų; kadangi moksliniuose leidiniuose aprašyta daugiau kaip 20 skirtingų glifosatui atsparių piktžolių rūšių (17); kadangi gliufozinatui atsparios piktžolės pastebimos nuo 2009 m.; |
| --- | --- |

S.

kadangi genetiškai modifikuotų augalų, atsparių keliems atrinktiems herbicidams, kūrimą daugiausia lemia sparti glifosatui atsparių piktžolių evoliucija šalyse, kuriose auginama labai daug genetiškai modifikuotų augalų; kadangi moksliniuose leidiniuose aprašyta daugiau kaip 20 skirtingų glifosatui atsparių piktžolių rūšių (17); kadangi gliufozinatui atsparios piktžolės pastebimos nuo 2009 m.;

| T. | kadangi Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2017 m. rugsėjo 14 d. vykusį balsavimą nusprendė nuomonės neteikti; kadangi 14 valstybių narių balsavo „prieš“ įgyvendinimo akto projektą ir tik devynios valstybės narės, sudarančios tik 36,48 proc. Sąjungos gyventojų, balsavo „už“, o penkios valstybės narės susilaikė; |
| --- | --- |

T.

kadangi Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2017 m. rugsėjo 14 d. vykusį balsavimą nusprendė nuomonės neteikti; kadangi 14 valstybių narių balsavo „prieš“ įgyvendinimo akto projektą ir tik devynios valstybės narės, sudarančios tik 36,48 proc. Sąjungos gyventojų, balsavo „už“, o penkios valstybės narės susilaikė;

| U. | kadangi Komisija ne vieną kartą apgailestavo dėl to, kad nuo to laiko, kai įsigaliojo Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, ji priėmė sprendimus dėl leidimų be Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto paramos ir kad dokumentų sugrąžinimas Komisijai, kad ji priimtų galutinį sprendimą, – tai retai taikoma visos procedūros išimtis – tapo norma priimant sprendimus dėl genetiškai modifikuotų maisto produktų ir pašarų leidimų; kadangi Komisijos pirmininkas J. C. Juncker taip pat jau yra pasmerkęs šią praktiką kaip nedemokratišką (18); |
| --- | --- |

U.

kadangi Komisija ne vieną kartą apgailestavo dėl to, kad nuo to laiko, kai įsigaliojo Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, ji priėmė sprendimus dėl leidimų be Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto paramos ir kad dokumentų sugrąžinimas Komisijai, kad ji priimtų galutinį sprendimą, – tai retai taikoma visos procedūros išimtis – tapo norma priimant sprendimus dėl genetiškai modifikuotų maisto produktų ir pašarų leidimų; kadangi Komisijos pirmininkas J. C. Juncker taip pat jau yra pasmerkęs šią praktiką kaip nedemokratišką (18);

| V. | kadangi 2015 m. spalio 28 d. per pirmąjį svarstymą (19) Parlamentas atmetė 2015 m. balandžio 22 d. pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, ir paragino Komisiją jį atsiimti ir pateikti naują pasiūlymą; |
| --- | --- |

V.

kadangi 2015 m. spalio 28 d. per pirmąjį svarstymą (19) Parlamentas atmetė 2015 m. balandžio 22 d. pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, ir paragino Komisiją jį atsiimti ir pateikti naują pasiūlymą;

| W. | kadangi Reglamento (ES) Nr. 182/2011 14 konstatuojamojoje dalyje tvirtinama, kad Komisija turėtų kiek įmanoma stengtis neprieštarauti bet kokiai vyraujančiai pozicijai, kuri susiformuotų apeliaciniame komitete ir pagal kurią įgyvendinimo aktas, visų pirma tokiais jautriais klausimais kaip vartotojų sveikata, maisto sauga ir aplinka, būtų pripažįstamas netinkamu; |
| --- | --- |

W.

kadangi Reglamento (ES) Nr. 182/2011 14 konstatuojamojoje dalyje tvirtinama, kad Komisija turėtų kiek įmanoma stengtis neprieštarauti bet kokiai vyraujančiai pozicijai, kuri susiformuotų apeliaciniame komitete ir pagal kurią įgyvendinimo aktas, visų pirma tokiais jautriais klausimais kaip vartotojų sveikata, maisto sauga ir aplinka, būtų pripažįstamas netinkamu;

| X. | kadangi Komisijos pasiūlymo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011, nepakanka, kad būtų išspręsta demokratijos stokos GMO leidimų suteikimo procese problema; |
| --- | --- |

X.

kadangi Komisijos pasiūlymo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011, nepakanka, kad būtų išspręsta demokratijos stokos GMO leidimų suteikimo procese problema;

| Y. | kadangi demokratinį teisėtumą galima užtikrinti tik mažų mažiausiai užtikrinant, kad Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniam komitetui nepateikus nuomonės Komisijos pasiūlymas būtų atmestas; kadangi ši procedūra jau taikoma kai kuriuose kituose nuolatiniuose komitetuose; |
| --- | --- |

Y.

kadangi demokratinį teisėtumą galima užtikrinti tik mažų mažiausiai užtikrinant, kad Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniam komitetui nepateikus nuomonės Komisijos pasiūlymas būtų atmestas; kadangi ši procedūra jau taikoma kai kuriuose kituose nuolatiniuose komitetuose;

| 1. | mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas viršija Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 numatytus įgyvendinimo įgaliojimus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimas neatitinka Sąjungos teisės, nes jis nesuderinamas su Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 tikslu, pagal kurį, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 178/2002 (20) nustatytais bendraisiais principais, siekiama nustatyti pagrindą, leidžiantį užtikrinti aukštą žmonių gyvybės ir sveikatos, gyvūnų sveikatos ir gerovės, aplinkos ir vartotojų interesų apsaugos lygį kalbant apie genetiškai modifikuotą maistą ir pašarus, sykiu užtikrinant veiksmingą vidaus rinkos veikimą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prašo Komisijos atsiimti savo įgyvendinimo sprendimo projektą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją sustabdyti bet kokio įgyvendinimo sprendimo, susijusio su paraiškomis dėl leidimo naudoti genetiškai modifikuotus organizmus, įgyvendinimą, iki kol bus taip persvarstyta leidimų teikimo procedūra, kad pagal ją būtų panaikinti dabar galiojančios procedūros, kuri pasirodė esanti netinkama, trūkumai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina atsakingus teisės aktų leidėjus paspartinti darbą rengiant Komisijos pasiūlymą, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011, skubos tvarka ir užtikrinti, kad jeigu, inter alia, Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas nepateiktų nuomonės dėl auginimui arba maistui ir pašarams skirtų GMO patvirtinimo, Komisija atsiimtų pasiūlymą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją nesuteikti leidimo dėl jokių herbicidams atsparių genetiškai modifikuotų augalų, tapusių atspariais herbicidų dariniams, kaip aliejinių rapsų MON 88302 x Ms8 x Rf3 atveju, jei neatliktas visapusiškas likučių po purškimo papildomų herbicidų deriniais ir jų komercinių formulių preparatais, naudojamais auginimo šalyse, konkrečių kumuliacinių poveikių vertinimas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją prašyti atlikti išsamesnį tyrimą, siekiant nustatyti pavojus sveikatai, susijusius su suminėmis genetinėmis modifikacijomis, tokiomis kaip aliejinis rapsas MON 88302 x Ms8 x Rf3; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisiją parengti visai maisto ir pašarų grandinei skirtas strategijas dėl rizikos sveikatai vertinimo ir toksikologijos bei dėl priežiūros po pateikimo rinkai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją visapusiškai integruoti papildomų herbicidų naudojimo ir jų likučių rizikos vertinimą į herbicidams atsparių genetiškai modifikuotų augalų rizikos vertinimą nepriklausomai nuo to, ar genetiškai modifikuotą augalą ketinama auginti Sąjungoje ar importuoti maistui ir pašarams; |
| --- | --- |

9.

| 10. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  OL L 268, 2003 10 18, p. 1.

(2)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4767.

(4)

| — | 2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl auginti skirto kukurūzų produkto (Zea mays L., linija 1507), genetiškai modifikuoto, kad būtų atsparesnis tam tikriems Lepidoptera būrio kenkėjams, pateikimo rinkai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (OL C 482, 2016 12 23, p. 110). |
| --- | --- |

—

2014 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl auginti skirto kukurūzų produkto (Zea mays L., linija 1507), genetiškai modifikuoto, kad būtų atsparesnis tam tikriems Lepidoptera būrio kenkėjams, pateikimo rinkai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (OL C 482, 2016 12 23, p. 110).

| — | 2015 m. gruodžio 16 d. rezoliucija dėl 2015 m. gruodžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2015/2279, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × T25, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti (Priimti tekstai, P8_TA(2015)0456). |
| --- | --- |

—

2015 m. gruodžio 16 d. rezoliucija dėl 2015 m. gruodžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2015/2279, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × T25, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti (Priimti tekstai, P8_TA(2015)0456).

| — | 2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo <...> leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87705 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo <...> leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87705 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0040).

| — | 2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo <...> leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87708 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0039). |
| --- | --- |

—

2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo <...> leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87708 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0039).

| — | 2016 m. vasario 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 (MST-FGØ72-2) projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

2016 m. vasario 3 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 (MST-FGØ72-2) projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0038).

| — | 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos <...>, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos <...>, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0271).

| — | 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl genetiškai modifikuotų gvazdikų (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) pateikimo rinkai projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0272). |
| --- | --- |

—

2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl genetiškai modifikuotų gvazdikų (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) pateikimo rinkai projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0272).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti rinkai auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 sėklas, projekto (P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti rinkai auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 sėklas, projekto (P8_TA(2016)0388).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 produktus projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 produktus projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0389).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 sėklų pateikimo rinkai projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 sėklų pateikimo rinkai projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0386).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 sėklų pateikimo rinkai projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 sėklų pateikimo rinkai projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0387).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, kurie iš jos sudaryti arba iš jos pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, kurie iš jos sudaryti arba iš jos pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2016)0390).

| — | 2017 m. balandžio 5 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi, trys ar keturios modifikacijos Bt11, 59122, MIR604, 1507 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

2017 m. balandžio 5 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi, trys ar keturios modifikacijos Bt11, 59122, MIR604, 1507 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0123).

| — | 2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų DAS-40278-9, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų DAS-40278-9, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0215).

| — | 2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB119 (BCS-GHØØ5-8), kurie iš jos sudaryti arba kurie iš jos pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB119 (BCS-GHØØ5-8), kurie iš jos sudaryti arba kurie iš jos pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0214).

| — | 2017 m. rugsėjo 13 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-68416-4, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0341). |
| --- | --- |

—

2017 m. rugsėjo 13 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-68416-4, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0341).

| — | 2017 m. spalio 4 d., trečiadienis rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 × A5547-127, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0377). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 4 d., trečiadienis rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 × A5547-127, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0377).

| — | 2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-44406-6, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0378). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-44406-6, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2017)0378).

(5)  G priedas. Valstybių narių pastabos ir Genetiškai modifikuotų organizmų (GMO) specialistų grupės atsakymai http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2013-01002.

(6)  Ten pat.

(7)  https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT%20comment% 20MON80332%20x%20MS8%20x%20RF3_v2.pdf.

(8)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7.

(9)  EFSA tarpusavio vertinimo išvada dėl veikliosios medžiagos glifosato keliamos pesticido rizikos vertinimo. EFSA leidinys, 2015 m., 13 (11):4302 http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4302/epdf.

(10)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3955666.

(11)  https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT%20Background%20Soybean% 20305423%20x%2040-3-2.pdf.

(12)  https://www.omicsonline.org/open-access/detection-of-glyphosate-in-malformed-piglets-2161-0525.1000230.php?aid=27562.

(13)  OL L 309, 2009 11 24, p. 1.

(14)  OL L 67, 2015 3 12, p. 6.

(15)  G priedas. Valstybių narių pastabos ir Genetiškai modifikuotų organizmų (GMO) specialistų grupės atsakymai http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2013-01002.

(16)  https://www.bmgf.gv.at/cms/home/attachments/3/0/9/CH1060/CMS1215778250501/osrimportban_gt73,ms8xrf3_2011_(nicht_zu_versenden_).pdf, p. 4.

(17)  https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-7796-5_12.

(18)  Pavyzdžiui, Europos Parlamento plenarinio posėdžio įžanginėje kalboje, įtrauktoje į kitos kadencijos Europos Komisijai skirtas politines gaires (2014 m. liepos 15 d., Strasbūras), arba 2016 m. pranešime apie Sąjungos padėtį (2016 m. rugsėjo 14 d., Strasbūras).

(19)  OL C 355, 2017 10 20, p. 165.

(20)  OL L 31, 2002 2 1, p. 1.

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/139 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/139

---

P8_TA(2017)0401

Diskusijoms skirtas dokumentas dėl ES finansų ateities

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl diskusijoms skirto dokumento dėl ES finansų ateities (2017/2742(RSP))

(2018/C 346/20)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 311, 312 ir 323 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 311, 312 ir 323 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (1), ypač į jo 2 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (1), ypač į jo 2 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliuciją „Pasirengimas porinkiminiam 2014–2020 m. DFP tikslinimui: Parlamento indėlis prieš Komisijai pateikiant pasiūlymą“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliuciją „Pasirengimas porinkiminiam 2014–2020 m. DFP tikslinimui: Parlamento indėlis prieš Komisijai pateikiant pasiūlymą“ (3),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 28 d. Komisijos diskusijoms skirtą dokumentą dėl ES finansų ateities, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 28 d. Komisijos diskusijoms skirtą dokumentą dėl ES finansų ateities,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 4 d. Komisijos pareiškimą dėl diskusijoms skirto dokumento dėl ES finansų ateities, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 4 d. Komisijos pareiškimą dėl diskusijoms skirto dokumento dėl ES finansų ateities,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl euro zonos biudžeto pajėgumo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl euro zonos biudžeto pajėgumo (4),

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį,

| 1. | yra įsitikinęs, kad diskusijos dėl būsimo Europos Sąjungos finansavimo negali vykti neatsižvelgiant į patirtį, įgytą įgyvendinant ankstesnes daugiametes finansines programas (DFP) ir visų pirma 2014–2020 m. DFP; atkreipia dėmesį į didelius dabartinės DFP, kurios teikiamos galimybės buvo visiškai išnaudotos siekiant užtikrinti Sąjungai reikiamus išteklius, kad ji galėtų įveikti daugybę rimtų krizių, spręsti naujus uždavinius ir finansuoti savo naujus politinius prioritetus, trūkumus; pabrėžia, kad yra įsitikinęs, jog žemas finansavimo, teikiamo pagal dabartinę DFP, lygis nebuvo pakankamas atsižvelgiant į Sąjungos tikruosius poreikius ir politinius užmojus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palankiai vertina Europos Komisijos pristatytą diskusijoms skirtą dokumentą dėl ES finansų ateities; pažymi, kad Komisija perteikia biudžeto požiūriu penkis galimus būsimo Europos Sąjungos modelio scenarijus, pristatytus 2017 m. kovo mėn. baltojoje knygoje dėl Europos ateities, ir kartu atkreipia dėmesį į pagrindinius ES biudžeto ypatumus ir principus; sutinka su siūloma metodika ir laikosi teigiamos pozicijos dėl Komisijos pareiškimo, kad būsima DFP turi būti grindžiama aiškia Europos prioritetų vizija; tiki, kad šiame dokumente apibrėžta aiški diskusijų struktūra ir juo atveriamos labai reikalingos politinės diskusijos dėl ES biudžeto orientacijos, tikslo ir dydžio, atsižvelgiant į Sąjungos pagrindinius tikslus ir būsimus uždavinius; ragina valstybes nares konsultuotis su piliečiais ir imtis aktyvaus ir konstruktyvaus vaidmens nustatant jų viziją dėl būsimo ES biudžeto; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vis dėlto apgailestauja, kad pagal keturis iš penkių pateiktų scenarijų („Tęsiama esama darbotvarkė“, „Visi nuveikia mažiau“, „Kai kurie gali nuveikti daugiau“ ir „Radikaliai keičiama veiksmų kryptis“) iš tiesų nustatyti sumažinti Sąjungos užmojai ir numatoma mažesnė dviejų ilgalaikių Sąjungos politikos krypčių ir pamatinių Europos projekto elementų, įtvirtintų Sutartyse, t. y. bendros žemės ūkio politikos ir sanglaudos politikos, reikšmė; pabrėžia savo ilgalaikę poziciją, kad papildomi politikos prioritetai turėtų būti siejami su papildomomis finansavimo priemonėmis, o ne finansuojami darant žalą esamoms ES politikos priemonėms; mano, kad penktasis scenarijus („Bendromis jėgomis nuveikiama daugiau“) yra pozityvus ir konstruktyvus vykstančių diskusijų dėl ES finansų ateities ir atitinkamai dėl būsimo Europos Sąjungos modelio pagrindas; ragina Komisiją parengti scenarijų, kuriame atsižvelgiama į Parlamento rekomendacijas, kad būtų galima reaguoti į dabartinius ir būsimus iššūkius ir nustatyti naujus prioritetus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena, kad pagal SESV 311 straipsnį Sąjunga turi pati pasirūpinti priemonėmis, kurių reikia jos tikslams pasiekti; mano, kad atsižvelgiant į dabartinės DFP trūkumus, naujų prioritetų mastą ir Jungtinės Karalystės išstojimo iš ES poveikio padaroma ta pati išvada: reikia viršyti viršutinę išlaidų ribą, kuri yra 1 proc. ES bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP), taigi reikia gerokai padidinti Sąjungos biudžetą, kad būtų galima reaguoti į būsimus iššūkius; atsižvelgdamas į tai, nepritaria jokiam ES biudžeto pagal kitą DFP sumažinimui nominaliąja verte ir todėl mano, kad kitoje DFP turėtų būti nustatyta suma, kuri siektų mažiausiai 1,23 % ES BNP; ragina valstybes nares diskutuoti šiuo klausimu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apgailestauja, kad ES biudžetas yra daugiausia finansuojamas iš nacionalinių įnašų, grindžiamų bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis, o ne iš tikrų nuosavų išteklių, kaip numatyta ES sutartyse; pakartoja, jog pritaria visavertės ES nuosavų išteklių sistemos reformai, kurią vykdant būtų vadovaujamasi pagrindiniais paprastumo, sąžiningumo ir skaidrumo principais ir laikomasi Aukšto lygio grupės nuosavų išteklių klausimais rekomendacijų; pabrėžia, kad tokia sistema turėtų apimti suderintą naujų ES nuosavų išteklių paketą, kuris būtų sudarytas siekiant paremti ES politinius tikslus ir turėtų būti pradėtas taikyti palaipsniui siekiant užtikrinti sąžiningesnius ir stabilesnius ES finansus; be to, pabrėžia, kad Jungtinės Karalystės išstojimas iš Sąjungos suteikia galimybę panaikinti visas nuolaidas; tikisi, kad šiuo tikslu Komisija pateiks ryžtingus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, ir pabrėžia, kad per būsimas derybas tiek išlaidos, tiek pajamos pagal kitą DFP bus svarstomos kaip vienas paketas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | yra įsitikinęs, kad tuo atveju, jei Taryba nesutiks gerokai padidinti valstybių narių įnašų į ES biudžetą, naujų ES nuosavų išteklių taikymas liks vienintele galimybe tinkamai finansuoti kitą DFP tokiu lygmeniu, kuris atitiktų Sąjungos tikruosius poreikius ir politinius užmojus; todėl tikisi, kad Taryba priims politinę poziciją šiuo klausimu, atsižvelgdama į tai, kad toliau negali būti numatytas faktinis bet kokios ES nuosavų išteklių sistemos reformos blokavimas; atsižvelgdamas į tai primena, kad visi Aukšto lygio grupės nariai, įskaitant Tarybos skiriamus narius, vieningai priėmė savo pranešimą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palankia vertina Komisijos ketinimą sudaryti būsimą ES biudžetą vadovaujantis ES pridėtinės vertės, dėmesio skyrimo veiklos rezultatams, atskaitomybės, didesnio lankstumo principais, įgyvendinamais taikant stabilią sistemą ir supaprastintas taisykles, kaip pateikta diskusijoms skirtame dokumente; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad svarbu nuodugniai įvertinti dabartinės ES politikos, programų ir priemonių veiksmingumą ir rezultatyvumą; todėl laukia šiuo metu vykstančios išlaidų peržiūros rezultatų ir tikisi, kad į juos bus atsižvelgta rengiant DFP po 2020 m.; ypač pabrėžia, kad būtina, viena vertus, užtikrinti ES programų, pagal kurias pateikiama itin daug paraiškų, sėkmės rodiklius ir, kita vertus, nustatyti nepakankamo įgyvendinimo priežastis; mano, kad svarbu užtikrinti sąveiką kalbant apie ES biudžetą ir nacionalinius biudžetus ir numatyti priemones, kurias taikant būtų stebimas lėšų naudojimo nacionaliniu ir ES lygmenimis mastas ir veiksmingumas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pripažįsta, kad Europos lygmens pridėtinės vertės paieškos yra pagrindinis klausimas, kurį reikia spręsti, ir sutinka su tuo, kad Sąjungos biudžetas turėtų būti, be kita ko, priemonė Sutarties tikslams pasiekti ir Europos viešosioms gėrybėms užtikrinti; visgi atkreipia dėmesį į daugialypį Europos lygmens pridėtinės vertės koncepcijos pobūdį ir įvairius šios koncepcijos aiškinimus ir perspėja dėl bet kokių mėginimų pasinaudoti jos apibrėžtimi siekiant ginčyti ES politikos ir programų svarbą vadovaujantis tik kiekybiniais arba trumpalaikiais ekonominiais motyvais; mano, kad esama aiškios pridėtinės vertės, kai Europos lygmens veiksmais:






  — | aprėpiama daugiau nei imantis nacionalinio, regioninio ar vietos lygmens veiksmų būtų galima padaryti (šalutinis poveikis); |
| --- | --- | --- |

9.

—

aprėpiama daugiau nei imantis nacionalinio, regioninio ar vietos lygmens veiksmų būtų galima padaryti (šalutinis poveikis);

| — | skatinami nacionalinio, regioninio ar vietos lygmens veiksmai siekiant įgyvendinti ES sutarties tikslus, kurių kitaip nebūtų galima pasiekti; |
| --- | --- |

—

skatinami nacionalinio, regioninio ar vietos lygmens veiksmai siekiant įgyvendinti ES sutarties tikslus, kurių kitaip nebūtų galima pasiekti;

| — | remiami veiksmai, kurie gali būti finansuojami tik sutelkus išteklius ES lygmeniu, nes jų finansavimo poreikiai yra milžiniški, arba |
| --- | --- |

—

remiami veiksmai, kurie gali būti finansuojami tik sutelkus išteklius ES lygmeniu, nes jų finansavimo poreikiai yra milžiniški, arba

| — | prisidedama kuriant ir remiant taiką ir stabilumą ES kaimynystėje ir už jos ribų; |
| --- | --- |

—

prisidedama kuriant ir remiant taiką ir stabilumą ES kaimynystėje ir už jos ribų;

ragina Komisiją toliau plėtoti Europos lygmens pridėtinės vertės koncepciją, kartu atsižvelgiant į teritorinius ypatumus; ragina Komisiją šiuo tikslu pasiūlyti tinkamus veiklos rezultatų rodiklius;

| 10. | mano, kad pagal kitos DFP struktūrą ES biudžetas turėtų būti aiškesnis ir suprantamesnis ES piliečiams ir sudarytos galimybės aiškiau išdėstyti visas ES išlaidų sritis; taip pat primena, kad reikia skatinti planavimo tęstinumą ir lankstumą išlaidų kategorijų lygmeniu; mano, kad bendra DFP struktūra turėtų atspindėti politines diskusijas apie pagrindinius ramsčius ir ES lėšų panaudojimo kryptis, įskaitant darnų vystymąsi, augimą ir inovacijas, kovą su klimato kaita, solidarumą, saugumą ir gynybą; todėl yra įsitikinęs, kad būtinas dabartinės DFP išlaidų kategorijų koregavimas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mano, kad ES biudžetas turi būti skaidrus ir demokratiškas; primena, kad yra tvirtai įsipareigojęs remti ES biudžeto vieningumo sampratą ir abejoja dėl būtinybės kurti papildomas priemones, neįtrauktas į DFP, ir dėl tokių priemonių pridėtinės vertės; primena savo ilgalaikę poziciją, kad Europos plėtros fondas kartu su kitomis į DFP neįtrauktomis priemonėmis turėtų būti integruotas į Sąjungos biudžetą; pabrėžia, kad vykdant minėtą integraciją atitinkami priemonių finansiniai paketai turėtų būti pridedami prie dabartinės DFP viršutinių ribų siekiant, kad nebūtų trukdoma kitų ES politikos sričių ir programų finansavimui; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad siekdama užsitikrinti papildomus asignavimus, kurių reikės reaguojant į krizes arba naujiems prioritetams finansuoti dabartinės DFP laikotarpiu, biudžeto valdymo institucija patvirtino, kad išnaudojus visas turimas maržas galima iš esmės pasinaudoti DFP reglamente numatytomis lankstumo nuostatomis ir specialiosiomis priemonėmis; pabrėžia, kad, atliekant DFP laikotarpio vidurio tikslinimą ir siekiant sudaryti sąlygas didesniam lankstumui pagal dabartinę finansinę programą, buvo pašalintos kelios kliūtys, trukdžiusios taikyti lankstumo priemones; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad pagal kitą DFP turi būti tiesiogiai numatytas tinkamas lankstumo lygis, kad Sąjunga galėtų reaguoti į nenumatytas aplinkybes ir finansuoti savo kintančius politinius prioritetus; todėl mano, kad pagal DFP lankstumo nuostatas turėtų būti leidžiama visas nepaskirstytas maržas, taip pat panaikintus asignavimus perkelti į ateinančius finansinius metus be jokių apribojimų, o biudžeto vykdymo institucijai – šiuos išteklius mobilizuoti bet kokiu tikslu, kuris laikomas būtinu, vykdant metinę biudžeto sudarymo procedūrą; be to, ragina gerokai sustiprinti DFP specialiąsias priemones, kurios neturėtų įtraukiamos į DFP įsipareigojimų ir mokėjimų viršutines ribas, taip pat sukurti atskirą krizių rezervą, kurį būtų galima nedelsiant mobilizuoti ekstremaliosios situacijos atveju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina iš esmės ir apčiuopiamai supaprastinti įgyvendinimo taisykles paramos gavėjams ir sumažinti administracinę naštą; ryšium su tuo ragina Komisiją nustatyti ir pašalinti ES biudžete numatytų priemonių, kuriomis siekiama panašių tikslų ir kurios yra skirtos panašių rūšių veiksmams, dubliavimąsi; mano, kad vykdant minėtą supaprastinimą dotacijos neturėtų būti pakeistos finansinėmis priemonėmis ir ES programos ir politika neturi būti suskirstytos pagal sektorius, tačiau turėtų būti užtikrintas kompleksinis požiūris, kurio pagrindinis elementas – papildomumas; ragina išsamiai suderinti taisykles siekiant sukurti bendrą taisyklių sąvadą, skirtą visoms ES priemonėms; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pripažįsta finansinių priemonių, kaip papildomo finansavimo būdo, šalia subsidijų ir dotacijų, potencialą; vis dėlto įspėja, kad jos nėra tinkamos visų rūšių veiksmams ir visose politikos srityse, nes ne visas politikos sritis visiškai lemia rinka; ragina Komisiją supaprastinti finansinių priemonių naudojimo taisykles ir skatinti galimybę derinti įvairius ES išteklius laikantis suderintų taisyklių, kuriant sąveikas ir vengiant bet kokios skirtingų finansavimo formų konkurencijos; yra susirūpinęs dėl vieno iš galimų sprendimo būdų – pasiūlymo sukurti vieną fondą, kuris apimtų ES lygmens finansines priemones ir teiktų paskolas, garantijas ir rizikos pasidalijimo priemones įvairiose politikos srityse, pateikto diskusijoms skirtame dokumente šiuo klausimu, ir atidžiai išnagrinės minėtą pasiūlymą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primena savo poziciją, kad DFP trukmė turėtų būti suderinta ir su Parlamento, ir su Komisijos politiniu ciklu ir kad turėtų būti užtikrintas ilgalaikis programavimas; ryšium su tuo pažymi, kad apibrėžiant DFP trukmę turėtų būti visapusiškai atsižvelgta į tai, kad įgyvendinant Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESIF) programas, kurioms taikomas pasidalijamasis valdymas, būtinas ilgalaikis nuspėjamumas, nes jos gali būti stabiliai vykdomos tuomet, kai biudžetinių įsipareigojimų trukmė yra bent septyneri metai; todėl siūlo susitarti, kad būsimos DFP laikotarpis būtų 5 + 5 metai numatant privalomą laikotarpio vidurio tikslinimą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkreipia dėmesį į tai, kad Komisijos Pirmininkas kalboje apie Sąjungos padėtį nurodė, kad ateityje bus pateiktas pasiūlymas dėl euro zonai skirtos biudžeto eilutės; ragina Komisiją pateikti papildomą ir išsamesnę informaciją šiuo klausimu; primena, kad Parlamentas savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliucijoje ragino sukurti konkretų euro zonos biudžeto pajėgumą, kuris turėtų būti Sąjungos biudžeto dalis viršijant esamas daugiametės finansinės programos viršutines ribas ir kuris turėtų būti finansuojamas euro zonos valstybių ir kitų dalyvaujančių narių iš pajamų šaltinių, dėl kurių turėtų susitarti dalyvaujančios valstybės narės ir kurie būtų laikomi asignuotosiomis įplaukomis ir garantijomis; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tikisi, kad Komisija iki 2018 m. gegužės mėn. pateiks pasiūlymus dėl būsimos DFP ir dėl nuosavų išteklių; patvirtina savo ketinimą tinkamu laiku pateikti savo poziciją dėl visų susijusių aspektų ir tikisi, kad būsimuose Komisijos pasiūlymuose bus visapusiškai atsižvelgta į Parlamento nuomonę; |
| --- | --- |

18.

| 19. | patvirtina, jog yra pasirengęs pradėti struktūrinį dialogą su Komisija ir Taryba, kad būtų galima pasiekti galutinį susitarimą dėl kitos DFP iki šios Parlamento kadencijos pabaigos; yra įsitikinęs, kad kuo anksčiau priėmus DFP reglamentą bus sudarytos sąlygos vėliau priimti visus sektoriams skirtus teisės aktus tinkamu laiku, kad naujos programos jau būtų parengtos kito laikotarpio pradžioje; atkreipia dėmesį į neigiamus vėlyvos programų įgyvendinimo pradžios pagal dabartinę DFP padarinius; atsižvelgdamas į tai, primygtinai ragina Europos Vadovų Tarybą pasinaudoti SESV 312 straipsnio 2 dalies nuostata dėl pereigos, kad būtų galima DFP reglamentą priimti kvalifikuota balsų dauguma; |
| --- | --- |

19.

| 20. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, kitoms suinteresuotosioms institucijoms ir įstaigoms, taip pat valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(2)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0309.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0050.

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/143 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/143

---

P8_TA(2017)0402

Informatorių, veikiančių viešojo intereso labui, teisėtos apsaugos priemonės

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl informatorių, kurie atskleisdami konfidencialią bendrovių ir viešojo sektoriaus institucijų informaciją veikia viešojo intereso labui, teisėtų apsaugos priemonių (2016/2224(INI))

(2018/C 346/21)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 2 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 2 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 11 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 11 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją, ypač į jos 10 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją, ypač į jos 10 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/943 dėl neatskleistos praktinės patirties ir verslo informacijos (komercinių paslapčių) apsaugos nuo neteisėto gavimo, naudojimo ir atskleidimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/943 dėl neatskleistos praktinės patirties ir verslo informacijos (komercinių paslapčių) apsaugos nuo neteisėto gavimo, naudojimo ir atskleidimo,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/30/ES dėl naftos ir dujų operacijų jūroje saugos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2004/35/EB, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/30/ES dėl naftos ir dujų operacijų jūroje saugos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2004/35/EB,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 596/2014 dėl piktnaudžiavimo rinka (Piktnaudžiavimo rinka reglamentą) ir kuriuo panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/6/EB ir Komisijos direktyvos 2003/124/EB, 2003/125/EB ir 2004/72/EB, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 596/2014 dėl piktnaudžiavimo rinka (Piktnaudžiavimo rinka reglamentą) ir kuriuo panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/6/EB ir Komisijos direktyvos 2003/124/EB, 2003/125/EB ir 2004/72/EB,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių (TAXE 2) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių (TAXE 2) (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 23 d. rezoliuciją „Kova su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu. Rekomendacijos dėl veiksmų ir iniciatyvų, kurių reikia imtis“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 23 d. rezoliuciją „Kova su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu. Rekomendacijos dėl veiksmų ir iniciatyvų, kurių reikia imtis“ (3),

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 1729 (2010) dėl informatorių apsaugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 1729 (2010) dėl informatorių apsaugos,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 2060 (2015) dėl informatorių apsaugos gerinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 2060 (2015) dėl informatorių apsaugos gerinimo,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl pelno mokesčio politikos skaidrumo, koordinavimo ir konvergencijos didinimo Sąjungoje (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl pelno mokesčio politikos skaidrumo, koordinavimo ir konvergencijos didinimo Sąjungoje (4),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 6 d. Komisijos komunikatą „Kova su korupcija ES“ (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 6 d. Komisijos komunikatą „Kova su korupcija ES“ (COM(2011)0308),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 5 d. Komisijos komunikatą dėl papildomų priemonių siekiant didesnio skaidrumo ir ryžtingesnės kovos su mokesčių slėpimu ir vengimu (COM(2016)0451), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 5 d. Komisijos komunikatą dėl papildomų priemonių siekiant didesnio skaidrumo ir ryžtingesnės kovos su mokesčių slėpimu ir vengimu (COM(2016)0451),

| — | atsižvelgdamas į Didžiojo dvidešimtuko (G20) kovos su korupcija veiksmų planą, ypač į informatorių apsaugos teisės aktų vadovą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Didžiojo dvidešimtuko (G20) kovos su korupcija veiksmų planą, ypač į informatorių apsaugos teisės aktų vadovą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo mėn. EBPO ataskaitą „Įsipareigojimas užtikrinti veiksmingą informatorių apsaugą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo mėn. EBPO ataskaitą „Įsipareigojimas užtikrinti veiksmingą informatorių apsaugą“,

| — | atsižvelgdamas į Europos ombudsmenės sprendimą, pagal kurį užbaigiamas jos iniciatyva atliktas tyrimas OI/1/2014/PMC dėl informavimo apie pažeidimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ombudsmenės sprendimą, pagal kurį užbaigiamas jos iniciatyva atliktas tyrimas OI/1/2014/PMC dėl informavimo apie pažeidimus,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 30 d. Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendaciją CM/Rec(2014)7 dėl informatorių apsaugos, taip pat į atitinkamas trumpas 2015 m. sausio mėn. nacionalinės programos įgyvendinimo gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 30 d. Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendaciją CM/Rec(2014)7 dėl informatorių apsaugos, taip pat į atitinkamas trumpas 2015 m. sausio mėn. nacionalinės programos įgyvendinimo gaires,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos 2017 m. birželio 27 d. rezoliuciją 2171 (2017), kuria nacionalinių parlamentų prašoma pripažinti teisę į perspėjimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos 2017 m. birželio 27 d. rezoliuciją 2171 (2017), kuria nacionalinių parlamentų prašoma pripažinti teisę į perspėjimą,

| — | atsižvelgdamas į EBPO rekomendacijos dėl etiško elgesio viešojo administravimo institucijose tobulinimo 4 principą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EBPO rekomendacijos dėl etiško elgesio viešojo administravimo institucijose tobulinimo 4 principą,

| — | atsižvelgdamas į Konvenciją dėl kovos su užsienio valstybės pareigūnų papirkinėjimu tarptautiniuose verslo sandoriuose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konvenciją dėl kovos su užsienio valstybės pareigūnų papirkinėjimu tarptautiniuose verslo sandoriuose,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 14 d. rezoliuciją dėl informatorių vaidmens saugant ES finansinius interesus (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 14 d. rezoliuciją dėl informatorių vaidmens saugant ES finansinius interesus (5),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto, Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto ir Konstitucinių reikalų komiteto nuomones (A8-0295/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto, Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto ir Konstitucinių reikalų komiteto nuomones (A8-0295/2017),

| A. | kadangi Europos Sąjunga siekia užtikrinti demokratijos ir teisinės valstybės principų laikymąsi ir šiuo tikslu savo piliečiams garantuoja saviraiškos laisvę; kadangi informavimas yra vienas esminių Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintų saviraiškos ir informavimo laisvių aspektų, o Sąjunga užtikrina, kad būtų paisoma šių laisvių ir jos būtų įgyvendinamos; kadangi ES skatina užtikrinti darbuotojų apsaugą ir gerinti darbo sąlygas; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga siekia užtikrinti demokratijos ir teisinės valstybės principų laikymąsi ir šiuo tikslu savo piliečiams garantuoja saviraiškos laisvę; kadangi informavimas yra vienas esminių Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintų saviraiškos ir informavimo laisvių aspektų, o Sąjunga užtikrina, kad būtų paisoma šių laisvių ir jos būtų įgyvendinamos; kadangi ES skatina užtikrinti darbuotojų apsaugą ir gerinti darbo sąlygas;

| B. | kadangi Europos Sąjunga padeda stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą kovojant su korupcija, visapusiškai paisant tarptautinės teisės principų, žmogaus teisių, teisinės valstybės principų ir kiekvienos šalies suvereniteto; |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos Sąjunga padeda stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą kovojant su korupcija, visapusiškai paisant tarptautinės teisės principų, žmogaus teisių, teisinės valstybės principų ir kiekvienos šalies suvereniteto;

| C. | kadangi pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 67 straipsnio 2 dalį Europos Sąjunga kompetentinga nustatyti ES bendrą prieglobsčio politiką; |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 67 straipsnio 2 dalį Europos Sąjunga kompetentinga nustatyti ES bendrą prieglobsčio politiką;

| D. | kadangi skaidrumas ir piliečių dalyvavimas yra dalis pokyčių ir iššūkių, kuriuos turi įveikti XXI a. demokratinės valstybės; |
| --- | --- |

D.

kadangi skaidrumas ir piliečių dalyvavimas yra dalis pokyčių ir iššūkių, kuriuos turi įveikti XXI a. demokratinės valstybės;

| E. | kadangi nuo ekonomikos, skolų ir finansų krizės pradžios matėme, kaip kilo veiksmų prieš mokesčių vengimą ir slėpimą tarptautiniu mastu banga; kadangi, siekiant atgrasyti nuo neteisėtų veiksmų, reikia užtikrinti didesnį skaidrumą finansinių paslaugų sektoriuje ir kadangi kai kurių valstybių narių centrinės duomenų saugyklos jau turi patirties pranešimų apie faktinius ar galimus finansinių prudencinių taisyklių pažeidimus teikimo srityje; kadangi Jungtinės Tautos 2003 m. priėmė savo Konvenciją prieš korupciją (6); kadangi atskleidus šiuos faktus Parlamentas įsteigė du specialiuosius komitetus ir vieną tyrimo komitetą; kadangi Parlamentas keliose rezoliucijose jau yra paraginęs užtikrinti informatorių apsaugą (7); kadangi tarptautinio keitimosi informacija mokesčių klausimais stiprinimo iniciatyvos, dėl kurių jau susitarta, buvo naudingos ir kadangi įvairiais su mokesčiais susijusios informacijos nutekėjimo atvejais buvo atskleista daug svarbios informacijos apie neteisėtą veiklą, kuri priešingu atveju neišaiškėtų; |
| --- | --- |

E.

kadangi nuo ekonomikos, skolų ir finansų krizės pradžios matėme, kaip kilo veiksmų prieš mokesčių vengimą ir slėpimą tarptautiniu mastu banga; kadangi, siekiant atgrasyti nuo neteisėtų veiksmų, reikia užtikrinti didesnį skaidrumą finansinių paslaugų sektoriuje ir kadangi kai kurių valstybių narių centrinės duomenų saugyklos jau turi patirties pranešimų apie faktinius ar galimus finansinių prudencinių taisyklių pažeidimus teikimo srityje; kadangi Jungtinės Tautos 2003 m. priėmė savo Konvenciją prieš korupciją (6); kadangi atskleidus šiuos faktus Parlamentas įsteigė du specialiuosius komitetus ir vieną tyrimo komitetą; kadangi Parlamentas keliose rezoliucijose jau yra paraginęs užtikrinti informatorių apsaugą (7); kadangi tarptautinio keitimosi informacija mokesčių klausimais stiprinimo iniciatyvos, dėl kurių jau susitarta, buvo naudingos ir kadangi įvairiais su mokesčiais susijusios informacijos nutekėjimo atvejais buvo atskleista daug svarbios informacijos apie neteisėtą veiklą, kuri priešingu atveju neišaiškėtų;

| F. | kadangi informatoriai atlieka svarbų vaidmenį pranešdami apie viešajam interesui ir mūsų visuomenių veikimui kenkiančius neteisėtus veiksmus arba pažeidimus ir, kad galėtų tai padaryti, jie teikia savo darbdaviui, viešosioms institucijoms arba tiesiogiai visuomenei informaciją apie tokius veiksmus, kurie kenkia viešajam interesui; |
| --- | --- |

F.

kadangi informatoriai atlieka svarbų vaidmenį pranešdami apie viešajam interesui ir mūsų visuomenių veikimui kenkiančius neteisėtus veiksmus arba pažeidimus ir, kad galėtų tai padaryti, jie teikia savo darbdaviui, viešosioms institucijoms arba tiesiogiai visuomenei informaciją apie tokius veiksmus, kurie kenkia viešajam interesui;

| G. | kadangi tai darydami informatoriai labai padeda valstybėms narėms ir svarbiausioms ES institucijoms bei įstaigoms užkirsti kelią, be kita ko, bet kokiems sąžiningumo principo pažeidimams ir piktnaudžiavimui įgaliojimais, dėl kurių kyla grėsmė, kad bus pažeisti, arba pažeidžiami visuomenės sveikatos ir saugos, finansinio vientisumo, ekonomikos, žmogaus teisių, aplinkosaugos arba teisinės valstybės įstatymai, dėl kurių didėja nedarbas, ribojama arba iškraipoma sąžininga konkurencija ir pakertamas piliečių pasitikėjimas demokratinėmis institucijomis ir demokratiniais procesais ES teisės ir nacionaliniais lygmenimis, taip pat kovoti su minėtais pažeidimais ir piktnaudžiavimu įgaliojimais; |
| --- | --- |

G.

kadangi tai darydami informatoriai labai padeda valstybėms narėms ir svarbiausioms ES institucijoms bei įstaigoms užkirsti kelią, be kita ko, bet kokiems sąžiningumo principo pažeidimams ir piktnaudžiavimui įgaliojimais, dėl kurių kyla grėsmė, kad bus pažeisti, arba pažeidžiami visuomenės sveikatos ir saugos, finansinio vientisumo, ekonomikos, žmogaus teisių, aplinkosaugos arba teisinės valstybės įstatymai, dėl kurių didėja nedarbas, ribojama arba iškraipoma sąžininga konkurencija ir pakertamas piliečių pasitikėjimas demokratinėmis institucijomis ir demokratiniais procesais ES teisės ir nacionaliniais lygmenimis, taip pat kovoti su minėtais pažeidimais ir piktnaudžiavimu įgaliojimais;

| H. | kadangi korupcija – viena rimčiausių problemų, su kuria šiuo metu susiduria Europos Sąjunga, nes dėl jos valdžios institucijos negali apsaugoti gyventojų, darbuotojų, teisinės valstybės principų ir ekonomikos, blogėja viešųjų institucijų darbas ir paslaugos, mažėja ekonomikos augimas ir konkurencingumas įvairiose srityse ir imama nepasitikėti viešųjų ir privačių institucijų ir įmonių skaidrumu ir demokratine atskaitomybe; kadangi apytikriai apskaičiuota, kad korupcija ES ekonomikai kainuoja 120 mlrd. eurų per metus, o tai sudaro 1 proc. ES BVP; |
| --- | --- |

H.

kadangi korupcija – viena rimčiausių problemų, su kuria šiuo metu susiduria Europos Sąjunga, nes dėl jos valdžios institucijos negali apsaugoti gyventojų, darbuotojų, teisinės valstybės principų ir ekonomikos, blogėja viešųjų institucijų darbas ir paslaugos, mažėja ekonomikos augimas ir konkurencingumas įvairiose srityse ir imama nepasitikėti viešųjų ir privačių institucijų ir įmonių skaidrumu ir demokratine atskaitomybe; kadangi apytikriai apskaičiuota, kad korupcija ES ekonomikai kainuoja 120 mlrd. eurų per metus, o tai sudaro 1 proc. ES BVP;

| I. | kadangi, nors visuotiniai kovos su korupcija veiksmai iki šiol daugiausia buvo nukreipti į pažeidimus viešajame sektoriuje, pastaruoju metu atskleisti faktai atkreipė dėmesį į finansų įstaigų, konsultantų ir kitų privačių įmonių vaidmenį sudarant palankias sąlygas korupcijai; |
| --- | --- |

I.

kadangi, nors visuotiniai kovos su korupcija veiksmai iki šiol daugiausia buvo nukreipti į pažeidimus viešajame sektoriuje, pastaruoju metu atskleisti faktai atkreipė dėmesį į finansų įstaigų, konsultantų ir kitų privačių įmonių vaidmenį sudarant palankias sąlygas korupcijai;

| J. | kadangi daugelis atvejų, kai informatoriai susilaukė didelio žiniasklaidos dėmesio, parodė, kad informatorių veiksmai leidžia supažindinti visuomenę ir politines valdžios institucijas su viešojo intereso informacija, pvz., informacija apie neteisėtus arba netinkamus veiksmus arba kitus rimtus pažeidimus privačiajame ir viešajame sektoriuose; kadangi dėl kai kurių iš šių veiksmų imtasi taisomųjų priemonių; |
| --- | --- |

J.

kadangi daugelis atvejų, kai informatoriai susilaukė didelio žiniasklaidos dėmesio, parodė, kad informatorių veiksmai leidžia supažindinti visuomenę ir politines valdžios institucijas su viešojo intereso informacija, pvz., informacija apie neteisėtus arba netinkamus veiksmus arba kitus rimtus pažeidimus privačiajame ir viešajame sektoriuose; kadangi dėl kai kurių iš šių veiksmų imtasi taisomųjų priemonių;

| K. | kadangi konfidencialumo apsauga padeda kurti veiksmingesnius kanalus, kuriais pranešama apie sukčiavimą, korupciją ir kitus pažeidimus, ir kadangi, atsižvelgiant į informacijos konfidencialumą, netinkamai tvarkant konfidencialią informaciją gali būti neleistinai nutekinta informacija ir pažeistas Sąjungos ir valstybių narių viešasis interesas; |
| --- | --- |

K.

kadangi konfidencialumo apsauga padeda kurti veiksmingesnius kanalus, kuriais pranešama apie sukčiavimą, korupciją ir kitus pažeidimus, ir kadangi, atsižvelgiant į informacijos konfidencialumą, netinkamai tvarkant konfidencialią informaciją gali būti neleistinai nutekinta informacija ir pažeistas Sąjungos ir valstybių narių viešasis interesas;

| L. | kadangi sukūrus įmonių patikos subjektų viešus tikrosios nuosavybės registrus ir panašias teisines priemones ir kitas investavimo skaidrumo užtikrinimo priemones gali būti prisidedama užkertant kelią pažeidimams, apie kuriuos paprastai praneša informatoriai; |
| --- | --- |

L.

kadangi sukūrus įmonių patikos subjektų viešus tikrosios nuosavybės registrus ir panašias teisines priemones ir kitas investavimo skaidrumo užtikrinimo priemones gali būti prisidedama užkertant kelią pažeidimams, apie kuriuos paprastai praneša informatoriai;

| M. | kadangi informatorių tapatybės ir jų atskleistos informacijos konfidencialumo apsauga padeda kurti veiksmingesnius kanalus, kuriais pranešama apie sukčiavimą, korupciją, neleistiną veiklą, nusižengimus ir kitus sunkius pažeidimus, ir kadangi, atsižvelgiant į informacijos konfidencialumą, netinkamai tvarkant konfidencialią informaciją gali būti nepageidautinai nutekinta informacija ir pažeistas Sąjungos viešasis interesas; kadangi viešajame sektoriuje informatorių apsauga gali padėti nustatyti viešųjų lėšų pasisavinimo, sukčiavimo ir kitokio pobūdžio tarpvalstybinės korupcijos atvejus, susijusius su nacionaliniais arba ES interesais; |
| --- | --- |

M.

kadangi informatorių tapatybės ir jų atskleistos informacijos konfidencialumo apsauga padeda kurti veiksmingesnius kanalus, kuriais pranešama apie sukčiavimą, korupciją, neleistiną veiklą, nusižengimus ir kitus sunkius pažeidimus, ir kadangi, atsižvelgiant į informacijos konfidencialumą, netinkamai tvarkant konfidencialią informaciją gali būti nepageidautinai nutekinta informacija ir pažeistas Sąjungos viešasis interesas; kadangi viešajame sektoriuje informatorių apsauga gali padėti nustatyti viešųjų lėšų pasisavinimo, sukčiavimo ir kitokio pobūdžio tarpvalstybinės korupcijos atvejus, susijusius su nacionaliniais arba ES interesais;

| N. | kadangi tenka apgailestauti, kad naudojant esamas oficialių skundų dėl daugiašalių įmonių neteisėtos veiklos pateikimo priemones retai sulaukiama konkrečių bausmių už pažeidimus; |
| --- | --- |

N.

kadangi tenka apgailestauti, kad naudojant esamas oficialių skundų dėl daugiašalių įmonių neteisėtos veiklos pateikimo priemones retai sulaukiama konkrečių bausmių už pažeidimus;

| O. | kadangi informatorių veiksmai pasirodė esą naudingi daugelyje tiek privačiojo, tiek viešojo sektoriaus sričių, pavyzdžiui, visuomenės sveikatos, apmokestinimo, aplinkos, vartotojų apsaugos, kovos su korupcija ir diskriminacija ir socialinių teisių paisymo srityse; |
| --- | --- |

O.

kadangi informatorių veiksmai pasirodė esą naudingi daugelyje tiek privačiojo, tiek viešojo sektoriaus sričių, pavyzdžiui, visuomenės sveikatos, apmokestinimo, aplinkos, vartotojų apsaugos, kovos su korupcija ir diskriminacija ir socialinių teisių paisymo srityse;

| P. | kadangi atvejai turi būti tinkamai apibrėžti, atsižvelgiant į atliekamas pareigas, veikos sunkumą ar nustatytą riziką; |
| --- | --- |

P.

kadangi atvejai turi būti tinkamai apibrėžti, atsižvelgiant į atliekamas pareigas, veikos sunkumą ar nustatytą riziką;

| Q. | kadangi svarbiausia neperžengti skundą ir pranešimą skiriančios ribos; kadangi siekiama ne viską apie visus žinoti, o išskirti dalykus, kuriais neprisidedama prie pavojus patiriančios demokratijos išsaugojimo; |
| --- | --- |

Q.

kadangi svarbiausia neperžengti skundą ir pranešimą skiriančios ribos; kadangi siekiama ne viską apie visus žinoti, o išskirti dalykus, kuriais neprisidedama prie pavojus patiriančios demokratijos išsaugojimo;

| R. | kadangi daugeliu atvejų informatoriai sulaukia atsakomųjų veiksmų, bauginimų, bandymų daryti spaudimą, kuriais siekiama jiems sutrukdyti pateikti pranešimą ar nuo jo atgrasyti arba nubausti už pateiktą pranešimą; kadangi toks spaudimas ypač dažnai daromas darbo vietoje, kurioje informatoriai, kurie atrado viešojo intereso požiūriu svarbią informaciją palaikydami darbo santykius, gali patekti į silpnesnę padėtį, palyginti su darbdaviais; |
| --- | --- |

R.

kadangi daugeliu atvejų informatoriai sulaukia atsakomųjų veiksmų, bauginimų, bandymų daryti spaudimą, kuriais siekiama jiems sutrukdyti pateikti pranešimą ar nuo jo atgrasyti arba nubausti už pateiktą pranešimą; kadangi toks spaudimas ypač dažnai daromas darbo vietoje, kurioje informatoriai, kurie atrado viešojo intereso požiūriu svarbią informaciją palaikydami darbo santykius, gali patekti į silpnesnę padėtį, palyginti su darbdaviais;

| S. | kadangi dažnai reiškiamas didelis susirūpinimas, kad informatoriai, veikiantys viešojo intereso labui, gali patirti priešiškumą, priekabiavimą, bauginimą ir atskirtį savo darbo vietoje, susidurti su kliūtimis įsidarbinti ateityje ir netekti pragyvenimo šaltinio, o jo šeimos nariai ir kolegos gali sulaukti rimtų grasinimų; kadangi keršto baimė dažnai atgraso informatorius ir todėl kyla pavojus viešajam interesui; |
| --- | --- |

S.

kadangi dažnai reiškiamas didelis susirūpinimas, kad informatoriai, veikiantys viešojo intereso labui, gali patirti priešiškumą, priekabiavimą, bauginimą ir atskirtį savo darbo vietoje, susidurti su kliūtimis įsidarbinti ateityje ir netekti pragyvenimo šaltinio, o jo šeimos nariai ir kolegos gali sulaukti rimtų grasinimų; kadangi keršto baimė dažnai atgraso informatorius ir todėl kyla pavojus viešajam interesui;

| T. | kadangi informatorių apsauga turėtų būti garantuojama įstatymu ir sustiprinta visoje Europos Sąjungoje ir viešajame, ir privačiajame sektoriuose, jei informatoriai imasi veiksmų turėdami pagrįstų priežasčių; kadangi tokie apsaugos mechanizmai turėtų būti subalansuoti ir jais turėtų būti visapusiškai paisoma asmenų, kurių atžvilgiu buvo pateikti pranešimai, pagrindinių teisių ir įstatymu numatytų teisių; kadangi tokie apsaugos mechanizmai turėtų būti taikomi tiriamosios žurnalistikos atstovams, kurie neskelbtinos informacijos atskleidimo atveju vis dar būna pažeidžiami ir apsaugo informatorius išlaikydami šaltinių konfidencialumą; |
| --- | --- |

T.

kadangi informatorių apsauga turėtų būti garantuojama įstatymu ir sustiprinta visoje Europos Sąjungoje ir viešajame, ir privačiajame sektoriuose, jei informatoriai imasi veiksmų turėdami pagrįstų priežasčių; kadangi tokie apsaugos mechanizmai turėtų būti subalansuoti ir jais turėtų būti visapusiškai paisoma asmenų, kurių atžvilgiu buvo pateikti pranešimai, pagrindinių teisių ir įstatymu numatytų teisių; kadangi tokie apsaugos mechanizmai turėtų būti taikomi tiriamosios žurnalistikos atstovams, kurie neskelbtinos informacijos atskleidimo atveju vis dar būna pažeidžiami ir apsaugo informatorius išlaikydami šaltinių konfidencialumą;

| U. | kadangi daugelyje valstybių narių informatorių apsauga nėra tinkamai užtikrinta, o daugelis kitų pradėjo taikyti pažangias informatorių apsaugos programas, kurios vis dėlto dažnai būna nenuoseklios ir todėl neužtikrinama pakankamo lygio apsauga; kadangi dėl to informatorių apsauga Europoje yra nevienoda, todėl jie susiduria su sunkumais norėdami sužinoti savo teises ir pranešimų teikimo tvarką, taip pat su teisiniu netikrumu, ypač tarpvalstybiniais atvejais; |
| --- | --- |

U.

kadangi daugelyje valstybių narių informatorių apsauga nėra tinkamai užtikrinta, o daugelis kitų pradėjo taikyti pažangias informatorių apsaugos programas, kurios vis dėlto dažnai būna nenuoseklios ir todėl neužtikrinama pakankamo lygio apsauga; kadangi dėl to informatorių apsauga Europoje yra nevienoda, todėl jie susiduria su sunkumais norėdami sužinoti savo teises ir pranešimų teikimo tvarką, taip pat su teisiniu netikrumu, ypač tarpvalstybiniais atvejais;

| V. | kadangi Europos ombudsmeno tarnyba turi aiškius įgaliojimus tirti ES piliečių skundus dėl netinkamo ES institucijų administravimo, tačiau pati neatlieka jokio vaidmens, susijusio su informatorių apsauga; |
| --- | --- |

V.

kadangi Europos ombudsmeno tarnyba turi aiškius įgaliojimus tirti ES piliečių skundus dėl netinkamo ES institucijų administravimo, tačiau pati neatlieka jokio vaidmens, susijusio su informatorių apsauga;

| W. | kadangi informavimas apie pažeidimą neapsiriboja ekonominiais ir finansiniais klausimais; kadangi neužtikrinant tinkamą apsaugą galimi informatoriai gali nesiryžti pranešti apie neteisėtą veiklą, kad išvengtų atsakomųjų veiksmų ir (arba) keršto rizikos; kadangi EBPO pranešė, kad 2015 m. 86 proc. įmonių turėjo pranešimo apie įtarimus dėl sunkių profesinių nusižengimų mechanizmus, tačiau daugiau kaip trečdalis iš jų neturėjo raštu įtvirtintų informatorių apsaugos nuo atsakomųjų veiksmų priemonių arba nežinojo, ar tokių priemonių esama; kadangi keli informatoriai, atskleidę ekonominius ir finansinius pažeidimus, nusižengimus ar neteisėtą veiklą, buvo persekiojami; kadangi asmenys, kurie informaciją pateikia ar atskleidžia vadovaudamiesi viešuoju interesu – kaip ir jų šeimos nariai bei kolegos – dažnai sulaukia atsakomųjų veiksmų ir dėl to, pvz., netenka karjeros; kadangi Europos Žmogaus Teisių Teismas turi įtvirtintą teisminę praktiką informatorių klausimais, tačiau informatorių apsauga turėtų būti garantuojama įstatymu; kadangi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje užtikrinama žodžio laisvė ir teisė į gerą administravimą; |
| --- | --- |

W.

kadangi informavimas apie pažeidimą neapsiriboja ekonominiais ir finansiniais klausimais; kadangi neužtikrinant tinkamą apsaugą galimi informatoriai gali nesiryžti pranešti apie neteisėtą veiklą, kad išvengtų atsakomųjų veiksmų ir (arba) keršto rizikos; kadangi EBPO pranešė, kad 2015 m. 86 proc. įmonių turėjo pranešimo apie įtarimus dėl sunkių profesinių nusižengimų mechanizmus, tačiau daugiau kaip trečdalis iš jų neturėjo raštu įtvirtintų informatorių apsaugos nuo atsakomųjų veiksmų priemonių arba nežinojo, ar tokių priemonių esama; kadangi keli informatoriai, atskleidę ekonominius ir finansinius pažeidimus, nusižengimus ar neteisėtą veiklą, buvo persekiojami; kadangi asmenys, kurie informaciją pateikia ar atskleidžia vadovaudamiesi viešuoju interesu – kaip ir jų šeimos nariai bei kolegos – dažnai sulaukia atsakomųjų veiksmų ir dėl to, pvz., netenka karjeros; kadangi Europos Žmogaus Teisių Teismas turi įtvirtintą teisminę praktiką informatorių klausimais, tačiau informatorių apsauga turėtų būti garantuojama įstatymu; kadangi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje užtikrinama žodžio laisvė ir teisė į gerą administravimą;

| X. | kadangi informatorių apsauga Europos Sąjungoje turėtų apsiriboti ne vien tik Europos atvejais, o būti taikoma ir tarptautiniais atvejais; |
| --- | --- |

X.

kadangi informatorių apsauga Europos Sąjungoje turėtų apsiriboti ne vien tik Europos atvejais, o būti taikoma ir tarptautiniais atvejais;

| Y. | kadangi darbo vietose reikia skatinti kurti darbo aplinką, kurioje žmonės jaustų, kad gali reikšti susirūpinimą dėl galimų pažeidimų, pvz., trūkumų, netinkamo elgesio, netinkamo vadovavimo, sukčiavimo ar neteisėtų veiksmų; kadangi labai svarbu puoselėti teisingą kultūrą, kurioje žmonės jaustųsi galintys kalbėti apie problemas nebijodami, kad bus imtasi atsakomųjų veiksmų, kurie gali turėti neigiamą poveikį jų dabartinei ir būsimai darbinei padėčiai; |
| --- | --- |

Y.

kadangi darbo vietose reikia skatinti kurti darbo aplinką, kurioje žmonės jaustų, kad gali reikšti susirūpinimą dėl galimų pažeidimų, pvz., trūkumų, netinkamo elgesio, netinkamo vadovavimo, sukčiavimo ar neteisėtų veiksmų; kadangi labai svarbu puoselėti teisingą kultūrą, kurioje žmonės jaustųsi galintys kalbėti apie problemas nebijodami, kad bus imtasi atsakomųjų veiksmų, kurie gali turėti neigiamą poveikį jų dabartinei ir būsimai darbinei padėčiai;

| Z. | kadangi daugelyje šalių, ypač privačiajame sektoriuje, darbuotojai dėl tam tikros informacijos turi laikytis konfidencialumo pareigos, gali atsitikti taip, kad informatoriams už pranešimus už darbo santykių ribų galėtų būti skiriamos drausminės nuobaudos; |
| --- | --- |

Z.

kadangi daugelyje šalių, ypač privačiajame sektoriuje, darbuotojai dėl tam tikros informacijos turi laikytis konfidencialumo pareigos, gali atsitikti taip, kad informatoriams už pranešimus už darbo santykių ribų galėtų būti skiriamos drausminės nuobaudos;

| AA. | kadangi, remiantis EBPO tyrimu, daugiau kaip trečdalis organizacijų, kuriose taikomas pranešimo mechanizmas, neturi raštu įtvirtintų informatorių apsaugos nuo atsakomųjų veiksmų priemonių arba apie jas nežino; |
| --- | --- |

AA.

kadangi, remiantis EBPO tyrimu, daugiau kaip trečdalis organizacijų, kuriose taikomas pranešimo mechanizmas, neturi raštu įtvirtintų informatorių apsaugos nuo atsakomųjų veiksmų priemonių arba apie jas nežino;

| AB. | kadangi ES teisės aktuose jau yra įtvirtinta tam tikrų taisyklių, kuriomis informatoriai apsaugomi nuo tam tikrų atsakomųjų veiksmų įvairiose srityse, Komisija dar nepasiūlė tinkamų teisėkūros procedūra priimamų priemonių veiksmingai ir vienodai informatorių ir jų teisių Europos Sąjungoje apsaugai užtikrinti; |
| --- | --- |

AB.

kadangi ES teisės aktuose jau yra įtvirtinta tam tikrų taisyklių, kuriomis informatoriai apsaugomi nuo tam tikrų atsakomųjų veiksmų įvairiose srityse, Komisija dar nepasiūlė tinkamų teisėkūros procedūra priimamų priemonių veiksmingai ir vienodai informatorių ir jų teisių Europos Sąjungoje apsaugai užtikrinti;

| AC. | kadangi pagal Tarnybos nuostatų 22a, 22b ir 22c straipsnius visos ES institucijos įpareigotos nuo 2014 m. sausio 1 d. pradėti taikyti vidaus taisykles, kuriomis būtų apsaugoti informatoriai, kurie yra ES pareigūnai; |
| --- | --- |

AC.

kadangi pagal Tarnybos nuostatų 22a, 22b ir 22c straipsnius visos ES institucijos įpareigotos nuo 2014 m. sausio 1 d. pradėti taikyti vidaus taisykles, kuriomis būtų apsaugoti informatoriai, kurie yra ES pareigūnai;

| AD. | kadangi Europos Parlamentas ne kartą ragino taikyti horizontaliąsias informatorių apsaugos Sąjungoje priemones; |
| --- | --- |

AD.

kadangi Europos Parlamentas ne kartą ragino taikyti horizontaliąsias informatorių apsaugos Sąjungoje priemones;

| AE. | kadangi savo 2013 m. spalio 23 d. rezoliucijoje „Kova su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu. Rekomendacijos dėl veiksmų ir iniciatyvų, kurių reikia imtis“, 2015 m. lapkričio 25 d. rezoliucijoje dėl sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių, 2015 m. gruodžio 16 d. rezoliucijoje dėl pelno mokesčio politikos skaidrumo, koordinavimo ir konvergencijos didinimo Sąjungoje ir 2017 m. vasario 14 d. rezoliucijoje dėl informatorių vaidmens saugant ES finansinius interesus Parlamentas ragino Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų sukurta veiksminga ir visapusiška Europos informatorių apsaugos programa asmenims, pranešantiems apie įtarimus dėl sukčiavimo ar neteisėtos veiklos, dėl kurios nukenčia viešasis interesas arba Europos Sąjungos finansiniai interesai, apsaugoti; |
| --- | --- |

AE.

kadangi savo 2013 m. spalio 23 d. rezoliucijoje „Kova su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu. Rekomendacijos dėl veiksmų ir iniciatyvų, kurių reikia imtis“, 2015 m. lapkričio 25 d. rezoliucijoje dėl sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių, 2015 m. gruodžio 16 d. rezoliucijoje dėl pelno mokesčio politikos skaidrumo, koordinavimo ir konvergencijos didinimo Sąjungoje ir 2017 m. vasario 14 d. rezoliucijoje dėl informatorių vaidmens saugant ES finansinius interesus Parlamentas ragino Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų sukurta veiksminga ir visapusiška Europos informatorių apsaugos programa asmenims, pranešantiems apie įtarimus dėl sukčiavimo ar neteisėtos veiklos, dėl kurios nukenčia viešasis interesas arba Europos Sąjungos finansiniai interesai, apsaugoti;

| AF. | kadangi bet kuriam trečiosios šalies piliečiui, Europos Sąjungos arba vienos iš valstybių narių pripažintam informatoriumi, turi būti taikomos visos nustatytos apsaugos priemonės, jeigu, atlikdamas savo pareigas ar už darbo ribų, jis sužinojo ir atskleidė informaciją apie trečiosios valstybės arba nacionalinės ar tarptautinės įmonės neteisėtus veiksmus arba šnipinėjimą, dėl kurių daroma žala tam tikrai valstybei, tam tikrai tautai ar Sąjungos piliečiams, jiems nežinant sukeliant pavojų tam tikros vyriausybės neliečiamybei, nacionaliniam saugumui arba kolektyvinėms ar individualioms laisvėms; |
| --- | --- |

AF.

kadangi bet kuriam trečiosios šalies piliečiui, Europos Sąjungos arba vienos iš valstybių narių pripažintam informatoriumi, turi būti taikomos visos nustatytos apsaugos priemonės, jeigu, atlikdamas savo pareigas ar už darbo ribų, jis sužinojo ir atskleidė informaciją apie trečiosios valstybės arba nacionalinės ar tarptautinės įmonės neteisėtus veiksmus arba šnipinėjimą, dėl kurių daroma žala tam tikrai valstybei, tam tikrai tautai ar Sąjungos piliečiams, jiems nežinant sukeliant pavojų tam tikros vyriausybės neliečiamybei, nacionaliniam saugumui arba kolektyvinėms ar individualioms laisvėms;

| AG. | kadangi nuo 2014 m. liepos 1 d. beveik visos ES institucijos ir agentūros, vadovaudamosi Tarnybos nuostatų 22b ir 22c straipsniuose nustatytais reikalavimais, į savo vidaus darbo tvarkos taisykles yra įtraukusios informatorių apsaugos priemones; |
| --- | --- |

AG.

kadangi nuo 2014 m. liepos 1 d. beveik visos ES institucijos ir agentūros, vadovaudamosi Tarnybos nuostatų 22b ir 22c straipsniuose nustatytais reikalavimais, į savo vidaus darbo tvarkos taisykles yra įtraukusios informatorių apsaugos priemones;

| AH. | kadangi jau egzistuoja tarptautinių organizacijų, pavyzdžiui, Europos Tarybos ir EBPO, tinkamai įtvirtinti principai ir nusistovėjusi Europos Žmogaus Teisių Teismo praktika; |
| --- | --- |

AH.

kadangi jau egzistuoja tarptautinių organizacijų, pavyzdžiui, Europos Tarybos ir EBPO, tinkamai įtvirtinti principai ir nusistovėjusi Europos Žmogaus Teisių Teismo praktika;

| AI. | kadangi informatorių apsaugos svarba pripažinta visuose svarbiausiuose tarptautiniuose dokumentuose dėl korupcijos, o informavimo apie pažeidimus standartai nustatyti Jungtinių Tautų konvencijoje prieš korupciją, Europos Tarybos rekomendacijoje Nr. CM/Rec(2014)7 ir 2009 m. EBPO rekomendacijoje dėl kovos su kyšininkavimu; |
| --- | --- |

AI.

kadangi informatorių apsaugos svarba pripažinta visuose svarbiausiuose tarptautiniuose dokumentuose dėl korupcijos, o informavimo apie pažeidimus standartai nustatyti Jungtinių Tautų konvencijoje prieš korupciją, Europos Tarybos rekomendacijoje Nr. CM/Rec(2014)7 ir 2009 m. EBPO rekomendacijoje dėl kovos su kyšininkavimu;

| AJ. | kadangi būtina kuo skubiau sukurti visapusišką horizontalųjį teisinį pagrindą, pagal kurį, nustačius teises ir pareigas, informatoriai būtų veiksmingai saugomi visose ES valstybėse narėse, taip pat ES institucijose, valdžios institucijose ir organizacijose; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi būtina kuo skubiau sukurti visapusišką horizontalųjį teisinį pagrindą, pagal kurį, nustačius teises ir pareigas, informatoriai būtų veiksmingai saugomi visose ES valstybėse narėse, taip pat ES institucijose, valdžios institucijose ir organizacijose;

Informatorių vaidmuo ir būtinybė juos apsaugoti

| 1. | prašo Komisijos, įvertinus reikiamą teisinį pagrindą, kuriuo remdamasi ES galėtų imtis tolesnių veiksmų, iki šių metų pabaigos pateikti horizontaliojo pobūdžio pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų nustatyta išsami bendra informatorių apsaugos reguliavimo sistema, pagal kurią būtų užtikrinta aukšto lygio ES informatorių apsauga horizontaliu lygmeniu, taikoma ir viešajam, ir privačiajam sektoriui, taip pat nacionalinėms ir ES institucijoms, įskaitant atitinkamas nacionalines ir ES įstaigas, organus ir agentūras, atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes ir neribojant valstybėms narėms galimybės imtis tolesnių veiksmų; pabrėžia, kad šiuo metu esama daug teisinių pagrindų, kuriais remdamasi Sąjunga gali imtis veiksmų šioje srityje; prašo Komisijos juos apsvarstyti, kad būtų galima pasiūlyti plataus masto darnią ir veiksmingą priemonę; primena Komisijai apie Europos Sąjungos Teisingumo Teismo taikant nusistovėjusią teismų praktiką parengtą doktriną dėl numanomos Sąjungos kompetencijos sąvokos, kuri leidžia taikyti keletą teisinių pagrindų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkreipia dėmesį į nerimą keliantį faktą, kad piliečiai ir žurnalistai, užuot jiems suteikus teisinę apsaugą, nepagrįstai persekiojami, kai jie vadovaudamiesi viešuoju interesu atskleidžia informaciją, įskaitant informaciją apie įtarimus dėl profesinių nusižengimų, pažeidimų, sukčiavimo ar neteisėtos veiklos, ypač kai tai susiję su elgesiu, pažeidžiančiu pagrindinius ES principus, pvz., mokesčių vengimu, mokesčių slėpimu ir pinigų plovimu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad su finansinėmis paslaugomis, apmokestinimu ir konkurencija susiję tarptautiniai susitarimai turėtų apimti informatorių apsaugos nuostatas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti teisinį tikrumą, susijusį su informatorių apsaugos nuostatomis, nes besitęsiantis nepakankamas aiškumas ir nenuoseklus požiūris atgraso galimus informatorius nuo informacijos atskleidimo; todėl pabrėžia, kad atitinkamais ES teisės aktais turėtų būti nustatyta aiški tinkamo pranešimų apie pažeidimus tvarkymo ir veiksmingos informatorių apsaugos procedūra; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena, kad bet kuriame būsimajame norminiame akte turėtų būti atsižvelgiama į taisykles, teises ir pareigas, kurios taikomos ir daro poveikį užimtumui; taip pat pabrėžia, kad tai turėtų būti daroma konsultuojantis su socialiniais partneriais ir laikantis kolektyvinių sutarčių; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina užtikrinti, kad toks teisės aktas garantuotų, jog įmonės, kurios, kaip įrodyta, ėmėsi atsakomųjų veiksmų prieš informatorius, negalėtų gauti ES lėšų ir sudaryti sutarčių su viešojo sektoriaus institucijomis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina valstybes nares parengti viešajame ir privačiajame sektoriuose taikytinos informatoriams skirtos politikos kriterijus ir rodiklius; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina valstybes nares atsižvelgti į JT konvencijos prieš korupciją 33 straipsnį, kuriame pabrėžiamas informatorių vaidmuo užkertant kelią korupcijai ir su ja kovojant; |
| --- | --- |

8.

| 9. | apgailestauja, kad vos kelios valstybės narės yra įdiegusios pakankamai pažangias informatorių apsaugos sistemas; ragina tas valstybes nares, kurios savo nacionalinės teisės aktuose dar nėra įtvirtinusios tokių sistemų arba atitinkamų principų, kuo greičiau tai padaryti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad verslo studijų ir susijusių mokomųjų dalykų mokymo programose daugiau dėmesio reikia skirti verslo etikai; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina valstybes nares ir ES institucijas skatinti pripažinimo, kad informatoriai atlieka svarbų vaidmenį visuomenėje, kultūrą, be kita ko, pasitelkiant informuotumo didinimo kampanijas; ragina Komisiją parengti išsamų planą šiuo klausimu; mano, kad būtina remti etikos kultūrą viešajame sektoriuje ir darbo vietose siekiant pabrėžti darbuotojų informuotumo apie esamus teisės aktus, susijusius su informatoriais, didinimo, bendradarbiaujant su profesinių sąjungų organizacijomis, svarbą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primygtinai ragina Komisiją stebėti valstybių narių nuostatas dėl informatorių, kad būtų galima supaprastinti geriausios patirties mainus, kurie padės užtikrinti veiksmingesnę informatorių apsaugą nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją parengti visapusišką planą, pagal kurį būtų atgrasoma nuo turto perkėlimo į ES nepriklausančias šalis, kuriose saugomas korumpuotų asmenų anonimiškumas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mano, kad informatorius – bet kuris asmuo, kuris, vadovaudamasis viešuoju interesu, įskaitant ir ES viešąjį interesą, praneša arba suteikia informacijos apie nelegalų, neteisėtą, grėsmę keliantį arba žalos darantį veiksmą, viešajam interesui kenkiantį arba pavojų keliantį veiksmą, o tas pranešimas paprastai, bet ne tik, yra susijęs su informatoriaus darbo santykiais tiek viešajame, tiek privačiame sektoriuje, jo sutartiniais santykiais arba jo veikla profesinėse sąjungose ar asociacijose; pabrėžia, kad į šią apibrėžtį įeina asmenys, kurių nesieja tradiciniai darbdavio ir darbuotojo santykiai, pvz., konsultantai, pagal sutartį dirbantys darbuotojai, stažuotojai, savanoriai, dirbantys studentai, laikinieji darbuotojai, buvę darbuotojai, kurie turi tokių veiksmų įrodymų ir rimtą pagrindą manyti, jog pranešama informacija teisinga; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mano, kad asmenims, kurių nesieja tradiciniai darbdavio ir darbuotojo santykiai, pvz., konsultantams, pagal sutartį dirbantiems darbuotojams, stažuotojams, savanoriams, studentams, laikiniesiems darbuotojams, buvusiems darbuotojams ir piliečiams, taip pat turėtų būti suteikta galimybė naudotis informavimo kanalais ir atitinkama apsauga, jei jie atskleidžia informaciją apie nelegalų, neteisėtą arba viešajam interesui kenkiantį veiksmą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pažymi, kad būtinas aiškus sprendimas, susijęs su informatoriais, dirbančiais įmonėse, kurios registruotos ES, tačiau veiklą vykdo už ES ribų; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mano, kad viešojo intereso pažeidimas, be kita ko, apima korupciją, nusikalstamas veikas, teisinių pareigų pažeidimus, teismo klaidas, piktnaudžiavimą valdžia, interesų konfliktus, neteisėtą viešųjų lėšų naudojimą, piktnaudžiavimą įgaliojimais, neteisėtus finansinius srautus, grėsmę aplinkai, sveikatai, visuomenės saugumui, nacionaliniam bei pasauliniam saugumui ir privatumo bei asmens duomenų apsaugai, mokesčių vengimą, vartotojų teisių, darbuotojų teisių ir kitų socialinių teisių pažeidimus, žmogaus teisių, pagrindinių laisvių ir teisinės valstybės principų pažeidimus, taip pat veiksmus, kuriais siekiama nuslėpti bet kurią iš minėtų veikų; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mano, kad bendras viešasis interesas turėtų būti viršesnis už atskleistos informacijos asmeninį pobūdį ar ekonominę vertę ir kad turi būti sudaryta galimybė atskleisti informaciją apie rimtą grėsmę viešajam interesui net ir tuo atveju, kai jai taikoma teisinė apsauga; vis dėlto laikosi nuomonės, kad su profesinių normų laikymusi susijusiai informacijai ir įslaptintai informacijai, susijusiai su nacionaliniu saugumu ir gynyba, turėtų būti taikoma speciali tvarka; mano, kad tokiais atvejais informacija turi būti pranešama kompetentingai valdžios institucijai; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad visada turi būti užtikrinta veiksminga informatorių apsauga, kai informacija atskleidžiama siekiant išvengti galimos žalos bendram viešajam interesui, net jeigu atskleista informacija nesusijusi su neteisėtais veiksmais; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad valstybės narės turi laikytis Europos Tarybos rekomendacijos dėl informatorių apsaugos; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad informatorių vaidmuo atskleidžiant rimtus viešojo intereso pažeidimus pasitvirtina jau daugelį metų, kad jie prisideda prie demokratijos, politikos ir ekonomikos skaidrumo, visuomenės informavimo ir kad todėl reikėtų pripažinti, jog jie būtini siekiant užkirsti kelią neteisėtiems veiksmams; pabrėžia, kad informatoriai pasirodo esą pagrindinis tiriamosios žurnalistikos ir nepriklausomos spaudos informacijos šaltinis; primena, kad, siekiant išsaugoti spaudos laisvę, būtina užtikrinti šaltinių konfidencialumą; ragina valstybes nares užtikrinti, kad žurnalistų teisė neatskleisti šaltinio tapatybės būtų veiksmingai apsaugota; mano, kad žurnalistai taip pat yra pažeidžiami ir todėl turėtų naudotis teisine apsauga; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pažymi, kad pastaraisiais metais kai kurios valstybės narės ėmėsi veiksmų, kuriais siekiama stiprinti informatorių teises; vis dėlto apgailestauja, kad daugelyje valstybių narių informatoriams ir toliau pradedami civiliniai ir baudžiamieji procesai, ypač tose valstybėse narėse, kuriose jų gynybos, rėmimo ir apsaugos priemonių nėra, jos nepakankamos arba nepakankamai veiksmingos; be to, nurodo, kad valstybių narių skirtumai lemia teisinį netikrumą, palankesnio teisinio reglamentavimo ieškojimą ir riziką, kad bus taikomos nevienodos sąlygos; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mano, kad tinkamos informatorių apsaugos nebuvimas neigiamai veikia ES finansinių interesų apsaugą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mano, kad išsamių teisinių informatorių apsaugos nuostatų įgyvendinimas skatina kalbėjimo kultūrą ir kad informavimas turėtų būti propaguojamas kaip deramo pilietiško poelgio pavyzdys; todėl ragina valstybes nares ir ES institucijas skatinti teigiamą informatorių vaidmenį, taip pat rimtai susirūpinti dėl jų dažnai pažeidžiamos ir bejėgiškos padėties, visų pirma rengiant informuotumo didinimo ir apsaugos kampanijas ir dedant komunikacijos ir mokymo pastangas; rekomenduoja, ypač Komisijai, parengti išsamų planą šiuo klausimu; atsižvelgdamas į tai, ragina sukurti interneto svetainę, kurioje turėtų būti pateikiama naudinga informacija apie informatorių apsaugą ir būtų galima pateikti skundus; pabrėžia, kad ši interneto svetainė turėtų būti lengvai prieinama visuomenei ir joje turėtų būti užtikrinamas duomenų anonimiškumas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina visų pirma politikus, darbdavius ir žiniasklaidą imtis veiksmų ir pakeisti visuomenės požiūrį į informatorius atkreipiant dėmesį į jų teigiamą išankstinio perspėjimo ir atgrasymo funkciją nustatant piktnaudžiavimo ir korupcijos atvejus ir užkertant jiems kelią ir atskaitomybės funkciją sudarant galimybę visuomenei atidžiai stebėti vyriausybių ir įmonių veiklą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina valstybes nares imtis iniciatyvos siekiant skatinti atvirumo kultūrą darbo vietoje – nesvarbu, ar tai būtų viešasis, ar privatusis sektorius, nes taip organizacijos arba įmonės galėtų veikti laikydamosi aukštų etikos standartų, o darbuotojai įgytų pasitikėjimo kalbėti atvirai, taigi būtų galima imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią bet kokioms grėsmėms ar žalai arba jas pašalinti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina valstybes nares reguliariai vertinti savo įgyvendinamų priemonių veiksmingumą atsižvelgiant į viešąją nuomonę požiūrio į informavimą apie pažeidimus ir informatorius klausimais, į tarpsektorinius aukščiausios grandies vadovų, atsakingų už pranešimų priėmimą ir nagrinėjimą, tyrimus ir į nepriklausomus informavimo apie pažeidimus darbo vietose tyrimus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina valstybes nares, kurios dar nėra priėmusios teisės aktų dėl informavimo apie pažeidimus, artimiausiu metu tai padaryti, taip pat ragina Komisiją apsvarstyti galimybę sukurti platformą, kad valstybės narės galėtų keistis gerąja patirtimi šioje srityje ne tik tarpusavyje, bet ir su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad svarbu vykdyti mokslinius tyrimus ir keistis geriausia patirtimi, siekiant Europos lygmeniu užtikrinti geresnę informatorių apsaugą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | primygtinai ragina, kad iki 2017 m. pabaigos tiek Europos Audito Rūmai, tiek Europos ombudsmeno tarnyba paskelbtų: 1) specialiąsias ataskaitas, kuriose būtų pateikiama statistika ir aiškūs duomenys apie ES institucijose, įmonėse, asociacijose, organizacijose ir kitose Sąjungoje registruotose įstaigose nustatytus informavimo apie pažeidimus atvejus; 2) tolesnius atitinkamų institucijų veiksmus, susijusius su atskleistais atvejais, remiantis dabartinėmis Komisijos gairėmis ir taisyklėmis; 3) kiekvieno tyrimo, pradėto gavus informatorių pateiktą informaciją, išvadas; 4) kiekvienu atveju numatytas informatorių apsaugos priemones; |
| --- | --- |

30.

Pranešimų teikimo mechanizmas

| 31. | pažymi, jog tai, kad nėra aiškiai nustatytų apsaugos ir saugaus pranešimo būdų ir galbūt nėra tolesnių priemonių yra viena iš kliūčių informatorių veiklai ir tai gali atgrasyti informatorius nuo pranešimų teikimo ir dėl to kai kurie informatoriai informacijos neteikia; reiškia susirūpinimą dėl į informatorius nukreiptų atsakomųjų veiksmų ir jiems daromo spaudimo, kai šie kreipiasi į ne tą asmenį ar subjektą savo organizacijos viduje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mano, kad reikia sukurti nuoseklią ir patikimą sistemą, kuri leistų teikti pranešimus organizacijoje, kompetentingoms valdžios institucijoms ir už organizacijos ribų; laikosi nuomonės, kad taikant tokią sistemą būtų lengviau įvertinti pagal ją pateikto pranešimo patikimumą ir pagrįstumą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina Komisiją išnagrinėti sistemą, kuri leistų pranešti informaciją organizacijoje ir už jos ribų; pabrėžia, kad, norint tai padaryti, reikėtų nustatyti aiškias, teisingas ir sąžiningas procedūras, kuriomis būtų užtikrinamas visapusiškas tiek informatoriaus, tiek įtariamo pažeidėjo pagrindinių ir įstatymu numatytų teisių paisymas; mano, kad darbdaviai turėtų būti skatinami nustatyti vidaus pranešimų teikimo procedūras ir kad kiekvienoje organizacijoje turėtų būti nepriklausomas ir nešališkas asmuo ar subjektas, kuriam būtų pavesta rinkti informaciją; mano, kad darbuotojų atstovai turėtų dalyvauti paskiriant šį atsakingą asmenį; pabrėžia, kad pranešimą gavęs asmuo turėtų imtis reikiamų veiksmų kiekvienu konkrečiu atveju ir per pagrįstą laiką pranešti informatoriui apie tuos veiksmus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mano, kad kiekviena organizacija turėtų nustatyti aiškius informavimo kanalus, kuriais informatoriai galėtų teikti pranešimus savo organizacijoje; pabrėžia, kad kiekvienas darbuotojas turėtų būti informuojamas apie tą pranešimų teikimo procedūrą, kurią taikant turėtų būti užtikrinamas pranešimo konfidencialumas ir jo išnagrinėjimas per pagrįstą laikotarpį; pabrėžia, kad informatorius turi išsaugoti galimybę kreiptis į atitinkamas viešąsias institucijas, nevyriausybines organizacijas arba žiniasklaidą, ypač tais atvejais, kai negaunamas teigiamas atsakymas iš organizacijos, kai pranešimas organizacijos viduje arba kompetentingai valdžios institucijai pakenktų pranešimo veiksmingumui arba kai informatoriui iškyla pavojus ar būtinybė skubiai pranešti turimą informaciją; |
| --- | --- |

34.

| 35. | primena, kad visuomenė turi teisę gauti informaciją apie bet kokį pažeidimą, kuriuo kenkiama viešajam interesui, ir atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad informatorius visada turi turėti galimybę viešai atskleisti informaciją apie nelegalų, neteisėtą arba viešajam interesui kenkiantį veiksmą; |
| --- | --- |

35.

| 36. | primena, kad savo 2017 m. vasario 14 d. rezoliucijoje dėl informatorių vaidmens saugant ES finansinius interesus, taip pat įtrauktas raginimas ES institucijoms pradėti taikyti visas priemones, būtinas informacijos šaltinių konfidencialumui apsaugoti, bendradarbiaujant su visomis reikiamomis nacionalinėmis institucijomis, ir todėl ragina sukurti administruojamą interneto svetainę, kurioje visiškai konfidencialiai galėtų būti teikiami skundai; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mano, kad pranešimas už organizacijos ribų, taip pat tiesiogiai visuomenei, neperėjus vidaus etapo negali būti pagrindas informaciją laikyti negaliojančia, vykdyti persekiojimą ar atsisakyti suteikti apsaugą; mano, kad ši apsauga turėtų būti suteikiama nepriklausomai nuo pasirinkto informavimo kanalo ir remiantis atskleista informacija ir tuo, kad informatorius turėjo rimtą pagrindą manyti, jog faktai teisingi; |
| --- | --- |

37.

Pranešimo atveju suteikiama apsauga

| 38. | reiškia susirūpinimą dėl informatoriams kylančio pavojaus darbo vietoje, visų pirma dėl darbdavio ir jo naudai dirbančių arba jo vardu veikiančių asmenų tiesioginių arba netiesioginių atsakomųjų veiksmų rizikos; pabrėžia, kad šie atsakomieji veiksmai dažniausiai pasireiškia atskirtimi, sulėtėjusia arba sustojusia profesine karjera ar netgi atleidimu, taip pat priekabiavimo atvejais; pabrėžia, kad šie atsakomieji veiksmai stabdo informatorių veiklą; mano, kad reikia nustatyti apsaugos nuo atsakomųjų veiksmų priemones; laikosi nuomonės, kad už atsakomuosius veiksmus turėtų būti baudžiama ir taikomos veiksmingos sankcijos; pabrėžia, kad pripažinus asmenį informatoriumi turėtų būti imtasi priemonių jam apsaugoti, jam taikytos atsakomosios priemonės turėtų būti panaikintos ir atlyginta visa patirta žala ir nuostoliai; laikosi nuomonės, kad šios nuostatos turėtų būti įtrauktos į Komisijos pasiūlymą dėl horizontalaus pobūdžio informatorių apsaugos direktyvos; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mano, kad informatoriai turėtų turėti galimybę pateikti prašymą taikyti laikinąsias apsaugos priemones, siekiant užkirsti kelią atsakomiesiems veiksmams, pvz., atleidimui iš darbo, kol bus gauti oficialūs bet kokio administracinio, teisminio arba kito proceso rezultatai; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia, kad asmens teisė į saviraiškos laisvę neturėtų būti ribojama jokiais darbo santykiais ir kad nė vienas asmuo neturėtų būti diskriminuojamas dėl to, kad pasinaudojo šia teise; |
| --- | --- |

40.

| 41. | primena, kad bet kuriame būsimajame norminiame akte turėtų būti atsižvelgiama į taisykles, teises ir pareigas, kurios taikomos ir daro poveikį užimtumui; taip pat pabrėžia, kad tai turėtų būti daroma įtraukiant socialinius partnerius ir laikantis kolektyvinių sutarčių; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pabrėžia, kad informatoriams ir jų šeimos nariams, taip pat visiems jiems padedantiems asmenims, kurių gyvybei arba saugumui kyla grėsmė, turi būti suteikiama tinkama ir veiksminga fizinės, moralinės ir socialinės neliečiamybės apsauga ir kad jie turi būti apsaugoti ekonominiu požiūriu, taikant kuo aukščiausią konfidencialumo lygį; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pabrėžia, kad tokios apsaugos priemonės taikomos ir tuo atveju, kai informatorius praneša apie veiklą, kurioje dalyvauja valstybės narės; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pažymi, kad tiriamosios žurnalistikos atstovai ir nepriklausoma spauda dažnu atveju lieka vieniši dėl galimo visokeriopo spaudimo ir dėl šios priežasties būtina juos apsaugoti nuo visų formų bandymų įbauginti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | siūlo, kad laikinosiomis apsaugos priemonėmis laukdami civilinio proceso baigties turėtų galėti pasinaudoti asmenys, nukentėję nuo atsakomųjų veiksmų už tai, kad pateikė viešojo intereso pranešimą arba atskleidė informaciją, ypač darbo netekimo atvejais; |
| --- | --- |

45.

| 46. | smerkia ribojančio persekiojimo praktiką, kai imamasi arba grasinama imtis teisinių veiksmų prieš informatorių siekiant ne įgyvendinti teisingumą, o privesti prie savicenzūros ar finansinio, dvasinio ar psichologinio išsekimo; mano, kad už tokį piktnaudžiavimą procesu turėtų būti taikomos bausmės ir baudžiamosios sankcijos; |
| --- | --- |

46.

| 47. | primena, kad esama pavojaus, jog informatoriams gali būti pradėtas baudžiamasis ir civilinis procesas; pabrėžia, kad teismo proceso atveju informatoriai dažnai yra silpnoji šalis; todėl mano, kad esant įtarimų, kad prieš informatorių imtasi atsakomųjų veiksmų, darbdavys turi įrodyti, jog tie veiksmai nėra susiję su informatoriaus pateiktu pranešimu; mano, kad apsauga informatoriui turėtų būti suteikiama remiantis atskleista informacija, o ne informatoriaus ketinimu; vis dėlto pabrėžia, kad informatorius turi būti pateikęs informaciją, kuri, jo nuomone, yra teisinga; laikosi nuomonės, kad konfidencialumas turi būti užtikrintas viso proceso metu ir kad informatoriaus tapatybė be jo sutikimo neturi būti atskleista; pabrėžia, kad už tapatybės konfidencialumo atskleidimą be informatoriaus sutikimo turėtų būti taikomos bausmės ir baudžiamosios sankcijos; |
| --- | --- |

47.

| 48. | mano, kad informatoriai dėl pateiktų pranešimų neturėtų būti persekiojami pagal baudžiamosios, civilinės ar administracinės teisės nuostatas ar susilaukti drausminių nuobaudų; |
| --- | --- |

48.

| 49. | mano, kad informatoriams suteikta galimybė pateikti anonimišką pranešimą galėtų sudaryti sąlygas perduoti informaciją, apie kurią kitomis sąlygomis nebūtų pranešta; šiuo klausimu pabrėžia, kad reikia nustatyti aiškiai reglamentuotus anonimiško pranešimo nacionalinei ar ES nepriklausomai įstaigai, kuriai pavesta priimti pranešimus, patikrinti jų patikimumą, sekti atsakus į pranešimus ir teikti patarimus informatoriams, taip pat ir skaitmeninėje aplinkoje, būdus ir aiškiai nustatyti, kokiais atvejais šie anonimiško pranešimai būdai taikomi; pabrėžia, kad informatoriaus asmens tapatybė ir bet kokia informacija, iš kurios būtų galima jį atpažinti, neturėtų būti atskleista be jo sutikimo; mano, kad už anonimiškumo pažeidimą turėtų būti taikomos sankcijos; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pabrėžia, kad asmuo neturėtų prarasti apsaugos tik dėl to, kad jis padarė vertinimo klaidą arba numanoma grėsmė viešajam interesui nepasitvirtino, jei teikdamas pranešimą jis turėjo rimtą pagrindą manyti, jog informacija teisinga; primena, kad melagingų kaltinimų atveju juos pateikę asmenys turėtų atsakyti už tai ir neturėtų naudotis informatoriams suteikiama apsauga; pabrėžia, kad bet kuriam asmeniui, kuriam buvo tiesiogiai arba netiesiogiai pakenkta pranešus arba atskleidus netikslią arba klaidinančią informaciją, turėtų būti suteikiama teisė imtis veiksmingų teisės gynimo priemonių nuo kenkėjiškų arba užgaulių pranešimų; |
| --- | --- |

50.

| 51. | primena, kad svarbu parengti priemones, kurias taikant būtų uždrausti bet kokie atsakomieji veiksmai – nesvarbu, ar tai būtų netiesioginis atleidimas, ar netiesiogiai taikomos priemonės; primygtinai ragina valstybes nares susilaikyti ir nekriminalizuoti informatorių veiksmų atskleidžiant informaciją apie neteisėtą veiklą arba pažeidimus, kenkiančius arba keliančius pavojų viešajam interesui; |
| --- | --- |

51.

| 52. | primena, kad bet kokiu atveju ir Sąjungos institucijos, ir valstybės narės turi tinkamai taikyti galiojančius ES teisės aktus ir juos aiškinti taip, kad viešojo intereso labui veikiantiems informatoriams būtų suteikta kuo didesnė apsauga; pabrėžia, kad informatorių apsauga jau yra pripažinta svarbiu veiksmingo ES teisės aktų taikymo užtikrinimo mechanizmu; todėl ragina valstybes nares nekriminalizuoti informatorių, kurie atskleidžia informaciją viešojo intereso labui, veiksmų; |
| --- | --- |

52.

Parama informatoriams

| 53. | pabrėžia viešųjų institucijų, profesinių sąjungų ir pilietinės visuomenės organizacijų vaidmenį remiant informatorius ir jiems padedant imtis veiksmų savo organizacijoje; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pabrėžia, kad informatoriai ir jiems padedantys asmenys susiduria ne tik su profesine, bet ir su asmenine, psichologine, socialine bei finansine rizika; mano, kad prireikus turėtų būti numatyta psichologinė pagalba, kad specializuota teisinė pagalba turėtų būti suteikiama informatoriams, kurie paprašo jos ir kuriems trūksta išteklių, kad socialinė ir finansinė pagalba turėtų būti suteikiama informatoriams, tinkamai pagrindusiems jos poreikį, ir kaip apsaugos priemonė, jei prieš informatorių pradedamas civilinis arba baudžiamasis procesas, laikantis nacionalinės teisės ir praktikos; priduria, kad turėtų būti numatyta atlyginti bet kokią žalą, informatoriaus patirtą dėl jo pranešimo; |
| --- | --- |

54.

| 55. | šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į tai, jog Europos ombudsmenė Parlamente yra pažymėjusi, kad ketina išnagrinėti galimybę sukurti tokį organą Ombudsmeno tarnyboje, ir primygtinai ragina Komisiją apsvarstyti, ar būtų įmanoma šias užduotis patikėti Europos ombudsmeno tarnybai, kuri jau dabar kompetentinga tirti skundus dėl pažeidimų ES institucijose; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina valstybes nares ir ES institucijas bendradarbiaujant su visomis atitinkamomis institucijomis parengti ir taikyti visas būtinas priemones siekiant apsaugoti informacijos šaltinių konfidencialumą, kad būtų išvengta bet kokių diskriminuojamųjų veiksmų ar grėsmių, taip pat nustatyti skaidrius informavimo kanalus ir įsteigti nepriklausomas nacionalines ir ES įstaigas, kurios būtų atsakingos už informatorių apsaugą, ir išnagrinėti galimybes skirti joms specialų jų išlaikymui skirtą finansavimą; taip pat ragina sukurti ES centrinę instituciją, kuri būtų atsakinga už veiksmingą informatorių ir jiems veikti padedančių asmenų apsaugą, remiantis modeliu, kuris jau taikomas nacionalinių duomenų apsaugos institucijų sistemoje; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina Komisiją, kad minėtos priemonės būtų veiksmingos, parengti priemones, kuriomis visų pirma būtų siekiama užtikrinti apsaugą nuo nepagrįsto baudžiamojo persekiojimo, ekonominių sankcijų ir diskriminacijos; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ragina valstybes nares įkurti nepriklausomas įstaigas, kurios disponuotų pakankamais biudžeto ištekliais bei derama kompetencija ir turėtų reikiamų specialistų, kurioms būtų pavesta priimti pranešimus, patikrinti jų patikimumą, sekti atsakus į pranešimus ir teikti patarimus informatoriams, ypač tais atvejais, kai negaunama teigiamo atsakymo iš organizacijos, taip pat nukreipti juos, kad jie gautų reikiamą finansinę paramą, ypač tarpvalstybiniais atvejais arba atvejais, tiesiogiai susijusiais su valstybėmis narėmis arba ES institucijomis; siūlo, kad šios įstaigos skelbtų metinę gautų pranešimų ir jų išnagrinėjimo ataskaitą, laikydamosi vykstančių galimų tyrimų konfidencialumo; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pabrėžia, kad reikėtų apsvarstyti galimybę suteikti galimybę nemokamai naudotis informacija ir konfidencialiomis konsultacijomis asmenims, ketinantiems pateikti viešojo intereso pranešimą arba atskleisti informaciją apie nelegalius arba neteisėtus veiksmus, kurie kenkia arba kelia pavojų viešajam interesui; pabrėžia, kad turėtų būti nustatytos įstaigos, galinčios teikti tokią informaciją ir konsultacijas, ir suteikta galimybė plačiajai visuomenei susipažinti su jų kontaktiniais duomenimis; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pabrėžia, kad informatoriams turi būti užtikrinamos ne tik visos apsaugos priemonės, bet ir konkrečiai užtikrinamas jų priėmimas, apgyvendinimas ir saugumas valstybėje narėje, kuri nėra sudariusi ekstradicijos sutarties su tuos veiksmus įvykdžiusia šalimi; ragina Komisiją tais atvejais, jeigu ES ir kaltinamoji trečioji šalis yra sudariusios ekstradicijos sutartį, vadovaujantis SESV 67 straipsnio 2 dalies nuostatomis dėl ES prieglobsčio politikos, veikti pagal savo kompetenciją ir imtis visų reikalingų saugumo priemonių dėl šių informatorių, nes jie patiria ypač didelį atsakomųjų veiksmų pavojų šalyse, kurių neteisėtus veiksmus ar sukčiavimą yra atskleidę; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ragina Komisiją pasiūlyti panašią įstaigą, kuri disponuotų pakankamais biudžeto ištekliais bei derama kompetencija ir turėtų reikiamų specialistų, įkurti ES lygmeniu pavedant jai koordinuoti valstybių narių veiksmus, visų pirma tarpvalstybiniais atvejais; mano, kad ši ES įstaiga taip pat turėtų turėti galimybę priimti pranešimus, patikrinti jų patikimumą, teikti privalomas rekomendacijas ir patarti informatoriams, kai valstybės narės ar nacionalinių įstaigų pasiūlytas atsakas akivaizdžiai yra netinkamas; siūlo, kad ši įstaiga skelbtų metinę gautų pranešimų ir jų išnagrinėjimo ataskaitą, laikydamasi vykstančių galimų tyrimų konfidencialumo; mano, kad Europos ombudsmeno įgaliojimai galėtų būti išplėsti įtraukiant šią funkciją; |
| --- | --- |

61.

| 62. | mano, kad, pranešimą pripažinus rimtu, turėtų būti atliekamas tyrimas ir imamasi reikiamų priemonių; mano, kad atliekant tyrimą informatoriai taip pat turėtų turėti galimybę paaiškinti savo skundą ir pateikti papildomos informacijos arba įrodymų; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ragina valstybes nares parengti viešajame ir privačiajame sektoriuose taikytinos informatorių politikos duomenis, gaires ir rodiklius; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ragina ES institucijas, vadovaujantis naujų Tarnybos nuostatų 22b straipsniu, atsižvelgti į 2014 m. liepos 24 d. Ombudsmeno pranešimą, parengtą savo iniciatyva, kuriame visos ES įstaigos raginamos patvirtinti informavimo apie pažeidimus mechanizmus ir teisės aktus dėl informavimo, tiesiogiai grindžiamus Ombudsmeno tarnybos vidaus taisyklėmis; pakartoja, kad yra pasiryžęs patvirtinti tokias nuostatas; |
| --- | --- |

64.

| 65. | mano, kad informatoriai taip pat turėtų turėti teisę peržiūrėti su jų informacijos atskleidimu susijusio tyrimo išvadomis ir jas pakomentuoti; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ragina ES institucijas ir kitas ES įstaigas rodyti pavyzdį nedelsiant imant taikyti Europos ombudsmeno gaires; ragina Komisiją visapusiškai ir savo, ir ES agentūrų atžvilgiu taikyti savo gaires dėl informatorių apsaugos vadovaujantis 2012 m. Tarnybos nuostatais; ragina Komisiją, siekiant užtikrinti informatorių apsaugą, veiksmingai bendradarbiauti ir koordinuoti veiklą su kitomis institucijomis, įskaitant Europos prokuratūrą; |
| --- | --- |

66.

| 67. | atkreipia dėmesį į tai, jog reikia geresnės informacijos apie įmonių pažeidimus teikimo sistemos, kuri papildytų nacionalinius informacijos centrus EBPO rekomendacijų daugiašalėms įmonėms klausimais ir kurią naudojant būtų siekiama pagerinti tų centrų veiksmingumą; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pabrėžia, kad informatorių iškeltų klausimų tyrimai turėtų būti atliekami nepriklausomai ir per kuo trumpesnį laiką, taip pat apsaugant asmenų, kurie gali būti susieti su konkrečiu informacijos atskleidimo atveju, teises; pabrėžia, kad tiek informatorius, tiek bet kuris su konkrečiu informacijos atskleidimo atveju susijęs asmuo turėtų turėti galimybę pateikti papildomus argumentus ir įrodymus vykstant tyrimui ir būti nuolat informuojami apie veiksmus, kurių imtasi atskleidus informaciją; |
| --- | --- |

68.

| 69. | teigiamai vertina tai, kad Komisija pagaliau sukūrė kanalą, kuriuo naudodamiesi informatoriai gali pranešti arba atskleisti informaciją apie konkurenciją ir kartelių susitarimus, tačiau pabrėžia, kad būtina supaprastinti procedūras, ir primygtinai teigia, kad kanalų neturėtų būti per daug; |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0408.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0310.

(3)  OL C 208, 2016 6 10, p. 89.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0457.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0022.

(6)  https://www.unodc.org/documents/treaties/UNCAC/Publications/Convention/08-50027_F.pdf

(7)  Žr., pvz., jo 2016 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių ir jo 2015 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl pelno mokesčio politikos skaidrumo, koordinavimo ir konvergencijos didinimo Sąjungoje.

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/156 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/156

---

P8_TA(2017)0403

Minimalių pajamų politika kaip kovos su skurdu priemonė

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl politikos, kuria užtikrinamos minimalios pajamos kaip kovos su skurdu priemonė (2016/2270(INI))

(2018/C 346/22)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 5 straipsnio 3 dalį ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 4, 9, 14, 19, 151 ir 153 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 5 straipsnio 3 dalį ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 4, 9, 14, 19, 151 ir 153 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, dar kartą patvirtintą per 1993 m. pasaulinę konferenciją žmogaus teisių klausimais, ypač į jos 3, 23 ir 25 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, dar kartą patvirtintą per 1993 m. pasaulinę konferenciją žmogaus teisių klausimais, ypač į jos 3, 23 ir 25 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos nuostatas dėl socialinių teisių, konkrečiai į 34, 35 ir 36 straipsnius, kuriuose tiksliai apibrėžiama teisė į socialinę paramą ir paramą aprūpinant būstu, teisė į aukšto lygio žmogaus sveikatos apsaugą ir teisė naudotis visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos nuostatas dėl socialinių teisių, konkrečiai į 34, 35 ir 36 straipsnius, kuriuose tiksliai apibrėžiama teisė į socialinę paramą ir paramą aprūpinant būstu, teisė į aukšto lygio žmogaus sveikatos apsaugą ir teisė naudotis visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis,

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinę chartiją, ypač į jos 1, 4, 6, 12, 14, 17, 19, 30 ir 31 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinę chartiją, ypač į jos 1, 4, 6, 12, 14, 17, 19, 30 ir 31 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvenciją Nr. 29 bei konvenciją Nr. 105 dėl priverstinio darbo panaikinimo, konvenciją Nr. 102 dėl socialinės apsaugos ir TDO rekomendaciją Nr. 202 dėl minimalios socialinės apsaugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvenciją Nr. 29 bei konvenciją Nr. 105 dėl priverstinio darbo panaikinimo, konvenciją Nr. 102 dėl socialinės apsaugos ir TDO rekomendaciją Nr. 202 dėl minimalios socialinės apsaugos,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 19 d. Tarptautinės darbo organizacijos konferencijoje visuotiniu susitarimu patvirtintus TDO Deramo darbo darbotvarkę ir Visuotinį darbo vietų paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 19 d. Tarptautinės darbo organizacijos konferencijoje visuotiniu susitarimu patvirtintus TDO Deramo darbo darbotvarkę ir Visuotinį darbo vietų paktą,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio mėn. EPSCO tarybos išvadas „Socialinės investicijos į augimą ir darbo vietų kūrimą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio mėn. EPSCO tarybos išvadas „Socialinės investicijos į augimą ir darbo vietų kūrimą“,

| — | atsižvelgdamas į 1992 m. birželio 24 d. Tarybos rekomendaciją 92/441/EEB dėl pakankamų išteklių ir socialinės paramos socialinės apsaugos sistemose bendrų kriterijų (1) (rekomendacija dėl minimalių pajamų), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1992 m. birželio 24 d. Tarybos rekomendaciją 92/441/EEB dėl pakankamų išteklių ir socialinės paramos socialinės apsaugos sistemose bendrų kriterijų (1) (rekomendacija dėl minimalių pajamų),

| — | atsižvelgdamas į 1992 m. liepos 27 d. Tarybos rekomendaciją 92/442/EEB dėl socialinės apsaugos tikslų ir politikos suderinimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1992 m. liepos 27 d. Tarybos rekomendaciją 92/442/EEB dėl socialinės apsaugos tikslų ir politikos suderinimo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos rekomendaciją 2013/112/ES „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos rekomendaciją 2013/112/ES „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“ (3),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos komunikatą „Socialinės investicijos į augimą ir socialinę sanglaudą, visų pirma naudojant 2014–2020 m. Europos socialinio fondo lėšas“ (COM(2013)0083) ir į jį lydintį dokumentą (SWD(2013)0038), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos komunikatą „Socialinės investicijos į augimą ir socialinę sanglaudą, visų pirma naudojant 2014–2020 m. Europos socialinio fondo lėšas“ (COM(2013)0083) ir į jį lydintį dokumentą (SWD(2013)0038),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 3 d. Komisijos rekomendaciją 2008/867/EB dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 3 d. Komisijos rekomendaciją 2008/867/EB dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (4),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 2 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (COM(2015)0098), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 2 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (COM(2015)0098),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. gegužės 6 d. rezoliuciją dėl atnaujintos socialinės darbotvarkės (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. gegužės 6 d. rezoliuciją dėl atnaujintos socialinės darbotvarkės (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl minimalių pajamų vaidmens kovojant su skurdu ir skatinant įtraukties principais grindžiamą visuomenę Europoje (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl minimalių pajamų vaidmens kovojant su skurdu ir skatinant įtraukties principais grindžiamą visuomenę Europoje (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 20 d. rezoliuciją dėl Socialinių investicijų pakto kaip atsako į krizę (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 20 d. rezoliuciją dėl Socialinių investicijų pakto kaip atsako į krizę (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl nelygybės mažinimo ypatingą dėmesį skiriant vaikų skurdui (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl nelygybės mažinimo ypatingą dėmesį skiriant vaikų skurdui (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 14 d. rezoliuciją dėl kovos su skurdu tikslo siekimo atsižvelgiant į didėjančias namų ūkių išlaidas (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 14 d. rezoliuciją dėl kovos su skurdu tikslo siekimo atsižvelgiant į didėjančias namų ūkių išlaidas (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 26 d. rezoliuciją „Skurdas: lyčių aspektas“ (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 26 d. rezoliuciją „Skurdas: lyčių aspektas“ (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 15 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 15 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl Europos socialinių teisių ramsčio (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl Europos socialinių teisių ramsčio (12),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 15 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos bendroji programa“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 15 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos bendroji programa“,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 10 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl minimalių pajamų Europoje ir skurdo rodiklių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 10 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl minimalių pajamų Europoje ir skurdo rodiklių,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. Europos minimalių pajamų tinklo (EMIN) paskelbtą tyrimą „Towards adequate and accessible minimum income schemes in Europe“ (liet. „Adekvačių ir prieinamų minimalių pajamų sistemų kūrimas Europoje“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. Europos minimalių pajamų tinklo (EMIN) paskelbtą tyrimą „Towards adequate and accessible minimum income schemes in Europe“ (liet. „Adekvačių ir prieinamų minimalių pajamų sistemų kūrimas Europoje“),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. Eurofound ataskaitą „Galimybė gauti socialines išmokas. Nepasinaudojimo išmokomis masto mažinimas“ |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. Eurofound ataskaitą „Galimybė gauti socialines išmokas. Nepasinaudojimo išmokomis masto mažinimas“

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. Eurofound ataskaitą „Pajamų skirtumai ir užimtumo modeliai Europoje prieš didįjį nuosmukį ir po jo“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. Eurofound ataskaitą „Pajamų skirtumai ir užimtumo modeliai Europoje prieš didįjį nuosmukį ir po jo“,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio mėn. paskelbtą Europos Parlamento A teminio skyriaus tyrimą „Minimalių pajamų politika ES valstybėse narėse“; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. balandžio mėn. paskelbtą Europos Parlamento A teminio skyriaus tyrimą „Minimalių pajamų politika ES valstybėse narėse“;

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. Europos socialinės politikos tinklo Europos Komisijai parengtą ataskaitą „Minimalių pajamų programos Europoje. 2015 m. nacionalinės politikos tyrimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. Europos socialinės politikos tinklo Europos Komisijai parengtą ataskaitą „Minimalių pajamų programos Europoje. 2015 m. nacionalinės politikos tyrimas“,

| — | atsižvelgdamas į savo Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto 2016 m. birželio 15 d. pateiktą klausimą, į kurį atsakoma žodžiu, O-000087/2016 – B8-0710/2016, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto 2016 m. birželio 15 d. pateiktą klausimą, į kurį atsakoma žodžiu, O-000087/2016 – B8-0710/2016,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 2 d. klausimą, į kurį atsakoma raštu, P-001004/2016, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 2 d. klausimą, į kurį atsakoma raštu, P-001004/2016,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 7 d. rekomendaciją Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 71-osios sesijos (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 7 d. rekomendaciją Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 71-osios sesijos (13),

| — | atsižvelgdamas į 1950 m. gegužės 9 d. Šumano deklaraciją, kurioje raginama „suvienodinti ir pagerinti darbuotojų gyvenimo sąlygas“; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1950 m. gegužės 9 d. Šumano deklaraciją, kurioje raginama „suvienodinti ir pagerinti darbuotojų gyvenimo sąlygas“;

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomonę (A8-0292/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomonę (A8-0292/2017),

| A. | kadangi skurdas ir socialinė atskirtis, kurių priežastys ir trukmė nepriklauso nuo nukentėjusio asmens valios, yra žmogaus orumo ir pagrindinių žmogaus teisių pažeidimai; kadangi ES ir valstybės narės 2010 m. įsipareigojo iki 2020 m. asmenų, kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, skaičių sumažinti 20-čia milijonų; kadangi skurdas ir socialinė atskirtis yra ne vien tik asmeninės atsakomybės klausimas ir juos būtina spręsti bendrai; |
| --- | --- |

A.

kadangi skurdas ir socialinė atskirtis, kurių priežastys ir trukmė nepriklauso nuo nukentėjusio asmens valios, yra žmogaus orumo ir pagrindinių žmogaus teisių pažeidimai; kadangi ES ir valstybės narės 2010 m. įsipareigojo iki 2020 m. asmenų, kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, skaičių sumažinti 20-čia milijonų; kadangi skurdas ir socialinė atskirtis yra ne vien tik asmeninės atsakomybės klausimas ir juos būtina spręsti bendrai;

| B. | kadangi Europa – vienas iš turtingiausių regionų pasaulyje, nors pastarieji skurdžių pajamų duomenys rodo, kad Europoje skurdas didėja ir yra didelių materialinių nepriteklių, taip pat didėja valstybių narių nelygybė; |
| --- | --- |

B.

kadangi Europa – vienas iš turtingiausių regionų pasaulyje, nors pastarieji skurdžių pajamų duomenys rodo, kad Europoje skurdas didėja ir yra didelių materialinių nepriteklių, taip pat didėja valstybių narių nelygybė;

| C. | kadangi klestinti ekonomika, užtikrinanti mažą nedarbą, tebėra veiksmingiausia kovos su skurdu priemonė; |
| --- | --- |

C.

kadangi klestinti ekonomika, užtikrinanti mažą nedarbą, tebėra veiksmingiausia kovos su skurdu priemonė;

| D. | kadangi skurdžios pajamos yra tik bendros skurdo sąvokos dalis, todėl skurdas susijęs ne tik su materialiniais ištekliais, bet ir su socialiniais ištekliais, būtent švietimu, sveikata ir paslaugų prieinamumu; |
| --- | --- |

D.

kadangi skurdžios pajamos yra tik bendros skurdo sąvokos dalis, todėl skurdas susijęs ne tik su materialiniais ištekliais, bet ir su socialiniais ištekliais, būtent švietimu, sveikata ir paslaugų prieinamumu;

| E. | kadangi sąvoka „santykinis skurdas“ neparodo tikrojo skurdo, o tik apibūdina santykinę asmens padėtį pagal pajamas, palyginti su kitais; |
| --- | --- |

E.

kadangi sąvoka „santykinis skurdas“ neparodo tikrojo skurdo, o tik apibūdina santykinę asmens padėtį pagal pajamas, palyginti su kitais;

| F. | kadangi pagal Eurostato parengtą metodiką nustatyta skurdo rizikos riba yra 60 % nacionalinės ekvivalentinių disponuojamųjų pajamų medianos (vienam namų ūkiui po socialinių pervedimų); kadangi, atsižvelgiant į esamus valstybių narių skirtumus ir skirtingą nacionalinę socialinę politiką, ši procentinė dalis turėtų būti vertinama kartu su kitais rodikliais, tokiais kaip orientaciniai biudžetai; kadangi pajamos yra netiesioginis gyvenimo lygio rodiklis, o orientacinis biudžetas atspindi vartojimo modelių ir pragyvenimo išlaidų įvairovę valstybėse narėse; |
| --- | --- |

F.

kadangi pagal Eurostato parengtą metodiką nustatyta skurdo rizikos riba yra 60 % nacionalinės ekvivalentinių disponuojamųjų pajamų medianos (vienam namų ūkiui po socialinių pervedimų); kadangi, atsižvelgiant į esamus valstybių narių skirtumus ir skirtingą nacionalinę socialinę politiką, ši procentinė dalis turėtų būti vertinama kartu su kitais rodikliais, tokiais kaip orientaciniai biudžetai; kadangi pajamos yra netiesioginis gyvenimo lygio rodiklis, o orientacinis biudžetas atspindi vartojimo modelių ir pragyvenimo išlaidų įvairovę valstybėse narėse;

| G. | kadangi negali būti painiojamos sąvokos „pajamų skirtumai“ ir „skurdas“; |
| --- | --- |

G.

kadangi negali būti painiojamos sąvokos „pajamų skirtumai“ ir „skurdas“;

| H. | kadangi, pasak Europos Komisijos (14), 119 milijonų žmonių Europos Sąjungoje, t. y. maždaug 25 % visų gyventojų, gresia skurdas ir socialinė atskirtis, nors jie gauna socialines išmokas; kadangi kai kuriose valstybėse narėse šį reiškinį lydi nuolatinis aukštas nedarbo lygis ir kadangi ši padėtis labiausiai kenkia jaunimui, o su juo susiję skaičiai kelia dar didesnį nerimą; kadangi, nors skaičiai šiek tiek mažėja, asmenų, kuriems gresia skurdas, vis dar yra daugiau nei 2008 m.; kadangi ES ir valstybės narės dar toli gražu nėra pasiekusios strategijos „ES 2020“ tikslo skurdo ir socialinės atskirties klausimu, nes jų lygis ir toliau viršija tikslinį rodiklį; |
| --- | --- |

H.

kadangi, pasak Europos Komisijos (14), 119 milijonų žmonių Europos Sąjungoje, t. y. maždaug 25 % visų gyventojų, gresia skurdas ir socialinė atskirtis, nors jie gauna socialines išmokas; kadangi kai kuriose valstybėse narėse šį reiškinį lydi nuolatinis aukštas nedarbo lygis ir kadangi ši padėtis labiausiai kenkia jaunimui, o su juo susiję skaičiai kelia dar didesnį nerimą; kadangi, nors skaičiai šiek tiek mažėja, asmenų, kuriems gresia skurdas, vis dar yra daugiau nei 2008 m.; kadangi ES ir valstybės narės dar toli gražu nėra pasiekusios strategijos „ES 2020“ tikslo skurdo ir socialinės atskirties klausimu, nes jų lygis ir toliau viršija tikslinį rodiklį;

| I. | kadangi turimi duomenys rodo, kad tam tikros asmenų grupės, pvz., vaikai, moterys, bedarbiai, nepilnos šeimos ir neįgalieji, yra itin pažeidžiami skurdo, nepritekliaus ir socialinės atskirties; |
| --- | --- |

I.

kadangi turimi duomenys rodo, kad tam tikros asmenų grupės, pvz., vaikai, moterys, bedarbiai, nepilnos šeimos ir neįgalieji, yra itin pažeidžiami skurdo, nepritekliaus ir socialinės atskirties;

| J. | kadangi skurdą labiausiai patiria šeimos; |
| --- | --- |

J.

kadangi skurdą labiausiai patiria šeimos;

| K. | kadangi šeimos ir darbo gyvenimo derinimas ypač svarbus vienišiems tėvams, kad jie galėtų išvengti skurdo; |
| --- | --- |

K.

kadangi šeimos ir darbo gyvenimo derinimas ypač svarbus vienišiems tėvams, kad jie galėtų išvengti skurdo;

| L. | kadangi reikėtų atsižvelgti į būtinybę į visų atitinkamų sričių politiką įtraukti skurdo ir socialinės atskirties prevencijos ir kovos su jais veiksmus, kad visiems būtų užtikrintos galimybės naudotis viešosiomis paslaugomis, gauti deramą darbą ir pajamas, kurios leistų žmonėms oriai gyventi; |
| --- | --- |

L.

kadangi reikėtų atsižvelgti į būtinybę į visų atitinkamų sričių politiką įtraukti skurdo ir socialinės atskirties prevencijos ir kovos su jais veiksmus, kad visiems būtų užtikrintos galimybės naudotis viešosiomis paslaugomis, gauti deramą darbą ir pajamas, kurios leistų žmonėms oriai gyventi;

| M. | kadangi, pasak Komisijos, didelis nedarbas, skurdas ir nelygybė tebėra didžiausios problemos kai kuriose valstybėse narėse; kadangi didelė pajamų nelygybė ne tik kenkia socialinei sanglaudai, bet ir trukdo tvariam ekonomikos augimui, kaip pažymėjo Komisijos narė M. Thyssen; kadangi, Eurofound duomenimis, krizė apskritai stipriau paveikė mažesnes pajamas gaunančius asmenis, dėl to Europos visuomenėje padidėjo pajamų nelygybė (15); |
| --- | --- |

M.

kadangi, pasak Komisijos, didelis nedarbas, skurdas ir nelygybė tebėra didžiausios problemos kai kuriose valstybėse narėse; kadangi didelė pajamų nelygybė ne tik kenkia socialinei sanglaudai, bet ir trukdo tvariam ekonomikos augimui, kaip pažymėjo Komisijos narė M. Thyssen; kadangi, Eurofound duomenimis, krizė apskritai stipriau paveikė mažesnes pajamas gaunančius asmenis, dėl to Europos visuomenėje padidėjo pajamų nelygybė (15);

| N. | kadangi benamystė yra kraštutinė skurdo ir nepritekliaus forma ir pastaraisiais metais ji padidėjo beveik visose valstybėse narėse, daugiausia tose, kurioms labiausiai pakenkė ekonomikos ir finansų krizė; kadangi, pasak Europos nacionalinių darbo su benamiais organizacijų federacijos (FEANTSA), ES kasmet maždaug 4 mln. žmonių patiria benamystę, daugiau kaip 10,5 mln. namų ūkių kenčia nuo labai prastų būsto sąlygų ir 22,3 mln. namų ūkių susiduria su per didelėmis išlaidomis būstui ir nurodo, kad būstui išleidžia daugiau kaip 40 % namų ūkio disponuojamųjų pajamų; |
| --- | --- |

N.

kadangi benamystė yra kraštutinė skurdo ir nepritekliaus forma ir pastaraisiais metais ji padidėjo beveik visose valstybėse narėse, daugiausia tose, kurioms labiausiai pakenkė ekonomikos ir finansų krizė; kadangi, pasak Europos nacionalinių darbo su benamiais organizacijų federacijos (FEANTSA), ES kasmet maždaug 4 mln. žmonių patiria benamystę, daugiau kaip 10,5 mln. namų ūkių kenčia nuo labai prastų būsto sąlygų ir 22,3 mln. namų ūkių susiduria su per didelėmis išlaidomis būstui ir nurodo, kad būstui išleidžia daugiau kaip 40 % namų ūkio disponuojamųjų pajamų;

| O. | kadangi dėl susidariusios padėties reikia imtis priemonių, kuriomis būtų skatinamos nacionalinės minimalių pajamų sistemos, kad visiems žmonėms, atitinkantiems konkrečius tinkamumo kriterijus, būtų užtikrintos deramos gyvenimo sąlygos kartu gerinant socialinę įtrauktį ir integraciją į darbo rinką ir užtikrinant vienodas galimybes naudotis pagrindinėmis teisėmis; kadangi švietimas, perskirstymo socialiniai pervedimai ir išmokos, teisinga mokesčių politika ir patikima užimtumo politika yra svarbūs pajamų nelygybės, nedarbo lygio ir skurdo mažinimo veiksniai; kadangi deramo darbo turėjimas apsaugotų asmenis nuo skurdo rizikos ir galėtų būti laikomas svarbia nepamainoma socialinės integracijos priemone; |
| --- | --- |

O.

kadangi dėl susidariusios padėties reikia imtis priemonių, kuriomis būtų skatinamos nacionalinės minimalių pajamų sistemos, kad visiems žmonėms, atitinkantiems konkrečius tinkamumo kriterijus, būtų užtikrintos deramos gyvenimo sąlygos kartu gerinant socialinę įtrauktį ir integraciją į darbo rinką ir užtikrinant vienodas galimybes naudotis pagrindinėmis teisėmis; kadangi švietimas, perskirstymo socialiniai pervedimai ir išmokos, teisinga mokesčių politika ir patikima užimtumo politika yra svarbūs pajamų nelygybės, nedarbo lygio ir skurdo mažinimo veiksniai; kadangi deramo darbo turėjimas apsaugotų asmenis nuo skurdo rizikos ir galėtų būti laikomas svarbia nepamainoma socialinės integracijos priemone;

| P. | kadangi, remiantis Eurofound atlikta apžvalga, daug žmonių ES negauna išmokų, į kurias turi teisę, įskaitant lengvatas dirbantiems asmenims, pvz., dėl išmokų sistemų ar taikymo procedūrų sudėtingumo ar nežinojimo apie savo teises; |
| --- | --- |

P.

kadangi, remiantis Eurofound atlikta apžvalga, daug žmonių ES negauna išmokų, į kurias turi teisę, įskaitant lengvatas dirbantiems asmenims, pvz., dėl išmokų sistemų ar taikymo procedūrų sudėtingumo ar nežinojimo apie savo teises;

| Q. | kadangi minimalių pajamų sąvokos negalima painioti su minimaliojo darbo užmokesčio, kuris nustatomas kolektyvinėmis sutartimis arba nacionalinio lygmens teisės aktais, sąvoka; |
| --- | --- |

Q.

kadangi minimalių pajamų sąvokos negalima painioti su minimaliojo darbo užmokesčio, kuris nustatomas kolektyvinėmis sutartimis arba nacionalinio lygmens teisės aktais, sąvoka;

| R. | kadangi darbo užmokesčio nustatymas priklauso valstybės narės kompetencijai; |
| --- | --- |

R.

kadangi darbo užmokesčio nustatymas priklauso valstybės narės kompetencijai;

| S. | kadangi adekvačių minimalių pajamų sistemų įdiegimas ir stiprinimas visose valstybėse narėse suteikiant pakankamai biudžeto, žmogiškųjų ir materialinių išteklių drauge su aktyvia užimtumo politika, skirta dirbti galintiems asmenims, yra svarbi ir veiksminga kovos su skurdu ir nelygybe priemonė, padedanti užtikrinti ekonominę ir teritorinę sanglaudą, apsaugoti pagrindines asmenų teises, užtikrinti ekonomikos ir socialinių tikslų pusiausvyrą ir remti socialinę integraciją ir galimybes įsidarbinti; |
| --- | --- |

S.

kadangi adekvačių minimalių pajamų sistemų įdiegimas ir stiprinimas visose valstybėse narėse suteikiant pakankamai biudžeto, žmogiškųjų ir materialinių išteklių drauge su aktyvia užimtumo politika, skirta dirbti galintiems asmenims, yra svarbi ir veiksminga kovos su skurdu ir nelygybe priemonė, padedanti užtikrinti ekonominę ir teritorinę sanglaudą, apsaugoti pagrindines asmenų teises, užtikrinti ekonomikos ir socialinių tikslų pusiausvyrą ir remti socialinę integraciją ir galimybes įsidarbinti;

| T. | kadangi socialinės apsaugos sistemų paslaugų teikimas ir valdymas yra valstybių narių kompetencija, kurią Sąjunga koordinuoja, bet nederina; |
| --- | --- |

T.

kadangi socialinės apsaugos sistemų paslaugų teikimas ir valdymas yra valstybių narių kompetencija, kurią Sąjunga koordinuoja, bet nederina;

| U. | kadangi, remiantis Europos socialinės observatorijos (OSE) duomenimis, tam tikrų pajamų rėmimo formų jau esama 26 valstybėse narėse (16); |
| --- | --- |

U.

kadangi, remiantis Europos socialinės observatorijos (OSE) duomenimis, tam tikrų pajamų rėmimo formų jau esama 26 valstybėse narėse (16);

| V. | kadangi valstybėse narėse labai skiriasi požiūris į minimalių pajamų politiką, nes teisė į orų gyvenimą nėra laikoma visuotine ir subjektyvia teise visose valstybėse narėse; kadangi nepanaudojimo lygis aukštas ir nepakankamai koordinuojama pajamų parama, aktyvi darbo rinkos politika ir socialinės paslaugos; kadangi tik keletu atveju minimalių pajamų sistemomis įmanoma žmones ištraukti iš skurdo; |
| --- | --- |

V.

kadangi valstybėse narėse labai skiriasi požiūris į minimalių pajamų politiką, nes teisė į orų gyvenimą nėra laikoma visuotine ir subjektyvia teise visose valstybėse narėse; kadangi nepanaudojimo lygis aukštas ir nepakankamai koordinuojama pajamų parama, aktyvi darbo rinkos politika ir socialinės paslaugos; kadangi tik keletu atveju minimalių pajamų sistemomis įmanoma žmones ištraukti iš skurdo;

| W. | kadangi kai kurie pažeidžiamiausi asmenys, pvz., benamiai, patiria sunkumų norėdami pasinaudoti minimalių pajamų sistemomis; |
| --- | --- |

W.

kadangi kai kurie pažeidžiamiausi asmenys, pvz., benamiai, patiria sunkumų norėdami pasinaudoti minimalių pajamų sistemomis;

| X. | kadangi pakankamų minimalių pajamų tiems, kurie neturi deramam gyvenimo lygiui pasiekti reikalingų išteklių, užtikrinimas, taip pat dalyvavimas (re)integracijos į darbo rinką priemonėse ir galimybių įsidarbinti išsaugojimas bei skatinimas ieškoti darbo yra nuostatos, įtrauktos į Europos socialinių teisių ramstį (17); kadangi 2017 m. sausio 23 d. Briuselyje vykusioje aukšto lygio konferencijoje, viešų konsultacijų šiuo klausimu pabaigoje, Europos Komisijos pirmininkas Jean-Claude Juncker pabrėžė, kad tokias priemones turėtų priimti visos valstybės narės; |
| --- | --- |

X.

kadangi pakankamų minimalių pajamų tiems, kurie neturi deramam gyvenimo lygiui pasiekti reikalingų išteklių, užtikrinimas, taip pat dalyvavimas (re)integracijos į darbo rinką priemonėse ir galimybių įsidarbinti išsaugojimas bei skatinimas ieškoti darbo yra nuostatos, įtrauktos į Europos socialinių teisių ramstį (17); kadangi 2017 m. sausio 23 d. Briuselyje vykusioje aukšto lygio konferencijoje, viešų konsultacijų šiuo klausimu pabaigoje, Europos Komisijos pirmininkas Jean-Claude Juncker pabrėžė, kad tokias priemones turėtų priimti visos valstybės narės;

| Y. | kadangi, Eurostato duomenimis, 2015 m. 20–64 m. amžiaus ES piliečių užimtumo lygis buvo 70,1 % ir toli gražu neatitiko pagal strategiją „Europa 2020“ nustatyto 75 % tikslo; |
| --- | --- |

Y.

kadangi, Eurostato duomenimis, 2015 m. 20–64 m. amžiaus ES piliečių užimtumo lygis buvo 70,1 % ir toli gražu neatitiko pagal strategiją „Europa 2020“ nustatyto 75 % tikslo;

| Z. | kadangi 2015 m. kovo 2 d. Komisijos pasiūlyme dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių dar kartą pabrėžiama, kad, siekiant kovoti su skurdu, svarbu remti pajamas (8 gairė); |
| --- | --- |

Z.

kadangi 2015 m. kovo 2 d. Komisijos pasiūlyme dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių dar kartą pabrėžiama, kad, siekiant kovoti su skurdu, svarbu remti pajamas (8 gairė);

| AA. | tinkamai parengtos, adekvačios ir plačiai prieinamos pajamų paramos sistemos neužkerta kelio grįžimui į darbo rinką arba nuo jo neatgraso ir padeda didinti vidaus paklausą; |
| --- | --- |

AA.

tinkamai parengtos, adekvačios ir plačiai prieinamos pajamų paramos sistemos neužkerta kelio grįžimui į darbo rinką arba nuo jo neatgraso ir padeda didinti vidaus paklausą;

| AB. | kadangi 2008 m. spalio 3 d. Komisijos rekomendacijoje dėl aktyvios įtraukties teisingai pripažįstama, kad aktyvios įtraukties politika turėtų ne tik padėti rasti kokybišką darbo vietą tiems, kurie gali dirbti, bet ir „suteikti žmogaus orumo nemenkinančiam gyvenimui reikalingus išteklius ir remti tų, kurie negali dirbti, socialinį aktyvumą“; |
| --- | --- |

AB.

kadangi 2008 m. spalio 3 d. Komisijos rekomendacijoje dėl aktyvios įtraukties teisingai pripažįstama, kad aktyvios įtraukties politika turėtų ne tik padėti rasti kokybišką darbo vietą tiems, kurie gali dirbti, bet ir „suteikti žmogaus orumo nemenkinančiam gyvenimui reikalingus išteklius ir remti tų, kurie negali dirbti, socialinį aktyvumą“;

| AC. | kadangi 2015 m. spalio 5 d. Taryba priėmė išvadas dėl pensijų adekvatumo, kuriose ji pažymėjo, jog būtina, kad valstybinė pensija ar kitos socialinės apsaugos sistemos apimtų tinkamas asmenų, kurių įsidarbinimo galimybės nesuteikia ar nesuteikė jiems galimybės įgyti pakankamų teisių į pensiją, apsaugos priemones ir kad tokios apsaugos priemonės visų pirma apimtų minimalių pensijų arba kitų minimalių pajamų vyresnio amžiaus žmonėms nuostatas; |
| --- | --- |

AC.

kadangi 2015 m. spalio 5 d. Taryba priėmė išvadas dėl pensijų adekvatumo, kuriose ji pažymėjo, jog būtina, kad valstybinė pensija ar kitos socialinės apsaugos sistemos apimtų tinkamas asmenų, kurių įsidarbinimo galimybės nesuteikia ar nesuteikė jiems galimybės įgyti pakankamų teisių į pensiją, apsaugos priemones ir kad tokios apsaugos priemonės visų pirma apimtų minimalių pensijų arba kitų minimalių pajamų vyresnio amžiaus žmonėms nuostatas;

| AD. | kadangi Tarybos rekomendacijoje 92/441/EEB Taryba paragino valstybes nares pripažinti pagrindinę kiekvieno asmens teisę gauti socialinę paramą ir oriam gyvenimui pakankamus išteklius; kadangi 1992 m. liepos 27 d. Tarybos rekomendacijoje 92/442/EEB valstybės narės raginamos grįsti savo apsaugos sistemas šiais principais; |
| --- | --- |

AD.

kadangi Tarybos rekomendacijoje 92/441/EEB Taryba paragino valstybes nares pripažinti pagrindinę kiekvieno asmens teisę gauti socialinę paramą ir oriam gyvenimui pakankamus išteklius; kadangi 1992 m. liepos 27 d. Tarybos rekomendacijoje 92/442/EEB valstybės narės raginamos grįsti savo apsaugos sistemas šiais principais;

| AE. | kadangi 1999 m. gruodžio 17 d. išvadose Taryba pritarė socialinės įtraukties skatinimui kaip vienam iš socialinės apsaugos modernizavimo ir gerinimo tikslų; |
| --- | --- |

AE.

kadangi 1999 m. gruodžio 17 d. išvadose Taryba pritarė socialinės įtraukties skatinimui kaip vienam iš socialinės apsaugos modernizavimo ir gerinimo tikslų;

| AF. | kadangi Rekomendacijoje dėl aktyvios įtraukties adekvati pajamų parama nurodyta kaip viena iš trijų vienodai svarbių aktyvios įtraukties strategijos dalių ir pabrėžiama, kad adekvatus pajamų rėmimas turi būti siejamas su galimybe naudotis kokybiškomis paslaugomis ir įtraukiomis darbo rinkomis; kadangi skatinant socialinę įtrauktį taip pat reikia koordinuojamų priemonių, kurios būtų skirtos asmeniui ir jo išlaikomiems asmenims ir kurias papildytų pastovaus darbo skatinimo veiksmai; |
| --- | --- |

AF.

kadangi Rekomendacijoje dėl aktyvios įtraukties adekvati pajamų parama nurodyta kaip viena iš trijų vienodai svarbių aktyvios įtraukties strategijos dalių ir pabrėžiama, kad adekvatus pajamų rėmimas turi būti siejamas su galimybe naudotis kokybiškomis paslaugomis ir įtraukiomis darbo rinkomis; kadangi skatinant socialinę įtrauktį taip pat reikia koordinuojamų priemonių, kurios būtų skirtos asmeniui ir jo išlaikomiems asmenims ir kurias papildytų pastovaus darbo skatinimo veiksmai;

| AG. | kadangi daugelyje šalių pagrindinės kliūtys, trukdančios veiksmingai susieti įvairias aktyvios įtraukties dalis, yra valstybinių užimtumo tarnybų ir socialinės paramos įstaigų pajėgumo, įgūdžių ir išteklių trūkumas, tarnybų veiksmų koordinavimo ir bendradarbiavimo trūkumas ir tendencija teikti pirmenybę skirtingoms remtinoms grupėms, kurias gali būti lengviau pakartotinai integruoti į darbo rinką (18); |
| --- | --- |

AG.

kadangi daugelyje šalių pagrindinės kliūtys, trukdančios veiksmingai susieti įvairias aktyvios įtraukties dalis, yra valstybinių užimtumo tarnybų ir socialinės paramos įstaigų pajėgumo, įgūdžių ir išteklių trūkumas, tarnybų veiksmų koordinavimo ir bendradarbiavimo trūkumas ir tendencija teikti pirmenybę skirtingoms remtinoms grupėms, kurias gali būti lengviau pakartotinai integruoti į darbo rinką (18);

| AH. | kadangi 2013 m. Europos Komisijos socialinių investicijų dokumentų rinkinyje buvo pakartota, koks svarbus aktyvios įtraukties požiūris, ir pabrėžta adekvačios minimalių pajamų paramos svarba; kadangi nurodyta, kad galima pagerinti dabartinių nacionalinių minimalių pajamų sistemų adekvatumą siekiant užtikrinti, kad jų pakaktų oriam gyvenimui; kadangi nurodyta, kad Komisija pagal Europos semestro sistemą stebės paramos pajamoms adekvatumą ir šiuo tikslu remsis orientaciniais biudžetais, kai jie bus parengti bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis; |
| --- | --- |

AH.

kadangi 2013 m. Europos Komisijos socialinių investicijų dokumentų rinkinyje buvo pakartota, koks svarbus aktyvios įtraukties požiūris, ir pabrėžta adekvačios minimalių pajamų paramos svarba; kadangi nurodyta, kad galima pagerinti dabartinių nacionalinių minimalių pajamų sistemų adekvatumą siekiant užtikrinti, kad jų pakaktų oriam gyvenimui; kadangi nurodyta, kad Komisija pagal Europos semestro sistemą stebės paramos pajamoms adekvatumą ir šiuo tikslu remsis orientaciniais biudžetais, kai jie bus parengti bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis;

| AI. | kadangi TDO rekomendacijoje Nr. 202 dėl minimalios socialinės apsaugos nurodyta, kad šalys turėtų kuo greičiau nustatyti minimalią socialinę apsaugą, apimančią pagrindines socialinės apsaugos garantijas, ir ją išlaikyti, o toliau joje teigiama, kad garantijos turėtų užtikrinti bent tai, kad visi, kuriems reikia paramos, visą gyvenimą galėtų naudotis esminėmis sveikatos priežiūros paslaugomis ir bazine pajamų apsauga, o visa tai drauge užtikrina galimybę naudotis prekėmis ir paslaugomis; |
| --- | --- |

AI.

kadangi TDO rekomendacijoje Nr. 202 dėl minimalios socialinės apsaugos nurodyta, kad šalys turėtų kuo greičiau nustatyti minimalią socialinę apsaugą, apimančią pagrindines socialinės apsaugos garantijas, ir ją išlaikyti, o toliau joje teigiama, kad garantijos turėtų užtikrinti bent tai, kad visi, kuriems reikia paramos, visą gyvenimą galėtų naudotis esminėmis sveikatos priežiūros paslaugomis ir bazine pajamų apsauga, o visa tai drauge užtikrina galimybę naudotis prekėmis ir paslaugomis;

| AJ. | kadangi Taryba pripažino, kad reikia aktyvios įtraukties ir tinkamos pajamų paramos ir kad kovojant su skurdu svarbu laikytis integruoto visą gyvenimą apimančio požiūrio (19); |
| --- | --- |

AJ.

kadangi Taryba pripažino, kad reikia aktyvios įtraukties ir tinkamos pajamų paramos ir kad kovojant su skurdu svarbu laikytis integruoto visą gyvenimą apimančio požiūrio (19);

| AK. | kadangi ilgalaikiams bedarbiams, kurie 2015 m. pabaigoje sudarė 48,1 % visų ES bedarbių, t. y. 10,9 mln. asmenų, daug sunkiau sugrįžti į darbo rinką; |
| --- | --- |

AK.

kadangi ilgalaikiams bedarbiams, kurie 2015 m. pabaigoje sudarė 48,1 % visų ES bedarbių, t. y. 10,9 mln. asmenų, daug sunkiau sugrįžti į darbo rinką;

| AL. | kadangi vaikų auginimas ir jų priežiūros laikotarpiai dažnai susiję su didelės dalies pajamų netekimu ir ilgalaikiais finansiniais nuostoliais (vadinamasis šeimos darbo užmokesčio skirtumas); |
| --- | --- |

AL.

kadangi vaikų auginimas ir jų priežiūros laikotarpiai dažnai susiję su didelės dalies pajamų netekimu ir ilgalaikiais finansiniais nuostoliais (vadinamasis šeimos darbo užmokesčio skirtumas);

| AM. | kadangi vaiko priežiūra yra tikras darbas, kurį atlieka motinos ir tėvai, ir tai turi būti pripažįstama; |
| --- | --- |

AM.

kadangi vaiko priežiūra yra tikras darbas, kurį atlieka motinos ir tėvai, ir tai turi būti pripažįstama;

| AN. | kadangi 2015 m. pabaigoje 5,1 % ES bedarbių buvo ryžtą praradę asmenys, kurie būtų norėję dirbti, bet buvo nustoję ieškoti darbo, ir kadangi šie asmenys nėra sistemingai įtraukiami į nedarbo statistiką; |
| --- | --- |

AN.

kadangi 2015 m. pabaigoje 5,1 % ES bedarbių buvo ryžtą praradę asmenys, kurie būtų norėję dirbti, bet buvo nustoję ieškoti darbo, ir kadangi šie asmenys nėra sistemingai įtraukiami į nedarbo statistiką;

| AO. | kadangi dėl nedarbo sparčiai ir nuolat blogėja darbuotojų gyvenimo sąlygos ir jų psichologinė bei emocinė būsena, o tai kenkia jų galimybėms atnaujinti įgūdžius, taigi ir (re)integracijos į darbo rinką galimybei; |
| --- | --- |

AO.

kadangi dėl nedarbo sparčiai ir nuolat blogėja darbuotojų gyvenimo sąlygos ir jų psichologinė bei emocinė būsena, o tai kenkia jų galimybėms atnaujinti įgūdžius, taigi ir (re)integracijos į darbo rinką galimybei;

| AP. | kadangi tam tikros užimtumo viešajame sektoriuje programos drauge su minimalių pajamų sistemomis gali būti veiksminga tam tikrų kategorijų, tokių kaip darbo neturinčio jaunimo, ilgalaikių bedarbių ir kitų pažeidžiamų grupių, socialinės ir profesinės įtraukties priemonė; kadangi tokios programos galėtų būti veiksmingos tokioje aplinkoje ir tokiuose dideliu nedarbu pasižyminčiuose regionuose, kuriuose reikalingas perkvalifikavimas; kadangi pagal užimtumo viešajame sektoriuje programą dirbantiems asmenims taip pat bus lengviau susirasti naują darbą; kadangi tokios programos turi užtikrinti deramą darbo užmokestį ir apimti asmeniniams poreikiams pritaikytą planą, taip pat užtikrinti deramą darbą; |
| --- | --- |

AP.

kadangi tam tikros užimtumo viešajame sektoriuje programos drauge su minimalių pajamų sistemomis gali būti veiksminga tam tikrų kategorijų, tokių kaip darbo neturinčio jaunimo, ilgalaikių bedarbių ir kitų pažeidžiamų grupių, socialinės ir profesinės įtraukties priemonė; kadangi tokios programos galėtų būti veiksmingos tokioje aplinkoje ir tokiuose dideliu nedarbu pasižyminčiuose regionuose, kuriuose reikalingas perkvalifikavimas; kadangi pagal užimtumo viešajame sektoriuje programą dirbantiems asmenims taip pat bus lengviau susirasti naują darbą; kadangi tokios programos turi užtikrinti deramą darbo užmokestį ir apimti asmeniniams poreikiams pritaikytą planą, taip pat užtikrinti deramą darbą;

| AQ. | kadangi 2017 m. kovo 3 d. EPSCO tarybos priimtose išvadose dėl 2017 m. metinės augimo apžvalgos ir bendros užimtumo ataskaitos (20) valstybės narės raginamos užtikrinti, kad socialinės apsaugos sistemos užtikrintų deramą pajamų rėmimą ir kad įgyvendinant reformas dėmesys ir toliau būtų skiriamas, be kita ko, deramam pajamų rėmimui ir kokybiškų aktyvumo skatinimo ir įgalėjimo paslaugų teikimui; |
| --- | --- |

AQ.

kadangi 2017 m. kovo 3 d. EPSCO tarybos priimtose išvadose dėl 2017 m. metinės augimo apžvalgos ir bendros užimtumo ataskaitos (20) valstybės narės raginamos užtikrinti, kad socialinės apsaugos sistemos užtikrintų deramą pajamų rėmimą ir kad įgyvendinant reformas dėmesys ir toliau būtų skiriamas, be kita ko, deramam pajamų rėmimui ir kokybiškų aktyvumo skatinimo ir įgalėjimo paslaugų teikimui;

| AR. | kadangi profesinis mokymas, ypač su darbo susijusios mokymo programos, suteikia galimybę įgyti įgūdžių, reikalingų profesinei veiklai vykdyti ir savo profesiniam tinklui sukurti, ir taip užtikrinama tvari įtrauktis į darbo rinką ir sumažinama skurdo rizika; |
| --- | --- |

AR.

kadangi profesinis mokymas, ypač su darbo susijusios mokymo programos, suteikia galimybę įgyti įgūdžių, reikalingų profesinei veiklai vykdyti ir savo profesiniam tinklui sukurti, ir taip užtikrinama tvari įtrauktis į darbo rinką ir sumažinama skurdo rizika;

| AS. | kadangi minimalių pajamų sistemos sudaro labai mažą vyriausybės socialinių išlaidų procentinę dalį, tačiau duoda didelę investicijų grąžą, o neinvestavimo išlaidos turi didelį tiesioginį poveikį atitinkamiems asmenims ir ilgalaikėms visuomenės išlaidoms; |
| --- | --- |

AS.

kadangi minimalių pajamų sistemos sudaro labai mažą vyriausybės socialinių išlaidų procentinę dalį, tačiau duoda didelę investicijų grąžą, o neinvestavimo išlaidos turi didelį tiesioginį poveikį atitinkamiems asmenims ir ilgalaikėms visuomenės išlaidoms;

| AT. | kadangi minimalios pajamos yra tinkamos visai visuomenei, nes jos nepamainomos siekiant užtikrinti daugiau lygybės visuomenėje, o visuomenėje, kurioje yra daugiau lygybės, daugelis socialinių ir ekonominių rodiklių yra geresni; |
| --- | --- |

AT.

kadangi minimalios pajamos yra tinkamos visai visuomenei, nes jos nepamainomos siekiant užtikrinti daugiau lygybės visuomenėje, o visuomenėje, kurioje yra daugiau lygybės, daugelis socialinių ir ekonominių rodiklių yra geresni;

| AU. | kadangi minimalių pajamų sistemos yra veiksmingas ekonomikos skatinimo būdas, nes pinigai naudojami neatidėliotiniems poreikiams tenkinti ir vėl iš karto patenka į realiąją ekonomiką; |
| --- | --- |

AU.

kadangi minimalių pajamų sistemos yra veiksmingas ekonomikos skatinimo būdas, nes pinigai naudojami neatidėliotiniems poreikiams tenkinti ir vėl iš karto patenka į realiąją ekonomiką;

| AV. | kadangi JT Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 25 straipsnyje pripažinta teisė į pakankamą gyvenimo lygį ir nurodomas mastas, kokiu išmokų dydis suteikia žmonėms pakankamai išteklių siekiant užtikrinti „jų sveikatą ir gerovę atitinkantį gyvenimo standartą“; kadangi aprėptis nurodo mastą, kuriuo visiems, kuriems reikia paramos, taikomos tinkamumo sąlygos, susijusios su minimalių pajamų sistema; kadangi panaudojimas nurodo mastą, kuriuo tie, kurie turi teisę gauti minimalių pajamų išmoką, iš tiesų ją gauna; |
| --- | --- |

AV.

kadangi JT Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 25 straipsnyje pripažinta teisė į pakankamą gyvenimo lygį ir nurodomas mastas, kokiu išmokų dydis suteikia žmonėms pakankamai išteklių siekiant užtikrinti „jų sveikatą ir gerovę atitinkantį gyvenimo standartą“; kadangi aprėptis nurodo mastą, kuriuo visiems, kuriems reikia paramos, taikomos tinkamumo sąlygos, susijusios su minimalių pajamų sistema; kadangi panaudojimas nurodo mastą, kuriuo tie, kurie turi teisę gauti minimalių pajamų išmoką, iš tiesų ją gauna;

| AW. | kadangi dažnai tinkamų mokėjimų trūkumas kartu su ribota aprėptimi ir mažu panaudojimu, be kita ko, dėl prasto administravimo, netinkamų galimybių susipažinti su informacija, pernelyg didelio biurokratizmo ir stigmatizavimo reiškia, kad atitinkamais mokėjimais pažeidžiamiausiems visuomenės nariams toli gražu neužtikrinamas orus gyvenimas (21); |
| --- | --- |

AW.

kadangi dažnai tinkamų mokėjimų trūkumas kartu su ribota aprėptimi ir mažu panaudojimu, be kita ko, dėl prasto administravimo, netinkamų galimybių susipažinti su informacija, pernelyg didelio biurokratizmo ir stigmatizavimo reiškia, kad atitinkamais mokėjimais pažeidžiamiausiems visuomenės nariams toli gražu neužtikrinamas orus gyvenimas (21);

| AX. | kadangi daug valstybių narių turi problemų dėl didelių biudžeto deficitų ir didelių skolų ir todėl sumažino savo socialines išlaidas, o tai paveikė visuomenės sveikatos, švietimo, socialinės rūpybos ir apsaugos bei būstų sistemas ir ypač galimybes naudotis susijusiomis paslaugomis, ir tų paslaugų adekvatumą, prieinamumą ir kokybę, o tai neigiamai paveikė visų pirma labiausiai skurstančius tų valstybių narių visuomenių narius; |
| --- | --- |

AX.

kadangi daug valstybių narių turi problemų dėl didelių biudžeto deficitų ir didelių skolų ir todėl sumažino savo socialines išlaidas, o tai paveikė visuomenės sveikatos, švietimo, socialinės rūpybos ir apsaugos bei būstų sistemas ir ypač galimybes naudotis susijusiomis paslaugomis, ir tų paslaugų adekvatumą, prieinamumą ir kokybę, o tai neigiamai paveikė visų pirma labiausiai skurstančius tų valstybių narių visuomenių narius;

| AY. | kadangi minimalių pajamų sistemos gali būti automatinės makroekonominės stabilizavimo priemonės reaguojant į ekonominius sukrėtimus; |
| --- | --- |

AY.

kadangi minimalių pajamų sistemos gali būti automatinės makroekonominės stabilizavimo priemonės reaguojant į ekonominius sukrėtimus;

| AZ. | kadangi minimalių pajamų sistemų veiksmingumas, susijęs su skurdo mažinimu, integracijos į darbo rinką skatinimu, ypač jaunimo, ir veikimas kaip automatinė stabilizavimo priemonė valstybėse narėse itin skiriasi; |
| --- | --- |

AZ.

kadangi minimalių pajamų sistemų veiksmingumas, susijęs su skurdo mažinimu, integracijos į darbo rinką skatinimu, ypač jaunimo, ir veikimas kaip automatinė stabilizavimo priemonė valstybėse narėse itin skiriasi;

| BA. | kadangi minimalių pajamų politika veikia kaip automatinė stabilizavimo priemonė; kadangi šalyse, kurios turi tvirtas namų ūkio disponuojamųjų pajamų rėmimo sistemas, nuosmukis buvo ne toks smarkus; |
| --- | --- |

BA.

kadangi minimalių pajamų politika veikia kaip automatinė stabilizavimo priemonė; kadangi šalyse, kurios turi tvirtas namų ūkio disponuojamųjų pajamų rėmimo sistemas, nuosmukis buvo ne toks smarkus;

| BB. | kadangi dėl mokesčių vengimo ir mokesčių slėpimo sudaromos nevienodos sąlygos ES ir valstybės narės netenka daug pajamų, kurios kitaip padėtų užtikrinti pakankamą tvirtos socialinės ir visuomenės rūpybos politikos finansavimą, taip pat mažėja vyriausybių pajamos, kuriomis galėtų būti finansuojamos geresnės ekonominio augimo sąlygos, didesnės pajamos ir socialinė politika; kadangi šis reiškinys yra rimta ES problema; |
| --- | --- |

BB.

kadangi dėl mokesčių vengimo ir mokesčių slėpimo sudaromos nevienodos sąlygos ES ir valstybės narės netenka daug pajamų, kurios kitaip padėtų užtikrinti pakankamą tvirtos socialinės ir visuomenės rūpybos politikos finansavimą, taip pat mažėja vyriausybių pajamos, kuriomis galėtų būti finansuojamos geresnės ekonominio augimo sąlygos, didesnės pajamos ir socialinė politika; kadangi šis reiškinys yra rimta ES problema;

| BC. | kadangi iš daugelio tyrimų matyti, kad skurdas neigiamai veikia ekonomikos augimą (22); |
| --- | --- |

BC.

kadangi iš daugelio tyrimų matyti, kad skurdas neigiamai veikia ekonomikos augimą (22);

| BD. | kadangi kai kurios valstybės narės pradeda bandomuosius projektus, kad išbandytų minimalių pajamų politiką; tarp jų yra ir Suomija, kur atsitiktinai atrinkta 2 000 bedarbių grupė gaus jokiomis sąlygomis nesusaistytą 560 EUR sumą per mėnesį, ir tai turėtų būti pakankama paskata sutikti dirbti laikiną darbą arba darbą ne visą darbo laiką; |
| --- | --- |

BD.

kadangi kai kurios valstybės narės pradeda bandomuosius projektus, kad išbandytų minimalių pajamų politiką; tarp jų yra ir Suomija, kur atsitiktinai atrinkta 2 000 bedarbių grupė gaus jokiomis sąlygomis nesusaistytą 560 EUR sumą per mėnesį, ir tai turėtų būti pakankama paskata sutikti dirbti laikiną darbą arba darbą ne visą darbo laiką;

| BE. | kadangi keletoje valstybių narių diskutuojama minimalių pajamų sistemų įgyvendinimo klausimu; |
| --- | --- |

BE.

kadangi keletoje valstybių narių diskutuojama minimalių pajamų sistemų įgyvendinimo klausimu;

Minimalių pajamų sistemos

| 1. | ragina visas valstybes nares pradėti taikyti pakankamų minimalių pajamų sistemas ir priemones, kuriomis padedama sugrįžti į darbo rinką dirbti galintiems asmenims, taip pat švietimo ir mokymo programas, pritaikytas atsižvelgiant į paramos gavėjo asmeninę ir šeimos padėtį, kad būtų remiami nepakankamai pajamų turintys namų ūkiai ir būtų užtikrintas deramas gyvenimo lygis; pabrėžia, kad šios minimalios pajamos turėtų būti paskutinis socialinės apsaugos tinklas ir jas, papildomai prie užtikrintų galimybių naudotis kokybiškomis paslaugomis ir aktyvios darbo rinkos politikos priemonėmis, turėtų sudaryti pakankama finansinė parama, nes tai veiksmingas būdas kovoti su skurdu ir užtikrinti tinkamas gyvenimo sąlygos visiems, kurie neturi pakankamai lėšų; atsižvelgdamas į tai, mano, kad teisė į socialinę paramą yra pagrindinė teisė ir kad pakankamų minimalių pajamų sistemos suteikia žmonėms galimybę oriai gyventi, padeda jiems visapusiškai dalyvauti visuomenėje ir užtikrinta jų savarankiškumą visą gyvenimą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad įtraukios visuomenės, kurioje nėra skurdo, skatinimas turi gerinti darbo, kuriame užtikrinamos darbuotojų teisės, statusą remiantis kolektyvinėmis derybomis, teikiant kokybiškas viešąsias sveikatos, socialinės apsaugos ir švietimo paslaugas, kurios padėtų nutraukti uždarą atskirties ratą ir skatintų vystymąsi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad svarbu teikiant pakankamą viešąjį finansavimą finansuoti minimalių pajamų sistemas; ragina Komisiją konkrečiai stebėti, kaip naudojama 20 % visų ESF lėšų, skirtų kovai su skurdu ir socialine atskirtimi, ir vykdant būsimą Bendrųjų nuostatų Europos socialiniam fondui reglamento (Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013) peržiūrą ir ypač Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programą (EaSI) taip pat išnagrinėti finansavimo galimybes siekiant visoms valstybėms narėms padėti sukurti minimalių pajamų sistemą tais atvejais, kai jos nėra, arba pagerinti esamų sistemų veikimą ir veiksmingumą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pripažįsta, kad valstybėms narėms sudėtinga sukurti aukšto lygio minimalių pajamų sistemas, atsižvelgiant į tai, kad jų nebuvo arba jos yra nekokybiškos; todėl prašo valstybių narių siekti palaipsniui įgyvendinti pakankamų minimalių pajamų sistemas, kurias taikant būtų sprendžiami sistemų adekvatumo, aprėpties ir panaudojimo klausimai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad priėmus minimalių pajamų sistemas gali būti sumažinta nelygybė ir krizės socialinis poveikis ir jos gali turėti anticiklinį poveikį, nes būtų išteklių, kuriais būtų didinama paklausa vidaus rinkoje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad visiems remtiniems asmenims asmenims, įskaitant didžiausią atskirtį patiriančius asmenis, pvz., benamius, labai svarbu turėti pakankamas minimalias pajamas, kad galėtų patenkinti savo pagrindinius poreikius; mano, kad pakankamos minimalios pajamos yra pajamos, būtinos tam, kad remtini asmenys galėtų oriai gyventi, ir kad šis klausimas turėtų būti svarstomos kartu su teise naudotis visuotinėmis viešosiomis ir socialinėmis paslaugomis; mano, jog minimalių pajamų sistemos turi užtikrinti, kad socialinė priklausomybė netaptų nuolatinė, ir sudaryti palankesnes sąlygas įtraukčiai į visuomenę; primena, kad rekomendacijoje dėl aktyvios įtraukties pripažįstama būtinybė priimti integruotą strategiją įgyvendinant tris socialinės įtraukties ramsčius (deramą pajamų paramą, įtraukias darbo rinkas ir galimybę naudotis kokybiškomis paslaugomis); |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia automatinio socialinės rūpybos sistemų stabilizavimo aspekto svarbą siekiant atremti išorės veiksnių, pvz., nuosmukių, poveikio sukeltas socialinio sukrėtimo bangas; todėl ragina valstybes nares atsižvelgiant į TDO rekomendaciją Nr. 202, kurioje nustatyta minimali socialinė apsauga, užtikrinti ir padidinti investicijas į socialinės apsaugos sistemas siekiant užtikrinti jų veiksmingumą mažinant skurdą ir nelygybę bei užkertant jiems kelią ir sistemų tvarumą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad vykstant diskusijai apie minimalias pajamas svarbu pabrėžti ypatingą vaikų turinčių šeimų ir vienišų tėvų padėtį ir pažeidžiamumą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad žmonės turėtų turėti sąlygas visapusiškai dalyvauti visuomenėje ir ekonomikoje ir kad ši teisė turi būti visiškai pripažinta ir matoma formuojant Sąjungos politiką, t. y. turi būti užtikrintos kokybiškos universalios socialinės apsaugos sistemos, kurios apimtų veiksmingas ir tinkamas minimalių pajamų sistemas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mano, kad, siekiant skatinti subalansuotą ir integracinį augimą, taip padėti pailginti darbingą amžių, kurti darbo vietas ir mažinti nelygybę, tebėra labai svarbu užtikrinti socialinę apsaugą, įskaitant pensijas ir tam tikras paslaugas, pavyzdžiui, sveikatos, vaikų ir ilgalaikės priežiūros; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti vykdyti politiką, kuria visą asmens gyvenimą būtų užtikrinamas socialinės apsaugos sistemų pakankamumas, adekvatumas ir veiksmingumas, ir tokiu būdu užtikrinti galimybę oriai gyventi, kovoti su nelygybe ir skatinti integraciją siekiant panaikinti skurdą, visų pirma iš darbo rinkos išstumtų asmenų ir pažeidžiamiausių grupių; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad pakankamos pajamos visą gyvenimą – tai būdas padėti asmenims, kurių pajamos nepakankamos, gyventi orų gyvenimą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad tinkamos minimalių pajamų sistemos yra veiksminga įtraukties priemonė, kuria skatinamas socialinis dalyvavimas ir įtrauktis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primena, kad vienas iš pagrindinių strategijos „Europa 2020“ tikslų – sumažinti skurdą ir socialinę atskirtį patiriančių žmonių skaičių bent 20-čia mln. ir kad tam tikslui pasiekti reikia daugiau pastangų; mano, kad minimalių pajamų sistemos gali būti naudingas būdas šiam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad geriausias būdas kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi yra deramas darbas; šiuo atžvilgiu primena, kad svarbu skatinti augimą, investicijas ir darbo vietų kūrimą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | labai apgailestauja, kad kai kuriose valstybėse narėse, regis, nepaisoma Tarybos rekomendacijos 92/441/EEB, kurioje pripažįstama „pagrindinė asmens teisė turėti pakankamai išteklių ir gauti socialinę paramą, kad galėtų gyventi oriai“; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkreipia dėmesį į tai, kad nors dauguma valstybių narių turi minimalių pajamų sistemas, kai kuriomis tokiomis sistemomis neteikiama tinkama pajamų parama visiems žmonėms, kuriems jos reikia (23); ragina visas valstybes numatyti ir, jei reikia, pagerinti garantuotų minimalių pajamų sistemas siekiant užkirsti kelią skurdui ir paskatinti socialinę įtrauktį; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad pradėjus taikyti nacionalinę minimalių pajamų sistemą neturėtų sumažėti regioninėmis minimalių pajamų sistemomis teikiama apsauga; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia Europos semestro svarbą skatinant valstybes nares, kurios dar neturi minimalių pajamų sistemų, pradėti taikyti tinkamų pajamų paramos sistemas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pažymi, kad kai kuriose valstybėse narėse teisė į minimalių pajamų išmokas priklauso nuo dalyvavimo aktyviose darbo rinkos priemonėse; šiuo atžvilgiu pabrėžia svarbų ES, kaip tarpininkės, kuri sudaro sąlygas valstybėms narėms keistis geriausia patirtimi, vaidmenį; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pakartoja savo poziciją, išreikštą 2010 m. spalio 20 d. rezoliucijoje dėl minimalių pajamų vaidmens kovojant su skurdu ir skatinant įtraukties principais grindžiamą visuomenę Europoje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atkreipia dėmesį į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl pagrindų direktyvos dėl pakankamų minimalių pajamų Europos Sąjungoje, kurioje turėtų būti nustatyti bendri standartai ir rodikliai, numatyti jos įgyvendinimo stebėsenos metodai ir tobulinamas suinteresuotųjų subjektų, valstybių narių ir Sąjungos institucijų dialogas; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares šiuo tikslu apsvarstyti būdus ir priemones, kuriais visose valstybėse narėse būtų užtikrintos pakankamos minimalios pajamos; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palankiai vertina Komisijos pareiškimą, kad Europos semestre šiuo metu didesnis dėmesys skiriamas užimtumo ir socialiniams rodikliams, bet mano, kad reikia daugiau pastangų šiam tikslui pasiekti ir visuotiniam nuoseklumui užtikrinti, ypač skatinant socialines investicijas; ragina Komisiją reguliariai stebėti ir vertinti su konkrečioms šalims skirtomis rekomendacijomis susijusią valstybių narių pažangą teikiant prieinamas, įperkamas ir kokybiškas paslaugas ir įgyvendinant adekvačias ir veiksmingas minimalių pajamų sistemas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia Europos semestro svarbą stebint esamų minimalių pajamų sistemų adekvatumą ir jų poveikį skurdo mažinimui, ypač pasitelkiant konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, tačiau taip pat pabrėžia bendros užimtumo ataskaitos ir metinės augimo apžvalgos svarbą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad minimalių pajamų sistemos turėtų užtikrinti didesnes nei skurdo riba pajamas, užkirsti kelią dideliam materialiniam nepritekliui ir padėti namų ūkiams išeiti iš tokios padėties ir kad drauge su jomis turėtų būti teikiamos viešosios paslaugos, pvz., sveikatos priežiūros, švietimo ir vaikų priežiūros; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mano, kad minimalių pajamų sistemos turėtų būti įtrauktos į strateginį požiūrį į socialinę įtrauktį ir integraciją, įskaitant ir bendras politikos kryptis, ir tikslines priemones (susijusias su aprūpinimu būstu, sveikatos priežiūros, švietimo ir mokymo, socialinėmis paslaugomis ir kitomis visuotinės svarbos paslaugomis), kurios padėtų žmonėms įveikti skurdą ir sykiu teikti konkrečiam asmeniui pritaikytą paramą, taip pat sudarytų galimybes įsidarbinti dirbti galintiems asmenims; mano, kad tikrasis minimalių pajamų sistemų tikslas yra ne vien teikti paramą, bet visų pirma padėti paramos gavėjams pereiti iš socialinės atskirties į aktyvų gyvenimą ir tokiu būdu išvengti ilgalaikės priklausomybės; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina valstybes nares pagerinti valdymo institucijų ir tarnybų, susijusių su skirtingomis aktyvios įtraukties dalimis, koordinavimą ir integruotą planavimą, t. y. sukurti vieną informacinį centrą klientams ir didinti tarnybų pajėgumą ir joms prieinamus išteklius, kad būtų didinamas atitinkamų paslaugų prieinamumas ir kokybė; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mano, kad pakankamas pajamas būtina užtikrinti ir pažeidžiamoje padėtyje esantiems asmenims, kurie negali ar kuriems neįmanoma grįžti į darbą, kaip pripažinta rekomendacijoje dėl aktyvios įtraukties; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina toliau siekti didelės konkrečios pažangos siekiant užtikrinti minimalių pajamų sistemų adekvatumą, kad būtų sumažintas skurdas ir socialinė atskirtis, ypač pažeidžiamiausių grupių, ir padedama užtikrinti jų teisę į orų gyvenimą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | susirūpinęs pažymi, kad daugelyje valstybių narių ilgalaikės priežiūros išlaidos netgi viršija vidutines pensines pajamas; pabrėžia, kad svarbu atsižvelgti į konkrečius skirtingų amžiaus grupių poreikius ir pragyvenimo išlaidas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad svarbu nustatyti tinkamus atrankos kriterijus, kurie būtų pritaikyti prie socialinės ir ekonominės padėties valstybėse narėse, kad būtų galima naudotis adekvačia minimalių pajamų sistema; mano, jog šie kriterijai turi apimti faktą, kad asmuo negauna bedarbio pašalpos, arba aplinkybę, jog neužtenka gauti paramą, kad būtų išvengta skurdo ir socialinės atskirties; pagal juos taip pat turėtų būti atsižvelgiama į vaikų ir kitų išlaikomų asmenų skaičių; pabrėžia, kad šiais kriterijais neturėtų būti sukurtos neįveikiamos administracinės kliūtys žmonėms, kurių padėtis jau labai pažeidžiama, naudotis minimalių pajamų sistemomis, pvz., reikalavimais benamiams turėti adresą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kartoja, kad svarbios vienodos galimybės naudotis minimalių pajamų sistemomis nediskriminuojant dėl etninės kilmės, lyties, išsilavinimo, tautybės, seksualinės orientacijos, religijos, negalios, amžiaus, politinių įsitikinimų ar socialinės ir ekonominės padėties; |
| --- | --- |

31.

| 32. | yra susirūpinęs dėl to, kad daug žmonių, turinčių teisę į minimalias pajamas, jomis nepasinaudoja; mano, kad nepanaudojimas yra viena iš pagrindinių kliūčių atitinkamų žmonių socialinei įtraukčiai; prašo Komisijos ir Socialinės apsaugos komiteto toliau nagrinėti nepanaudojimo problemą ir parengti rekomendacijas ir gaires, kaip spręsti šią problemą; ragina valstybes nares kovoti su nepanaudojimu, be kita ko, didinant visuomenės informuotumą apie tai, kad esama minimalių pajamų sistemų, teikiant tinkamas gaires dėl galimybių jomis naudotis ir gerinant jų administracinį organizavimą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, jog valstybės narės turi imtis konkrečių veiksmų, kad nustatytų atitinkamais rodikliais, įskaitant orientacinius biudžetus, pagrįstą minimalių pajamų ribą ir taip užtikrintų ekonominę ir socialinę sanglaudą bei sumažintų skurdo riziką visose valstybėse narėse; kad ši informacija turėtų būti pateikiama kasmet per Tarptautinę skurdo panaikinimo dieną (spalio 17 d.); |
| --- | --- |

33.

| 34. | pažymi, kad daug kur jau naudojami minimalių pajamų apsaugos rodikliai (angl. Minimum Income Protection Indicators, MIPI); ragina visoms valstybėms narėms naudoti minimalių pajamų apsaugos rodiklių duomenis, kuriais remiantis taip pat bus galima geriau palyginti nacionalines sistemas; |
| --- | --- |

34.

| 35. | mano, kad minimalios pajamos turėtų būti laikomos laikinomis ir visada turėtų būti papildytos aktyvia integracijos į darbo rinką politika; |
| --- | --- |

35.

| 36. | teigia, kad minimalių pajamų sistemos yra pereinamojo laikotarpio priemonės, kuriomis siekiama mažinti skurdą, socialinę atskirtį ir nelygybę ir su jais kovoti, ir kad jos turėtų būti laikomos socialinėmis investicijomis; atkreipia dėmesį į anticiklinį minimalių pajamų sistemų poveikį; |
| --- | --- |

36.

| 37. | primygtinai pabrėžia, kad nustatant minimalių pajamų dydį būtina deramai atsižvelgti į išlaikomų asmenų, ypač vaikų ar itin priklausomų asmenų, skaičių, kad būtų galima ištrūkti iš uždaro skurdo, ypač vaikų skurdo, rato; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti greitą 2013 m. rekomendacijos „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“ įgyvendinimą; be to, mano, kad Komisija turėtų rengti metinę pažangos, padarytos kovojant su vaikų skurdu ir įgyvendinant rekomendaciją, ataskaitą, remdamasi rekomendacijoje pateiktais rodikliais; |
| --- | --- |

37.

| 38. | nurodo, kad orientaciniai biudžetai gali padėti nustatyti dydį minimalių pajamų, reikalingų žmonių pagrindiniams poreikiams patenkinti, įskaitant ir nepiniginius aspektus, pvz., švietimo ir mokymosi visą gyvenimą, tinkamo būsto, kokybiškų sveikatos priežiūros paslaugų, laisvalaikio ir socialinės veiklos ar pilietinio dalyvavimo prieinamumą, kartu atsižvelgiant į namų ūkio sudėtį ir amžių, taip pat į kiekvienos valstybės narės ekonominę ir socialinę padėtį; primena, kad Komisijos socialinių investicijų dokumentų rinkinyje valstybės narės primygtinai raginamos nustatyti orientacinius biudžetus siekiant padėti parengti veiksmingą ir adekvačią pajamų paramą, kurią teikiant būtų atsižvelgiama į vietos, regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis nustatytus socialinius poreikius, kad būtų padidinta socialinė sanglauda; be to, ragina orientacinius biudžetus naudoti kaip priemonę valstybių narių numatytų minimalių pajamų sistemų adekvatumui vertinti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mano, kad valstybės narės, nustatydamos adekvačias minimalių pajamų sistemas, turėtų atsižvelgti į Eurostato nustatytą skurdo rizikos ribą, kuri sudaro 60 % nacionalinės ekvivalentinių disponuojamųjų pajamų medianos (po socialinių pervedimų) ir į kitus rodiklius, tokius kaip orientacinis biudžetas; mano, kad orientacinius biudžetus būtų galima naudoti siekiant geriau kovoti su skurdu ir išbandyti minimalių pajamų dydžio ir pirmiau minėtos ribos tvirtumą sykiu laikantis subsidiarumo principo; |
| --- | --- |

39.

| 40. | mano, kad tai, jog nėra naujausių su pajamomis ir gyvenimo sąlygomis susijusių duomenų, yra kliūtis orientacinio biudžeto ir minimalių pajamų įgyvendinimui ir palyginimui atsižvelgiant į nacionalinius ypatumus; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina Komisiją ir valstybes nares keistis geriausia patirtimi minimalių pajamų sistemų klausimu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina Europos Komisiją ir Socialinės apsaugos komitetą dokumentuoti ir skleisti sėkmingų strategijų pavyzdžius ir skatinti tarpusavio vertinimą ir kitus keitimosi gerąja patirtimi minimalių pajamų sistemų klausimu būdus; rekomenduoja sutelkti šias pastangas tokiems svarbiems klausimams kaip reguliaraus didinimo užtikrinimas, aprėpties ir panaudojimo gerinimas, atgrasomųjų priemonių klausimo sprendimas ir skirtingų aktyvios įtraukties dalių sąsajų stiprinimas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mano, kad atsižvelgiant į daugybę klausimų, susijusių su minimalių pajamų sistemomis, pvz., prieinamumą, aprėptį, finansavimą, teisės į išmokas sąlygas ir trukmę, nacionalinių minimalių pajamų sistemų koncepcija galėtų būti naudinga padedant užtikrinti vienodas sąlygas valstybėse narėse; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją atlikti minimalių pajamų sistemų poveikio ES vertinimą, paprašyti reguliariai jas stebėti ir teikti ataskaitas, ir išnagrinėti, kokių tolesnių veiksmų reikėtų imtis, kad būtų atsižvelgiama į kiekvienos valstybės narės ekonomines ir socialines sąlygas ir labiausiai paveiktų grupių poreikius, taip pat įvertinti, ar taikant tas sistemas namų ūkiai gali patenkinti pagrindinius asmens poreikius ir sumažinti skurdą; |
| --- | --- |

43.

| 44. | yra susirūpinęs dėl nedarbo išmokų kiekio ir (arba) trukmės sumažėjimo, taip pat tinkamumo kriterijų griežtinimo pastaraisiais metais daugelyje valstybių narių, dėl to daugiau žmonių turi naudotis minimalių pajamų sistemomis ir šioms sistemoms daromas papildomas spaudimas (24); |
| --- | --- |

44.

| 45. | pabrėžia, kad nelygybė didėja visose valstybėse narėse ir ES; |
| --- | --- |

45.

| 46. | yra susirūpinęs dėl to, kad pastaraisiais metais daugelyje valstybių narių sumažėjo minimalių pajamų sistemų išmokų ir aprėpties dydis; mano, kad valstybės narės turėtų padidinti minimalių pajamų sistemomis besinaudojančių asmenų, kuriems reikia paramos, aprėptį, atsižvelgiant į Europos socialinės politikos tinklo rekomendacijas (25):






  a) | ragina valstybes nares, kurių sistemos labai sudėtingos ir susiskaidžiusios, supaprastinti jas ir kurti visapusiškesnes sistemas; |
| --- | --- | --- |

46.

a)

ragina valstybes nares, kurių sistemos labai sudėtingos ir susiskaidžiusios, supaprastinti jas ir kurti visapusiškesnes sistemas;

| b) | ragina valstybes nares, kuriose dabartinis aprėpties mastas nedidelis, peržiūrėti savo sąlygas, kad būtų užtikrintas jų taikymas visiems žmonėms, kuriems reikia paramos; |
| --- | --- |

b)

ragina valstybes nares, kuriose dabartinis aprėpties mastas nedidelis, peržiūrėti savo sąlygas, kad būtų užtikrintas jų taikymas visiems žmonėms, kuriems reikia paramos;

| c) | ragina valstybes nares, kurių minimalių pajamų sistemos šiuo metu neapima svarbių skurdą patiriančių grupių, iš dalies pakeisti savo sistemas, kad jie būtų labiau įtraukti; |
| --- | --- |

c)

ragina valstybes nares, kurių minimalių pajamų sistemos šiuo metu neapima svarbių skurdą patiriančių grupių, iš dalies pakeisti savo sistemas, kad jie būtų labiau įtraukti;

| d) | ragina valstybes nares, kuriose valdymo institucijos turi didelę su minimalių pajamų sistemomis susijusią veiksmų laisvę, siekti ją sumažinti ir užtikrinti, kad būtų taikomi aiškūs ir nuoseklūs sprendimų priėmimo kriterijai ir kad jie būtų siejami su galimybe pasinaudoti veiksmingu apeliacinių skundų procesu; |
| --- | --- |

d)

ragina valstybes nares, kuriose valdymo institucijos turi didelę su minimalių pajamų sistemomis susijusią veiksmų laisvę, siekti ją sumažinti ir užtikrinti, kad būtų taikomi aiškūs ir nuoseklūs sprendimų priėmimo kriterijai ir kad jie būtų siejami su galimybe pasinaudoti veiksmingu apeliacinių skundų procesu;

| 47. | pabrėžia, kad svarbu didinti darbuotojų, bedarbių ir pažeidžiamų visuomenės grupių dalyvavimą mokymosi visą gyvenimą programose ir poreikį gerinti profesinių kvalifikacijų lygį ir naujų įgūdžių įgijimą, nes tai labai svarbi priemonė, galinti paspartinti integraciją į darbo rinką, padidinti našumą ir padėti žmonėms rasti darbą; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pabrėžia demografinių pokyčių svarbą kovojant su skurdu Europoje; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pabrėžia, kad reikia nedelsiant imtis praktinių skurdo ir socialinės atskirties panaikinimo, veiksmingų socialinės apsaugos tinklų skatinimo ir nelygybės mažinimo priemonių taip, kad būtų padėta užtikrinti ekonominę ir teritorinę sanglaudą; pabrėžia, kad šių priemonių turi būti imamasi atitinkamu lygmeniu ir vykdant nacionalinius ir Europos lygmens veiksmus, laikantis kompetencijos padalijimo atitinkamoms politikos sritims; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pritaria Komisijos požiūriui į socialines investicijas, pagal kurį laikoma, kad gerai parengta socialinė politika prisideda prie ekonomikos augimo ir tuo pačiu apsaugo žmones nuo skurdo ir veikia kaip ekonominė stabilizavimo priemonė (26); |
| --- | --- |

50.

| 51. | palankiai vertina svarstymus ir tyrimus, susijusius su būdais, kaip pasiekti, kad pajamos ir turtas mūsų visuomenėse būtų paskirstomas teisingiau; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pabrėžia, kad pagrindiniai veiksniai, trukdantys valstybėms narėms plėtoti požiūrį į socialines investicijas, apima ekonomikos krizės poveikį (27); |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina formuojant makroekonominę politiką nuo šiol dėmesį skirti būtinybei sumažinti socialinę nelygybę ir užtikrinti visų socialinių grupių galimybę pasinaudoti tinkamai finansuojamomis viešosiomis socialinėmis paslaugomis, taigi naikinti skurdą ir socialinę atskirtį; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina imtis veiksmų, kad būtų sumažinta socialinė nelygybė suteikiant žmonėms galimybių kuo geriau išnaudoti savo talentus ir sugebėjimus; taip pat ragina socialinę paramą tikslingai skirti tiems, kurie ir gyvena skurdžiai, ir negali savo pastangomis uždirbti pakankamų pajamų; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atkreipia dėmesį į tai, kad naujausia reformų, grindžiamų atleidimu nuo mokesčių, patirtis rodo, jog minimalių pajamų politiką tinkamiau finansuoti naudojant paramą biudžetui, o ne mokesčių paskatas; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pabrėžia, kad švietimas, socialiniai pervedimai ir pažangi, teisinga ir paskirstomojo pobūdžio apmokestinimo sistema kartu su praktinėmis konkurencingumo didinimo ir kovos su mokesčių vengimu ir slėpimu priemonėmis – visa tai gali prisidėti prie ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pabrėžia, kad esamas minimalių pajamų sistemas reikia pakoreguoti siekiant geriau spręsti jaunimo nedarbo problemą; |
| --- | --- |

57.

Užimtumo viešajame sektoriuje programos

| 58. | atkreipia dėmesį į tam tikras užimtumo viešajame sektoriuje programas, pagal kurias suteikiama galimybė visiems norintiems ir pajėgiantiems dirbti asmenims gauti laikiną darbą viešajame sektoriuje ar privačiose ne pelno organizacijose arba socialinės ekonomikos įmonėse; vis dėlto pabrėžia, kad svarbu, jog, remiantis kolektyvinėmis derybomis ir darbo teisės aktais, šiomis programoms būtų skatinamas darbas, kuriame užtikrinamos darbuotojų teisės; |
| --- | --- |

58.

| 59. | mano, kad užimtumo viešajame sektoriuje programos turėtų padėti padidinti darbuotojų įdarbinamumą ir palengvinti jų patekimą į įprastą darbo rinką; primena, kad šios programos turėtų apimti individualiems poreikiams pritaikytą planą, užtikrinti deramą darbo užmokestį ir deramą darbą; |
| --- | --- |

59.

| 60. | mano, kad ES turėtų teikti prioritetą deramo darbo vietų kūrimui, nes tai būtų svarbus žingsnis mažinant skurdą ir socialinę atskirtį; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti visapusišką visų suinteresuotųjų subjektų, ypač socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų, dalyvavimą rengiant, įgyvendinant ir stebint minimalių pajamų politiką ir programas; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  OL L 245, 1992 8 26, p. 46.

(2)  OL L 245, 1992 8 26, p. 49.

(3)  OL L 59, 2013 3 2, p. 5.

(4)  OL L 307, 2008 11 18, p. 11.

(5)  OL C 212 E, 2010 8 5, p. 11.

(6)  OL C 70 E, 2012 3 8, p. 8.

(7)  OL C 419, 2015 12 16, p. 5.

(8)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0401.

(9)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0136.

(10)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0235.

(11)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0355.

(12)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0010.

(13)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0317.

(14)  „2017 m. Europos semestras. Struktūrinių reformų pažangos vertinimas, makroekonominio disbalanso prevencija ir naikinimas ir pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 atliktų nuodugnių apžvalgų rezultatai“ (COM(2017)0090).

(15)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2017/income-inequalities-and-employment-patterns-in-europe-before-and-after-the-great-recession

(16)  „Towards a European minimum income“, 2013 m. lapkričio mėn.: http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/revenu-minimum_-etude-ose_-vfinale_en--2.pdf

(17)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Pradedamos konsultacijos dėl Europos socialinių teisių ramsčio“ (COM(2016)0127), I priedas.

(18)  Europos socialinės politikos tinklas, „Minimalių pajamų sistemos Europoje. 2015 m. nacionalinės politikos tyrimas“, 2016 m. sausio mėn.

(19)  Tarybos išvados „Kova su skurdu ir socialine atskirtimi. Integruotas požiūris“, 2016 m. birželio 16 d.

(20)  Tarybos dokumentas 6885/17 „Metinė augimo apžvalga ir bendra užimtumo ataskaita. Politinės užimtumo ir socialinės politikos gairės. – Tarybos išvados“, 2017 m. kovo 3 d. ir Tarybos dokumentas 6887/17 „Bendra Komisijos ir Tarybos užimtumo ataskaita, pridedama prie Komisijos komunikato „2017 m. metinė augimo apžvalga“ (2017 m. kovo 3 d.).

(21)  Europos socialinės politikos tinklas, „Minimalių pajamų sistemos Europoje. 2015 m. nacionalinės politikos tyrimas“, 2015 m.

(22)  Žr. Pasaulio bankas, „Poverty Reduction and Growth: The Virtuous and Vicious Circle“, 2006; EPBO, „Trends in Income Inequality and its Impact on Economic Growth“, 2014 m.

(23)  Europos socialinės politikos tinklas, „Minimalių pajamų sistemos Europoje. 2015 m. nacionalinės politikos tyrimas“.

(24)  Europos socialinės politikos tinklas, „Socialinės investicijos Europoje. 2015 m. nacionalinės politikos tyrimas“, 2015 m.

(25)  Europos socialinės politikos tinklas, „Minimalių pajamų sistemos Europoje. 2015 m. nacionalinės politikos tyrimas“.

(26)  Europos Komisija: 2013 m. vasario 20 d. komunikatas „Socialinės investicijos į augimą ir socialinę sanglaudą, visų pirma naudojant 2014–2020 m. Europos socialinio fondo lėšas“ (COM(2013)0083) ir Europos socialinės politikos tinklas, „Socialinės investicijos Europoje. 2015 m. nacionalinės politikos tyrimas“.

(27)  Europos socialinės politikos tinklas, „Socialinės investicijos Europoje. 2015 m. nacionalinės politikos tyrimas“.

---

2017 m. spalio 25 d., trečiadienis

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/171 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/171

---

P8_TA(2017)0413

Pagrindinių teisių aspektai romų integracijoje ES: kova su priešiškumu romams

2017 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija „Pagrindinių teisių aspektai romų integracijoje ES: kova su priešiškumu romams“ (2017/2038(INI))

(2018/C 346/23)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis) ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis) ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV),

| — | atsižvelgdamas į ES sutarties preambulę, ypač į jos antrą ir ketvirtą–septintą įtraukas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES sutarties preambulę, ypač į jos antrą ir ketvirtą–septintą įtraukas,

| — | atsižvelgdamas į, inter alia, ES sutarties 2 straipsnį, 3 straipsnio 3 dalies antrą įtrauką ir 6 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į, inter alia, ES sutarties 2 straipsnį, 3 straipsnio 3 dalies antrą įtrauką ir 6 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į, inter alia, SESV 10 straipsnį ir 19 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į, inter alia, SESV 10 straipsnį ir 19 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. gruodžio 7 d. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija), paskelbtą Strasbūre 2007 m. gruodžio 12 d. ir kartu su Lisabonos sutartimi įsigaliojusią 2009 m. gruodžio mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. gruodžio 7 d. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija), paskelbtą Strasbūre 2007 m. gruodžio 12 d. ir kartu su Lisabonos sutartimi įsigaliojusią 2009 m. gruodžio mėn.,

| — | atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos 1948 m. priimtą Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos 1948 m. priimtą Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. Niujorke priimtą JT Vaiko teisių konvenciją, ypač į jos 3 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. Niujorke priimtą JT Vaiko teisių konvenciją, ypač į jos 3 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Generalinės Asamblėjos 2015 m. rugsėjo 25 d. priimtą JT rezoliuciją A/70/L.1 „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“ , |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Generalinės Asamblėjos 2015 m. rugsėjo 25 d. priimtą JT rezoliuciją A/70/L.1 „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“ ,

| — | atsižvelgdamas į Generalinės Asamblėjos 2005 m. lapkričio 1 d. priimtą JT rezoliuciją A/RES/60/7 dėl Holokausto aukų atminimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Generalinės Asamblėjos 2005 m. lapkričio 1 d. priimtą JT rezoliuciją A/RES/60/7 dėl Holokausto aukų atminimo,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 1 d. priimtą Europos Tarybos Ministrų Komiteto deklaraciją dėl didėjančio priešiškumo romams ir rasistinio pobūdžio smurto prieš romus Europoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 1 d. priimtą Europos Tarybos Ministrų Komiteto deklaraciją dėl didėjančio priešiškumo romams ir rasistinio pobūdžio smurto prieš romus Europoje,

| — | atsižvelgdamas į Europos komisijos kovai su rasizmu ir netolerancija bendrąją politikos rekomendaciją Nr. 13 dėl kovos su priešiškumu romams ir jų diskriminacija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos komisijos kovai su rasizmu ir netolerancija bendrąją politikos rekomendaciją Nr. 13 dėl kovos su priešiškumu romams ir jų diskriminacija,

| — | atsižvelgdamas į Europos politinių partijų chartiją už nerasistinę visuomenę, kurią per savo 2017 m. kovo mėn. vykusią 32-ąją sesiją priėmė Europos Tarybos vietos ir regionų valdžios institucijų kongresas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos politinių partijų chartiją už nerasistinę visuomenę, kurią per savo 2017 m. kovo mėn. vykusią 32-ąją sesiją priėmė Europos Tarybos vietos ir regionų valdžios institucijų kongresas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 1985 (2014) dėl tautinių mažumų padėties ir teisių Europoje ir rezoliuciją Nr. 2153 (2017) dėl romų ir klajoklių įtraukties skatinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 1985 (2014) dėl tautinių mažumų padėties ir teisių Europoje ir rezoliuciją Nr. 2153 (2017) dėl romų ir klajoklių įtraukties skatinimo,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Generalinio Sekretoriaus Thorbjørno Jaglando 2017 m. balandžio 11 d. pareiškimą dėl 10 tikslų per ateinančius 10 metų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Generalinio Sekretoriaus Thorbjørno Jaglando 2017 m. balandžio 11 d. pareiškimą dėl 10 tikslų per ateinančius 10 metų,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) 1958 m. Konvenciją dėl diskriminacijos darbo ir profesinės veiklos srityje (Nr. 111), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) 1958 m. Konvenciją dėl diskriminacijos darbo ir profesinės veiklos srityje (Nr. 111),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (1),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (2),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai ir kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2001/220/TVR (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai ir kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2001/220/TVR (3),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 28 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/913/TVR dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 28 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/913/TVR dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis (5),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 9 d. Tarybos rekomendaciją dėl romų veiksmingų integravimo priemonių valstybėse narėse, į 2016 m. gruodžio 8 d. Tarybos išvadas dėl romų integracijos proceso paspartinimo ir į 2016 m. spalio 13 d. Tarybos išvadas dėl Europos Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 14/2016, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 9 d. Tarybos rekomendaciją dėl romų veiksmingų integravimo priemonių valstybėse narėse, į 2016 m. gruodžio 8 d. Tarybos išvadas dėl romų integracijos proceso paspartinimo ir į 2016 m. spalio 13 d. Tarybos išvadas dėl Europos Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 14/2016,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 15 d. Tarybos išvadas dėl ankstyvojo ugdymo ir priežiūros, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 15 d. Tarybos išvadas dėl ankstyvojo ugdymo ir priežiūros,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatus dėl romų integravimo (COM(2010)0133, COM(2012)0226, COM(2013)0454, COM(2015)0299, COM(2016)0424), įskaitant Komisijos komunikatą „ES romų integracijos nacionalinių strategijų planas iki 2020 m.“ (COM(2011)0173), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatus dėl romų integravimo (COM(2010)0133, COM(2012)0226, COM(2013)0454, COM(2015)0299, COM(2016)0424), įskaitant Komisijos komunikatą „ES romų integracijos nacionalinių strategijų planas iki 2020 m.“ (COM(2011)0173),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Jaunimo garantijų iniciatyva ir Jaunimo užimtumo iniciatyva – padėtis po trejų metų“ (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Jaunimo garantijų iniciatyva ir Jaunimo užimtumo iniciatyva – padėtis po trejų metų“ (COM(2016)0646),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos rekomendaciją 2013/112/ES „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos rekomendaciją 2013/112/ES „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“,

| — | atsižvelgdamas į savo minėtas rezoliucijas dėl romų (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo minėtas rezoliucijas dėl romų (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. balandžio 15 d. rezoliuciją „Tarptautinės romų dienos proga dėl priešiškumo romams Europoje bei romų genocido Antrojo pasaulinio karo metu atminimo dienos pripažinimo ES“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. balandžio 15 d. rezoliuciją „Tarptautinės romų dienos proga dėl priešiškumo romams Europoje bei romų genocido Antrojo pasaulinio karo metu atminimo dienos pripažinimo ES“ (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2015 m. (8), ypač į jos 117–122 dalis dėl romų teisių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2015 m. (8), ypač į jos 117–122 dalis dėl romų teisių,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros 2016 m. pagrindinių teisių ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros 2016 m. pagrindinių teisių ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros I ir II ES mažumų ir diskriminacijos tyrimus bei įvairius kitus tyrimus ir ataskaitas dėl romų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros I ir II ES mažumų ir diskriminacijos tyrimus bei įvairius kitus tyrimus ir ataskaitas dėl romų,

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją atskaitą Nr. 14/2016 „Romų integracijai skirtos ES politikos iniciatyvos ir finansinė parama: per pastarąjį dešimtmetį padaryta didelė pažanga, tačiau būtina dėti daugiau pastangų vietoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją atskaitą Nr. 14/2016 „Romų integracijai skirtos ES politikos iniciatyvos ir finansinė parama: per pastarąjį dešimtmetį padaryta didelė pažanga, tačiau būtina dėti daugiau pastangų vietoje“,

| — | atsižvelgdamas į Eurobarometro tyrimą „Diskriminacija ES 2015 m.“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Eurobarometro tyrimą „Diskriminacija ES 2015 m.“,

| — | atsižvelgdamas į Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) ataskaitas ir rekomendacijas, įskaitant jos veiksmų planą romų ir sintų padėčiai ESBO erdvėje gerinti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) ataskaitas ir rekomendacijas, įskaitant jos veiksmų planą romų ir sintų padėčiai ESBO erdvėje gerinti,

| — | atsižvelgdamas į stebėtojų ir pilietinės visuomenės organizacijų – pirmiausia Europos romų teisių centro, Fundación Secretariado Gitano, OSF, ERGO ir Amnesty International – ataskaitas ir rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į stebėtojų ir pilietinės visuomenės organizacijų – pirmiausia Europos romų teisių centro, Fundación Secretariado Gitano, OSF, ERGO ir Amnesty International – ataskaitas ir rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į Kovos su priešiškumu romams aljanso (Alliance against Anti-Gypsyism) informacinį dokumentą priešiškumo romams klausimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kovos su priešiškumu romams aljanso (Alliance against Anti-Gypsyism) informacinį dokumentą priešiškumo romams klausimu,

| — | atsižvelgdamas į Europos politikos studijų centro ataskaitą „Kova su oficialiai įsigalėjusiu priešiškumu romams: atsakymai ir daug žadanti praktika ES ir pasirinktose valstybėse narėse“ (angl. Combating Institutional Anti-Gypsyism: Responses and promising practices in the EU and selected Member States), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos politikos studijų centro ataskaitą „Kova su oficialiai įsigalėjusiu priešiškumu romams: atsakymai ir daug žadanti praktika ES ir pasirinktose valstybėse narėse“ (angl. Combating Institutional Anti-Gypsyism: Responses and promising practices in the EU and selected Member States),

| — | atsižvelgdamas į Berlyne naujai įsteigtą Europos romų meno ir kultūros institutą (ERIAC), kurio tikslas – nustatyti 12 milijonų Europos romų meninį ir kultūrinį paveldą, sudaryti sąlygas jų saviraiškai, tuo prisidedant prie kovos su priešiškumu romams, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Berlyne naujai įsteigtą Europos romų meno ir kultūros institutą (ERIAC), kurio tikslas – nustatyti 12 milijonų Europos romų meninį ir kultūrinį paveldą, sudaryti sąlygas jų saviraiškai, tuo prisidedant prie kovos su priešiškumu romams,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę (A8-0294/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę (A8-0294/2017),

| A. | kadangi Europoje romams iki šiol neužtikrinamos žmogaus teisės; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europoje romams iki šiol neužtikrinamos žmogaus teisės;

| B. | kadangi romai yra neatsiejama nuo Europos kultūros ir vertybių dalis, kadangi jie prisidėjo prie kultūrinio turtingumo, įvairovės, ekonomikos ir bendros ES istorijos; |
| --- | --- |

B.

kadangi romai yra neatsiejama nuo Europos kultūros ir vertybių dalis, kadangi jie prisidėjo prie kultūrinio turtingumo, įvairovės, ekonomikos ir bendros ES istorijos;

| C. | kadangi priešiškumas romams yra konkreti rasizmo forma, rasine viršenybe pagrįsta ideologija, tam tikra diskriminacijos istoriškai subrandinta nužmoginimo ir oficialiai įsigalėjusio rasizmo forma, be kita ko, išreiškiama smurtu, neapykantą kurstančiomis kalbomis, išnaudojimu, stigmatizacija ir pačia akivaizdžiausia diskriminacija (9); |
| --- | --- |

C.

kadangi priešiškumas romams yra konkreti rasizmo forma, rasine viršenybe pagrįsta ideologija, tam tikra diskriminacijos istoriškai subrandinta nužmoginimo ir oficialiai įsigalėjusio rasizmo forma, be kita ko, išreiškiama smurtu, neapykantą kurstančiomis kalbomis, išnaudojimu, stigmatizacija ir pačia akivaizdžiausia diskriminacija (9);

| D. | kadangi nepaisant pastangų nacionaliniu, Europos ir tarptautiniu lygmeniu nuolatinis ir struktūrinis priešiškumas romams (10) aptinkamas visais Europos visuomenės lygmenimis ir kiekvieną dieną pasireiškia, pvz., asmenų ir institucijų aplaidumu, diskriminacija, nelygybe, galių atėmimu, menkinimu, kitoniškumu ir nepagrįstu kaltės suvertimu, stigmatizavimu, neapykantą kurstančiomis kalbomis ir smurto prieš juos nukreipimu, itin dideliu skurdu ir socialine atskirtimi; kadangi priešiškumas romams didėja ir populiarėja politinės partijos, reiškiančios didelį priešiškumą romams; |
| --- | --- |

D.

kadangi nepaisant pastangų nacionaliniu, Europos ir tarptautiniu lygmeniu nuolatinis ir struktūrinis priešiškumas romams (10) aptinkamas visais Europos visuomenės lygmenimis ir kiekvieną dieną pasireiškia, pvz., asmenų ir institucijų aplaidumu, diskriminacija, nelygybe, galių atėmimu, menkinimu, kitoniškumu ir nepagrįstu kaltės suvertimu, stigmatizavimu, neapykantą kurstančiomis kalbomis ir smurto prieš juos nukreipimu, itin dideliu skurdu ir socialine atskirtimi; kadangi priešiškumas romams didėja ir populiarėja politinės partijos, reiškiančios didelį priešiškumą romams;

| E. | kadangi valstybėse narėse su įvairių rūšių priešiškumu romams susiduriama beveik visų rūšių ir lygmenų viešųjų institucijų ir įstaigų darbe ir veikloje: dažniausiai jis pasireiškia nesugebėjimu užtikrinti romams lygių galimybių ar bet kokių sąlygų naudotis komunalinėmis paslaugomis, jų lygių teisių ir vienodo požiūrio paneigimu, neleidimu dalyvauti romams politikos kūrimo bei žinių sutelkimo procesuose, nepakankamu atstovavimu jiems visais visuomenės lygmenimis veikiančiose institucijose, diskriminacinių programų kūrimu ir netinkamu finansavimo galimybių naudojimu romų gyvenimo sąlygoms pagerinti; |
| --- | --- |

E.

kadangi valstybėse narėse su įvairių rūšių priešiškumu romams susiduriama beveik visų rūšių ir lygmenų viešųjų institucijų ir įstaigų darbe ir veikloje: dažniausiai jis pasireiškia nesugebėjimu užtikrinti romams lygių galimybių ar bet kokių sąlygų naudotis komunalinėmis paslaugomis, jų lygių teisių ir vienodo požiūrio paneigimu, neleidimu dalyvauti romams politikos kūrimo bei žinių sutelkimo procesuose, nepakankamu atstovavimu jiems visais visuomenės lygmenimis veikiančiose institucijose, diskriminacinių programų kūrimu ir netinkamu finansavimo galimybių naudojimu romų gyvenimo sąlygoms pagerinti;

| F. | kadangi nesąmoningas priešiškumas romams pastebimas net ir ES institucijų veikloje – juk daugybė ES programų ir lėšų, kurios galėtų palankiai paveikti romų gyvenimo sąlygas ir galimybes gyvenime, jų nepasiekia, arba jose romai simboliškai nurodomi kaip vieni iš naudos gavėjų, bet neatsižvelgiama į jų realijas ir diskriminaciją, su kuria jie susiduria; |
| --- | --- |

F.

kadangi nesąmoningas priešiškumas romams pastebimas net ir ES institucijų veikloje – juk daugybė ES programų ir lėšų, kurios galėtų palankiai paveikti romų gyvenimo sąlygas ir galimybes gyvenime, jų nepasiekia, arba jose romai simboliškai nurodomi kaip vieni iš naudos gavėjų, bet neatsižvelgiama į jų realijas ir diskriminaciją, su kuria jie susiduria;

| G. | kadangi nesąmoningas priešiškumas romams pastebimas ES acquis, nes jame neatsižvelgiama į realijas ir iššūkius, su kuriais susiduria romai, šimtmečiais patiriantys daugialypę diskriminaciją ir todėl negalintys naudotis tomis pačiomis teisėmis ir galimybėmis bei tokio pat lygio ES acquis apsauga, kaip kiti ES piliečiai; |
| --- | --- |

G.

kadangi nesąmoningas priešiškumas romams pastebimas ES acquis, nes jame neatsižvelgiama į realijas ir iššūkius, su kuriais susiduria romai, šimtmečiais patiriantys daugialypę diskriminaciją ir todėl negalintys naudotis tomis pačiomis teisėmis ir galimybėmis bei tokio pat lygio ES acquis apsauga, kaip kiti ES piliečiai;

| H. | kadangi mūsų visuomenėje į romus nuolat žvelgiama globėjiškai tiek kalbos, tiek veiksmų atžvilgiu, pabrėžiant tik poreikį dėl romų įtraukties ar integracijos, nors iš tiesų reikia iš esmės keisti požiūrį; kadangi būtina mūsų visuomenėje užtikrinti jų galimybes visiškai naudotis pagrindinėmis teisėmis ir pilietybe; |
| --- | --- |

H.

kadangi mūsų visuomenėje į romus nuolat žvelgiama globėjiškai tiek kalbos, tiek veiksmų atžvilgiu, pabrėžiant tik poreikį dėl romų įtraukties ar integracijos, nors iš tiesų reikia iš esmės keisti požiūrį; kadangi būtina mūsų visuomenėje užtikrinti jų galimybes visiškai naudotis pagrindinėmis teisėmis ir pilietybe;

| I. | kadangi apie romus be perstojo kalbama kaip apie pažeidžiamus žmones, nors iš tikrųjų tai, jog romams neužtikrinamos jų neatimamos žmogaus teisės ir vienodas požiūris bei lygios galimybės, vienodos galimybės naudotis rūpyba, paslaugomis ir gauti informacijos, galimybė kreiptis į teismą, naudotis švietimo, sveikatos priežiūros paslaugomis, gauti darbą, ir t.t., rodo, kad romai pažeidžiamais tampa visų pirma dėl diskriminacinių struktūrų, kurias kuria ir palaiko valdantieji; kadangi iš to matyti, jog atitinkamos valdžios institucijos nesilaiko savo įsipareigojimų, susijusių su jų žmogaus teisėmis; |
| --- | --- |

I.

kadangi apie romus be perstojo kalbama kaip apie pažeidžiamus žmones, nors iš tikrųjų tai, jog romams neužtikrinamos jų neatimamos žmogaus teisės ir vienodas požiūris bei lygios galimybės, vienodos galimybės naudotis rūpyba, paslaugomis ir gauti informacijos, galimybė kreiptis į teismą, naudotis švietimo, sveikatos priežiūros paslaugomis, gauti darbą, ir t.t., rodo, kad romai pažeidžiamais tampa visų pirma dėl diskriminacinių struktūrų, kurias kuria ir palaiko valdantieji; kadangi iš to matyti, jog atitinkamos valdžios institucijos nesilaiko savo įsipareigojimų, susijusių su jų žmogaus teisėmis;

Vieta visuomenėje ir dalyvavimas

| 1. | pabrėžia, kad, siekiant priešintis pasąmoningam visuomenės konsensusui atskirti romus, siekiant kovoti su jų diskriminavimu bei socialine atskirtimi ir atsikratyti stereotipų, kurie šimtmečiais buvo kuriami ir stiprinami populiariojoje literatūroje, žiniasklaidoje, meno ir kalbų srityje, nepaprastai svarbu šviesti plačiąją visuomenę apie romų skirtingumą, jų istoriją, priešiškumo romams, su kuriuo jie susiduria kasdieniame gyvenime, mastą ir stiprumą; atsižvelgdamas į tai ragina valstybes nares prisiimti visišką atsakomybę už savo romų piliečius ir pradėti įgyvendinti ilgalaikes informavimo skatinimo ir tarpsektorines sąmoningumo ugdymo kampanijas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad aktyvus ir prasmingas socialinis, ekonominis, politinis bei kultūrinis romų dalyvavimas yra labai svarbus veiksmingai kovojant su priešiškumu romams ir kuriant tokį svarbų tarpusavio pasitikėjimą visos visuomenės labui; pabrėžia šiuo klausimu Komisija ir valstybės narės yra bendrai atsakingos; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares parengti strategijas, apimančias tiek aktyvias, tiek reaktyvias priemones, paremtas realiomis sisteminėmis konsultacijomis su romų atstovais ir NVO, taip pat įtraukti juos į visais lygmenimis, įskaitant vietos lygmenį, pradėtų įgyvendinti pagrindinių programų ir projektų vykdymą, stebėseną ir vertinimą; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti steigti nepriklausomas romų pilietines organizacijas ir viešąsias institucijas ir suteikti galių jauniems ir pažangiems romų lyderiams; |
| --- | --- |

2.

Susitaikymas ir pasitikėjimo ugdymas

| 3. | siekiant sukurti labai svarbų tarpusavio pasitikėjimą, primygtinai ragina Komisiją ES lygmeniu įsteigti tiesos ir susitaikymo komisiją (kuri veiktų esamoje institucinėje sąrangoje arba kaip atskira įstaiga), kad būtų pripažintas šimtmečius trunkantis romų persekiojimas, atskirtis ir nepripažinimas, kad tai būtų užfiksuota oficialioje baltojoje knygoje ir vykdant šias užduotis pasitelkti Europos Parlamentą ir romų ekspertus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina valstybes nares įsteigti nacionalines tiesos ir susitaikymo komisijas, kurios veiktų esamose institucinėse sąrangose arba kaip atskiros įstaigos, siekiant, kad būtų pripažintas šimtmečius trunkantis romų persekiojimas, atskirtis ir nepripažinimas, pasitelkti parlamentų narius, valstybės pareigūnus, teisininkus, romų atstovus, NVO ir visuomenines organizacijas, šiuos klausimus užfiksuoti baltojoje knygoje ir ragina valstybes nares romų istoriją įtraukti į istorijos programas mokyklose; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina valstybes nares paminėti romų holokausto aukas, rugpjūčio 2 d. laikyti Romų holokausto atminties diena ir nedelsiant tinkamai atlyginti holokaustą išgyvenusiems žmonėms taikant supaprastintą procedūrą ir kartu vykdant informuotumo didinimo kampaniją; ragina Komisiją ir valstybes nares kiekvienais metais sausio 27 d. vykstančiuose minėjimuose, skirtuose Holokausto aukų atminimo dienai, paminėti ir romų aukas, taip pat to pageidaujantiems valstybės tarnautojams organizuoti mokymus apie romų holokaustą; |
| --- | --- |

5.

Veiksmingumo tikrinimas

| 6. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad, nors valstybėse narėse įgyvendinama keletas tikslinių programų, pagal daugumą pagrindinių programų, įskaitant finansuojamas iš struktūrinių fondų, pažeidžiamiausieji – ypač romai – pagalbos negauna; todėl atsižvelgdamas į tai ragina Audito Rūmus dar atidžiau ir reguliariai tikrinti ES programų, tokių kaip užimtumo ir švietimo programos, pvz., „Erasmus+“ ir Jaunimo užimtumo iniciatyva (JUI), veiksmingumą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją:






  — | įvertinti ES programas ir finansavimo galimybes, kad būtų galima nustatyti, ar jos atitinka nediskriminavimo ir dalyvavimo reikalavimą, o prireikus nedelsiant imtis taisomųjų priemonių; |
| --- | --- | --- |

7.

—

įvertinti ES programas ir finansavimo galimybes, kad būtų galima nustatyti, ar jos atitinka nediskriminavimo ir dalyvavimo reikalavimą, o prireikus nedelsiant imtis taisomųjų priemonių;

| — | taikyti patikimą, į kokybę orientuotą, ilgalaikę stebėsenos ir finansinės apskaitos sistemą siekiant įvertinti valstybių narių veiksmus įgyvendinant ES programas; |
| --- | --- |

—

taikyti patikimą, į kokybę orientuotą, ilgalaikę stebėsenos ir finansinės apskaitos sistemą siekiant įvertinti valstybių narių veiksmus įgyvendinant ES programas;

| — | į projekto stebėsenos ir vertinimo procesą aktyviai, veiksmingai ir skaidriai įtraukti romus, kuriems skirtas tas projektas; |
| --- | --- |

—

į projekto stebėsenos ir vertinimo procesą aktyviai, veiksmingai ir skaidriai įtraukti romus, kuriems skirtas tas projektas;

| — | užtikrinti, kad skundų nagrinėjimo mechanizmas taptų prieinamesnis ir skaidresnis gyventojams, nevyriausybinėms organizacijoms ir valdžios institucijoms, kad jos galėtų pranešti apie diskriminacinius ES fondus ir programas; |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad skundų nagrinėjimo mechanizmas taptų prieinamesnis ir skaidresnis gyventojams, nevyriausybinėms organizacijoms ir valdžios institucijoms, kad jos galėtų pranešti apie diskriminacinius ES fondus ir programas;

| — | sustabdyti finansavimą tais atvejais, kai ES lėšos naudojamos netinkamai; |
| --- | --- |

—

sustabdyti finansavimą tais atvejais, kai ES lėšos naudojamos netinkamai;

| — | reformuoti ESIF, kad jis aktyviau teiktų finansinę paramą kovojant su priešiškumu romams, ir |
| --- | --- |

—

reformuoti ESIF, kad jis aktyviau teiktų finansinę paramą kovojant su priešiškumu romams, ir

| — | išplėsti tokias finansavimo programas, kaip „Europa piliečiams“ ir Teisių, lygybės ir pilietiškumo programa, pripažįstant svarbų pilietinės visuomenės stebėjimo organizacijų vaidmenį stebint priešiškumo romams reiškinį ir užtikrinant pagarbą pagrindinėms teisėms; |
| --- | --- |

—

išplėsti tokias finansavimo programas, kaip „Europa piliečiams“ ir Teisių, lygybės ir pilietiškumo programa, pripažįstant svarbų pilietinės visuomenės stebėjimo organizacijų vaidmenį stebint priešiškumo romams reiškinį ir užtikrinant pagarbą pagrindinėms teisėms;

| 8. | ragina Komisiją ir valstybes nares:






  — | užtikrinti, kad atitinkami ES finansuojami veiksmai, galintys turėti poveikį romų bendruomenei, būtų integraciniai ir nukreipti prieš atskyrimą; |
| --- | --- | --- |

8.

—

užtikrinti, kad atitinkami ES finansuojami veiksmai, galintys turėti poveikį romų bendruomenei, būtų integraciniai ir nukreipti prieš atskyrimą;

| — | užtikrinti, kad segregacijos praktika būtų aiškiai apibūdinta ir neįtraukta į finansavimą; |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad segregacijos praktika būtų aiškiai apibūdinta ir neįtraukta į finansavimą;

| — | gerinti finansavimo galimybes, siekiant užtikrinti, kad sukurtos švietimo ir užimtumo galimybės suteiktų realias ir tvarias priemones siekiant kovoti su ilgalaikiu nedarbiu, nes tai būtina norint oriai gyventi; |
| --- | --- |

—

gerinti finansavimo galimybes, siekiant užtikrinti, kad sukurtos švietimo ir užimtumo galimybės suteiktų realias ir tvarias priemones siekiant kovoti su ilgalaikiu nedarbiu, nes tai būtina norint oriai gyventi;

| — | užtikrinti, kad visi turimi ištekliai būtų naudojami veiksmingai ir |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad visi turimi ištekliai būtų naudojami veiksmingai ir

| — | padidinti ES lėšų įsisavinimo lygį, laikantis romų integracijos nacionalinėse strategijose nustatytų prioritetų; |
| --- | --- |

—

padidinti ES lėšų įsisavinimo lygį, laikantis romų integracijos nacionalinėse strategijose nustatytų prioritetų;

| 9. | ragina valstybes nares padidinti vietos ir nacionalinių valdžios institucijų veiklos koordinavimą siekiant pašalinti administracines ir politines kliūtis ir veiksmingai panaudoti ES lėšas romų, visų pirma vaikų, padėčiai pagerinti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primena 2013 m. Tarybos rekomendaciją, kurioje nurodyta, kad palankesnės sąlygos norint skatinti socialinę įtrauktį ir kovoti su skurdu ir diskriminacija, be kita ko įskaitant, socialinę ir ekonominę marginalizuotų bendruomenių, pavyzdžiui, romų, integraciją, turėtų būti sudaromos kiekvienoje valstybėje narėje skiriant bent 20 proc. visų ESF išteklių investicijoms į žmones; |
| --- | --- |

10.

Lygių teisių užtikrinimas ir kova su priešiškumu romams vykdant švietimą

| 11. | primena, kad mažumų teisės ir diskriminacijos draudimas yra neatskiriama pagrindinių teisių dalis, todėl jie patenka į ES vertybių, kurias reikia gerbti pagal ES sutarties 2 straipsnį, taikymo sritį; primena, kad pagal ES sutarties 7 straipsnį ES gali imtis veiksmų, jei yra aiškus pavojus, kad valstybė narė rimtai pažeidžia šias vertybes; |
| --- | --- |

11.

| 12. | remdamasis susirūpinimą keliančiais NVO ir stebėjimo organizacijų pranešimais, ragina valstybes nares:






  — | įgyvendinti Tarybos direktyvą 2000/43/EB ir užtikrinti jos vykdymą siekiant veiksmingai užkirsti kelią bet kokiai romų diskriminacijai ir ją panaikinti, taip pat užtikrinti, kad nacionaliniai, regioniniai ir vietiniai administraciniai teisės aktai nebūtų diskriminaciniai ir būtų išvengta atskyrimo praktikos, |
| --- | --- | --- |

12.

—

įgyvendinti Tarybos direktyvą 2000/43/EB ir užtikrinti jos vykdymą siekiant veiksmingai užkirsti kelią bet kokiai romų diskriminacijai ir ją panaikinti, taip pat užtikrinti, kad nacionaliniai, regioniniai ir vietiniai administraciniai teisės aktai nebūtų diskriminaciniai ir būtų išvengta atskyrimo praktikos,

| — | įgyvendinti Tarybos pamatinį sprendimą 2008/913/TVR ir užtikrinti jo vykdymą, nes jame numatytos priemonės, skirtos sėkmingai kovai su prieš romus nukreipta retorika bei smurtu, |
| --- | --- |

—

įgyvendinti Tarybos pamatinį sprendimą 2008/913/TVR ir užtikrinti jo vykdymą, nes jame numatytos priemonės, skirtos sėkmingai kovai su prieš romus nukreipta retorika bei smurtu,

| 13. | ragina Komisiją teikti pagalbą valstybėms narėms, perkeliančioms ir įgyvendinančioms vienodo elgesio direktyvas, ir toliau inicijuoti pažeidimo nagrinėjimo procedūras prieš be išimties visas valstybes nares, kurios pažeidžia vienodo požiūrio direktyvas arba jų neperkelia į nacionalinę teisę ar neįgyvendina, pvz., Rasinės lygybės direktyvą (2000/43/EB), Direktyvą dėl naudojimosi teise laisvai judėti ir gyventi (2004/38/EB) (11), Aukų teisių direktyvą (2012/29/ES), Pamatinį sprendimą (2008/913/TVR) dėl rasizmo ir ksenofobijos, Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvą (2010/13/ES) (12) ir Tarybos direktyvą dėl vienodo požiūrio į moteris ir vyrus (2004/113/EB) (13), taip pat Direktyvą dėl vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje (2000/78/EB); |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisiją ir Tarybą bandyti ištrūkti iš aklavietės ir vėl pradėti derybas dėl kovos su diskriminacija direktyvos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smerkia tai, kad kai kurios valstybės narės neigia savo romų tautybės piliečių nelygybę, stokoja politinės valios spręsti savo negebėjimo užtikrinti romams pagrindines teises ir galimybę jomis naudotis problemą, o dėl struktūrinio rasizmo sukeltos socialinės atskirties kaltina juos pačius; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina valstybes nares:






  — | aiškiai pasmerkti ir taikyti sankcijas už romų holokausto paneigimą ir neapykantą kurstančias kalbas politikams ir valstybės pareigūnams visais lygmenimis ir visose žiniasklaidos priemonėse, nes jie tiesiogiai stiprina priešiškumą romams visuomenėje, |
| --- | --- | --- |

16.

—

aiškiai pasmerkti ir taikyti sankcijas už romų holokausto paneigimą ir neapykantą kurstančias kalbas politikams ir valstybės pareigūnams visais lygmenimis ir visose žiniasklaidos priemonėse, nes jie tiesiogiai stiprina priešiškumą romams visuomenėje,

| — | imtis papildomų priemonių siekiant užkirsti kelią prieš romus nukreiptam neapykantos kurstymui, jį pasmerkti ir su juo kovoti, taip pat pasitelkiant kultūrinį dialogą; |
| --- | --- |

—

imtis papildomų priemonių siekiant užkirsti kelią prieš romus nukreiptam neapykantos kurstymui, jį pasmerkti ir su juo kovoti, taip pat pasitelkiant kultūrinį dialogą;

| 17. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares intensyviau bendradarbiauti su NVO, kad būtų teikiami geriausios patirties mokymai, kaip mažinti išankstinį nusistatymą, taip pat vykdyti veiksmingas kovos su neapykantą kurstančiomis kalbomis kampanijas, šiuo atžvilgiu nustatant konkrečius NVO partnerių poreikius ir susijusius reikalavimus; ragina Komisiją paraginti pilietinę visuomenę stebėti ir teikti ataskaitas, susijusias su neapykantą kurstančiomis kalbomis, neapykantos nusikaltimais ir holokausto neigimu valstybėse narėse; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Parlamento Pirmininką pasmerkti ir bausti Parlamento narius, kurių retorika yra šmeižikiška, rasistinė ar ksenofobiška, arba tokį elgesį Parlamente; |
| --- | --- |

18.

| 19. | apgailestauja, kad pažeidžiama romų laisvo judėjimo teisė; ragina valstybes nares pripažinti, kad pagrindiniai ES principai turi būti taikomi visiems jos piliečiams, o laisvo judėjimo direktyvoje draudžiami kolektyviniai asmenų išsiuntimai ir bet koks skirstymas pagal rasinę priklausomybę; ragina kilmės valstybes nares prisiimti atsakomybę už kovą su visų jų piliečių skurdu ir atskirtimi, o atvykimo valstybes nares stiprinti bendradarbiavimą tarpvalstybiniu mastu kovojant su diskriminacija ir išnaudojimu ir užkirsti kelią tolesnei atskirčiai atvykimo šalyje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina valstybes nares spręsti romų pabėgėlių ir prieglobsčio prašytojų diskriminacijos problemą migracijos srityje; primena, kad valstybės narės priima prieglobsčio prašytojus iš Vakarų Balkanų šalių, kuriose statistiniu požiūriu yra daug romų iš Serbijos ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, ir kad tai gali būti susiję su konkrečiais veiksniais, turinčiais įtakos ten esančiai romų bendruomenei; ragina įtraukti atskirą skyrių dėl persekiojimo, susijusio su priešiškumu romams kilmės šalyse, į informaciją apie konkrečias šalis; |
| --- | --- |

20.

| 21. | reiškia didelį susirūpinimą dėl pilietybės neturinčių romų skaičiaus Europoje, dėl jo masto romams visiškai paneigiamos galimybės gauti socialines, švietimo ir sveikatos priežiūros paslaugas ir jie nustumiami į patį visuomenės pakraštį; ragina valstybes nares užkirsti kelią bepilietybei ir užtikrinti, kad pagrindinėmis žmogaus teisėmis galėtų naudotis visi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina valstybes nares nediskriminuojant vykdyti gimimo liudijimų išdavimo politiką ir užtikrinti visų savo piliečių tapatybės nustatymą, siekiant, kad romams nebūtų užkirstos galimybės gauti visas būtiniausias pagrindines paslaugas; ragina valstybes nares nedelsiant imtis taisomųjų priemonių, sustabdyti diskriminacinę gimimo liudijimų išdavimo politiką ir per savo vietos valdžios institucijas imtis aktyvių veiksmų siekiant užtikrinti, kad būtų registruojamas kiekvienas vaikas; ragina Komisiją įvertinti ir stebėti padėtį valstybėse narėse ir dalytis gerąja patirtimi dėl asmenų, kurių pilietybė nepripažinta ir kurie neturi galimybės gauti asmens dokumento, tapatybės nustatymo ir apsaugos ir pradėti informuotumo didinimo kampaniją apie gimimo liudijimų išdavimo svarbą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | reiškia itin didelį susirūpinimą dėl to, kad romai neturi lygių galimybių gauti su sveikata susijusios informacijos, naudotis paslaugomis ir priežiūra, daugelis jų neturi sveikatos draudimo kortelių, taip pat dėl rasinio smurto prieš juos; ragina valstybes nares imtis veiksmingų priemonių šalinant bet kokias kliūtis, trukdančias naudotis sveikatos priežiūros sistema; prašo valstybių narių prireikus užtikrinti romų sveikatos priežiūros tarpininkų programų finansavimą, didinti informuotumą sveikatos priežiūros srityje ir pagerinti galimybes gauti skiepijimo ir prevencinės sveikatos priežiūros paslaugas romų bendruomenėse; |
| --- | --- |

23.

| 24. | yra susirūpinęs dėl romų moterų diskriminacijos, nes jos dažnai laikomos atskirtose standartų neatitinkančiose gimdymo palatose ir susiduria su fiziniu smurtu, nesirūpinimu, nepakankama medicinos darbuotojų priežiūra ir netinkamu elgesiu, kai mėgina naudotis lytinėmis ir reprodukcinėmis sveikatos priežiūros paslaugomis, taip pat dažnai negali pasinaudoti mobiliaisiais sveikatos patikrinimais; primygtinai ragina valstybes nares nedelsiant šiuo tikslu įdiegti stebėsenos ir koregavimo mechanizmą ir užtikrinti, kad etikos principus pažeidžiantys medicinos darbuotojai būtų patraukti atsakomybėn; ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų, kad būtų skatinamas tvarus ir visapusiškas romų tautybės moterų gebėjimų stiprinimas, kad būtų sukurtos specializuotos struktūros, pvz., informacijos punktai, kuriuose būtų teikiama speciali informacinė medžiaga apie sveikatą, taip pat teikiama reikiama parama visuomenės sveikatos iniciatyvoms; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina valstybes nares teikti pirmenybę vaikams, įgyvendinant ES romų integracijos nacionalinių strategijų planą, ypač suteikiant romų vaikams galimybę naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, turėti orias gyvenimo sąlygas ir naudotis švietimo paslaugomis; pabrėžia, kad kova su romų vaikų neraštingumu yra esminis veiksnys siekiant geresnės romų integracijos ir įtraukties, taip kitoms kartoms užtikrinant geresnes galimybes įsidarbinti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina valstybes nares pasmerkti priverstinę sterilizaciją ir skirti kompensacijas romų tautybės moterims, patyrusioms sistemišką valstybės remiamą sterilizaciją, įskaitant viešą atsiprašymą šio nusikaltimo žmoniškumui aukoms; |
| --- | --- |

26.

| 27. | yra nepaprastai susirūpinęs dėl reiškinio, kai romų vaikai neteisėtai atimami iš savo tėvų; ragina valstybes nares nedelsiant tirti tokius atvejus ir imtis tinkamų priemonių, kad būtų užkirstas kelias šiems atvejams; |
| --- | --- |

27.

| 28. | smerkia tai, kad valstybės narės neužtikrina romams vienodų teisių kreiptis į teismą ir jų lygybės prieš įstatymą; tai matyti iš:






  — | nepakankamų arba nepriimtinai lėtų teisingumo užtikrinimo procedūrų, skirtų asmenims, nukentėjusiems nuo neapykantos nusikaltimų, visų pirma nusikaltimų, kuriuos vykdo policijos pareigūnai, |
| --- | --- | --- |

28.

—

nepakankamų arba nepriimtinai lėtų teisingumo užtikrinimo procedūrų, skirtų asmenims, nukentėjusiems nuo neapykantos nusikaltimų, visų pirma nusikaltimų, kuriuos vykdo policijos pareigūnai,

| — | neproporcingos romų kriminalizacijos ir kalinimo, |
| --- | --- |

—

neproporcingos romų kriminalizacijos ir kalinimo,

| — | pernelyg intensyvaus policijos darbo (etninis klasifikavimas, perteklinės kratos, nepagrįsti reidai romų gyvenvietėse, savavališkas turto areštas ir sunaikinimas, per didelis jėgos naudojimas arešto metu, užpuolimai, grasinimai, žeminantis elgesys, fizinis išnaudojimas ir teisių paneigimas policijos tardymo ir kardomojo kalinimo metu), |
| --- | --- |

—

pernelyg intensyvaus policijos darbo (etninis klasifikavimas, perteklinės kratos, nepagrįsti reidai romų gyvenvietėse, savavališkas turto areštas ir sunaikinimas, per didelis jėgos naudojimas arešto metu, užpuolimai, grasinimai, žeminantis elgesys, fizinis išnaudojimas ir teisių paneigimas policijos tardymo ir kardomojo kalinimo metu),

| — | ir nepakankamo policijos darbo nagrinėjant prieš romus įvykdytus nusikaltimus, teikiant mažai arba beveik neteikiant jokios pagalbos, apsaugos (pvz., nukentėjusių nuo prekybos žmonėmis ir smurto šeimoje atvejais) arba tiriant nusikaltimus, apie kuriuos pranešė romai; |
| --- | --- |

—

ir nepakankamo policijos darbo nagrinėjant prieš romus įvykdytus nusikaltimus, teikiant mažai arba beveik neteikiant jokios pagalbos, apsaugos (pvz., nukentėjusių nuo prekybos žmonėmis ir smurto šeimoje atvejais) arba tiriant nusikaltimus, apie kuriuos pranešė romai;

| 29. | ragina valstybes nares:






  — | užtikrinti, kad visi piliečiai būtų lygūs prieš įstatymą ir kad visi asmenys turėtų lygias galimybes kreiptis į teismą ir galimybę naudotis procesinėmis teisėmis, |
| --- | --- | --- |

29.

—

užtikrinti, kad visi piliečiai būtų lygūs prieš įstatymą ir kad visi asmenys turėtų lygias galimybes kreiptis į teismą ir galimybę naudotis procesinėmis teisėmis,

| — | rengti privalomus žmogaus teisėmis paremtus ir į paslaugumą orientuotus vidaus mokymus visų lygmenų teisėsaugos pareigūnams ir teismų sistemos tarnautojams, |
| --- | --- |

—

rengti privalomus žmogaus teisėmis paremtus ir į paslaugumą orientuotus vidaus mokymus visų lygmenų teisėsaugos pareigūnams ir teismų sistemos tarnautojams,

| — | nustatyti ir tirti neapykantos nusikaltimus, įskaitant nusikaltimus, kurių motyvas yra priešiškumas romams, ir teikti gerąją patirtį šiuos nusikaltimus nustatant ir tiriant, |
| --- | --- |

—

nustatyti ir tirti neapykantos nusikaltimus, įskaitant nusikaltimus, kurių motyvas yra priešiškumas romams, ir teikti gerąją patirtį šiuos nusikaltimus nustatant ir tiriant,

| — | steigti kovos su neapykantos nusikaltimais padalinius, teikiant žinias apie priešiškumą romams policijos pajėgose, |
| --- | --- |

—

steigti kovos su neapykantos nusikaltimais padalinius, teikiant žinias apie priešiškumą romams policijos pajėgose,

| — | skatinti atitinkamą policijos veiklą, o policijos pareigūnų nusižengimų atvejais taikyti sankcijas, |
| --- | --- |

—

skatinti atitinkamą policijos veiklą, o policijos pareigūnų nusižengimų atvejais taikyti sankcijas,

| — | įdarbinti ginčų sprendimo specialistus darbui su policija, |
| --- | --- |

—

įdarbinti ginčų sprendimo specialistus darbui su policija,

| — | skatinti aktyviai įdarbinti romus kaip policijos pajėgų narius, |
| --- | --- |

—

skatinti aktyviai įdarbinti romus kaip policijos pajėgų narius,

| — | užtikrinti, kad pagalbos nukentėjusiesiems programose būtų numatyti konkretūs romų poreikiai ir kad jiems būtų padedama pranešti apie nusikaltimus bei teikti skundus, |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad pagalbos nukentėjusiesiems programose būtų numatyti konkretūs romų poreikiai ir kad jiems būtų padedama pranešti apie nusikaltimus bei teikti skundus,

| — | toliau vykdyti programą JUSTROM, bendrą Komisijos ir Europos Tarybos projektą dėl romų moterų teisės kreiptis į teismą, ir išplėsti jos geografinę aprėptį, |
| --- | --- |

—

toliau vykdyti programą JUSTROM, bendrą Komisijos ir Europos Tarybos projektą dėl romų moterų teisės kreiptis į teismą, ir išplėsti jos geografinę aprėptį,

| — | visiškai įgyvendinti ES kovos su prekyba žmonėmis direktyvą ir sutvirtinti policijos bei teismų bendradarbiavimą kovojant su prekyba žmonėmis, taip pat |
| --- | --- |

—

visiškai įgyvendinti ES kovos su prekyba žmonėmis direktyvą ir sutvirtinti policijos bei teismų bendradarbiavimą kovojant su prekyba žmonėmis, taip pat

| — | visiškai įgyvendinti Direktyvą 2011/93/ES (14) siekiant užkirsti kelią vaikų seksualinei prievartai ir jų išnaudojimui ir su šiais reiškiniais kovoti, taip pat apsaugoti aukas; |
| --- | --- |

—

visiškai įgyvendinti Direktyvą 2011/93/ES (14) siekiant užkirsti kelią vaikų seksualinei prievartai ir jų išnaudojimui ir su šiais reiškiniais kovoti, taip pat apsaugoti aukas;

| 30. | ragina Europos policijos koledžą (angl. CEPOL) toliau teikti mokymus pagrindinių teisių srityje ir atitinkamai geriau informuoti policijos pajėgas šiais klausimais įvairiuose sektoriuose; |
| --- | --- |

30.

| 31. | reiškia didelį susirūpinimą dėl paplitusios romų diskriminacijos būsto srityje, kuriai būdinga diskriminacinė nuomos ir nuosavybės rinka ir socialinio būsto sistema, priverstinis iškeldinimas ir romų namų griovimas nesuteikiant tinkamo alternatyvaus būsto, romų perkėlimas į segreguotas stovyklas ir prieglaudas be būtiniausių paslaugų, sienų įrengimas aplink romų gyvenvietes ir valdžios institucijų negebėjimas užtikrinti visapusišką kasdienę romų prieigą prie geriamojo vandens ir kanalizacijos sistemų; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina valstybes nares imtis veiksmingų priemonių, kad būtų užtikrintas vienodas požiūris į romų aprūpinimą būstu, visiškai išnaudojamos ES lėšos siekiant pagerinti romų būsto padėtį, visų pirma skatinant kovą su segregacija, panaikinant bet kokią teritorinę segregaciją ir skatinant bendruomenės inicijuotą vietos plėtrą bei ESIF remiamas integruotas teritorines investicijas, taip pat įgyvendinant nuoseklią viešojo būsto politiką; primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti galimybę naudotis su būstu susijusiomis komunalinėmis paslaugomis, pvz., vandens, elektros energijos ir dujų tiekimo, ir infrastruktūra, laikantis nacionalinės teisės reikalavimų; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina Komisiją pripažinti savo kompetenciją rasiniu požiūriu motyvuoto priverstinio iškeldinimo klausimu; ragina valstybes nares užtikrinti, kad priverstinio iškeldinimo atveju būtų visiškai laikomasi Sąjungos teisės aktų ir kitų tarptautinių žmogaus teisių įsipareigojimų, pvz., Europos žmogaus teisių konvencijos; be to ragina didinti kovos su segregacija ekspertų valstybėse narėse, kurioms tai aktualiausia, skaičių ir prieinamumą, siekiant padėti valdžios institucijoms užtikrinti, kad Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšomis būtų veiksmingai skatinama kova su segregacija, taip pat ragina skirti Europos socialinio fondo (ESF) ir Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) lėšų kovos su teritorine segregacija priemonėms; |
| --- | --- |

33.

| 34. | teigiamai vertina aktyvias iniciatyvas, kuriomis siekiama pagerinti romų padėtį miestuose. pripažįsta iniciatyvą „Eurocities“, kurioje renkami įrodymai apie romų padėtį miestuose, pateikiant planus, kuriuose nagrinėjami miestuose gyvenančių romų bendruomenių ypatumai, iššūkiai, su kuriais jie susiduria, ir miesto atsakas į juos; |
| --- | --- |

34.

| 35. | apgailestauja dėl užsitęsusios segregacijos mokyklose, įskaitant romų vaikų pernelyg didelę dalį vadinamosiose specialiosiose mokyklose, vien tik romų mokyklose, atskirose klasėse, konteinerių mokyklose ir t. t.; ragina valstybes nares parengti ir vykdyti kovos su segregacija ir kitas veiksmingas priemones užtikrinant vienodą požiūrį ir visapusiškas galimybes romų vaikams naudotis aukštos kokybės ir pagrindiniu švietimu, taip pat užtikrinti, kad visi romų vaikai baigtų bent privalomojo ugdymo programas; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad svarbu išnagrinėti mokyklos nebaigimo priežastis, visų pirma, kaip prie to prisidėjo priešiškumas romams; be to, ragina valstybes nares ieškoti naujų būdų siekiant sumažinti esamą atotrūkį vykdant suaugusiųjų mokymąsi, profesinį švietimą ir mokymą, taip pat neformalųjį mokymąsi bei savišvietą; primygtinai teigia, kad šių veiksmų turi būti imtasi atkreipiant dėmesį į tarpsektorinę diskriminaciją, įtraukiant romų ekspertus ir mokyklų tarpininkus, ir užtikrinant reikiamus išteklius; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mano, kad romų diskriminacija užimtumo srityje kelia nerimą ir yra nepriimtina, nes jai dažniausiai būdingas ilgalaikis nedarbas, nefiksuoto darbo laiko sutartys, mažų garantijų darbo sąlygos be medicininio ir socialinio draudimo arba pensijų sistemos, darbo rinkos kliūtys (su kuriomis susiduria net romai, turintys tretinį išsilavinimą) ir perkvalifikavimo galimybių stoka; todėl primygtinai ragina valstybes nares imtis veiksmingų priemonių siekiant užtikrinti vienodą požiūrį į romus, jiems patenkant į darbo rinką, ir užimtumo galimybes ir panaikinti tiesiogines bei netiesiogines kliūtis, įskaitant diskriminaciją; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina valstybes nares bendradarbiauti su privačiuoju sektoriumi remiant romų užimtumo ir verslo galimybės, visų pirma augančių technologijų sektoriuose; ragina valstybes nares ambicingai ištirti, kaip naujos technologijos gali padėti vykdyti socialinę ir ekonominę romų įtrauktį ir kovoti su priešiškumu romams ir prisidėti prie šių veiksmų; pabrėžia regioninės plėtros svarbą užtikrinant tvarių darbo vietų kūrimą mažiausiai išsivysčiusiuose regionuose; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina valstybes nares skatinti politiką, kuri, kaip įrodyta, turi labai teigiamą poveikį, pvz., profesinis mokymas ir mokymas darbo vietoje, individualios konsultavimo paslaugos, savarankiškas darbas, socialinio verslumo ir pirmosios darbo patirties programos, taip siekiant skatinti romų dalyvavimą darbo rinkoje ir užkirsti kelią skurdo perdavimui romų bendruomenėse iš kartos į kartą; |
| --- | --- |

38.

| 39. | smerkia daugialypių ir susikertančių formų diskriminaciją, dažnai yra paslėptą arba užmaskuotą, romų moterų atžvilgiu; pabrėžia, kad rengiant politikos kryptis, skirtas kovai su vienu diskriminacijos pagrindu, reikėtų atkreipti dėmesį į konkrečių grupių, dažniausiai patiriančių daugialypę diskriminaciją, padėtį; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares ypatingą dėmesį skirti romų, patiriančių daugialypę ir tarpsektorinę diskriminaciją, išsilavinimo gerinimui, dalyvavimui, galimybėms įsidarbinti, turėti būstą, naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir jų diskriminacijos prevencijai ir į ES romų integracijos nacionalinių strategijų planą po 2020 m. įtraukti konkrečias jiems skirtas programas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | susirūpinęs atkreipia dėmesį, kad romų moterys patiria daugialypę ir tarpsektorinę diskriminaciją todėl, kad jos moterys, ir todėl, kad priklauso romų etninės mažumos grupei, taigi jos yra nepalankioje padėtyje, kai kalbama apie dalyvavimą visuomenėje visais lygmenimis ir kai siekia gauti pagrindines paslaugas ir išteklius; pabrėžia, kad romų moterų ir mergaičių, neturinčių asmens tapatybės dokumentų, diskriminacija yra dar didesnė; pabrėžia, kad siekiant pagerinti romų moterų ir mergaičių padėtį reikia konkrečių ir tikslinių nediskriminacinių politikos priemonių, kuriomis būtų užtikrintos vienodos galimybės įsidarbinti ir mokytis, įskaitant visą gyvenimą trunkantį mokymąsi, ir būtų užtikrintas kokybiškas būstas, kuris yra labai svarbus gerinant jų gyvenimo sąlygas ir kovojant su skurdu bei atskirtimi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad į nacionalines romų integracijos strategijas (NRIS) būtų įtrauktas konkretus skyrius apie moterų teises ir lyčių lygybę, ir kad kiekviename jų skyriuje būtų numatytos lyčių aspekto integravimo priemonės, kuriomis siekiama skatinti moterų teises ir lyčių lygybę, visų pirma skiriant lėšas, taip atsižvelgiant į Tarybos išvadas dėl ES romų integracijos nacionalinių strategijų plano, kuriose teigiama, kad „lyčių aspektą reikia taikyti visose romų įtraukčiai didinti skirtose politikos srityse ir veiksmuose“; ragina valstybių narių vyriausybes ir vietos valdžios institucijas įtraukti romų tautybės moteris rengiant, įgyvendinant, vertinant ir stebint NRIS; pabrėžia, kad reikia pagal lytį suskirstytus duomenis sistemingai rinkti ir reguliariai analizuoti, ir ragina Komisiją ir valstybes nares įvertinti, ar įgyvendinant politikos kryptis pasiekta norimos pažangos romų tautybės moterų ir mergaičių atžvilgiu, ir imtis veiksmų, jeigu pažanga nepakankama; ragina Komisiją remti lyčių lygybės skatinimą įgyvendinant visus strategijos „Europa 2020“ aspektus pagal 2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategiją; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina valstybes nares atsižvelgti į ypatingus iššūkius, su kuriais susiduria romų tautybės moterys ir mergaitės dėl ankstyvų ir priverstinių santuokų ir dėl išpuolių prieš jų fizinę neliečiamybę, ir skatinti bei remti duomenų apie teisines ir kitas nacionaliniu lygmeniu taikomas priemones, skirtas romų moterų ir mergaičių smurto prevencijai ir kovai su juo, rinkimą ir sklaidą; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina įmones ir vietos valdžios institucijas kurti mokymo programas ir darbo galimybes romų moterims; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina vyriausybes skatinti ir remti veiksmingą romų moterų dalyvavimą viešajame ir politiniame gyvenime; |
| --- | --- |

44.

| 45. | mano, kad lygybės institucijos yra labai svarbios informuojant romus apie jų teises ir padedant jiems pasinaudoti savo teisėmis ir pranešti apie diskriminacijos atvejus; ragina Komisiją ir valstybes nares nustatyti standartus, pagal kuriuos lygybės institucijoms būtų užtikrinama pakankamai galių ir išteklių, kad jos galėtų stebėti priešiškumo romams atvejus ir imtis veiksmų; ragina valstybes nares remti lygybės institucijų darbą ir institucinius gebėjimus skatinti lygias galimybes, suteikiant joms pakankamus išteklius, kad jos galėtų veiksmingai teikti teisinę ir teisminę pagalbą ir remti jų darbą samdant teisininkus romus, kad būtų lengviau pranešti apie pažeidimų atvejus; |
| --- | --- |

45.

| 46. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad romai menkai dalyvauja kaip vietos, regioninių ir nacionalinių valdžios institucijų partneriai arba jose posėdžiaujantys atstovai, taip pat dėl to, kad vyriausybės jiems neužtikrina galimybės visapusiškai naudotis pilietybe; pripažįsta esminį pilietinės visuomenės vaidmenį šioje srityje; ragina atitinkamas nacionalines ir vietos valdžios institucijas, ES, Europos Tarybą ir NVO aktyviau bendradarbiauti; ragina ES ir valstybių narių valdžios institucijas ir politines partijas aktyviai skatinti romų politinį dalyvavimą ir įgalinimą, taip pat jų įdarbinimą viešojo administravimo institucijose; ragina parengti romų įgalinimo programas, taip pat programas, kuriomis siekiama didinti ir užtikrinti ilgalaikį romų tarpsektorinį atstovavimą vietos, regioninių ir nacionalinių vyriausybių veikloje; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad būtų didinamas romų moterų dalyvavimas politikoje ir sprendimų priėmimo procesuose; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina valstybes nares visiems pareigas atliekantiems ir atsakingiems už tinkamą ES ir valstybių narių teisės aktų įgyvendinimą viešųjų institucijų tarnautojams rengti privalomus praktinius tarpsektorinius mokymus pagrindinių teisių ir nediskriminavimo srityje, kad jie įgytų būtinų žinių ir įgūdžių ir galėtų teikti paslaugas visiems piliečiams, atsižvelgdami į žmogaus teises; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atsižvelgdamas į žiniasklaidos įtaką formuojant nuomonę apie etnines mažumas, ragina valstybes nares:






  — | rengti privalomus mokymus viešojo transliavimo ir žiniasklaidos priemonėse dirbantiems asmenims siekiant padidinti jų informuotumą apie romams aktualias problemas, diskriminaciją ir žalingus stereotipus, |
| --- | --- | --- |

48.

—

rengti privalomus mokymus viešojo transliavimo ir žiniasklaidos priemonėse dirbantiems asmenims siekiant padidinti jų informuotumą apie romams aktualias problemas, diskriminaciją ir žalingus stereotipus,

| — | skatinti įdarbinti romus viešojoje žiniasklaidoje ir |
| --- | --- |

—

skatinti įdarbinti romus viešojoje žiniasklaidoje ir

| — | skatinti atstovavimą romams viešosios žiniasklaidos tarybose; |
| --- | --- |

—

skatinti atstovavimą romams viešosios žiniasklaidos tarybose;

| 49. | siekiant sėkmingai šalinti priešiškumo romams vyravimą, ragina valstybes nares į savo mokyklinio ugdymo programas įtraukti privalomą žmogaus teisių, demokratinio pilietiškumo ir politinio raštingumo mokymą visais lygmenimis, taip panaikinti romų nesaugumą dėl tapatybės, sustiprinti jų pasitikėjimą savimi, gebėjimą naudotis lygiomis teisėmis ir jų reikalauti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | yra labai susirūpinęs dėl lėšų mažinimo viešajame sektoriuje, nes tai labai paveikė valstybės ir valstybės finansuojamų nevyriausybinių organizacijų veiklą skatinant romų lygybę ir apribojo šių projektų pasiekiamumą; pabrėžia, kad valstybė ir jos institucijos atlieka esminį vaidmenį skatinant lygybę, todėl negali būti pakeičiamos; |
| --- | --- |

50.

Romų integracijos nacionalinės strategijos

| 51. | susirūpinęs pabrėžia, kad investuotos pastangos, finansinės priemonės ir daugelis Europos ir nacionalinių programų bei lėšų, skirtų romų bendruomenei, neturėjo reikšmingos įtakos jų gyvenimo sąlygų gerinimui ir nepasiekta pažangos skatinant romų integraciją, ypač vietos lygmeniu; todėl siekiant kovoti su romų marginalizacija, diskriminacija ir atskirtimi, norint pagreitinti romų integracijos procesą ir kovoti su priešiškumu romams ragina valstybes nares:






  — | parengti plataus užmojo nacionalines romų integracijos strategijas, atlikti daugiau mokslinių tyrimų, susijusių su sėkminga vietos patirtimi ir programomis, kuriose aktyviai dalyvauja romai, kad būtų atskleista padėtis, realijos ir iššūkiai, su kuriais jie susiduria, ypač daug dėmesio skiriant kovai su priešiškumu romams ir jo padariniams, siekiant sukurti palankesnį, išsamų ir visapusišką požiūrį į problemą, taigi ne tik nagrinėti socialinį ir ekonominį aspektą, bet ir kovoti su rasizmu, kartu skatinant tarpusavio pasitikėjimą, |
| --- | --- | --- |

51.

—

parengti plataus užmojo nacionalines romų integracijos strategijas, atlikti daugiau mokslinių tyrimų, susijusių su sėkminga vietos patirtimi ir programomis, kuriose aktyviai dalyvauja romai, kad būtų atskleista padėtis, realijos ir iššūkiai, su kuriais jie susiduria, ypač daug dėmesio skiriant kovai su priešiškumu romams ir jo padariniams, siekiant sukurti palankesnį, išsamų ir visapusišką požiūrį į problemą, taigi ne tik nagrinėti socialinį ir ekonominį aspektą, bet ir kovoti su rasizmu, kartu skatinant tarpusavio pasitikėjimą,

| — | visiškai įgyvendinti nacionalines romų integracijos strategijas, |
| --- | --- |

—

visiškai įgyvendinti nacionalines romų integracijos strategijas,

| — | įvertinti jų veiksmingumą ir jas reguliariai atnaujinti, apibrėžti aiškius veiksmus, pritaikytas priemones ir nustatyti išmatuojamus tikslus bei etapus, |
| --- | --- |

—

įvertinti jų veiksmingumą ir jas reguliariai atnaujinti, apibrėžti aiškius veiksmus, pritaikytas priemones ir nustatyti išmatuojamus tikslus bei etapus,

| — | glaudžiai bendradarbiauti su visais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant regioninius ir vietos subjektus, akademines, privačiojo sektoriaus, visuomenines organizacijas ir NVO, taip pat aktyviai įtraukti romus; |
| --- | --- |

—

glaudžiai bendradarbiauti su visais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant regioninius ir vietos subjektus, akademines, privačiojo sektoriaus, visuomenines organizacijas ir NVO, taip pat aktyviai įtraukti romus;

| — | toliau tobulinti duomenų rinkimo, vietoje taikomas finansines ir į kokybę orientuotas stebėsenos ir ataskaitų teikimo metodikas, nes jomis paremtos veiksmingos įrodymais grindžiamos politikos kryptys ir jos gali prisidėti prie taikomų strategijų, veiksmų ir priemonių veiksmingumo gerinimo, taip pat padėti nustatyti, kodėl programų ir strategijų rezultatai neatitinka lūkesčių; |
| --- | --- |

—

toliau tobulinti duomenų rinkimo, vietoje taikomas finansines ir į kokybę orientuotas stebėsenos ir ataskaitų teikimo metodikas, nes jomis paremtos veiksmingos įrodymais grindžiamos politikos kryptys ir jos gali prisidėti prie taikomų strategijų, veiksmų ir priemonių veiksmingumo gerinimo, taip pat padėti nustatyti, kodėl programų ir strategijų rezultatai neatitinka lūkesčių;

| — | suteikti galių nacionaliniams romų informaciniams punktams užtikrinant, kad jie turėtų tinkamus įgaliojimus, būtinus išteklius ir tinkamas darbo sąlygas, kad galėtų atlikti savo koordinavimo užduotis; |
| --- | --- |

—

suteikti galių nacionaliniams romų informaciniams punktams užtikrinant, kad jie turėtų tinkamus įgaliojimus, būtinus išteklius ir tinkamas darbo sąlygas, kad galėtų atlikti savo koordinavimo užduotis;

Kova su priešiškumu romams kaip prioritetas patobulintoje strategijoje po 2020 m.

| 52. | teigiamai vertina Komisijos pastangas ir daugelį jos parengtų naudingų priemonių ir fondų, taip pat tai, kad ji pradėjo įgyvendinti ES romų integracijos nacionalinių strategijų planą po 2020 m., ir ragina valstybes nares priimti nacionalines strategijas; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina Komisiją:






  — | išplėtoti ES romų integracijos nacionalinių strategijų planą po 2020 m., remiantis Audito Rūmų, FRA, NVO, stebėjimo organizacijų ir ir visų susijusių suinteresuotųjų asmenų išvadomis ir rekomendacijomis, kad šis planas būtų patobulintas, atnaujintas ir jį taikant būtų laikomasi dar labiau visuotinio požiūrio; |
| --- | --- | --- |

53.

—

išplėtoti ES romų integracijos nacionalinių strategijų planą po 2020 m., remiantis Audito Rūmų, FRA, NVO, stebėjimo organizacijų ir ir visų susijusių suinteresuotųjų asmenų išvadomis ir rekomendacijomis, kad šis planas būtų patobulintas, atnaujintas ir jį taikant būtų laikomasi dar labiau visuotinio požiūrio;

| — | ES programoje po 2020 m. dėmesio skirti ne tik romų socialinei įtraukčiai, bet ir priešiškumo romams problemai, ir įtraukti nediskriminavimo rodiklius švietimo, užimtumo, būsto, sveikatos ir kt. srityse, nes priešiškumas romams kenkia sėkmingam romų integracijos nacionalinių strategijų įgyvendinimui; |
| --- | --- |

—

ES programoje po 2020 m. dėmesio skirti ne tik romų socialinei įtraukčiai, bet ir priešiškumo romams problemai, ir įtraukti nediskriminavimo rodiklius švietimo, užimtumo, būsto, sveikatos ir kt. srityse, nes priešiškumas romams kenkia sėkmingam romų integracijos nacionalinių strategijų įgyvendinimui;

| — | priešiškumą romams laikyti horizontalia problema ir bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, FRA ir NVO parengti praktinių kovos su priešiškumu romams veiksmų sąvadą valstybėms narėms; |
| --- | --- |

—

priešiškumą romams laikyti horizontalia problema ir bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, FRA ir NVO parengti praktinių kovos su priešiškumu romams veiksmų sąvadą valstybėms narėms;

| — | baigti kurti atitinkamų Komisijos tarnybų Romų reikalų darbo grupę įsteigiant Komisijos narių lygmens projektų grupę romų klausimams spręsti, kurioje būtų suburti visi susiję Komisijos nariai, dirbantys lygių teisių ir nediskriminavimo, pilietiškumo, socialinių teisių, užimtumo, švietimo ir kultūros, sveikatos, būsto ir šių sričių išorės aspektų srityse, siekiant užtikrinti nediskriminacinių ir papildomumu pagrįstų ES fondų ir programų kūrimą; |
| --- | --- |

—

baigti kurti atitinkamų Komisijos tarnybų Romų reikalų darbo grupę įsteigiant Komisijos narių lygmens projektų grupę romų klausimams spręsti, kurioje būtų suburti visi susiję Komisijos nariai, dirbantys lygių teisių ir nediskriminavimo, pilietiškumo, socialinių teisių, užimtumo, švietimo ir kultūros, sveikatos, būsto ir šių sričių išorės aspektų srityse, siekiant užtikrinti nediskriminacinių ir papildomumu pagrįstų ES fondų ir programų kūrimą;

| — | sutvirtinti ir papildyti Komisijos kovos su diskriminacija ir romų koordinavimo tarnybos darbą sustiprinant komandą, skiriant reikiamų išteklių ir samdant daugiau darbuotojų, kad būtų pakankamai pajėgumų siekiant kovoti su priešiškumu romams, didinti informuotumą apie romų holokaustą ir skatinti holokausto aukų atminimą; |
| --- | --- |

—

sutvirtinti ir papildyti Komisijos kovos su diskriminacija ir romų koordinavimo tarnybos darbą sustiprinant komandą, skiriant reikiamų išteklių ir samdant daugiau darbuotojų, kad būtų pakankamai pajėgumų siekiant kovoti su priešiškumu romams, didinti informuotumą apie romų holokaustą ir skatinti holokausto aukų atminimą;

| 54. | ragina ES institucijas įtraukti romų teises į išorės santykius; primygtinai reikalauja, kad šalyse kandidatėse ir potencialiose šalyse kandidatėse būtų kovojama su priešiškumu romams ir remiamos romų teisės; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina Komisiją ir valstybes nares taikyti ir veiksmingai skleisti priešiškumo romams apibrėžtį, kurią yra nustačiusi Europos komisija kovai su rasizmu ir netolerancija, taip užtikrinant, kad valdžios institucijoms būtų pateikiamos aiškios gairės; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina visas Parlamento frakcijas ir valstybių narių politines partijas laikytis Europos politinių partijų chartijos už nerasistinę visuomenę ir prašo jų reguliariai atnaujinti savo įsipareigojimus ir smerkti neapykantą kurstančias kalbas bei bausti už jas; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą parengti studiją apie priešiškumą romams ES ir šalyse kandidatėse, ir atliekant savo darbą, susijusį su romų klausimais, ypatingą dėmesį skirti priešiškumui romams ir stebėti šį priešiškumą visose susijusiose srityse; |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių ir šalių kandidačių vyriausybėms bei parlamentams, Europos Tarybai ir Jungtinėms Tautoms. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  OL L 180, 2000 7 19, p. 22.

(2)  OL L 303, 2000 12 2, p. 16.

(3)  OL L 315, 2012 11 14, p. 57.

(4)  OL L 166, 2004 4 30, p. 1.

(5)  OL L 328, 2008 12 6, p. 55.

(6)  OL C 4 E, 2011 1 7, p. 7; OL C 308 E, 2011 10 20, p. 73; OL C 199 E, 2012 7 7, p. 112; OL C 468, 2016 12 15, p. 36; OL C 468, 2016 12 15, p. 157.

(7)  OL C 328, 2016 9 6, p. 4.

(8)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0485.

(9)  Europos komisijos kovai su rasizmu ir netolerancija bendroji politikos rekomendacija Nr. 13 dėl kovos su priešiškumu romams ir jų diskriminacija.

(10)  Priešiškumas romams kartais įvardijamas skirtingai, ir įvairiose valstybėse narėse retkarčiais naudojama šiek tiek kitokia sąvoka, pvz., priešiškumas čigonams.

(11)  OL L 158, 2004 4 30, p. 77.

(12)  OL L 95, 2010 4 15, p. 1.

(13)  OL L 373, 2004 12 21, p. 37.

(14)  OL L 335, 2011 12 17, p. 1.

---

2017 m. spalio 26 d., ketvirtadienis

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/184 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/184

---

P8_TA(2017)0414

Direktyvos dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą įgyvendinimas

2017 m. spalio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/35/EB dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą siekiant išvengti žalos aplinkai ir ją ištaisyti (atlyginti) (2016/2251(INI))

(2018/C 346/24)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/35/EB dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą siekiant išvengti žalos aplinkai ir ją ištaisyti (atlyginti) (1) (Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/35/EB dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą siekiant išvengti žalos aplinkai ir ją ištaisyti (atlyginti) (1) (Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyva),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Tarybai ir Europos Parlamentui pagal Direktyvos 2004/35/EB dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą siekiant išvengti žalos aplinkai ir ją ištaisyti (atlyginti) 18 straipsnio 2 dalį (COM(2016)0204), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Tarybai ir Europos Parlamentui pagal Direktyvos 2004/35/EB dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą siekiant išvengti žalos aplinkai ir ją ištaisyti (atlyginti) 18 straipsnio 2 dalį (COM(2016)0204),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 4 ir 191 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 4 ir 191 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 37 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 37 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką ir panaikinančią Tarybos direktyvą 90/220/EEB (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką ir panaikinančią Tarybos direktyvą 90/220/EEB (2),

| — | atsižvelgdamas į Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvą, iš dalies pakeistą Direktyva 2006/21/EB (3) dėl kasybos pramonės atliekų tvarkymo, Direktyva 2009/31/EB (4) dėl anglies dioksido geologinio saugojimo ir Direktyva 2013/30/ES (5) dėl naftos ir dujų operacijų jūroje saugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvą, iš dalies pakeistą Direktyva 2006/21/EB (3) dėl kasybos pramonės atliekų tvarkymo, Direktyva 2009/31/EB (4) dėl anglies dioksido geologinio saugojimo ir Direktyva 2013/30/ES (5) dėl naftos ir dujų operacijų jūroje saugos,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbo dokumentą dėl Direktyvos dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą REFIT vertinimo (SWD(2016)0121), kuris pridedamas prie Komisijos ataskaitos (COM(2016)0204), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbo dokumentą dėl Direktyvos dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą REFIT vertinimo (SWD(2016)0121), kuris pridedamas prie Komisijos ataskaitos (COM(2016)0204),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 6 d. Europos Parlamento tyrimų tarnybos pranešimą „Direktyvos dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą įgyvendinimas: Komisijos atlikta vertinimo proceso apžvalga“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 6 d. Europos Parlamento tyrimų tarnybos pranešimą „Direktyvos dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą įgyvendinimas: Komisijos atlikta vertinimo proceso apžvalga“ (6),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 3 priedo 1 straipsnio 1 dalies e punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 3 priedo 1 straipsnio 1 dalies e punktą,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A8-0297/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A8-0297/2017),

| A. | kadangi, remiantis SESV 191 straipsnio 1 dalimi, įgyvendinant Sąjungos aplinkos politiką turi būti padedama siekti tokių tikslų, kaip žmonių sveikatos apsauga, aplinkos kokybės apsauga ir gerinimas, apdairaus ir racionalaus gamtos išteklių naudojimo skatinimas bei skatinimas taikyti tarptautinio lygio priemones, skirtas regioninėms ar pasaulinėms aplinkos problemoms spręsti; |
| --- | --- |

A.

kadangi, remiantis SESV 191 straipsnio 1 dalimi, įgyvendinant Sąjungos aplinkos politiką turi būti padedama siekti tokių tikslų, kaip žmonių sveikatos apsauga, aplinkos kokybės apsauga ir gerinimas, apdairaus ir racionalaus gamtos išteklių naudojimo skatinimas bei skatinimas taikyti tarptautinio lygio priemones, skirtas regioninėms ar pasaulinėms aplinkos problemoms spręsti;

| B. | kadangi SESV 191 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad, įgyvendinant Sąjungos aplinkos politiką, turi būti siekiama aukšto apsaugos lygio ir ji turi būti grindžiama atsargumo principu bei principais, kad reikia imtis prevencinių veiksmų, kad žala aplinkai pirmiausia turėtų būti atitaisoma ten, kur yra jos šaltinis, ir kad atlygina teršėjas; |
| --- | --- |

B.

kadangi SESV 191 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad, įgyvendinant Sąjungos aplinkos politiką, turi būti siekiama aukšto apsaugos lygio ir ji turi būti grindžiama atsargumo principu bei principais, kad reikia imtis prevencinių veiksmų, kad žala aplinkai pirmiausia turėtų būti atitaisoma ten, kur yra jos šaltinis, ir kad atlygina teršėjas;

| C. | kadangi SESV 11 straipsnyje pažymima, kad, nustatant ir įgyvendinant Sąjungos politikos ir veiklos kryptis, ypač siekiant skatinti tvarią plėtrą, turi būti atsižvelgiama į aplinkos apsaugos reikalavimus; |
| --- | --- |

C.

kadangi SESV 11 straipsnyje pažymima, kad, nustatant ir įgyvendinant Sąjungos politikos ir veiklos kryptis, ypač siekiant skatinti tvarią plėtrą, turi būti atsižvelgiama į aplinkos apsaugos reikalavimus;

| D. | kadangi SESV 192 straipsniu Europos Parlamentui ir Tarybai patikėta užduotis nustatyti priemones, kurių turėtų būti imamasi siekiant bendrųjų Sąjungos tikslų, susijusių su aplinka (7); |
| --- | --- |

D.

kadangi SESV 192 straipsniu Europos Parlamentui ir Tarybai patikėta užduotis nustatyti priemones, kurių turėtų būti imamasi siekiant bendrųjų Sąjungos tikslų, susijusių su aplinka (7);

| E. | kadangi pagal Pagrindinių teisių chartijos 37 straipsnį reikalaujama, kad aukštas aplinkosaugos lygis ir aplinkos kokybės gerinimas būtų integruotas į Sąjungos politiką ir užtikrintas pagal tvaraus vystymosi principus; |
| --- | --- |

E.

kadangi pagal Pagrindinių teisių chartijos 37 straipsnį reikalaujama, kad aukštas aplinkosaugos lygis ir aplinkos kokybės gerinimas būtų integruotas į Sąjungos politiką ir užtikrintas pagal tvaraus vystymosi principus;

| F. | kadangi koordinuojama visos Sąjungos aplinkos apsaugos strategija – tai būdas skatinti bendradarbiavimą ir užtikrinti, kad Sąjungos politikos kryptys derėtų tarpusavyje; |
| --- | --- |

F.

kadangi koordinuojama visos Sąjungos aplinkos apsaugos strategija – tai būdas skatinti bendradarbiavimą ir užtikrinti, kad Sąjungos politikos kryptys derėtų tarpusavyje;

| G. | kadangi dabartinės Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvos taikymo sritis apima tik tą subjektų padaryta žalą aplinkai, kuri susijusi su biologine įvairove (saugomomis rūšimis ir natūralioms buveinėms), vandeniu ir žeme; |
| --- | --- |

G.

kadangi dabartinės Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvos taikymo sritis apima tik tą subjektų padaryta žalą aplinkai, kuri susijusi su biologine įvairove (saugomomis rūšimis ir natūralioms buveinėms), vandeniu ir žeme;

| H. | kadangi, siekiant užtikrinti atsakomybę už žalą aplinkai, spontaniškai išaugo finansinio užtikrinimo priemonių rinka, tačiau šito gali nepakakti norint užtikrinti atsakomybę specifiniais atvejais, pvz., susijusiais su MVĮ arba konkretaus pobūdžio (jūroje veikiančių platformų, branduolinių įrenginių ir t. t.) veikla; |
| --- | --- |

H.

kadangi, siekiant užtikrinti atsakomybę už žalą aplinkai, spontaniškai išaugo finansinio užtikrinimo priemonių rinka, tačiau šito gali nepakakti norint užtikrinti atsakomybę specifiniais atvejais, pvz., susijusiais su MVĮ arba konkretaus pobūdžio (jūroje veikiančių platformų, branduolinių įrenginių ir t. t.) veikla;

| I. | kadangi nevienodą Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvos įgyvendinimą, be kita ko, lemia sunkumai vertinant, ar žala gamtos ištekliams peržengia nustatytą ribą, taip pat tai, kad daugelyje valstybių narių netaikoma tvarka, pagal kurią būtų nagrinėjamos aplinkos apsaugos NVO ir kitų suinteresuotųjų šalių organizacijų pastabos ir kritika; |
| --- | --- |

I.

kadangi nevienodą Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvos įgyvendinimą, be kita ko, lemia sunkumai vertinant, ar žala gamtos ištekliams peržengia nustatytą ribą, taip pat tai, kad daugelyje valstybių narių netaikoma tvarka, pagal kurią būtų nagrinėjamos aplinkos apsaugos NVO ir kitų suinteresuotųjų šalių organizacijų pastabos ir kritika;

| J. | kadangi daugelyje valstybių narių nemaža dalis suinteresuotųjų šalių (aplinkos apsaugos NVO, draudimo bendrovių, subjektų ir ypač susijusių institucijų) menkai išmano – o kartais visiškai neišmano – Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvos niuansų ir tokią padėtį lemia tai, kad nesama gairių, kurios būtų naudingos perkeliant teisės aktą į nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

J.

kadangi daugelyje valstybių narių nemaža dalis suinteresuotųjų šalių (aplinkos apsaugos NVO, draudimo bendrovių, subjektų ir ypač susijusių institucijų) menkai išmano – o kartais visiškai neišmano – Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvos niuansų ir tokią padėtį lemia tai, kad nesama gairių, kurios būtų naudingos perkeliant teisės aktą į nacionalinę teisę;

| K. | kadangi nemažai valstybių narių pažengė veiksmingai siekdamos pagrindinių žalos aplinkai prevencijos ir ištaisymo (atlyginimo) tikslų; kadangi, nežiūrint į tai, kai kuriose valstybėse narėse Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyva vykdoma nepakankamai gerai; |
| --- | --- |

K.

kadangi nemažai valstybių narių pažengė veiksmingai siekdamos pagrindinių žalos aplinkai prevencijos ir ištaisymo (atlyginimo) tikslų; kadangi, nežiūrint į tai, kai kuriose valstybėse narėse Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyva vykdoma nepakankamai gerai;

| L. | kadangi naujos mokslinės išvados rodo, kad pramoninės veiklos sukeliama tarša gali pakenkti tiek aplinkai, tiek žmonėms būdais, apie kuriuos iki šiol neįtarta, ir kad tai kelia pavojų žmonių sveikatai, tvarumui ir biologinių bei bioevoliucinių procesų pusiausvyrai; |
| --- | --- |

L.

kadangi naujos mokslinės išvados rodo, kad pramoninės veiklos sukeliama tarša gali pakenkti tiek aplinkai, tiek žmonėms būdais, apie kuriuos iki šiol neįtarta, ir kad tai kelia pavojų žmonių sveikatai, tvarumui ir biologinių bei bioevoliucinių procesų pusiausvyrai;

| 1. | pripažįsta Komisijos tyrimų ir ataskaitų, susijusių su Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvos įgyvendinimo vertinimu, ir jų poveikio valstybėms narėms, taip pat jos rekomendacijų dėl veiksmingo ir nuoseklaus direktyvos įgyvendinimo prioritetą teikiant nacionalinių sprendimų ir praktikos derinimui vadovaujantis platesniu teisinės atsakomybės pagrindu svarbą; atsižvelgdamas į tai teigiamai vertina daugiametės Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvos darbo programos sukūrimą 2017–2020 m. laikotarpiui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | susirūpinęs pažymi, kad, remiantis šių ataskaitų išvadomis, galima susidaryti nerimą keliantį faktinio Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvos įgyvendinimo įspūdį, ir pažymi, kad nemažai valstybių narių šią direktyvą į nacionalinę teisę perkėlė padrikai ir paviršutiniškai; |
| --- | --- |

2.

Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvos įgyvendinimo padėtis

| 3. | pažymi, kad ne viena valstybė narė laiku neperkėlė Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvos į savo nacionalinę teisę ir kad tik 2010 m. viduryje šią direktyvą į savo nacionalinę teisę buvo perkėlusios visos 27 valstybės narės; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad dėl Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvoje suteikiamos veiksmų laisvės ir didelės aiškumo stokos bei nevienodo svarbiausių sampratų taikymo, taip pat dėl nepakankamai išvystytų pajėgumų ir ekspertinių žinių Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvą perkėlus į nacionalines atsakomybės sistemas nebuvo sudarytos vienodos sąlygos ir kad šiuo metu, kaip patvirtinama Komisijos ataskaitoje, teisiniu ir praktiniu požiūriais ši direktyva taikoma absoliučiai nevienodai, o atvejų skaičius valstybėse narėse labai skiriasi; todėl laikosi nuomonės, jog būtina dėti daugiau pastangų, kad visoje ES būtų įmanoma užtikrinti standartizuotą reglamentavimą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, jog darnos stoką lemia ir tai, kad Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyva, parengta remiantis pagrindų direktyvos modeliu, yra bendro pobūdžio; |
| --- | --- |

5.

| 6. | apgailestauja, kad septynios valstybės narės, nepaisydamos veiksmų, kurių Komisija ėmėsi atsižvelgdama į vėlavimą perkelti direktyvą į nacionalinę teisę ir problemas dėl neatitikties, taip pat nepaisydamos itin didelio Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvos lankstumo, dar nėra išsprendusios įvairių su reikalavimų nesilaikymu susijusių klausimų; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pažymi, jog tai, kad valstybės narės nenuosekliai taiko pranešimo apie žalos aplinkai atvejį, dėl kurio kilo būtinybė taikyti Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvą (8), tvarką, sietina su jų nacionalinės teisės aktų, o ne minėtosios direktyvos taikymu; |
| --- | --- |

7.

Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvos veiksmingumo ribos

| 8. | pažymi, kad Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvos veiksmingumas skirtingose valstybėse narėse labai skiriasi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad skirtingas žalos aplinkai reikšmingumo ribos aiškinimas ir taikymas yra viena pagrindinių veiksmingo ir vienodo Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvos taikymo kliūčių, o tikslūs duomenys apie valdžios institucijų administracines išlaidas, įskaitant duomenis apie papildomą ir kompensuojamąjį ištaisymą (atlyginimą), riboti, ganėtinai skiriasi, o duomenys apie įmones apskritai neprieinami; |
| --- | --- |

9.

| 10. | apgailestauja, kad, vadovaujantis Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyva, įvykis apibrėžiamas kaip rimtas tik jeigu tampa mirties ar sunkaus sužalojimo priežastimi, visiškai neužsimenant apie pasekmes aplinkai; todėl pabrėžia, kad net jeigu įvykis netapo mirties ar sunkaus sužalojimo priežastimi, jo poveikis aplinkai gali būti rimtas dėl masto arba padarytos žalos, nes jo metu gali nukentėti, pvz., saugomos teritorijos, saugomos rūšys arba itin pažeidžiamos buveinės; |
| --- | --- |

10.

| 11. | apgailestauja, kad esama veiklos rūšių, potencialiai galinčių daryti neigiamą poveikį biologinei įvairovei ir aplinkai – pvz., vamzdyninis pavojingųjų medžiagų transportas, kasyba ir invazinių svetimų rūšių diegimas – kurioms šiuo metu netaikomas griežtos atsakomybės reikalavimas; pažymi, kad, pirmiausia kalbant apie biologinę įvairovę, III priede išvardytos veiklos rūšys pakankamai neapima sektorių, potencialiai galinčių sukelti žalą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mano, kad Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvos 1 straipsnyje nurodyta atsakomybės už aplinkos apsaugą sistema turėtų būti išplėsta įtraukiant aplinkos būklės gerinimą ir ekologinį atkūrimą iki pirminės būklės, kai baigiama vykdyti profesinę veiklą – net kai žala aplinkai padaroma dėl veiklos ar išmetalų, kuriems buvo išduotas aiškus kompetentingų institucijų leidimas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad visos suinteresuotosios šalys yra informavusios apie problemas, kurių kyla reikalaujant griežtos subjektų atsakomybės už Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvos III priede nurodytą pavojingą veiklą, kai ją vykdo atsakingųjų šalių teisių perėmėjai (9); |
| --- | --- |

13.

| 14. | primena patirtį įgyvendinant esamas finansinio užtikrinimo priemones: kaip buvo įsitikinta, jos pritrūko užtikrinant, kad subjektai pajėgtų veiksmingai padengti finansinius įsipareigojimus tais atvejais, kai jie atsakingi už žalą aplinkai, ir reiškia susirūpinimą dėl atvejų, kai subjektai neturėjo galimybės padengti žalos ištaisymo (atlyginimo) išlaidų; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad tebesusiduriama su problemomis, kai direktyvą siekiama taikyti įvykus didelio masto avarijai, ypač kai neįmanoma nustatyti atsakingo teršėjo ir (arba) teršėjas tampa nemokus ar bankrutuoja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pažymi, kad atsakingiems subjektams tenkančios išlaidos už žalą aplinkai gali būti sumažintos panaudojant finansinio užtikrinimo priemones (apimančias draudimą ir tokias alternatyvias priemones, kaip banko garantijos, obligacijos, fondai ar vertybiniai popieriai); mano, kad nedidelę paklausą Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvos finansinio užtikrinimo priemonių rinkoje lemia mažas atvejų, su kuriais susiduriama daugelyje valstybių narių, skaičius, nepakankamas kai kurių direktyvoje išdėstytų sampratų aiškumas ir tai, kad daugelyje valstybių narių – priklausomai nuo tokių priemonių rinkos brandos – draudimo modeliai, kaip matyti, apskritai formuojasi lėtai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pažymi, kad galimybę gerinti finansinio užtikrinimo priemonių teikimą varžo tai, kad ES disponuoja menkais duomenimis apie Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvos taikymo atvejus ir prieštaringas šių duomenų pobūdis; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina valstybes nares imtis priemonių, kad atitinkami ekonominiai ir finansiniai subjektai sparčiau vystytų finansinio užtikrinimo priemones ir rinkas, įskaitant finansinius mechanizmus nemokumo atveju, siekiant sudaryti subjektams galimybę naudotis finansinėmis garantijomis savo atsakomybei užtikrinti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atkreipia dėmesį į Komisijos galimybių studiją, susijusią su ES masto pramoninių nelaimių rizikos pasidalijimo priemonės samprata (10), ir pabrėžia, kad būtina atlikti tolesnę esminių teisinių ir finansinių klausimų analizę bei išsamesnę jų galimybių studiją; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palankiai vertina tai, kad, kalbant apie Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvos taikymą saugomų rūšių ir natūralių buveinių atžvilgiu, taikymo sritį yra išplėtusios pusė valstybių narių (Belgija, Kipras, Čekijos Respublika, Estija, Graikija, Vengrija, Latvija, Lietuva, Liuksemburgas, Lenkija, Portugalija, Slovėnija, Ispanija, Švedija ir Jungtinė Karalystė); |
| --- | --- |

20.

| 21. | mano, jog viena iš daugybės nepakankamo Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvos suderinimo priežasčių yra ir tai, kad nenumatytas standartinės administracinės pranešimo kompetentingoms institucijoms apie neišvengiamą žalos aplinkai grėsmę arba faktinę žalą aplinkai tvarkos taikymas; tačiau apgailestauja, kad nenustatyta pareiga skelbti tokius pranešimus arba informaciją apie tai, kaip buvo reaguota atitinkamais atvejais; pažymi, kad kai kurios valstybės narės yra įvardijusios šį trūkumą savo nacionalinės teisės aktuose ir, savo ruožtu, sukūrusios duomenų, susijusių su pranešimais, įvykiais ir atvejais, bazes; tačiau pažymi, kad skirtingų valstybių narių praktika labai skiriasi ir yra gana ribota; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad taikant kompensavimo tvarką turi būti įmanoma tarpvalstybinius ieškinius nagrinėti veiksmingai, greitai, per deramą laiką ir nediskriminuojant ieškovų iš įvairių Europos ekonominės erdvės valstybių; rekomenduoja į ją įtraukti tiek pirminę, tiek antrinę žalą, padarytą visose nukentėjusiose zonose, nes tokie įvykiai paveikia didesnes teritorijas, o jų poveikis gali būti ilgalaikis; pabrėžia, kad ypač kaimyninės šalys, kurios nėra Europos ekonominės erdvės narės, turi paisyti tarptautinės teisės nuostatų, susijusių su aplinkos apsauga ir atsakomybe; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pakartoja, kad pagal Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvos 4 straipsnio 5 dalį ši direktyva žalos aplinkai ar neišvengiamos tokios žalos grėsmės, kurią sukelia išplitusi tarša, atveju taikoma tik jei įmanoma nustatyti priežastinį šios žalos ir konkrečių subjektų veiklos ryšį; taip pat pakartoja, kad Tarpvyriausybinė klimato kaitos komisija (IPCC) dar savo 2013 m. ataskaitoje nustatė tvirtą priežastinį išmetamų dujų ir su klimato kaita bei aplinka susijusios žalos ryšį (11); |
| --- | --- |

23.

Pasiūlymai dėl geresnio Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvos suderinimo

| 24. | ragina kuo greičiau peržiūrėti Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvą ir žalos aplinkai apibrėžtį, nustatytą direktyvos 2 straipsnio 1 dalyje, ypač atsižvelgiant į kriterijus, susijusius su neigiamo poveikio saugomoms rūšims ir buveinėms nustatymu (I priedas), taip pat į žalos vandeniui ir žemei riziką, kad ji taptų pakankamai veiksminga, nuosekli ir suderinta bei nebūtų atsiliekama stebint sparčius pramoninės veiklos teršalų pokyčius; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Komisiją išaiškinti, apibrėžti ir išsamiai išdėstyti reikšmingumo ribos sampratą bei įvertinti diferencijuotas maksimalios atsakomybės ribas už įvairią veiklą, kad Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyva būtų taikoma standartizuotai ir vienodai visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina Komisiją pateikti aiškų ir nuoseklų Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvoje nurodytos palankios apsaugos būklės geografinės aprėpties išaiškinimą (ES teritorija, nacionalinė teritorija, gamtos kraštovaizdžio zona); atsižvelgdamas į tai mano, kad, norint užtikrinti teisingą ir veiksmingą įgyvendinimą, būtina vadovautis konkrečiai vietai pritaikytu požiūriu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | prašo Komisijos nustatyti, kokios taisyklės būtinos norint apibrėžti aiškų nepaneigiamą skirtumą tarp atvejų, kai taikoma Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyva, ir atvejų, kai turėtų būti taikomi nacionaliniai standartai, jeigu jie griežtesni; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pažymi, kad oro tarša kenkia žmonių sveikatai ir aplinkai ir kad, pasak Eurostato, azoto dioksidų ir kietųjų dalelių tarša kelia rimtą pavojų sveikatai; atsižvelgdamas į tai ragina į 2 straipsnyje pateiktas žalos aplinkai ir gamtos ištekliaus apibrėžtis įtraukti ekosistemas; be to, ragina Komisiją svarstyti galimybę išplėsti Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvos taikymo sritį ir nustatyti atsakomybę už žalą žmonių sveikatai ir aplinkai, įskaitant žalą orui (12); |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina Komisiją nustatyti privalomas finansinio užtikrinimo priemones, pvz., privalomą atsakomybės už žalą aplinkai draudimą subjektams, ir parengti suderintą ES metodiką, pagal kurią būtų apskaičiuojamos maksimalios atsakomybės ribos, atsižvelgiant į kiekvienos veiklos ir ją supančios vietovės specifiką; be to, ragina Komisiją svarstyti galimybę įsteigti Europos aplinkos apsaugos nuo pramoninės veiklos daromos žalos fondą, kuris būtų reglamentuojamas pagal Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvą (13), nedarant poveikio principui „teršėjas moka“, kuriuo būtų naudojamasi kilus nemokumo pavojui ir tik tais atvejais, kai nepasiteisina finansinio užtikrinimo priemonių rinka; mano, kad tas pats turėtų būti taikoma didelio masto avarijų atvejais, kai neįmanoma atsekti už žalą atsakingo subjekto; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina visus subjektus, kuriems vykdoma veikla naudinga, prisiimti atsakomybę ir už bet kokią žalą aplinkai ar taršą, padaromą (sukeliamą) vykdant šią veiklą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | laikosi nuomonės, jog, turint galvoje pramoninio pobūdžio nelaimių svarbą ir galimą poveikį bei grėsmę žmonių sveikatai, gamtinei aplinkai ir turtui, būtina nustatyti papildomas apsaugos priemones, kad ES piliečiams būtų užtikrinta saugi ir patikima nelaimių prevencijos ir valdymo sistema, pagrįsta rizikos pasidalijimu, didesne pramonės subjektų atsakomybe ir principu „teršėjas moka“; ragina įvertinti, ar būtina į Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvą įtraukti civilinės atsakomybės už žmonių sveikatai ir aplinkai padarytą žalą tvarką (14); |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina priimti antrinės atsakomybės tvarką, kuri būtų taikoma atsakingųjų šalių teisių perėmėjams; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rekomenduoja galimybę reikalauti papildomos valstybės atsakomybės paversti privaloma tvarka, siekiant užtikrinti veiksmingą ir iniciatyvų teisės akto įgyvendinimą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | taip pat ragina atsisakyti galimybių leisti pasinaudoti leidimu grindžiamu apsigynimu ir pažangiausiais metodais grindžiamu apsigynimu, siekiant užtikrinti vienodas sąlygas, skatinti principą „teršėjas moka“ ir padidinti teisės akto veiksmingumą; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina Komisiją nebedelsti ir pateikti pasiūlymą dėl Europos lygmens aplinkosauginių tikrinimų; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mano, kad, peržiūrint Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvą, prioritetas turėtų būti teikiamas griežtos atsakomybės už bet kokią žalą, neigiamai veikiančią aplinką, išplėtimui įtraukiant veiklą, kurios neapima III priedas, siekiant pagerinti teisės akto veiksmingumą įgyvendinant principą „teršėjas moka“ bei numatyti paskatą subjektams užtikrinti deramą savo veiklos rizikos valdymą; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją sukurti pavojingą veiklą vykdančių subjektų registrą ir finansinės stebėsenos sistemą, siekiant užtikrinti subjektų mokumą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina Komisiją užtikrinti, kad Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyva būtų taikoma žalos aplinkai, kuri padaroma vykdant profesinę veiklą, atvejais, ir pasirūpinti griežta gamintojo atsakomybe; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina sukurti Europos duomenų bazę Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvos nuostatomis reglamentuojamiems žalos aplinkai atvejams, kuri būtų prieinama viešai ir remtųsi, pvz., Airijos pranešimo sistema – naudojantis ja apie žalos aplinkai atvejus galima pranešti internetu – siekiant užtikrinti didesnį pasitikėjimą Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvos sistema ir geresnį įgyvendinimą; mano, kad naudojant tokią viešą duomenų bazę suinteresuotosios šalys, subjektai ir piliečiai būtų geriau informuoti apie galiojančią Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvos sistemą ir jos taikymą bei taip prisidėtų prie geresnės žalos aplinkai prevencijos ir jos ištaisymo (atlyginimo); |
| --- | --- |

38.

| 39. | kad viešos su Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvos nuostatomis reglamentuojamais atvejais susijusios duomenų bazės būtų lengvai prieinamos ir veiksmingos, rekomenduoja jas kurti remiantis šiais kriterijais:






  — | jos turėtų būti prieinamos internetu, o papildoma informacija, susijusi su šiais atvejais, turėtų būti teikiama pateikus prašymą, |
| --- | --- | --- |

39.

—

jos turėtų būti prieinamos internetu, o papildoma informacija, susijusi su šiais atvejais, turėtų būti teikiama pateikus prašymą,

| — | kiekviena šalis turėtų turėti centralizuotą duomenų bazę, o ne atskiras duomenų bazes kiekvienam regionui, |
| --- | --- |

—

kiekviena šalis turėtų turėti centralizuotą duomenų bazę, o ne atskiras duomenų bazes kiekvienam regionui,

| — | pranešimai apie naujus įvykius turėtų būti nedelsiant skelbiami internetu, |
| --- | --- |

—

pranešimai apie naujus įvykius turėtų būti nedelsiant skelbiami internetu,

| — | kiekvienas duomenų bazėje registruotas atvejis turėtų apimti tokią informaciją, kaip teršėjo vardas ir pavardė (pavadinimas), padarytos žalos pobūdis ir mastas, prevencijos ar žalos ištaisymo (atlyginimo) priemonės, kurių imtasi arba ketinama imtis, ir veiksmai, kurių ėmėsi valdžios institucijos ir (arba) kurių buvo imtasi kartu su jomis; |
| --- | --- |

—

kiekvienas duomenų bazėje registruotas atvejis turėtų apimti tokią informaciją, kaip teršėjo vardas ir pavardė (pavadinimas), padarytos žalos pobūdis ir mastas, prevencijos ar žalos ištaisymo (atlyginimo) priemonės, kurių imtasi arba ketinama imtis, ir veiksmai, kurių ėmėsi valdžios institucijos ir (arba) kurių buvo imtasi kartu su jomis;

| 40. | prašo išplėsti III priede išvardytų pavojingos veiklos rūšių kategorijas įtraukiant visas aplinkai ir žmonių sveikatai potencialiai pavojingas veiklos rūšis; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia, jog svarbi žalos aplinkai prevencijos kultūra, sistemingai vykdant informavimo kampaniją, kurios metu valstybės narės užtikrintų, kad potencialūs teršėjai ir potencialūs nukentėjusieji būtų informuoti apie jiems gresiantį pavojų, apie galimybes apsidrausti arba kitas finansines ir teisines priemones, kuriomis jie būtų apsaugoti nuo šios rizikos, taip pat apie jų teikiamą naudą; |
| --- | --- |

41.

| 42. | mano, jog visi atvejai, kuriais įrodoma atsakomybė, ir išsami informacija apie paskirtas baudas turėtų būti viešinama, kad tikroji žalos aplinkai kaina būtų skaidriai paaiškinta visiems; |
| --- | --- |

42.

| 43. | siūlo sukurti kanalą, siekiant paskatinti aplinkos apsaugos NVO ir kitas suinteresuotųjų šalių organizacijas teikti pastabas ir kritiką; |
| --- | --- |

43.

| 44. | siūlo numatyti mokesčių lengvatas ar kitokias palankias priemones įmonėms, vykdančioms sėkmingą žalos aplinkai prevencijos veiklą; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rekomenduoja kurti specialias nepriklausomas institucijas, kurioms būtų patikėti valdymo ir stebėsenos įgaliojimai, taip pat įgaliojimas taikyti Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvoje numatytas sankcijas, įskaitant galimybę reikalauti finansinių garantijų iš potencialiai atsakingų šalių, atsižvelgiant į konkrečią atskiro potencialaus teršėjo padėtį, pvz., aplinkosaugos leidimų požiūriu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad, vadovaujantis Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyva, būtų deramai remiamos pastangos siekti ES Paukščių ir Buveinių direktyvų tikslų; yra tvirtai įsitikinęs, kad už aplinkosauginį tikrinimą atsakingos valdžios institucijos turi dalyvauti įgyvendinant ir vykdant atsakomybės už žalą aplinkai teisės nuostatas; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina Komisiją pažangiau įgyvendinti savo mokymų Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvos taikymo srityje programą valstybėse narėse ir kurti pagalbos tarnybas specialistams, kurios teiktų informaciją, pagalbą ir padėtų vertinti riziką ir žalą; be to, rekomenduoja priimti gaires, siekiant padėti valstybėms narėms teisingai perkelti teisės aktą į nacionalinę teisę |
| --- | --- |

47.

| 48. | pakartoja, kad, remiantis Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyva, asmenys, nukentėję dėl žalos aplinkai, turi teisę prašyti kompetentingų institucijų imtis veiksmų; taip pat pažymi, kad, remiantis Sąjungos teisės nuostatomis, ES piliečiams turėtų būti užtikrinta galimybė veiksmingai ir laiku kreiptis į teismą (Orhuso konvencijos 9 straipsnio 3 dalis, ES sutarties 6 straipsnis ir atitinkamos Europos žmogaus teisių apsaugos konvencijos nuostatos) ir kad išlaidas, patirtas dėl žalos aplinkai, turėtų padengti teršėjas (SESV 191 straipsnis); todėl ragina Komisiją parengti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl minimalių Orhuso konvencijos ramsčio, susijusio su teise kreiptis į teismą, įgyvendinimo standartų; prašo Komisijos įvertinti galimybę pradėti taikyti kolektyvinio teisių gynimo mechanizmus Sąjungos aplinkos teisės pažeidimo atvejais; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina Komisiją peržiūrint Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvą apsvarstyti, ar ji galėtų valstybėms narėms nustatyti pareigą kas dvejus metus pateikti direktyvos taikymo ataskaitas; |
| --- | --- |

49.

| 50. | mano, kad dar viena svarbi atgrasomoji priemonė siekiant apsisaugoti nuo žalos aplinkai yra baudžiamosios sankcijos, ir apgailestaudamas pažymi, kad neatnaujinta 2008 m. lapkričio 19 d. Direktyva 2008/99/EB dėl aplinkos apsaugos pagal baudžiamąją teisę; ragina Komisiją nebedelsti ir imtis veiksmų, siekiant peržiūrėti šios direktyvos taikymo sritį, kad ji apimtų visus taikomus Sąjungos aplinkos apsaugos teisės aktus; |
| --- | --- |

50.

o

o o

| 51. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

51.

---

(1)  OL L 143, 2004 4 30, p. 56.

(2)  OL L 106, 2001 4 17, p. 1.

(3)  OL L 102, 2006 4 11, p. 15.

(4)  OL L 140, 2009 6 5, p. 114.

(5)  OL L 178, 2013 6 28, p. 66.

(6)  PE 556.943.

(7)  2010 m. kovo 9 d. Teisingumo Teismo sprendimas ERG ir kt., C-378/08, ECLI:EU:C:2010:126, 45 punktas. 2010 m. kovo 9 d. Teisingumo Teismo sprendimas ERG ir kt., C-379/08 ir C-380/08, ECLI:EU:C:2010:127, 38 punktas. 2010 m. kovo 9 d. Teisingumo Teismo sprendimas Buzzi Unicem SpA ir kt., C-478/08 ir C-479/08, ECLI:EU:C:2010:129, 35 punktas.

(8)  Remiantis Komisijos ataskaita (COM(2016)0204), 2007 m. balandžio mėn. – 2013 m. balandžio mėn. valstybės narės pranešė apie maždaug 1 245 patvirtintus žalos aplinkai atvejus, dėl kurių kilo būtinybė taikyti Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvą. Be to, remiantis ta pačia ataskaita, atvejų skaičius skirtingose valstybėse narėse labai skiriasi. Per 86 proc. visų atvejų, apie kuriuos pranešta, sudaro dviejų valstybių narių pranešimai (Vengrija: 563, Lenkija: 506), apie didžiąją dalį likusių atvejų pranešė šešios valstybės narės (Vokietija: 60, Graikija: 40, Italija: 17, Latvija, Ispanija ir Jungtinė Karalystė: po 8). 11 valstybių narių pranešė, kad 2007 m. tokių atvejų nebuvo – galimai dėl to, kad juos nagrinėja remdamosi išimtinai savo nacionaline sistema.

(9)  2015 m. kovo 4 d. Teisingumo Teismo sprendimas Ministero dell'Ambiente e della Tutela del Territorio e del Mare ir kt. prieš Fipa Group srl ir kt., C-534/13, ECLI:EU:C:2015:140.

(10)  Study to explore the feasibility of creating a fund to cover environmental liability and losses occurring from industrial accidents („Studija, skirta analizuoti galimybę sukurti fondą, kurio lėšomis būtų padengiamos atsakomybės už žalą išlaidos ir nuostoliai, patirti kilus pramoninei avarijai“), galutinė ataskaita, Europos Komisijos Aplinkos GD, 2013 m. balandžio 17 d.

(11)  IPCC, 2013 m. Climate Change 2013: The Physical Science Basis. Contribution of Working Group I to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change („Klimato kaita 2013. Pagrindimas remiantis fizikos mokslu. I darbo grupės indėlis į penktąją Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos vertinimo ataskaitą“) (Stocker, T. F. et al. Cambridge University Press, Cambridge, United Kingdom and New York, NY, USA, 1535 pp, doi:10.1017/CBO9781107415324).

(12)  Ši galimybė buvo svarstoma 2014 m. vasario 19 d. Komisijos dokumente Study on ELD Effectiveness: Scope and Exceptions („Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvos veiksmingumo tyrimas: taikymo sritis ir išimtys“), p. 84.

(13)  Kalbant apie šią galimybę, žr. Komisijos 2013 m. balandžio 17 d. paskelbtą dokumentą „Studija, skirta analizuoti galimybę sukurti fondą, kurio lėšomis būtų padengiamos atsakomybės už žalą išlaidos ir nuostoliai, patirti kilus pramoninei avarijai“.

(14)  Kaip jau numatyta Portugalijoje ir įvertinta 2013 m. gegužės 16 d. Komisijos atliktame tyrime Implementation challenges and obstacles of the Environmental Liability Directive (ELD) („Atsakomybės už aplinkos apsaugą direktyvos įgyvendinimo iššūkiai ir kliūtys“), p. 75.

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/192 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/192

---

P8_TA(2017)0417

Kova su seksualiniu priekabiavimu ir prievarta ES

2017 m. spalio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kovos su seksualiniu priekabiavimu ir prievarta ES (2017/2897(RSP))

(2018/C 346/25)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 ir 3 straipsnius ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8, 10, 19 ir 157 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 ir 3 straipsnius ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8, 10, 19 ir 157 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, įsigaliojusią kartu su Lisabonos sutartimi 2009 m. gruodžio mėn., ir ypač į jos 20, 21, 23 ir 31 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, įsigaliojusią kartu su Lisabonos sutartimi 2009 m. gruodžio mėn., ir ypač į jos 20, 21, 23 ir 31 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros 2014 m. ataskaitą „Smurtas prieš moteris“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros 2014 m. ataskaitą „Smurtas prieš moteris“ (1),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (nauja redakcija) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (nauja redakcija) (2),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyvą 2004/113/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo (3), kurioje apibrėžiamas ir smerkiamas priekabiavimas ir seksualinis priekabiavimas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyvą 2004/113/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo (3), kurioje apibrėžiamas ir smerkiamas priekabiavimas ir seksualinis priekabiavimas,

| — | atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto Lyčių lygybės indekso ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto Lyčių lygybės indekso ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 3 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“ (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 3 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“ (SWD(2015)0278),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos mėn. ES pirmininkaujančių valstybių narių trejeto (Estija, Bulgarija ir Austrija) deklaraciją dėl moterų ir vyrų lygybės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos mėn. ES pirmininkaujančių valstybių narių trejeto (Estija, Bulgarija ir Austrija) deklaraciją dėl moterų ir vyrų lygybės,

| — | atsižvelgdamas į 1993 m. JT deklaraciją dėl smurto prieš moteris panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1993 m. JT deklaraciją dėl smurto prieš moteris panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į Pekino deklaraciją ir veiksmų platformą, priimtas per 1995 m. rugsėjo 15 d. ketvirtąją pasaulinę moterų konferenciją, ir į vėlesnius galutinius dokumentus, priimtus specialiuose Jungtinių Tautų posėdžiuose „Pekinas + 5“ (2000 m.), „Pekinas + 10“ (2005 m.), „Pekinas + 15“ (2010 m.) ir „Pekinas + 20“ (2015 m.), ir į konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (angl. CEDAW) ir jos vėlesnius protokolus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pekino deklaraciją ir veiksmų platformą, priimtas per 1995 m. rugsėjo 15 d. ketvirtąją pasaulinę moterų konferenciją, ir į vėlesnius galutinius dokumentus, priimtus specialiuose Jungtinių Tautų posėdžiuose „Pekinas + 5“ (2000 m.), „Pekinas + 10“ (2005 m.), „Pekinas + 15“ (2010 m.) ir „Pekinas + 20“ (2015 m.), ir į konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (angl. CEDAW) ir jos vėlesnius protokolus,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai ir kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2001/220/TVR (4) (Nusikaltimų aukų teisių direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai ir kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2001/220/TVR (4) (Nusikaltimų aukų teisių direktyva),

| — | atsižvelgdamas į ETUC/ESRT, BUSINESSEUROPE, UEAPME ir CEEP pagrindų susitarimą dėl priekabiavimo ir smurto darbe (2007 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ETUC/ESRT, BUSINESSEUROPE, UEAPME ir CEEP pagrindų susitarimą dėl priekabiavimo ir smurto darbe (2007 m.),

| — | atsižvelgdamas į Europos nacionalinių lygybės įstaigų tinklo (EQUINET) ataskaitą „Tebesitęsianti moterų diskriminacija, priekabiavimas prie jų ir jų nelygybė. Lygybės įstaigų darbas formuojant naują Europos Komisijos lyčių lygybės strategiją“, paskelbtą 2015 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos nacionalinių lygybės įstaigų tinklo (EQUINET) ataskaitą „Tebesitęsianti moterų diskriminacija, priekabiavimas prie jų ir jų nelygybė. Lygybės įstaigų darbas formuojant naują Europos Komisijos lyčių lygybės strategiją“, paskelbtą 2015 m.,

| — | atsižvelgdamas į Stambulo konvenciją dėl smurto prieš moteris bei smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (5), ypač jos 2 ir 40 straipsnius, ir į savo 2017 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl Komisijos pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo sudarymo Europos Sąjungos vardu (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Stambulo konvenciją dėl smurto prieš moteris bei smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (5), ypač jos 2 ir 40 straipsnius, ir į savo 2017 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl Komisijos pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo sudarymo Europos Sąjungos vardu (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2001 m. rugsėjo 20 d. rezoliuciją dėl priekabiavimo darbo vietoje (7), 2009 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl smurto prieš moteris panaikinimo (8), 2011 m. balandžio 5 d. rezoliuciją dėl naujos ES kovos su smurtu prieš moteris politikos programos prioritetų ir metmenų (9), 2011 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl 2007–2012 m. Europos Sąjungos darbuotojų sveikatos ir saugos strategijos vidurio laikotarpio peržiūros (10), 2014 m. vasario 25 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl kovos su smurtu prieš moteris (11) bei prie jos pridėtą 2013 m. lapkričio mėn. Europos pridėtinės vertės vertinimą ir 2016 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl ES prisijungimo prie Stambulo konvencijos dėl smurto prieš moteris prevencijos ir kovos su juo (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2001 m. rugsėjo 20 d. rezoliuciją dėl priekabiavimo darbo vietoje (7), 2009 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl smurto prieš moteris panaikinimo (8), 2011 m. balandžio 5 d. rezoliuciją dėl naujos ES kovos su smurtu prieš moteris politikos programos prioritetų ir metmenų (9), 2011 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl 2007–2012 m. Europos Sąjungos darbuotojų sveikatos ir saugos strategijos vidurio laikotarpio peržiūros (10), 2014 m. vasario 25 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl kovos su smurtu prieš moteris (11) bei prie jos pridėtą 2013 m. lapkričio mėn. Europos pridėtinės vertės vertinimą ir 2016 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl ES prisijungimo prie Stambulo konvencijos dėl smurto prieš moteris prevencijos ir kovos su juo (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje 2014–2015 m. (13), 2015 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl 2013 m. pažangos lyčių lygybės Europos Sąjungoje srityje (14) ir 2017 m. spalio 24 d. rezoliuciją dėl teisėtų informatorių, veikiančių viešojo intereso labui (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje 2014–2015 m. (13), 2015 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl 2013 m. pažangos lyčių lygybės Europos Sąjungoje srityje (14) ir 2017 m. spalio 24 d. rezoliuciją dėl teisėtų informatorių, veikiančių viešojo intereso labui (15),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygas,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo mėn. išleistą Europos Parlamento nariams skirtą atmintinę „Jokio priekabiavimo darbo vietoje“ ir Parlamento administracijos veiksmų planą šiuo itin svarbiu klausimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo mėn. išleistą Europos Parlamento nariams skirtą atmintinę „Jokio priekabiavimo darbo vietoje“ ir Parlamento administracijos veiksmų planą šiuo itin svarbiu klausimu,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį ir į 4 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį ir į 4 straipsnį,

| A. | kadangi lyčių lygybė yra pagrindinė Sutartyse ir Pagrindinių teisių chartijoje pripažinta ES vertybė, kurią ji įsipareigojo įtraukti į visas savo veiklos sritis; |
| --- | --- |

A.

kadangi lyčių lygybė yra pagrindinė Sutartyse ir Pagrindinių teisių chartijoje pripažinta ES vertybė, kurią ji įsipareigojo įtraukti į visas savo veiklos sritis;

| B. | kadangi Europos Sąjunga yra vertybių, grįstų demokratija, teisės viršenybe bei pagrindinėmis teisėmis, įtvirtintų pagrindiniuose ES principuose ir tiksluose ES sutarties pirmuosiuose straipsniuose, taip pat narystės Sąjungoje kriterijuose, bendrija; |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos Sąjunga yra vertybių, grįstų demokratija, teisės viršenybe bei pagrindinėmis teisėmis, įtvirtintų pagrindiniuose ES principuose ir tiksluose ES sutarties pirmuosiuose straipsniuose, taip pat narystės Sąjungoje kriterijuose, bendrija;

| C. | kadangi seksualinis priekabiavimas ES teisėje apibrėžiamas kaip elgesys, „kai bet kokiu nepageidaujamu žodiniu, nežodiniu ar fiziniu seksualinio pobūdžio elgesiu siekiama pakenkti arba pakenkiama asmens orumui, visų pirma kai sukuriama bauginanti, priešiška, menkinanti, žeminanti ar užgauli aplinka“ (16); |
| --- | --- |

C.

kadangi seksualinis priekabiavimas ES teisėje apibrėžiamas kaip elgesys, „kai bet kokiu nepageidaujamu žodiniu, nežodiniu ar fiziniu seksualinio pobūdžio elgesiu siekiama pakenkti arba pakenkiama asmens orumui, visų pirma kai sukuriama bauginanti, priešiška, menkinanti, žeminanti ar užgauli aplinka“ (16);

| D. | kadangi seksualinis priekabiavimas yra smurto prieš moteris ir mergaites forma ir kraštutinė vis dar išliekančios diskriminacijos dėl lyties forma; kadangi apie 90 proc. seksualinio priekabiavimo aukų yra moterys ir apie 10 proc. – vyrai; kadangi, Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros ES mastu atlikto tyrimo „Smurtas prieš moteris“ duomenimis, trečdalis moterų būdamos suaugusios bent kartą yra patyrusios fizinį ar seksualinį smurtą; kadangi ES beveik 55 proc. moterų patyrė seksualinį priekabiavimą; kadangi 32 proc. visų aukų ES nurodė, kad kaltininkas buvo viršininkas, kolega ar klientas; kadangi 75 proc. aukštos kvalifikacijos reikalaujančiose profesijose ar vadovaujamose pareigose dirbančių moterų patyrė seksualinį priekabiavimą; kadangi 61 proc. paslaugų sektoriuje dirbančių moterų yra patyrusios seksualinį priekabiavimą; kadangi 20 proc. jaunų moterų (18–29 metų amžiaus) 28 ES valstybėse narėse patyrė priekabiavimą kibernetinėje erdvėje; kadangi viena iš dešimties moterų yra patyrusi seksualinį priekabiavimą ar tapusi persekiojimo, naudojantis naujomis technologijomis, (angl. stalking) auka; |
| --- | --- |

D.

kadangi seksualinis priekabiavimas yra smurto prieš moteris ir mergaites forma ir kraštutinė vis dar išliekančios diskriminacijos dėl lyties forma; kadangi apie 90 proc. seksualinio priekabiavimo aukų yra moterys ir apie 10 proc. – vyrai; kadangi, Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros ES mastu atlikto tyrimo „Smurtas prieš moteris“ duomenimis, trečdalis moterų būdamos suaugusios bent kartą yra patyrusios fizinį ar seksualinį smurtą; kadangi ES beveik 55 proc. moterų patyrė seksualinį priekabiavimą; kadangi 32 proc. visų aukų ES nurodė, kad kaltininkas buvo viršininkas, kolega ar klientas; kadangi 75 proc. aukštos kvalifikacijos reikalaujančiose profesijose ar vadovaujamose pareigose dirbančių moterų patyrė seksualinį priekabiavimą; kadangi 61 proc. paslaugų sektoriuje dirbančių moterų yra patyrusios seksualinį priekabiavimą; kadangi 20 proc. jaunų moterų (18–29 metų amžiaus) 28 ES valstybėse narėse patyrė priekabiavimą kibernetinėje erdvėje; kadangi viena iš dešimties moterų yra patyrusi seksualinį priekabiavimą ar tapusi persekiojimo, naudojantis naujomis technologijomis, (angl. stalking) auka;

| E. | kadangi apie seksualinio priekabiavimo ir patyčių atvejus valdžios institucijoms dažnai nepranešama dėl vis dar menko visuomenės sąmoningumo šiuo klausimu, nepakankamų paramos aukoms būdų ir supratimo, kad tai yra opus visuomeninis klausimas, nors esama oficialių procedūrų, skirtų šiai problemai darbo vietoje ir kitose srityse spręsti; |
| --- | --- |

E.

kadangi apie seksualinio priekabiavimo ir patyčių atvejus valdžios institucijoms dažnai nepranešama dėl vis dar menko visuomenės sąmoningumo šiuo klausimu, nepakankamų paramos aukoms būdų ir supratimo, kad tai yra opus visuomeninis klausimas, nors esama oficialių procedūrų, skirtų šiai problemai darbo vietoje ir kitose srityse spręsti;

| F. | kadangi seksualinis smurtas ir priekabiavimas darbo vietoje yra sveikatos ir saugumo klausimas, todėl su jais turi būti nedelsiant kovojama ir jiems turi būti užkirstas kelias; |
| --- | --- |

F.

kadangi seksualinis smurtas ir priekabiavimas darbo vietoje yra sveikatos ir saugumo klausimas, todėl su jais turi būti nedelsiant kovojama ir jiems turi būti užkirstas kelias;

| G. | kadangi diskriminacija dėl lyties, rasės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, neįgalumo, amžiaus arba seksualinės orientacijos ES teisės aktais yra draudžiama; |
| --- | --- |

G.

kadangi diskriminacija dėl lyties, rasės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, neįgalumo, amžiaus arba seksualinės orientacijos ES teisės aktais yra draudžiama;

| H. | kadangi seksualinis smurtas ir priekabiavimas nesuderinami su lyčių lygybės principu ir vienodu požiūriu į žmogų ir yra diskriminacija dėl lyties, todėl yra draudžiami darbe, be kita ko, įdarbinimo, profesinio mokymo ir paaukštinimo tarnyboje atvejais; |
| --- | --- |

H.

kadangi seksualinis smurtas ir priekabiavimas nesuderinami su lyčių lygybės principu ir vienodu požiūriu į žmogų ir yra diskriminacija dėl lyties, todėl yra draudžiami darbe, be kita ko, įdarbinimo, profesinio mokymo ir paaukštinimo tarnyboje atvejais;

| I. | kadangi lyčių stereotipai, seksizmas, seksualinis priekabiavimas ir prievarta yra struktūrinė ir visoje Europoje bei pasaulyje plačiai paplitusi problema ir reiškinys, susijęs su įvairaus amžiaus, įvairų išsilavinimą, pajamas ar socialinę padėtį turinčiais nukentėjusiais ir nusikaltusiais asmenimis, ir kadangi nukentėjusieji patiria fizines, seksualines, emocines ir psichologines pasekmes; kadangi nelygus galios pasiskirstymas tarp vyrų ir moterų, lyčių stereotipai ir seksizmas, įskaitant prieš lytį nukreiptos neapykantos kalbas, tiek internetinėje, tiek neinternetinėje erdvėje yra pagrindinės visų formų smurto prieš moteris priežastys, lemia vyrų dominavimą moterų atžvilgiu, moterų diskriminavimą ir užkerta kelią visapusiškai moterų pažangai; |
| --- | --- |

I.

kadangi lyčių stereotipai, seksizmas, seksualinis priekabiavimas ir prievarta yra struktūrinė ir visoje Europoje bei pasaulyje plačiai paplitusi problema ir reiškinys, susijęs su įvairaus amžiaus, įvairų išsilavinimą, pajamas ar socialinę padėtį turinčiais nukentėjusiais ir nusikaltusiais asmenimis, ir kadangi nukentėjusieji patiria fizines, seksualines, emocines ir psichologines pasekmes; kadangi nelygus galios pasiskirstymas tarp vyrų ir moterų, lyčių stereotipai ir seksizmas, įskaitant prieš lytį nukreiptos neapykantos kalbas, tiek internetinėje, tiek neinternetinėje erdvėje yra pagrindinės visų formų smurto prieš moteris priežastys, lemia vyrų dominavimą moterų atžvilgiu, moterų diskriminavimą ir užkerta kelią visapusiškai moterų pažangai;

| J. | kadangi Pekino veiksmų platformos nustatyta smurto prieš moteris apibrėžtis apima, be kita ko, fizinį, seksualinį ir psichologinį smurtą, patiriamą visuomenėje, įskaitant žaginimą, seksualinį išnaudojimą, seksualinį priekabiavimą ir bauginimą darbe, mokymo įstaigose ir kitur (17); |
| --- | --- |

J.

kadangi Pekino veiksmų platformos nustatyta smurto prieš moteris apibrėžtis apima, be kita ko, fizinį, seksualinį ir psichologinį smurtą, patiriamą visuomenėje, įskaitant žaginimą, seksualinį išnaudojimą, seksualinį priekabiavimą ir bauginimą darbe, mokymo įstaigose ir kitur (17);

| K. | kadangi Nusikaltimų aukų teisių direktyvoje smurtas dėl lyties apibrėžiamas kaip diskriminacijos rūšis ir aukos pagrindinių laisvių pažeidimas ir apima smurtą artimoje aplinkoje, seksualinį smurtą (įskaitant išžaginimą, seksualinę prievartą ir seksualinį priekabiavimą), prekybą žmonėmis, vergiją ir įvairias žalingos praktikos formas, pavyzdžiui, priverstines santuokas, moterų lyties organų žalojimą ir vadinamuosius nusikaltimus dėl garbės; kadangi moterims, nukentėjusioms nuo smurto dėl lyties, ir jų vaikams dėl didelės antrinės ir pakartotinės viktimizacijos, bauginimo ir keršto rizikos, susijusios su tokiu smurtu, neretai reikia specialios paramos ir apsaugos (18); |
| --- | --- |

K.

kadangi Nusikaltimų aukų teisių direktyvoje smurtas dėl lyties apibrėžiamas kaip diskriminacijos rūšis ir aukos pagrindinių laisvių pažeidimas ir apima smurtą artimoje aplinkoje, seksualinį smurtą (įskaitant išžaginimą, seksualinę prievartą ir seksualinį priekabiavimą), prekybą žmonėmis, vergiją ir įvairias žalingos praktikos formas, pavyzdžiui, priverstines santuokas, moterų lyties organų žalojimą ir vadinamuosius nusikaltimus dėl garbės; kadangi moterims, nukentėjusioms nuo smurto dėl lyties, ir jų vaikams dėl didelės antrinės ir pakartotinės viktimizacijos, bauginimo ir keršto rizikos, susijusios su tokiu smurtu, neretai reikia specialios paramos ir apsaugos (18);

| L. | kadangi pagal ES teisės aktus reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų, kad šalyje būtų lygybės užtikrinimo įstaiga, teikianti nepriklausomą pagalbą priekabiavimo ir seksualinio priekabiavimo aukoms, atliekanti nepriklausomus tyrimus, skelbianti nepriklausomas ataskaitas ir rengianti rekomendacijas užimtumo ir profesinio mokymo, galimybių gauti prekių ir paslaugų, jomis apsirūpinti ir savarankiškai dirbančiųjų klausimais; |
| --- | --- |

L.

kadangi pagal ES teisės aktus reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų, kad šalyje būtų lygybės užtikrinimo įstaiga, teikianti nepriklausomą pagalbą priekabiavimo ir seksualinio priekabiavimo aukoms, atliekanti nepriklausomus tyrimus, skelbianti nepriklausomas ataskaitas ir rengianti rekomendacijas užimtumo ir profesinio mokymo, galimybių gauti prekių ir paslaugų, jomis apsirūpinti ir savarankiškai dirbančiųjų klausimais;

| M. | kadangi seksualinis priekabiavimas ir prievarta, daugiausia vyrų smurtas prieš moteris, yra struktūrinė ir visoje Europoje bei pasaulyje plačiai paplitusi problema ir reiškinys, susijęs su įvairaus amžiaus, įvairų išsilavinimą, pajamas ar socialinę padėtį turinčiais nukentėjusiais ir nusikaltusiais asmenimis, taip pat susijęs su mūsų visuomenei būdingu nelygiu moterų ir vyrų galios paskirstymu; |
| --- | --- |

M.

kadangi seksualinis priekabiavimas ir prievarta, daugiausia vyrų smurtas prieš moteris, yra struktūrinė ir visoje Europoje bei pasaulyje plačiai paplitusi problema ir reiškinys, susijęs su įvairaus amžiaus, įvairų išsilavinimą, pajamas ar socialinę padėtį turinčiais nukentėjusiais ir nusikaltusiais asmenimis, taip pat susijęs su mūsų visuomenei būdingu nelygiu moterų ir vyrų galios paskirstymu;

| N. | kadangi už lyčių lygybę atsakingi visi visuomenės nariai ir norint ją pasiekti reikia užtikrinti, kad prie to aktyviai prisidėtų tiek moterys, tiek vyrai; kadangi valdžios institucijos turėtų įsipareigoti plėtoti vyrams ir jaunesnėms kartoms skirtas švietimo kampanijas, siekiant įtraukti vyrus ir berniukus, kaip partnerius, palaipsniui užkirsti kelią visų formų smurtui dėl lyties, užtikrinti, kad jo nebebūtų, skatinti ir įgalinti moteris; |
| --- | --- |

N.

kadangi už lyčių lygybę atsakingi visi visuomenės nariai ir norint ją pasiekti reikia užtikrinti, kad prie to aktyviai prisidėtų tiek moterys, tiek vyrai; kadangi valdžios institucijos turėtų įsipareigoti plėtoti vyrams ir jaunesnėms kartoms skirtas švietimo kampanijas, siekiant įtraukti vyrus ir berniukus, kaip partnerius, palaipsniui užkirsti kelią visų formų smurtui dėl lyties, užtikrinti, kad jo nebebūtų, skatinti ir įgalinti moteris;

| O. | kadangi moterys Europos Sąjungoje nevienodai saugomos nuo smurto dėl lyties, seksualinio priekabiavimo ir išnaudojimo – tai lemia skirtinga politika ir teisės aktai įvairiose valstybėse narėse; kadangi teismų sistemos neužtikrina pakankamos paramos moterims; kadangi smurtaujantis dėl lyties asmuo dažnai yra gerai aukai pažįstamas asmuo ir kadangi auka dažnai yra nuo jo priklausoma, todėl baimė pranešti apie smurtą būna dar didesnė; |
| --- | --- |

O.

kadangi moterys Europos Sąjungoje nevienodai saugomos nuo smurto dėl lyties, seksualinio priekabiavimo ir išnaudojimo – tai lemia skirtinga politika ir teisės aktai įvairiose valstybėse narėse; kadangi teismų sistemos neužtikrina pakankamos paramos moterims; kadangi smurtaujantis dėl lyties asmuo dažnai yra gerai aukai pažįstamas asmuo ir kadangi auka dažnai yra nuo jo priklausoma, todėl baimė pranešti apie smurtą būna dar didesnė;

| P. | kadangi Stambulo konvenciją pasirašė visos valstybės narės, tačiau tik 15 ją ratifikavo; kadangi ES prisijungimas prie šios konvencijos neatleidžia valstybių narių nuo konvencijos ratifikavimo nacionaliniu lygmeniu; kadangi Stambulo konvencijos 40 straipsnyje nustatyta, kad šalys privalo imtis būtinų teisėkūros ar kitų priemonių, kuriomis būtų užtikrinama, kad už bet kokios formos nepageidaujamus seksualinio pobūdžio žodinius, nežodinius ar fizinius veiksmus, kurių tikslas arba pasekmė yra asmens orumo pažeminimas, ypač jei sukuriama bauginanti, priešiška, menkinanti, žeminanti ar užgauli aplinka, būtų taikomos baudžiamosios ar kitos teisinės sankcijos; |
| --- | --- |

P.

kadangi Stambulo konvenciją pasirašė visos valstybės narės, tačiau tik 15 ją ratifikavo; kadangi ES prisijungimas prie šios konvencijos neatleidžia valstybių narių nuo konvencijos ratifikavimo nacionaliniu lygmeniu; kadangi Stambulo konvencijos 40 straipsnyje nustatyta, kad šalys privalo imtis būtinų teisėkūros ar kitų priemonių, kuriomis būtų užtikrinama, kad už bet kokios formos nepageidaujamus seksualinio pobūdžio žodinius, nežodinius ar fizinius veiksmus, kurių tikslas arba pasekmė yra asmens orumo pažeminimas, ypač jei sukuriama bauginanti, priešiška, menkinanti, žeminanti ar užgauli aplinka, būtų taikomos baudžiamosios ar kitos teisinės sankcijos;

| Q. | kadangi neproporcingai daug moterų patiria smurtą ir priekabiavimą politiniame gyvenime; kadangi toks smurtas yra žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių, įskaitant pareigą užtikrinti laisvą moterų dalyvavimą politikoje, pažeidimas; |
| --- | --- |

Q.

kadangi neproporcingai daug moterų patiria smurtą ir priekabiavimą politiniame gyvenime; kadangi toks smurtas yra žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių, įskaitant pareigą užtikrinti laisvą moterų dalyvavimą politikoje, pažeidimas;

| R. | kadangi seksualinis priekabiavimas apibrėžtas Reglamento, nustatančio pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygas, 12a straipsnyje; |
| --- | --- |

R.

kadangi seksualinis priekabiavimas apibrėžtas Reglamento, nustatančio pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygas, 12a straipsnyje;

| S. | kadangi seksualinis priekabiavimas ar seksistinis elgesys nėra nekenksmingas ir kadangi seksualinio priekabiavimo ar seksualinio smurto numenkinimas švelninančiais žodžiais rodo seksistines nuostatas prieš moteris ir vyrų ir moterų santykiuose siunčia valdžios ir galios signalus, kurie daro poveikį moters orumui, savarankiškumui ir laisvei; |
| --- | --- |

S.

kadangi seksualinis priekabiavimas ar seksistinis elgesys nėra nekenksmingas ir kadangi seksualinio priekabiavimo ar seksualinio smurto numenkinimas švelninančiais žodžiais rodo seksistines nuostatas prieš moteris ir vyrų ir moterų santykiuose siunčia valdžios ir galios signalus, kurie daro poveikį moters orumui, savarankiškumui ir laisvei;

| T. | kadangi Parlamentas nustatė specialią sistemą ir vidaus taisykles, kad būtų sprendžiamos seksualinio priekabiavimo problemos Parlamente, konkrečiai – įsteigė patariamąjį komitetą, kuris nagrinėja akredituotų Parlamento narių padėjėjų skundus dėl Parlamento narių priekabiavimo, ir Patariamasis komitetas dėl priekabiavimo ir jo prevencijos darbo vietoje vykdo ir kitas oficialias procedūras, susijusias su Parlamento darbuotojais, administracija ir frakcijomis, kad įvertintų įtariamo priekabiavimo atvejus ir užkirstų kelią seksualiniam priekabiavimui ir prievartai; |
| --- | --- |

T.

kadangi Parlamentas nustatė specialią sistemą ir vidaus taisykles, kad būtų sprendžiamos seksualinio priekabiavimo problemos Parlamente, konkrečiai – įsteigė patariamąjį komitetą, kuris nagrinėja akredituotų Parlamento narių padėjėjų skundus dėl Parlamento narių priekabiavimo, ir Patariamasis komitetas dėl priekabiavimo ir jo prevencijos darbo vietoje vykdo ir kitas oficialias procedūras, susijusias su Parlamento darbuotojais, administracija ir frakcijomis, kad įvertintų įtariamo priekabiavimo atvejus ir užkirstų kelią seksualiniam priekabiavimui ir prievartai;

| U. | kadangi politikams, kaip išrinktiems piliečių atstovams, tenka itin svarbi atsakomybė elgtis taip, kad jie būtų sektini prevencijos ir kovos su seksualiniu priekabiavimu teigiami pavyzdžiai; |
| --- | --- |

U.

kadangi politikams, kaip išrinktiems piliečių atstovams, tenka itin svarbi atsakomybė elgtis taip, kad jie būtų sektini prevencijos ir kovos su seksualiniu priekabiavimu teigiami pavyzdžiai;

Visiškas netoleravimas ir kova su seksualiniu priekabiavimu ir seksualine prievarta ES

| 1. | griežtai smerkia visų formų seksualinį smurtą ir fizinį arba psichologinį priekabiavimą ir apgailestauja, kad jie yra pernelyg toleruojami, nors iš tiesų yra sistemingi pagrindinių teisių pažeidimai ir sunkūs nusikaltimai, už kuriuos būtina bausti; pabrėžia, kad būtina panaikinti nebaudžiamumą ir užtikrinti, kad kaltininkai būtų patraukti atsakomybėn; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primygtina ragina veiksmingai įgyvendinti esamą teisinę sistemą, pagal kurią kovojama su seksualiniu priekabiavimu ir prievarta, ir sykiu ragina ES valstybes nares ir viešąsias bei privačias įmones imtis tolesnių priemonių siekiant veiksmingai užkirsti kelią seksualiniam priekabiavimui darbe ir kitose vietose ir užtikrinti, kad jo nebebūtų; pabrėžia, kad turėtų būti laikomasi tam skirtų teisinių procedūrų, nustatytų siekiant išnagrinėti seksualinio priekabiavimo darbe atvejus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina iniciatyvas, tokias kaip judėjimas „#MeToo“, kurių tikslas – pranešti apie seksualinio priekabiavimo ir smurto prieš moteris atvejus; tvirtai remia visas moteris ir merginas, dalyvaujančias šioje kampanijoje, o ypač tas, kurios pranešė apie prieš jas smurtavusius asmenis; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją ir valstybes nares deramai stebėti, ar tinkamai įgyvendinamos ES direktyvos, kuriomis draudžiamas priekabiavimas dėl lyties ir seksualinis priekabiavimas, ir užtikrinti, kad visos ES valstybės narės gerintų lygybės įstaigų, kurios prižiūri, kad nebūtų diskriminacijos, žmogiškųjų išteklių pajėgumą ir užtikrintų, kad šioms įstaigoms būtų suteikti aiškūs įgaliojimai ir pakankami ištekliai, kad jos galėtų vykdyti veiklą trijose srityse: darbo pagal darbo sutartis, savarankiškos darbo ir galimybių gauti prekių ir paslaugų; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją įvertinti geriausios praktikos pavyzdžius kovojant su seksualiniu priekabiavimu darbo vietoje, jais keistis ir juos palyginti, taip pat informuoti apie šio vertinimo rezultatus, kiek tai susiję su veiksmingomis priemonėmis, kurių valstybės narės galėtų imtis, kad paskatintų įmones, socialinius partnerius ir organizacijas, dalyvaujančias profesiniame mokyme, išvengti bet kokios formos diskriminacijos dėl lyties, ypač priekabiavimo ir seksualinio priekabiavimo darbo vietoje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, jog labai svarbu, kad vyrai įsipareigotų vykdyti pokyčius ir panaikinti visų formų priekabiavimą bei seksualinį smurtą šalinant aplinkybes ir struktūras, kurios, kad ir pasyviai, sudaro sąlygas elgesiui, kuris galėtų lemti tokius veiksmus, ir priešintis bet kokiam pažeidimui ar netinkamam elgesiui; ragina valstybes nares aktyviai įtraukti vyrus į informavimo didinimo ir prevencijos kampanijas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad svarbiausi kovos su seksualiniu priekabiavimu veiksmai apima nepranešimo ir socialinio stigmatizavimo problemų sprendimą, nustatant atskaitomybės darbo vietoje procedūras, aktyviai įtraukiant vyrus ir berniukus į prevencinę veiklą ir vykdant kovos su naujomis smurto formomis, pvz., smurto kibernetinėje erdvėje, veiksmus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | yra susirūpinęs dėl to, kad moterų patiriamas priekabiavimas internete ir socialinėje žiniasklaidoje nuo nepageidaujamų kontaktų, internetinių provokacijų ir priekabiavimo elektroninėje erdvėje iki seksualinio priekabiavimo ir grasinimų išžaginti yra plačiai paplitęs mūsų visuomenėje, dėl to taip pat atsiranda naujų formų smurtas prieš moteris ir mergaites, pvz., patyčios elektroninėje erdvėje, priekabiavimas elektroninėje erdvėje, žeminančių vaizdų naudojimas internete, privačių nuotraukų ir vaizdo įrašų platinimas socialinės žiniasklaidos tinkluose negavus su jais susijusių asmenų leidimo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad finansavimo mechanizmai, skirti kovos su smurtu prieš moteris programoms, galėtų būti naudojami siekiant didinti informuotumą ir remti pilietinės visuomenės organizacijas, kurios sprendžia smurto prieš moteris, įskaitant seksualinį priekabiavimą, problemas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją ir valstybes nares paspartinti Stambulo konvencijos ratifikavimą; ragina valstybes nares visiškai ją įgyvendinti, be kita ko, sukuriant klasifikuotų duomenų rinkimo sistemą, kurioje duomenys būtų suskirstyti pagal kaltininkų amžių ir lytį, taip pat pagal kaltininko ir aukos santykį, ir kuri apimtų seksualinį priekabiavimą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl direktyvos dėl kovos su visų formų smurtu prieš moteris ir mergaites ir su lytimi susijusiu smurtu; pakartoja savo raginimą Komisijai pateikti pasiūlymą dėl išsamios ES kovos su visų formų smurtu dėl lyties, įskaitant seksualinį priekabiavimą ir seksualinę prievartą prieš moteris ir merginas, strategijos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | prašo Tarybos pradėti taikyti nuostatą dėl pereigos priimant vienbalsį sprendimą, siekiant užtikrinti, kad smurtas prieš moteris ir mergaites (ir kitų formų smurtas dėl lyties) būtų priskiriamas SESV 83 straipsnio 1 dalyje išvardytiems nusikaltimams; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina labiau įtraukti moteris į sprendimų priėmimo procesus, profesines sąjungas ir aukštesnių pareigų kategorijas tiek viešojo, tiek privačiojo sektoriaus organizacijose; ragina Komisiją ir valstybes nares, bendradarbiaujant su NVO, socialiniais partneriais ir lygybės įstaigomis, reikšmingai suaktyvinti informuotumo didinimo priemones, susijusias su seksualinio priekabiavimo ir su lytimi susijusios diskriminacijos aukų teisėmis; pabrėžia, kad reikia užtikrinti, jog valstybės narės, darbdavių organizacijos ir profesinės sąjungos skubiai didintų informuotumą apie seksualinį priekabiavimą, skatintų moteris nedelsiant pranešti apie incidentus ir jas remtų; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia specialių mokymų ir informuotumo didinimo kampanijų, susijusių su esamomis oficialiomis pranešimo apie seksualinį priekabiavimą darbo vietoje procedūromis ir aukų teisėmis, svarbą, nes taip sutvirtinamas orumo darbe principas ir skatinama, kad visiškas priekabiavimo netoleravimas taptų norma; |
| --- | --- |

14.

Seksualinis priekabiavimas parlamentuose, įskaitant Europos Parlamentą

| 15. | griežtai smerkia žiniasklaidoje atskleistus seksualinio priekabiavimo atvejus ir išreiškia tvirtą paramą seksualinio priekabiavimo ir prievartos aukoms; pabrėžia, jog tam, kad ES institucijos būtų rimtai vertinamos, būtina, kad jos tvirtai priešintųsi bet kokios formos diskriminacijai dėl lyties ar bet kokiems lyčių lygybei trukdantiems veiksmams; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palankiai vertina tai, kad 2014 m. balandžio 14 d. Biuro sprendimu Europos Parlamentas priėmė naujas taisykles, į kurias įtraukta nuostata sukurti specialius organus, pavyzdžiui patariamąjį komitetą, kuris nagrinėtų akredituotų Parlamento narių padėjėjų ir Europos Parlamento narių tarpusavio skundus dėl priekabiavimo ir vykdytų jo prevenciją darbo vietoje, taip pat ankstesnį EP darbuotojams skirtą patariamąjį komitetą, kuris nagrinėtų skundus dėl priekabiavimo ir vykdytų jo prevenciją darbo vietoje; džiaugdamasis pažymi, kad pradėta taikyti konfidencialaus pranešimo sistemą ir vykdyti informuotumo didinimo kampaniją siekiant kovoti su seksualiniu priekabiavimu Parlamente; atkreipia dėmesį į tai, kad kitos ES institucijos sukūrė panašius organus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Europos Parlamento Pirmininką ir Parlamento administraciją:






  — | užtikrinant aukų privatumą skubiai ir išsamiai išnagrinėti naujausius žiniasklaidos pranešimus apie seksualinį priekabiavimą ir prievartą Europos Parlamente, pasidalinti šio tyrimo rezultatais su valstybėmis narėmis ir pasiūlyti tinkamų priemonių, kuriomis būtų užkirstas keliams naujiems atvejams; |
| --- | --- | --- |

17.

—

užtikrinant aukų privatumą skubiai ir išsamiai išnagrinėti naujausius žiniasklaidos pranešimus apie seksualinį priekabiavimą ir prievartą Europos Parlamente, pasidalinti šio tyrimo rezultatais su valstybėmis narėmis ir pasiūlyti tinkamų priemonių, kuriomis būtų užkirstas keliams naujiems atvejams;

| — | įvertinti ir, jei reikia, peržiūrėti kompetentingų įstaigų sudėtis siekiant užtikrinti nepriklausomumą ir lyčių pusiausvyrą, taip pat toliau stiprinti ir skatinti jo patariamojo komiteto, nagrinėjančio skundus dėl priekabiavimo atvejų tarp akredituotų Parlamento narių padėjėjų ir Parlamento narių, ir Parlamento darbuotojams skirto Darbuotojų patariamojo komiteto dėl priekabiavimo prevencijos veiklą, kartu pripažįstant svarbų jų darbą; |
| --- | --- |

—

įvertinti ir, jei reikia, peržiūrėti kompetentingų įstaigų sudėtis siekiant užtikrinti nepriklausomumą ir lyčių pusiausvyrą, taip pat toliau stiprinti ir skatinti jo patariamojo komiteto, nagrinėjančio skundus dėl priekabiavimo atvejų tarp akredituotų Parlamento narių padėjėjų ir Parlamento narių, ir Parlamento darbuotojams skirto Darbuotojų patariamojo komiteto dėl priekabiavimo prevencijos veiklą, kartu pripažįstant svarbų jų darbą;

| — | persvarstyti jo taisykles, siekiant į visus patariamuosius komitetus priekabiavimo prevencijos klausimais taip pat įtraukti stažuotojus ir didinti suinteresuotumą stiprinti jų pozityvias priemones, taip pat vengti šių svarbių komitetų struktūrų narių interesų konfliktų; tirti oficialius atvejus, išlaikyti konfidencialų bylų registrą ir imtis geriausių priemonių siekiant institucijoje užtikrinti visišką nepakantumą visais lygmenimis; |
| --- | --- |

—

persvarstyti jo taisykles, siekiant į visus patariamuosius komitetus priekabiavimo prevencijos klausimais taip pat įtraukti stažuotojus ir didinti suinteresuotumą stiprinti jų pozityvias priemones, taip pat vengti šių svarbių komitetų struktūrų narių interesų konfliktų; tirti oficialius atvejus, išlaikyti konfidencialų bylų registrą ir imtis geriausių priemonių siekiant institucijoje užtikrinti visišką nepakantumą visais lygmenimis;

| — | sukurti nepriklausomų ekspertų grupę, kuriai būtų suteikti įgaliojimai ištirti priekabiavimo ir seksualinės prievartos padėtį Parlamente ir kuri įvertintų esamą Parlamento patariamąjį komitetą, nagrinėjantį skundus dėl seksualinio priekabiavimo atvejų tarp akredituotų Parlamento narių padėjėjų ir Parlamento narių, ir Parlamento darbuotojams skirtą Darbuotojų patariamąjį komitetą dėl priekabiavimo prevencijos, ir pasiūlytų tinkamus pakeitimus; |
| --- | --- |

—

sukurti nepriklausomų ekspertų grupę, kuriai būtų suteikti įgaliojimai ištirti priekabiavimo ir seksualinės prievartos padėtį Parlamente ir kuri įvertintų esamą Parlamento patariamąjį komitetą, nagrinėjantį skundus dėl seksualinio priekabiavimo atvejų tarp akredituotų Parlamento narių padėjėjų ir Parlamento narių, ir Parlamento darbuotojams skirtą Darbuotojų patariamąjį komitetą dėl priekabiavimo prevencijos, ir pasiūlytų tinkamus pakeitimus;

| — | visapusiškai palaikyti aukas, kurių atžvilgiu Parlamente ir (arba) vietinėje policijoje vykdomos procedūros; prireikus, inicijuoti taikyti skubios apsaugos priemones ir visapusiškai įgyvendinti Pareigūnų tarnybos nuostatų 12a straipsnį, užtikrinant, kad atvejai būtų visapusiškai ištirti ir būtų taikomos drausminės priemonės; |
| --- | --- |

—

visapusiškai palaikyti aukas, kurių atžvilgiu Parlamente ir (arba) vietinėje policijoje vykdomos procedūros; prireikus, inicijuoti taikyti skubios apsaugos priemones ir visapusiškai įgyvendinti Pareigūnų tarnybos nuostatų 12a straipsnį, užtikrinant, kad atvejai būtų visapusiškai ištirti ir būtų taikomos drausminės priemonės;

| — | užtikrinti griežto ir veiksmingo kovos su seksualiniu priekabiavimu veiksmų plano įgyvendinimą siekiant užtikrinti prevenciją ir remti visų darbuotojų ir Parlamento narių privalomus mokymus pagarbos ir orumo darbe klausimais, taip užtikrinant, jog visiško nepakantumo požiūris taptų norma; visapusiškai dalyvauti informavimo kampanijose įtraukiant visus EP narius ir administracijos tarnybas, ypatingą dėmesį skiriant labiausiai pažeidžiamoms grupėms, pvz., stažuotojams, akredituotiems Parlamento narių padėjėjams ir sutartininkams; |
| --- | --- |

—

užtikrinti griežto ir veiksmingo kovos su seksualiniu priekabiavimu veiksmų plano įgyvendinimą siekiant užtikrinti prevenciją ir remti visų darbuotojų ir Parlamento narių privalomus mokymus pagarbos ir orumo darbe klausimais, taip užtikrinant, jog visiško nepakantumo požiūris taptų norma; visapusiškai dalyvauti informavimo kampanijose įtraukiant visus EP narius ir administracijos tarnybas, ypatingą dėmesį skiriant labiausiai pažeidžiamoms grupėms, pvz., stažuotojams, akredituotiems Parlamento narių padėjėjams ir sutartininkams;

| — | įsteigti institucinį konfidencialių patarėjų tinklą, kuris būtų pritaikytas prie Europos Parlamento struktūrų, siekiant, prireikus, teikti paramą ir konsultacijas aukoms ir kalbėti jų vardu, kaip tai daroma Komisijos personalo atveju; |
| --- | --- |

—

įsteigti institucinį konfidencialių patarėjų tinklą, kuris būtų pritaikytas prie Europos Parlamento struktūrų, siekiant, prireikus, teikti paramą ir konsultacijas aukoms ir kalbėti jų vardu, kaip tai daroma Komisijos personalo atveju;

| 18. | ragina visus kolegas paremti nukentėjusiuosius ir padrąsinti juos viešai pasisakyti bei pranešti apie seksualinio priekabiavimo atvejus naudojantis oficialiomis Parlamento administracijos ir (arba) policijos procedūromis; |
| --- | --- |

18.

| 19. | yra pasiryžęs priimti vidaus taisykles dėl informavimo apie pažeidimus, siekiant apsaugoti informatorių teises ir interesus ir užtikrinti tinkamas teisių gynimo priemones, jeigu su jais nėra tinkamai ir teisingai elgiamasi jų atliekamo informavimo apie pažeidimus atžvilgiu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | yra labai susirūpinęs dėl to, kad pernelyg dažnai EP narių padėjėjai (akredituoti padėjėjai) bijo viešai pasisakyti apie seksualinio priekabiavimo atvejus, nes vadinamoji pasitikėjimo praradimo sąlyga akredituotų padėjėjų statute reiškia, kad jie gali būti atleisti iš anksto neįspėjus; ragina užtikrinti, kad, siekiant nešališko sprendimo, atleidimo procedūrose kartu su administracijos atstovais dalyvautų nepriklausomi ekspertai; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rekomenduoja užtikrinti, kad Europos ombudsmenas kartą per metus Parlamento Lyčių lygybės ir įvairovės aukšto lygio grupei teiktų duomenis apie skundus dėl netinkamo administravimo, susijusio su lyčių lygybe Parlamente, deramai atsižvelgiant į Europos Parlamento sprendimą dėl ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina valstybes nares ištirti padėtį, susijusią su seksualiniu priekabiavimu ir seksualine prievarta jų nacionaliniuose parlamentuose, aktyviai imtis priemonių siekiant kovoti su juo savo nacionaliniuose parlamentuose ir tinkamai įgyvendinti ir vykdyti pagarbos išrinktiems nariams bei darbuotojams ir jų orumo užtikrinimo darbe politiką; ragina stebėti šios politikos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina valstybes nares remti ir apsaugoti parlamentų narius, bendraujančius su visuomene, ypač patiriančius seksualinę prievartą ir grasinimus dėl lyties, taip pat internetu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina organizuoti keitimąsi gerąja patirtimi visais lygmenimis su kitomis institucijomis ir organizacijomis, kaip antai, JT Moterys, Europos Taryba, ES institucijomis ir suinteresuotaisiais subjektais, dalyvaujančiais lyčių lygybės skatinimo veikloje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina visus politikus parlamentuose ir už jų ribų imtis atsakingo vaidmens ir rodyti pavyzdį seksualinio priekabiavimo prevencijos ir kovos su juo srityje; |
| --- | --- |

25.

o

o o

| 26. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Europos Tarybos Parlamentinei Asamblėjai. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  http://fra.europa.eu/en/publication/2014/violence-against-women-eu-wide-survey-main-results-report

(2)  OL L 204, 2006 7 26, p. 23.

(3)  OL L 373, 2004 12 21, p. 37.

(4)  OL L 315, 2012 11 14, p. 57.

(5)  https://rm.coe.int/168008482e

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0329.

(7)  OL C 77 E, 2002 3 28, p. 138.

(8)  OL C 285 E, 2010 10 21, p. 53.

(9)  OL C 296 E, 2012 10 2, p. 26.

(10)  OL C 168 E, 2013 6 14, p. 102.

(11)  OL C 285, 2017 8 29, p. 2.

(12)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0451.

(13)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0073.

(14)  OL C 316, 2016 8 30, p. 2.

(15)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0402.

(16)  http://ec.europa.eu/justice/gender-equality/files/your_rights/final_harassement_en.pdf

(17)  http://www.un.org/womenwatch/daw/beijing/platform/violence.htm

(18)  Žr. Nusikaltimų aukų teisių direktyvos 17 konstatuojamąją dalį.

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/200 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/200

---

P8_TA(2017)0418

Euro zonos ekonominė politika

2017 m. spalio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl euro zonos ekonominės politikos (2017/2114(INI))

(2018/C 346/26)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), visų pirma į jos 121 straipsnio 2 dalį ir į 136 straipsnį bei protokolus Nr. 1 ir Nr. 2, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), visų pirma į jos 121 straipsnio 2 dalį ir į 136 straipsnį bei protokolus Nr. 1 ir Nr. 2,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 22 d. Komisijos komunikatą dėl 2017 m. konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų (COM(2017)0500), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 22 d. Komisijos komunikatą dėl 2017 m. konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų (COM(2017)0500),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 15 d. rezoliuciją „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: 2017 m. metinė augimo apžvalga“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 15 d. rezoliuciją „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: 2017 m. metinė augimo apžvalga“ (1),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 22 d. Komisijos komunikatą „2017 m. Europos semestras. Struktūrinių reformų pažangos vertinimas, makroekonominio disbalanso prevencija ir naikinimas ir pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 atliktų nuodugnių apžvalgų rezultatai“ (COM(2017)0090), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 22 d. Komisijos komunikatą „2017 m. Europos semestras. Struktūrinių reformų pažangos vertinimas, makroekonominio disbalanso prevencija ir naikinimas ir pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 atliktų nuodugnių apžvalgų rezultatai“ (COM(2017)0090),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2017 m. metinė augimo apžvalga“ (COM(2016)0725), į Komisijos ataskaitą „2017 m. įspėjimo mechanizmo ataskaita“ (COM(2016)0728) ir į Komisijos ir Tarybos ataskaitą „2017 m. bendros užimtumo ataskaitos projektas“ (COM(2016)0729) bei į Komisijos rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (COM(2015)0692), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2017 m. metinė augimo apžvalga“ (COM(2016)0725), į Komisijos ataskaitą „2017 m. įspėjimo mechanizmo ataskaita“ (COM(2016)0728) ir į Komisijos ir Tarybos ataskaitą „2017 m. bendros užimtumo ataskaitos projektas“ (COM(2016)0729) bei į Komisijos rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (COM(2015)0692),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 16 d. Komisijos komunikatą „Palanki euro zonos fiskalinės politikos kryptis“ (COM(2016)0727), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 16 d. Komisijos komunikatą „Palanki euro zonos fiskalinės politikos kryptis“ (COM(2016)0727),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 20 d. Europos fiskalinės valdybos ataskaitą dėl galimų euro zonai tinkamų fiskalinės politikos krypčių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 20 d. Europos fiskalinės valdybos ataskaitą dėl galimų euro zonai tinkamų fiskalinės politikos krypčių,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. sausio mėn. Europos Centrinio Banko specialųjį leidinį Nr. 182 dėl euro zonos fiskalinės krypties, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. sausio mėn. Europos Centrinio Banko specialųjį leidinį Nr. 182 dėl euro zonos fiskalinės krypties,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 21 d. Tarybos rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 21 d. Tarybos rekomendaciją dėl euro zonos ekonominės politikos (2),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 23 d. Tarybos išvadas dėl nuodugnių apžvalgų ir 2016 m. konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 23 d. Tarybos išvadas dėl nuodugnių apžvalgų ir 2016 m. konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų įgyvendinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 16 d. Tarybos išvadas dėl dviem valstybėms taikytų perviršinio deficito procedūrų užbaigimo ir ekonominės ir fiskalinės politikos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 16 d. Tarybos išvadas dėl dviem valstybėms taikytų perviršinio deficito procedūrų užbaigimo ir ekonominės ir fiskalinės politikos,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės mėn. Komisijos paskelbtą 2017 m. pavasario Europos ekonominę prognozę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės mėn. Komisijos paskelbtą 2017 m. pavasario Europos ekonominę prognozę,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 31 d. Eurostato išsamius duomenų rinkinius apie realųjį BVP vienam gyventojui, augimo tempą ir bendras sumas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 31 d. Eurostato išsamius duomenų rinkinius apie realųjį BVP vienam gyventojui, augimo tempą ir bendras sumas,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 30 d. EBPO statistiką apie bendras mokestines pajamas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 30 d. EBPO statistiką apie bendras mokestines pajamas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos ekonominėje ir pinigų sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos ekonominėje ir pinigų sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 12 d. Paryžiaus klimato konferencijoje priimtą COP 21 susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 12 d. Paryžiaus klimato konferencijoje priimtą COP 21 susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1175/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1175/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (3),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 8 d. Tarybos direktyvą 2011/85/ES dėl reikalavimų valstybių narių biudžeto sistemoms (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 8 d. Tarybos direktyvą 2011/85/ES dėl reikalavimų valstybių narių biudžeto sistemoms (4),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1174/2011 dėl vykdymo užtikrinimo priemonių, skirtų perviršiniams makroekonominiams disbalansams naikinti euro zonoje (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1174/2011 dėl vykdymo užtikrinimo priemonių, skirtų perviršiniams makroekonominiams disbalansams naikinti euro zonoje (5),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 8 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1177/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 8 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1177/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (6),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (7),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1173/2011 dėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonoje (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1173/2011 dėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonoje (8),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų (9),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 472/2013 dėl euro zonos valstybių narių, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ekonominės ir biudžeto priežiūros griežtinimo (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 472/2013 dėl euro zonos valstybių narių, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ekonominės ir biudžeto priežiūros griežtinimo (10),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A8-0310/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A8-0310/2017),

| A. | kadangi, kaip teigiama Komisijos prognozėse, BVP augimo lygis 2016 m. euro zonoje buvo 1,8 % ir numatoma, kad jis išliks pastovus – 1,7 % 2017 m. ir 1,9 % visoje ES, t. y. pralenks prieškrizinį lygį, nors vis dar išliks nepakankamas ir bus dideli augimo lygių skirtumai tarp ES šalių; kadangi per pastaruosius keletą metų privačiojo sektoriaus vartojimas buvo pagrindinis augimo veiksnys, nors šiais metais jis galbūt smarkiai nedidės, nes laikinai padidėjo vartotojų kainų infliacija, tačiau tikimasi, kad vidaus paklausa paskatins ekonomiką augti per vidutinės trukmės laikotarpį; kadangi augimas ES tebėra pernelyg lėtas, kad galėtų būtų kuriamos naujos darbo vietos valstybėse narėse, ir gerokai lėtesnis nei numatomas viso pasaulio ekonomikos augimas; |
| --- | --- |

A.

kadangi, kaip teigiama Komisijos prognozėse, BVP augimo lygis 2016 m. euro zonoje buvo 1,8 % ir numatoma, kad jis išliks pastovus – 1,7 % 2017 m. ir 1,9 % visoje ES, t. y. pralenks prieškrizinį lygį, nors vis dar išliks nepakankamas ir bus dideli augimo lygių skirtumai tarp ES šalių; kadangi per pastaruosius keletą metų privačiojo sektoriaus vartojimas buvo pagrindinis augimo veiksnys, nors šiais metais jis galbūt smarkiai nedidės, nes laikinai padidėjo vartotojų kainų infliacija, tačiau tikimasi, kad vidaus paklausa paskatins ekonomiką augti per vidutinės trukmės laikotarpį; kadangi augimas ES tebėra pernelyg lėtas, kad galėtų būtų kuriamos naujos darbo vietos valstybėse narėse, ir gerokai lėtesnis nei numatomas viso pasaulio ekonomikos augimas;

| B. | kadangi euro zonos ir 28 narių ES nedarbo lygis 2017 m. balandžio mėn. buvo atitinkamai 9,3 % ir 7,8 % – tai žemiausias lygis nuo 2009 m. kovo mėn. ir 2008 m. gruodžio mėn.; tačiau jis vis tiek didesnis už prieš krizę buvusį lygį; kadangi nedarbo lygis vis dar labai skiriasi visoje ES – jis įvairuoja nuo 3,2 % iki 23,2 %; kadangi euro zonos ir ES 28 jaunimo nedarbo lygis 2017 m. balandžio mėn. vis dar buvo aukštas, konkrečiai – 18,7 % ir 16,7 %; |
| --- | --- |

B.

kadangi euro zonos ir 28 narių ES nedarbo lygis 2017 m. balandžio mėn. buvo atitinkamai 9,3 % ir 7,8 % – tai žemiausias lygis nuo 2009 m. kovo mėn. ir 2008 m. gruodžio mėn.; tačiau jis vis tiek didesnis už prieš krizę buvusį lygį; kadangi nedarbo lygis vis dar labai skiriasi visoje ES – jis įvairuoja nuo 3,2 % iki 23,2 %; kadangi euro zonos ir ES 28 jaunimo nedarbo lygis 2017 m. balandžio mėn. vis dar buvo aukštas, konkrečiai – 18,7 % ir 16,7 %;

| C. | kadangi numatoma, kad 2018 m. bendras valdžios sektoriaus deficitas euro zonoje bus 1,4 %, nors rezultatai atskirose valstybėse narėse tikriausiai bus nevienodi; kadangi prognozuojama, kad bendras valstybės skolos ir BVP santykis euro zonoje 2017 m. bus 90,3 %, o 2018 m. – 89,0 %; |
| --- | --- |

C.

kadangi numatoma, kad 2018 m. bendras valdžios sektoriaus deficitas euro zonoje bus 1,4 %, nors rezultatai atskirose valstybėse narėse tikriausiai bus nevienodi; kadangi prognozuojama, kad bendras valstybės skolos ir BVP santykis euro zonoje 2017 m. bus 90,3 %, o 2018 m. – 89,0 %;

| D. | kadangi bendras ekonomikos augimas vis dar trapus ir euro zonos ekonomika susiduria su padidėjusiu netikrumu ir dideliais vidiniais ir išoriniais politiniais iššūkiais; |
| --- | --- |

D.

kadangi bendras ekonomikos augimas vis dar trapus ir euro zonos ekonomika susiduria su padidėjusiu netikrumu ir dideliais vidiniais ir išoriniais politiniais iššūkiais;

| E. | kadangi ES pernelyg mažas produktyvumas ir konkurencingumas pasaulyje reikalauja valstybėse narėse imtis socialiniu požiūriu subalansuotų struktūrinių reformų, investicijų ir nuolatinių pastangų fiskalinėje srityje, siekiant užtikrinti tvarų ir įtraukų augimą ir užimtumą ir pasiekti didesnę konvergenciją su kitomis pasaulio šalimis ir ES viduje; |
| --- | --- |

E.

kadangi ES pernelyg mažas produktyvumas ir konkurencingumas pasaulyje reikalauja valstybėse narėse imtis socialiniu požiūriu subalansuotų struktūrinių reformų, investicijų ir nuolatinių pastangų fiskalinėje srityje, siekiant užtikrinti tvarų ir įtraukų augimą ir užimtumą ir pasiekti didesnę konvergenciją su kitomis pasaulio šalimis ir ES viduje;

| F. | kadangi 2016 m. užimtumo lygis euro zonoje išaugo 1,4 %; kadangi 2017 m. kovo mėn. nedarbo lygis buvo 9,5 %, t. y. sumažėjo, palyginti su 10,2 % 2016 m. kovo mėn.; kadangi, nepaisant pastarojo meto teigiamų pokyčių, nedarbo lygis vis dar nesumažėjo iki prieškrizinio lygio; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2016 m. užimtumo lygis euro zonoje išaugo 1,4 %; kadangi 2017 m. kovo mėn. nedarbo lygis buvo 9,5 %, t. y. sumažėjo, palyginti su 10,2 % 2016 m. kovo mėn.; kadangi, nepaisant pastarojo meto teigiamų pokyčių, nedarbo lygis vis dar nesumažėjo iki prieškrizinio lygio;

| G. | kadangi 2016 m. užimtumo lygis 28 ES valstybėse narėse išaugo 1,2 %, o pirmąjį 2017 m. ketvirtį dirbo 234,2 mln. žmonių (daugiau nei kada nors anksčiau) (11); kadangi vis dėlto didelis augant ekonomikai sukurtų darbo vietų skaičius neatspindi tam tikrų problemų, pvz., nepasiekto ankstesnio lygio išdirbtų valandų skaičiaus ir nedidelio produktyvumo augimo; kadangi, jei taip toliau tęsis, šie veiksniai gali daryti papildomą neigiamą poveikį ilgalaikio ekonomikos augimo aspektams ir socialinei sanglaudai ES (12); |
| --- | --- |

G.

kadangi 2016 m. užimtumo lygis 28 ES valstybėse narėse išaugo 1,2 %, o pirmąjį 2017 m. ketvirtį dirbo 234,2 mln. žmonių (daugiau nei kada nors anksčiau) (11); kadangi vis dėlto didelis augant ekonomikai sukurtų darbo vietų skaičius neatspindi tam tikrų problemų, pvz., nepasiekto ankstesnio lygio išdirbtų valandų skaičiaus ir nedidelio produktyvumo augimo; kadangi, jei taip toliau tęsis, šie veiksniai gali daryti papildomą neigiamą poveikį ilgalaikio ekonomikos augimo aspektams ir socialinei sanglaudai ES (12);

| H. | kadangi moterų užimtumo lygis paprastai yra mažesnis nei vyrų: 20–64 m. amžiaus vyrų užimtumo lygis 28 ES valstybėse narėse 2015 m. buvo 75,9 %, palyginti su moterų užimtumo lygiu, kuris buvo 64,3 %; |
| --- | --- |

H.

kadangi moterų užimtumo lygis paprastai yra mažesnis nei vyrų: 20–64 m. amžiaus vyrų užimtumo lygis 28 ES valstybėse narėse 2015 m. buvo 75,9 %, palyginti su moterų užimtumo lygiu, kuris buvo 64,3 %;

| I. | kadangi 2017 m. kovo mėn. jaunimo nedarbo lygis euro zonoje buvo 19,4 %, palyginti su 21,3 % 2016 m. kovo mėn.; kadangi jaunimo nedarbas tebėra nepriimtinai didelis; kadangi 2015 m. nedirbančių ir nesimokančių jaunuolių (NEET) dalis tebebuvo didelė ir sudarė 14,8 % 15–29 m. amžiaus asmenų, t. y. 14 mln. žmonių; kadangi apskaičiuota, kad nedirbantis ir nesimokantis jaunimas Sąjungai kainuoja 153 mlrd. EUR (1,21 % BVP) per metus – šią sumą sudaro pašalpos ir negautos pajamos bei mokesčiai (13), o visos numatytosios Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo euro zonoje išlaidos sudarytų 21 mlrd. EUR per metus arba 0,22 % BVP; kadangi šiuo metu Jaunimo užimtumo iniciatyvai skirta 1 mlrd. EUR suma, su kuria drauge 2017–2020 m. laikotarpiu turi būti skirta 1 mlrd. EUR suma iš Europos socialinio fondo; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2017 m. kovo mėn. jaunimo nedarbo lygis euro zonoje buvo 19,4 %, palyginti su 21,3 % 2016 m. kovo mėn.; kadangi jaunimo nedarbas tebėra nepriimtinai didelis; kadangi 2015 m. nedirbančių ir nesimokančių jaunuolių (NEET) dalis tebebuvo didelė ir sudarė 14,8 % 15–29 m. amžiaus asmenų, t. y. 14 mln. žmonių; kadangi apskaičiuota, kad nedirbantis ir nesimokantis jaunimas Sąjungai kainuoja 153 mlrd. EUR (1,21 % BVP) per metus – šią sumą sudaro pašalpos ir negautos pajamos bei mokesčiai (13), o visos numatytosios Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo euro zonoje išlaidos sudarytų 21 mlrd. EUR per metus arba 0,22 % BVP; kadangi šiuo metu Jaunimo užimtumo iniciatyvai skirta 1 mlrd. EUR suma, su kuria drauge 2017–2020 m. laikotarpiu turi būti skirta 1 mlrd. EUR suma iš Europos socialinio fondo;

| J. | kadangi ilgalaikio nedarbo lygis ES 28 sumažėjo nuo 5 % 2014 m. iki 4 % 2016 m., bet vis dar kelia susirūpinimą, nes sudaro beveik pusę viso nedarbo; labai susirūpinęs pažymi, kad itin ilgalaikio nedarbo lygis (2,5 % 2016 m.) vis dar 1 % viršija 2008 m. lygį; kadangi vis dar esama didelių valstybių narių skirtumų; |
| --- | --- |

J.

kadangi ilgalaikio nedarbo lygis ES 28 sumažėjo nuo 5 % 2014 m. iki 4 % 2016 m., bet vis dar kelia susirūpinimą, nes sudaro beveik pusę viso nedarbo; labai susirūpinęs pažymi, kad itin ilgalaikio nedarbo lygis (2,5 % 2016 m.) vis dar 1 % viršija 2008 m. lygį; kadangi vis dar esama didelių valstybių narių skirtumų;

| K. | kadangi daugelyje valstybių narių toliau mažėja darbingo amžiaus gyventojų skaičius ir darbo jėga (visų pirma dėl mažo gimstamumo); kadangi moterų įsidarbinimo galimybės ir tolesnis migrantų, pabėgėlių ir prieglobsčio prašytojų atvykimas yra galimybės valstybėms narėms spręsti šį klausimą ir stiprinti ES darbo jėgą; |
| --- | --- |

K.

kadangi daugelyje valstybių narių toliau mažėja darbingo amžiaus gyventojų skaičius ir darbo jėga (visų pirma dėl mažo gimstamumo); kadangi moterų įsidarbinimo galimybės ir tolesnis migrantų, pabėgėlių ir prieglobsčio prašytojų atvykimas yra galimybės valstybėms narėms spręsti šį klausimą ir stiprinti ES darbo jėgą;

| L. | kadangi vienas iš penkių strategijos „Europa 2020“ tikslų yra bent dvidešimčia milijonų sumažinti žmonių, kurie patiria skurdą ir socialinę atskirtį arba kuriems jie gresia, skaičių; kadangi skurdo mažėja – 2015 m. 4,8 mln. mažiau asmenų, palyginti su 2012 m., grėsė skurdas ir socialinė atskirtis; kadangi šis 2015 m. skaičius vis dar yra 1,6 mln. didesnis nei 2008 m. skaičius; kadangi 2012 m. Europos Sąjungoje 32,2 mln. neįgaliųjų grėsė skurdas ir socialinė atskirtis; kadangi 2013 m. 28 ES valstybėse narėse 26,5 mln. vaikų grėsė skurdas arba socialinė atskirtis; kadangi skurdo ar socialinės atskirties rizikos lygis vis dar nepriimtinai aukštas – 23,7 % ir kai kuriose valstybėse narėse šie skaičiai ir toliau yra itin dideli; be to, kadangi energijos nepriteklius tebėra toks didelis, kad jį patiriantys 11 % ES gyventojų patenka į uždarą ekonominių sunkumų ratą; |
| --- | --- |

L.

kadangi vienas iš penkių strategijos „Europa 2020“ tikslų yra bent dvidešimčia milijonų sumažinti žmonių, kurie patiria skurdą ir socialinę atskirtį arba kuriems jie gresia, skaičių; kadangi skurdo mažėja – 2015 m. 4,8 mln. mažiau asmenų, palyginti su 2012 m., grėsė skurdas ir socialinė atskirtis; kadangi šis 2015 m. skaičius vis dar yra 1,6 mln. didesnis nei 2008 m. skaičius; kadangi 2012 m. Europos Sąjungoje 32,2 mln. neįgaliųjų grėsė skurdas ir socialinė atskirtis; kadangi 2013 m. 28 ES valstybėse narėse 26,5 mln. vaikų grėsė skurdas arba socialinė atskirtis; kadangi skurdo ar socialinės atskirties rizikos lygis vis dar nepriimtinai aukštas – 23,7 % ir kai kuriose valstybėse narėse šie skaičiai ir toliau yra itin dideli; be to, kadangi energijos nepriteklius tebėra toks didelis, kad jį patiriantys 11 % ES gyventojų patenka į uždarą ekonominių sunkumų ratą;

| M. | kadangi darbo rinkos sąlygos ir veiklos rezultatai rodo, jog esama esminių valstybių narių skirtumų, nors jie ir mažėja; |
| --- | --- |

M.

kadangi darbo rinkos sąlygos ir veiklos rezultatai rodo, jog esama esminių valstybių narių skirtumų, nors jie ir mažėja;

| N. | kadangi vykstant skaitmeninei darbo rinkos revoliucijai vis labiau plinta naujos užimtumo ir darbo formos; |
| --- | --- |

N.

kadangi vykstant skaitmeninei darbo rinkos revoliucijai vis labiau plinta naujos užimtumo ir darbo formos;

| 1. | palankiai vertina pagerėjusius Europos ekonomikos rezultatus, pasireiškiančius vis platesniu mastu, prie kurių prisideda vidutiniškas BVP augimas, viršijantis prieškrizinį lygį, ir mažėjantis, nors vis dar didelis, nedarbo lygis; mano, kad šią teigiamą tendenciją lėmė pastaruosius keletą metų vykdyta politika; atkreipia dėmesį į tai, kad nedidelis atsigavimas vis dar trapus ir nevienodas ES visuomenėje ir regionuose, o BVP vienam gyventojui augimas yra artimas stagnacijai; apgailestauja dėl to, kad ekonomikos vystymąsi ir toliau apsunkina krizės padariniai; pažymi, kad nepaisant esminės pažangos daugelio valstybių narių skolos tebeviršija Stabilumo ir augimo pakte nurodytą ribą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | susirūpinęs pažymi, kad BVP ir produktyvumo augimo rodikliai tebėra mažesni, nei galėtų būti, ir pabrėžia, kad todėl nereikėtų manyti, kad viskas jau padaryta, ir kad šiam nedideliam atsigavimui užtikrinti reikalingos nenuilstamos pastangos, jeigu norima užtikrinti didesnį atsparumą ir vidutinės trukmės bei ilgojo laikotarpio tvarumą, užtikrinant didesnį augimą ir užimtumą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad Europos uostai neišnaudoja ekonominio potencialo, nes ekonomikos augimas ir užimtumas didėja netolygiai; pabrėžia, kad taip yra dėl nevienodų valstybių narių ekonominės veiklos rezultatų; pabrėžia, kad socialiniu požiūriu subalansuotų struktūrinių reformų įgyvendinimas ir didesnės privačiojo sektoriaus ir viešosios investicijos valstybėse narėse ir ES lygmeniu gali augimą padidinti mažiausiai 1 %; primena, kad ekonominės ir fiskalinės politikos koordinavimas siekiant prisidėti prie konvergencijos ir stabilumo ES užtikrinimo turėtų likti pagrindinis Europos semestro prioritetas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | laikosi nuomonės, kad reikėtų užtikrinti didesnę konvergenciją ir bendrą konkurencingumą, kad būtų galima užtikrinti tvarų ekonomikos atsigavimą ES ir euro zonoje ilguoju laikotarpiu; mano, kad esami ekonomikos ir užimtumo rodikliai nepaprastai svarbūs siekiant užtikrinti tvarų ir įtraukų augimą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mano, kad, norint tai pasiekti, ekonomikos augimui būtinos struktūrinės sąlygos turi būti pagerintos; laikosi nuomonės, kad galimas visų valstybių narių augimas ilguoju laikotarpiu turėtų padidėti bent 3 %; siekiant tai užtikrinti, būtina daugiau dėmesio skirti ekonominei konvergencijai, o nustačius aiškias gaires, kaip padidinti galimą valstybių narių augimą, galėtų būti suteiktos reikiamos nuorodos, kokių politikos veiksmų reikia imtis; atkreipia dėmesį į tai, kad vykdant reguliarų tokių gairių procesą turėtų būti atsižvelgta į atskirus struktūrinius privalumus ir trūkumus valstybėse narėse ir siekiama įtraukaus ir tvaraus augimo; jos turėtų apimti tokias sritis kaip skaitmeninė ekonomika, paslaugų sektorius, energijos rinka, taip pat viešųjų paslaugų kokybę, investicijų sąlygas, švietimo sistemų įtraukumą ir parengtumą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad tai papildytų jau dedamas pastangas gerinti nacionalinių biudžetų valdymą ir kokybę, paskatinant augimo veiksnius pagal Sąjungos fiskalines taisykles ir visapusiškai paisant esamų jų lankstumo nuostatų; |
| --- | --- |

6.

Struktūrinė politika

| 7. | mano, kad, siekiant išspręsti netolygaus augimo ir užimtumo padėties euro zonoje problemą, reikalingas geresnis ekonominės politikos koordinavimas, visų pirma didesnė ir nuosekli valstybių atsakomybė už konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas ir patikimas jų įgyvendinimas, drauge siekiant skatinti didesnę konvergenciją, be kita ko, geriau įgyvendinant ir vykdant ES teisės aktus; pabrėžia, kad vykdant reformas reikia tinkamai atsižvelgti į specifinę kiekvienos valstybės narės padėtį ir iššūkius; ragina Komisiją užtikrinti, kad struktūrinės reformos ir ES išlaidos derėtų tarpusavyje; į tai atsižvelgdamas taip pat primena, kad svarbi techninė pagalba, siekiant padėti valstybėms narėms stiprinti pajėgumus, ir kad labiau suderintas partnerystės principu grindžiamas požiūris galėtų užtikrinti didesnę atskaitomybę ir atsakomybę už konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų įgyvendinimo rezultatus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pažymi, kad euro zonos šalyse jaunimo nedarbas tebėra labai didelis, ir pabrėžia, kad pernelyg didelis nuolatinis jaunimo nedarbas kelia ilgalaikę struktūrinę riziką; pritaria nuomonei, kad prioritetas, kurio reikia skubiai imtis, tebėra krizės padarinių įveikimas, pradedant ilgalaikiu nedarbu, užimtumu, kuriam esant nevisapusiškai išnaudojami įgūdžiai ir gebėjimai, ir senėjančia visuomene, o baigiant dideliu privačiojo sektoriaus ir valstybės įsiskolinimu – tam reikia įgyvendinti tvarias ir įtraukias reformas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | laikosi nuomonės, kad krizės padariniai, tokie kaip didelis įsiskolinimas ir bedarbystė kai kuriuose ekonomikos sektoriuose, ir toliau trukdo tvariam augimui ir kelia galimą regresijos riziką; ragina valstybes nares mažinti pernelyg didelį įsiskolinimą; šiuo klausimu reiškia susirūpinimą dėl nuolat didelio neveiksnių paskolų lygio, kuris kai kuriose valstybėse narėse gali turėti didelį neigiamą poveikį, plintantį iš vienos valstybės narės į kitą, iš vieno banko į kitą ir iš vienos šalies į kitą, taigi, kelia riziką finansiniam stabilumui Europoje; pažymi, kad finansų sektoriaus kapitalo rezervai padidinti, tačiau problemų kelia mažas pelningumas, prie kurio prisideda aukštas neveiksnių paskolų lygis; yra įsitikinęs, kad ES strategija, siekiant įveikti neveiksnių paskolų problemą, galėtų būti išsamesnis sprendimas, apimantis vienas kitą papildančius politikos veiksmus nacionaliniu lygmeniu ir prireikus Europos lygmeniu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mano, kad, siekiant euro zonoje padidinti produktyvumą, kainų ir su kainomis nesusijusį konkurencingumą, investicijas ir užimtumą, reikalingos reformos ir iniciatyvos, kurių tikslas – gerinti verslo aplinką; mano, kad reikia dėti daugiau pastangų siekiant didinti MVĮ galimybes gauti finansavimą, nes tai – pagrindinis veiksnys, skatinantis įmones kurti inovacijas ir plėstis; pabrėžia, kad šioje srityje labai svarbios į ateitį nukreiptos reformos, atitinkančios pasiūlą ir paklausą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mano, kad gerai veikiančios ir produktyvios darbo rinkos drauge su tinkamo lygio socialine apsauga ir dialogu padeda didinti užimtumą ir užtikrinti tvarų augimą; pabrėžia, kad svarbu išlaikyti aukštus užimtumo rodiklius, kai jie jau pasiekti; pažymi, kad įgūdžių stoka, senėjanti visuomenė ir daug kitų iššūkių taip pat trikdo tolesnį užimtumo augimą ir trukdo mažinti bedarbystę visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad labai svarbūs atsakingai daromi ir augimą skatinantys atlyginimų pokyčiai, užtikrinantys gerą pragyvenimo lygį ir atitinkantys produktyvumo reikalavimus, susijusius su konkurencingumu; pažymi, kad prognozuojamas palyginti nedidelis atlyginimų augimas; mano, kad produktyvumo augimas turėtų būti prioritetinis struktūrinių reformų tikslas; pritaria Komisijai, kad yra galimybių didinti atlyginimus – tai galėtų turėti susijusį teigiamą poveikį bendram vartojimui; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad mokesčiai taip pat turėtų padėti skatinti konkurencingumą, investicijas ir darbo vietų kūrimą; ragina atlikti mokesčių reformas, siekiant gerinti mokesčių surinkimą, neleisti išvengti mokesčių, jų slėpti ir agresyviai jų planuoti, taip pat panaikinti didelę mokesčių naštą, Europoje užkraunamą dirbantiesiems, sykiu užtikrinant socialinės apsaugos sistemų tvarumą; mano, kad sumažinus mokesčių naštą, užkraunamą dirbantiesiems, padidėtų užimtumas ir būtų paskatintas augimas; pabrėžia, kad mokesčių paskatos, kai įmanoma jas taikyti, be kita ko, mažesni mokesčiai, gali didinti vidaus paklausą, socialinį saugumą, investicijų ir darbo jėgos srautą; |
| --- | --- |

13.

Investicijos

| 14. | sutinka su nuomone, kad ekonomikos pakilimą, o ypač inovacijas, reikia remti viešosiomis ir privačiojo sektoriaus investicijomis, ir pažymi, kad euro zonoje vis dar esama investicijų deficito; palankiai vertina tai, kad kai kurių valstybių narių investicijos jau viršija prieškrizinį lygį, ir apgailestauja, kad kitose valstybėse narėse investuojama vis dar nepakankamai arba nepakankamai sparčiai; pabrėžia, kad, siekiant panaikinti nuo krizės pradžios susikaupusį investicijų deficitą, reikalingos ir papildomos priemonės; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mano, kad reformos, kuriomis būtų šalinamos kliūtys viešosioms ir privačiojo sektoriaus investicijoms, suteiktų galimybes nedelsiant teikti paramą ekonominei veiklai ir sykiu padėtų sudaryti sąlygas ilgalaikiam tvariam augimui; pažymi, kad investicijos į švietimą, inovacijas ir mokslinius tyrimus bei technologinę plėtrą padėtų lengviau pereiti prie žinių ekonomikos; be to, pabrėžia, kad išbaigta kapitalo rinkų sąjunga yra esminis veiksnys siekiant pritraukti ir didinti investicijas ir gerinti augimo ir darbo vietų kūrimo finansavimą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mano, kad moksliniai tyrimai, technologijos ir švietimas yra nepaprastai svarbūs ilgalaikiam ekonominiam euro zonos vystymuisi; pabrėžia, kad valstybių narių investicijos į šias sritis labai skiriasi, ir pažymi, kad investicijos padėtų plėtoti inovacijas ir padėtų lengviau pereiti prie žinių ekonomikos, laikantis strategijos „Europa 2020“; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palankiai vertina tai, kad laiku pasiektas susitarimas dėl persvarstyto Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) padės pagerinti šios priemonės efektyvumą ir panaikinti jos įgyvendinimo trūkumus, nes bus lengviau finansuoti daugiau didelį potencialą turinčių projektų, užtikrinama, kad būtų griežtai paisoma papildomumo principo, padidinta geografinė aprėptis ir lėšų įsisavinimas, remiamos investicijos, kurios kitu atveju nebūtų daromos; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) tikslai skiriasi nuo ESIF, todėl ESI fondai ir toliau tebėra svarbūs, įskaitant paramą tvarioms struktūrinėms reformoms; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad visapusiškai veikianti kapitalo rinkų sąjunga, atsižvelgiant į ilgalaikę perspektyvą, suteikia MVĮ naują finansavimą, papildantį bankų sektoriaus teikiamą finansavimą; pabrėžia, kad MVĮ yra Europos ekonomikos pagrindas, ir todėl mano, kad jų galimybių gauti finansavimą didinimas ir verslo netikrumo, susijusio su jų veikla, mažinimas turėtų būti vienas pagrindinių prioritetų, siekiant gerinti konkurencingumą euro zonoje; pabrėžia, kad reikia mažinti biurokratiją, supaprastinti valdžios sektoriaus paslaugas ir padaryti jas efektyvesnes; |
| --- | --- |

19.

Fiskalinė politika

| 20. | mano, kad rizikos ribojimu grindžiama ir įžvalgi fiskalinė politika atlieka esminį vaidmenį užtikrinant euro zonos ir visos Sąjungos stabilumą; pabrėžia, kad tvirtas fiskalinės politikos koordinavimas, tinkamas Sąjungos taisyklių įgyvendinimas ir jų laikymasis, įskaitant visapusišką esamų lankstumo nuostatų paisymą, šioje srityje yra teisiškai privalomas ir itin svarbus tinkamam ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) veikimui; |
| --- | --- |

20.

| 21. | džiaugiasi, kad, regis, viešųjų finansų padėtis gerėja, nes numatoma, kad deficitai euro zonoje mažės; vis dėlto reikia ir toliau dėti pastangas mažinti skolų naštą, sykiu skatinant ekonomikos augimą, kad valstybės narės nebūtų pažeidžiamos, jeigu įvyktų išoriniai sukrėtimai; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pritaria Komisijai, kad valdžios sektoriaus skola tebėra didelė kai kuriose valstybėse narėse ir kad reikia užtikrinti viešųjų finansų tvarumą, sykiu skatinant ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą; šiuo klausimu pažymi, kad žemų normų palūkanų mokėjimai, skatinamoji pinigų politika, vienkartinės priemonės ir kiti veiksniai, palengvinantys dabartinę skolų naštą, yra tik laikini, ir todėl pabrėžia, kad reikia užtikrinti viešųjų finansų tvarumą, atsižvelgiant į būsimus įsipareigojimus ir augimo ilguoju laikotarpiu tikslą; pažymi, kad esama galimybės, kad skolos aptarnavimo išlaidos padidės; pabrėžia, kad labai svarbu sumažinti bendrą įsiskolinimo lygį; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad fiskalinės pozicijos nacionaliniu ir euro zonos lygmeniu turi užtikrinti ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo, visapusiškai laikantis Stabilumo ir augimo pakto, sykiu atsižvelgiant į jo lankstumo nuostatas, ir trumpalaikio makroekonomikos stabilizavimo pusiausvyrą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pažymi, kad dabartinė bendra euro zonos fiskalinė pozicija 2016 m. išliko iš esmės neutrali ir turėtų tokia būti ir 2017 m.; primena, kad 2016 m. komunikate Komisija paragino laikytis teigiamos fiskalinės pozicijos, nors Euro grupė, padariusi išvadą, kad iš esmės neutrali fiskalinė pozicija 2017 m. užtikrino tinkamą pusiausvyrą, nutarė pabrėžti, kad svarbu užtikrinti tinkamą poreikio užtikrinti stabilumą ir poreikio remti investicijas pusiausvyrą, siekiant sustiprinti ekonomikos atsigavimą, taigi, prisidėjo prie labiau subalansuotų politikos priemonių derinio; į tai atsižvelgdamas, atkreipia dėmesį į 2017 m. birželio 20 d. nepriklausomos Europos fiskalinės valdybos (EFB) pirmąjį būsimos euro zonai tinkamos fiskalinės pozicijos vertinimą; ragina Komisiją ir valstybes nares numatyti fiskalinę poziciją, tinkamą atitinkamomis aplinkybėmis; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tačiau pabrėžia, kad bendras vaizdas turėtų apimti nevienodą padėtį valstybėse narėse ir poreikį diferencijuoti fiskalinę politiką, kurios reikia kiekvienai valstybei narei; pabrėžia, kad bendros fiskalinės pozicijos koncepcija nereiškia, kad įvairių valstybių narių perviršis ir deficitas vienas kitą kompensuoja; |
| --- | --- |

25.

Konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos

| 26. | pažymi, kad laikui bėgant valstybės narės padarė bent kiek pažangos dviejų trečdalių 2016 m. rekomendacijų atveju; tačiau mano, kad konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų įgyvendinimas vis dar atsilieka ir todėl trukdoma konvergencijos procesui euro zonoje; mano, kad valstybės narės yra atsakingos už konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų neįgyvendinimo pasekmes, ir todėl tikisi didesnio valstybių narių įsipareigojimo imtis reikalingų politikos veiksmų remiantis konkrečioms šalims skirtomis rekomendacijomis; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pripažįsta, kad valstybės narės padarė pažangą įgyvendindamos konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas fiskalinės politikos ir aktyvios darbo rinkos politikos srityje, tačiau nepakankamai pažangos padaryta tokiose srityse kaip konkurencija paslaugų srityje ir verslo aplinka; tikisi didesnio valstybių narių įsipareigojimo imtis reikalingų politikos veiksmų remiantis konkrečioms šalims skirtomis rekomendacijomis, kurias įgyvendinti labai svarbu siekiant panaikinti disbalansą euro zonoje; |
| --- | --- |

27.

| 28. | palankiai vertina Komisijos rekomendaciją užbaigti kelioms valstybėms narėms taikytas perviršinio deficito procedūras; palankiai vertina įdėtas ir dedamas fiskalines ir reformų pastangas, dėl kurių tos valstybės narės užbaigė perviršinio deficito procedūras, tačiau primygtinai tvirtina, kad reikia ir toliau dėti šias pastangas, siekiant užtikrinti tvarius viešuosius finansus ir ilguoju laikotarpiu, sykiu skatinant augimą ir darbo vietų kūrimą; ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų tinkamai įgyvendintas Stabilumo ir augimo paktas – kad būtų nuosekliai taikomos jo taisyklės; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pažymi, kad 12 valstybių narių patiria įvairaus pobūdžio ir dydžio makroekonominį disbalansą, o šešiose valstybėse narėse esama perviršinio disbalanso; atkreipia dėmesį į Komisijos išvadas, kad šiuo metu nėra pagrindo pradėti makroekonominio disbalanso procedūrą kuriai nors valstybei narei; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad makroekonominio disbalanso procedūros tikslas – užkirsti kelią disbalansui valstybėse narėse, siekiant išvengti neigiamo šalutinio poveikio kitoms valstybėms narėms; |
| --- | --- |

30.

| 31. | todėl mano, jog būtina, kad visos valstybės narės imtųsi reikiamų politikos veiksmų, kad būtų panaikintas makroekonominis disbalansas, visų pirma didelis įsiskolinimas, einamosios sąskaitos perviršis ir konkurencingumo disbalansas, ir įsipareigotų vykdyti socialiniu požiūriu subalansuotas ir įtraukias struktūrines reformas, kuriomis būtų užtikrinamas kiekvienos atskiros valstybės narės ekonomikos tvarumas, taip užtikrinant Europos ekonomikos konkurencingumą ir atsparumą; |
| --- | --- |

31.

Su sektoriais susijęs indėlis į pranešimą dėl euro zonos ekonominės politikos

Užimtumo ir socialinė politika

| 32. | mano, kad norint užtikrinti Europos semestro proceso ekonominių ir socialinių aspektų pusiausvyrą ir skatinti socialiniu ir ekonominiu požiūriais subalansuotas struktūrines reformas, kuriomis mažinama nelygybė ir skatinama kurti deramo darbo vietas, kurios užtikrintų kokybišką užimtumą, tvarus ekonomikos augimas ir socialinės investicijos, reikia nuolatinių pastangų; pritaria tam, kad vykstant Europos semestrui būtų naudojama socialinių rodiklių suvestinė; ragina konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose daugiau dėmesio skirti struktūriniam disbalansui darbo rinkoje; |
| --- | --- |

32.

| 33. | dar kartą ragina nustatyti, kad trys nauji pagrindiniai užimtumo rodikliai turėtų tokią pačią reikšmę kaip esami ekonominiai rodikliai, taip užtikrinant, kad būtų geriau įvertintas vidaus disbalansas ir didinamas struktūrinių reformų veiksmingumas; siūlo rengiant konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas pradėti taikyti nebaudžiamojo pobūdžio socialinio disbalanso procedūrą, kad būtų užkertamas kelias socialinių standartų mažinimo lenktynėms, remiantis veiksmingu socialinių ir užimtumo rodiklių naudojimu vykdant makroekonominę priežiūrą; pažymi, kad maždaug dešimtyje valstybių narių padidėjo nelygybė ir kad ji yra viena iš pagrindinių socialinių ir ekonominių problemų ES (14); |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia, kad socialiniu ir ekonominiu požiūriu atsakingos reformos turi būti grindžiamos solidarumu, integracija ir socialiniu teisingumu; pabrėžia, kad vykdant reformas taip pat turėtų būti atsižvelgiama į nuolatinę paramą socialiniam ir ekonomikos atsigavimui, kuriamos kokybiškos darbo vietos, skatinama socialinė ir teritorinė sanglauda, apsaugomos pažeidžiamos grupės ir gerinamas visų piliečių gyvenimo lygis; |
| --- | --- |

34.

| 35. | mano, kad Europos semestro procesas turi padėti atremti ne tik esamus, bet ir atsirandančius socialinius iššūkius siekiant užtikrinti, kad ekonomika būtų veiksmingesnė, o Europos Sąjunga – darnesnė socialiniu požiūriu; šiuo klausimu mano, kad reikia įvertinti ES politikos socialinį poveikį; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina Komisiją užtikrinti tinkamą kovos su jaunimo nedarbu (kurio lygis ES išlieka nepriimtinai aukštas) finansavimą ir tęsti Jaunimo užimtumo iniciatyvą pasibaigus dabartinei daugiametei finansinei programai (DFP) sykiu gerinant jos veikimą ir įgyvendinimą ir atsižvelgiant į naujausias Europos Audito Rūmų specialiosios ataskaitos dėl jaunimo užimtumo ir naudojimosi Jaunimo užimtumo iniciatyva išvadas; ragina valstybes nares įgyvendinti Europos Audito Rūmų rekomendacijas ir užtikrinti, kad Jaunimo garantijų iniciatyva būtų visapusiškai prieinama; apgailestauja dėl to, kad biudžeto lėšos, numatytos Europos socialiniam fondui, įskaitant Jaunimo užimtumo iniciatyvą, buvo skirtos Europos solidarumo korpusui, kuris turėtų būti finansuojamas visomis pagal esamą DFP reglamentą turimomis finansinėmis priemonėmis; pabrėžia, kad reikia atlikti kokybinį ir kiekybinį sukurtų darbo vietų vertinimą; pabrėžia, kad ES finansavimas neturėtų būti naudojamas siekiant pakeisti nacionalines socialinės paramos išmokas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia, kad Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimas turėtų būti sustiprintas nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, ir akcentuoja, kokia ji svarbi pereinant iš švietimo sistemos į darbo rinką; pažymi, kad ypatingą dėmesį reikia skirti jaunoms moterims ir mergaitėms, kurioms galėtų kilti su lytimi susijusių kliūčių, trukdančių gauti geros kokybės pasiūlymus dėl darbo, tęstinio švietimo, pameistrystės ar stažuotės; pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad Jaunimo garantijų iniciatyva būtų prieinama jaunimui, patiriančiam daugialypę atskirtį ir ypač didelį skurdą; |
| --- | --- |

37.

| 38. | primygtinai ragina valstybes nares įgyvendinti 2016 m. vasario 15 d. Tarybos rekomendacijoje pateiktus pasiūlymus dėl ilgalaikių bedarbių integracijos į darbo rinką (15); |
| --- | --- |

38.

| 39. | mano, kad turėtų būti padidinta aktyvios ir darnios darbo rinkos politikos aprėptis, efektyvumas ir veiksmingumas, teikiant deramą ir pakankamą finansavimą, daugiausia dėmesio skiriant aplinkos, darbdavių, darbuotojų, sveikatos ir vartotojų apsaugai; mano, kad privaloma spręsti dirbančiųjų skurdo problemą; |
| --- | --- |

39.

| 40. | apgailestauja, kad Komisijos vertinimų ir rekomendacijų rinkinyje socialinei ekonomikai skirta nepakankamai dėmesio; pažymi, kad šiame sektoriuje veikia 2 milijonai įmonių, kuriose dirba daugiau kaip 14 milijonų žmonių ir kurios prisideda prie 2020 m. tikslų įgyvendinimo; ragina Komisiją ir valstybes nares labiau pripažinti socialinės ekonomikos įmonių svarbą ir atkreipti į ją dėmesį priimant Europos veiksmų planą, skirtą socialinei ekonomikai; mano, kad pripažinimo trūkumas turi neigiamos įtakos šių įmonių galimybei gauti finansavimą; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl Europos asociacijų, fondų ir savidraudos draugijų statuto; |
| --- | --- |

40.

| 41. | primena, kad būtina remti ir stiprinti socialinį dialogą, kolektyvines derybas ir darbuotojų poziciją darbo užmokesčio nustatymo sistemose, kurios itin svarbios siekiant užtikrinti aukšto lygio darbo sąlygas; pabrėžia, kad darbo teisė ir aukšti socialiniai standartai atlieka esminį vaidmenį socialinėje rinkos ekonomikoje, nes jais remiamos pajamos ir skatinamos investicijos į pajėgumus; pabrėžia, kad ES teisės aktuose turi būti paisoma profesinių sąjungų teisių ir laisvių, laikomasi kolektyvinių sutarčių pagal valstybių narių praktiką ir vienodo požiūrio į užimtumą bei profesinę veiklą; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina Komisiją remtis Europos Parlamento rezoliucija ir pateikti plataus užmojo pasiūlymų dėl tvirto Europos socialinių teisių ramsčio, ir visapusiškai įgyvendinti Sutarčių socialinius tikslus siekiant pagerinti visų žmonių gyvenimo ir darbo sąlygas ir visiems suteikti geras galimybes; |
| --- | --- |

42.

| 43. | perspėja dėl mažėjančios darbo užmokesčio dalies ES, didėjančios darbo užmokesčio ir pajamų nelygybės ir augančio dirbančiųjų skurdo; primena, jog 1948 m. Jungtinių Tautų visuotinėje žmogaus teisų deklaracijoje, kaip ir 1919 m. Tarptautinės darbo organizacijos konstitucijoje, pripažįstama, kad darbuotojai turi uždirbti pragyvenimą užtikrinantį darbo užmokestį, ir visose žmogaus teisių deklaracijose sutariama, kad uždarbio turėtų užtekti šeimai išlaikyti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pabrėžia, kad iš uždarbio turi išgyventi darbuotojai ir jų šeimos nariai ir kad kiekvienas darbuotojas Europos Sąjungoje turėtų gauti darbo užmokestį, kuris ne tik patenkintų pagrindinius maisto, pastogės ir aprangos poreikius, bet ir kad jo pakaktų sveikatos apsaugai, švietimui, transportui, laisvalaikiui ir šiek tiek santaupų, skirtų nenumatytiems atvejams, pavyzdžiui, ligoms ar nelaimingiems atsitikimams; pabrėžia, kad tai yra deramas gyvenimo lygis, kurį darbuotojams ir jų šeimoms turėtų užtikrinti pragyvenimą užtikrinantis darbo užmokestis ES; |
| --- | --- |

44.

| 45. | prašo Komisijos atlikti tyrimą, kaip nustatyti, ką turi apimti pragyvenimą užtikrinantis darbo užmokestis ir kaip jį apskaičiuoti, kad būtų galima parengti orientacinę priemonę, kuria remtųsi socialiniai partneriai ir kuri padėtų keistis geriausios šios srities praktikos pavyzdžiais; |
| --- | --- |

45.

| 46. | primena, kad deramas darbo užmokestis svarbus ne tik socialinei sanglaudai užtikrinti, bet ir siekiant išlaikyti stiprią ekonomiką bei našią darbo jėgą; ragina Komisiją ir valstybes nares įgyvendinti priemones, padedančias gerinti darbo kokybę ir mažinti darbo užmokesčio skirtumus; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos lygmeniu ir toliau reikia geriau koordinuoti socialinės apsaugos sistemas, už kurias atsakingos valstybės narės; pabrėžia, kad besąlygiška pirmenybė turi būti teikiama socialinės apsaugos sistemų tvarumo ir teisingumo užtikrinimui, nes tai yra pagrindinis Europos socialinio modelio ramstis; pabrėžia, kad pakankamos tvarios pensijos yra visuotinė teisė; ragina valstybes nares užtikrinti pakankamas ir tvarias pensijas atsižvelgiant į nuolatinius demografinius pokyčius; pabrėžia, kad pensijų sistemos turėtų užtikrinti pakankamas pensines pajamas, viršijančias skurdo ribą, ir suteikti galimybę pensininkams išlaikyti deramą gyvenimo lygį; mano, kad geriausias būdas užtikrinti tvarias, saugias ir pakankamas moterų ir vyrų pensijas – padidinti bendrą užimtumo lygį ir visoms amžiaus grupėms prieinamų kokybiškų darbo vietų skaičių ir pagerinti darbo ir užimtumo sąlygas; atkreipia dėmesį į tai, kad vyrų ir moterų pensijų skirtumai išlieka dideli ir turi neigiamų socialinių ir ekonominių pasekmių; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia moterų integracijos į darbo rinką ir kitų tinkamų priemonių, kuriomis siekiama kovoti su vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumais ir skurdu senatvėje, svarbą; mano, kad pensijų sistemos reformos ir visų pirma pensinis amžius taip pat turėtų atspindėti darbo rinkos tendencijas, gimstamumą, su sveikata ir gerove susijusias aplinkybes, darbo sąlygas ir ekonominės priklausomybės santykį; |
| --- | --- |

47.

| 48. | mano, kad vykdant šias reformas taip pat reikia atsižvelgti į milijonų Europos darbuotojų, ypač moterų, jaunimo ir savarankiškai dirbančių asmenų, kurie nukenčia dėl mažų garantijų darbo, priverstinio nedarbo laikotarpių ir darbo laiko sutrumpinimo, padėtį; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina Komisiją ir toliau ypatingą dėmesį skirti vaikų priežiūros paslaugų tobulinimui ir lanksčiam darbo grafikui, vyresnio amžiaus vyrų ir moterų ir kitų priklausomų asmenų ilgalaikės priežiūros poreikiams; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atkreipia dėmesį į tai, kad nepakankamos ir netinkamai nukreiptos investicijos į įgūdžių ugdymą ir mokymąsi visą gyvenimą, ypač skaitmeninius įgūdžius ir programavimą bei kitus augančiuose sektoriuose, tokiuose kaip žalioji ekonomika, reikalingus įgūdžius, gali pakenkti Sąjungos konkurencingumui; ragina valstybes nares užtikrinti geresnį keitimąsi žiniomis, geriausia praktika ir bendradarbiavimą ES lygmeniu, kad būtų galima padėti skatinti įgūdžių ugdymą atnaujinant kvalifikacijas ir atitinkamas švietimo, mokymo programas ir planus; pabrėžia neformaliojo ir savaiminio mokymosi aplinkoje įgytų įgūdžių ir gebėjimų svarbą; todėl pabrėžia, kad svarbu sukurti žinių, įgytų mokantis neformaliai ir savaime, ypač vykdant savanorišką veiklą, patvirtinimo sistemą; |
| --- | --- |

50.

| 51. | mano, kad siekiant spręsti įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitikties ir kvalifikuotų darbuotojų trūkumo klausimus reikia gerinti įgūdžių pasiūlos ir paklausos atitiktį ir abipusį profesinių kvalifikacijų pripažinimą; atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį šioje srityje galėtų atlikti profesinis rengimas ir mokymas (PRM) bei pameistrystė; ragina Komisiją parengti Europos masto reikalingų įgūdžių prognozavimo priemonę, apimant įgūdžius, kurių reikia augantiems sektoriams; mano, kad norint numatyti būsimus įgūdžių poreikius reikia visais lygmenimis aktyviai įtraukti visus suinteresuotuosius darbo rinkos subjektus; |
| --- | --- |

51.

| 52. | primygtinai ragina Komisiją nustatyti visus tinkamus mechanizmus, kuriais būtų užtikrintas didesnis jaunimo judumas, įskaitant pameistrystę; ragina valstybes nares remti pameistrystę ir visapusiškai naudoti pameistrystei skirtas programos „Erasmus+“ lėšas, kad būtų užtikrinta tokio pobūdžio mokymo kokybė ir patrauklumas; ragina geriau įgyvendinti EURES reglamentą; pabrėžia, kad geresnis viešojo administravimo institucijų ir suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimas vietos lygmeniu ir geresnė įvairių lygmenų valdžios institucijų sąveika padėtų padidinti programų aprėptį ir poveikį; |
| --- | --- |

52.

| 53. | mano, kad galimybė gauti išsilavinimą ir jo kokybė turėtų būti pagerinta; primena, kad valstybės narės privalo užtikrinti galimybę už prieinamą kainą gauti kokybiškas švietimo ir mokymo paslaugas, nepaisant darbo rinkos poreikių ES; atkreipia dėmesį į tai, kad daugelyje valstybių narių būtinos didesnės pastangos lavinant darbo jėgą, įskaitant suaugusiųjų švietimo ir profesinio mokymo galimybes; ypač pabrėžia mokymosi visą gyvenimą svarbą, be kita ko, moterims, nes jis suteikia galimybę persikvalifikuoti nuolat kintančioje darbo rinkoje; ragina toliau tikslingai skatinti mergaites rinktis gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos dalykus, kad būtų kovojama su esamais stereotipais švietimo srityje ir mažinami ilgalaikiai vyrų ir moterų užimtumo, darbo užmokesčio ir pensijos išmokų skirtumai; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pabrėžia, kad į žmones reikia investuoti kuo anksčiau, kad būtų mažinama nelygybė ir skatinama socialinė įtrauktis jauname amžiuje; todėl ragina užtikrinti visiems vaikams visose valstybėse narėse galimybę gauti kokybiškas, įtraukias ir įperkamas ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugas; be to, pabrėžia, kad nuo ankstyvojo mokyklinio amžiaus reikia kovoti su stereotipais skatinant lyčių lygybę visais švietimo sistemos lygmenimis; ragina Komisiją ir valstybes nares visapusiškai įgyvendinti rekomendaciją dėl investicijų į vaikus ir įdėmiai stebėti jos įgyvendinimo pažangą; ragina Komisiją ir valstybes nares parengti ir pradėti taikyti tokias iniciatyvas kaip vaiko garantijų iniciatyva ir taikant esamas skurdo mažinimo politikos priemones pagrindinį dėmesį skirti vaikams; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atkreipia dėmesį į tai, kad dėl dirbtinio intelekto raidos darbo rinka ateityje iš esmės pasikeis; ragina valstybes nares ir Komisiją, įtraukiant socialinius partnerius, sukurti parengiamojo, pirminio ir tęstinio mokymo priemones ir bendradarbiavimo iniciatyvas, kuriomis būtų ugdomi šios srities įgūdžiai; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina šiuo tikslu ir taip pat siekiant padėti užtikrinti profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, konsultuojantis su socialiniais partneriais, išnagrinėti galimybes taikyti darbo lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros, įskaitant nuotolinį darbą ir lankstų darbo grafiką, mechanizmus; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pabrėžia, kad svarbu investuoti į žmogiškąjį kapitalą, kuris yra vystymosi, konkurencingumo ir augimo veiksnys; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pabrėžia, kad geresnė profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra ir didesnė lyčių lygybė yra būtinos siekiant didinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje; pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti ekonominį moterų įgalėjimą, svarbiausia pertvarkyti ir pritaikyti darbo rinką ir socialinės apsaugos sistemas taip, kad būtų atsižvelgiama į moterų gyvenimo etapus; |
| --- | --- |

58.

| 59. | palankiai vertina pasiūlymą dėl direktyvos dėl profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros kaip teigiamą pirmą žingsnį siekiant užtikrinti vyrų ir moterų, kurie prižiūri savo vaikus ir kitus priklausomus asmenis, profesinio ir asmeninio gyvenimo suderinimą ir didinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje; primygtinai nurodo, jog siekiant šių tikslų svarbu užtikrinti tinkamą atlygį bei didelį socialinį saugumą ir apsaugą; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina Komisiją ir valstybes nares parengti pertvarką skatinančią politiką ir investuoti į sąmoningumo didinimo kampanijas, kad būtų įveikti lyčių stereotipai ir skatinamas tolygesnis priežiūros ir namų ūkio pareigų pasidalijimas, be kita ko, atkreipiant dėmesį į vyrų teisę ir poreikį prisiimti priežiūros pareigas, bet nepatirti dėl to paniekos ar nuostolių; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ragina valstybes nares taikyti aktyvią politiką ir skirti atitinkamas investicijas, kuriomis būtų siekiama padėti su šeima ir priežiūra susijusiomis atostogomis pasinaudojusioms moterims ir vyrams patekti ar grįžti į darbo rinką, joje likti, užtikrinant tvarų ir kokybišką užimtumą, vadovaujantis Europos socialinės chartijos 27 straipsniu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ragina valstybes nares didinti apsaugą nuo diskriminacijos ir neteisėto atleidimo, susijusių su asmens profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją ir valstybes nares pasiūlyti politikos priemonių, kuriomis būtų gerinamas kovos su diskriminacija priemonių taikymas darbo vietoje, be kita ko, informavimo kampanijomis būtų didinamas informuotumas apie įstatymuose nustatytas teises į vienodą požiūrį, įrodinėjimo pareiga būtų perkeliama atsakovui, o nacionalinės lygybės įstaigos būtų įgaliotos savo iniciatyva atlikti oficialius tyrimus lygybės klausimais ir padėti galimoms diskriminacijos aukoms; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pabrėžia, kad, kovojant su skurdu ir socialine atskirtimi, ilgalaikių bedarbių integracija pasitelkiant individualiai pritaikytas priemones yra pagrindinis veiksnys, kuris galiausiai padės padidinti nacionalinių socialinės apsaugos sistemų tvarumą; mano, kad tokia integracija būtina atsižvelgiant į šių piliečių socialinę padėtį ir poreikius pakankamų pajamų, tinkamo būsto, viešojo transporto, sveikatos priežiūros ir vaikų priežiūros paslaugų atžvilgiu; pabrėžia, kad reikia Europos lygmeniu geriau stebėti nacionaliniu lygmeniu įgyvendinamą politiką; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pabrėžia, kad svarbu suvokti naujas užimtumo ir darbo formas ir rinkti palyginamus šios srities duomenis, siekiant padidinti darbo rinkos teisės aktų veiksmingumą ir galiausiai padidinti užimtumą ir tvarų augimą; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ragina parengti integruotą kovos su skurdu strategiją, kad būtų pasiektas strategijos „Europa 2020“ skurdo sumažinimo tikslas; pabrėžia valstybių narių minimalių pajamų sistemų vaidmenį siekiant sumažinti skurdą, visų pirma tada, kai jos derinamos su socialinės įtraukties priemonėmis, kuriose dalyvauja paramos gavėjai; prašo valstybių narių siekti palaipsniui sukurti minimalių pajamų sistemas, kurios būtų ne tik pakankamos, bet ir užtikrintų pakankamą aprėptį ir naudojimą; mano, kad pakankamos minimalios pajamos yra pajamos, kurios būtinos norint oriai gyventi ir visapusiškai dalyvauti visuomenės veikloje visą gyvenimą; nurodo, jog tam, kad pajamos būtų pakankamos, jos turi viršyti skurdo ribą, kad galėtų patenkinti pagrindinius žmonių poreikius, įskaitant nepiniginius aspektus, pavyzdžiui, švietimo ir mokymosi visą gyvenimą, tinkamo būsto, kokybiškų sveikatos priežiūros paslaugų, socialinės veiklos arba pilietinio dalyvavimo galimybes; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ragina, kad nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijos veiksmingiau, tikslingiau ir atidžiau prižiūrėdamos naudotų Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) lėšas, kad būtų skatinamos investicijos į kokybiškas socialines, sveikatos priežiūros, švietimo ir užimtumo paslaugas ir būtų kovojama su energijos nepritekliumi, didėjančiomis pragyvenimo išlaidomis, socialine atskirtimi, prastomis būsto sąlygomis ir nepakankama būsto fondo kokybe; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ragina Komisiją padėti valstybėms narėms nustatyti konkrečias investicijų programas savo regionams, kuriuose nedarbo, jaunimo nedarbo ir ilgalaikio nedarbo lygis didesnis nei 30 %; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ragina Komisiją kitą pavasario Europos Vadovų Tarybos susitikimą skirti socialinėms investicijoms į sektorius, kuriuose esama tvirtų įrodymų, leidžiančių teigti, kad šiomis investicijomis skatinama socialinė ir ekonominė grąža (pavyzdžiui, ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros, pradinio ir vidurinio ugdymo, mokymo ir aktyvios darbo rinkos politikos, įperkamo ir socialinio būsto bei sveikatos priežiūros sektoriuose); |
| --- | --- |

68.

| 69. | ragina parengti darbotvarkę, kurioje Parlamento pozicijai būtų teikiama didesnė svarba ir į ją būtų atsižvelgta prieš priimant sprendimą; ragina sustiprinti EPSCO tarybos vaidmenį Europos semestre; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ragina dėti daugiau bendrų pastangų siekiant pagerinti migrantų ir migrantų kilmės asmenų integraciją į darbo rinką; |
| --- | --- |

70.

Regioninė politika

| 71. | teigiamai vertina tai, kad sanglaudos politikos finansavimas 2014–2020 m. laikotarpiui einamosiomis kainomis sudaro 454 mlrd. EUR; vis dėlto pabrėžia, kad ES sanglaudos politika yra ne tik priemonė, bet ir ilgalaikė struktūrinė politika, kuria siekiama mažinti regionų vystymosi nelygybę ir skatinti investicijas, užimtumą, konkurencingumą, tvarų vystymąsi ir ekonomikos augimą, be to, tai svarbiausia ir visapusiškiausia politikos priemonė ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai visose valstybėse narėse stiprinti, vienodai traktuojant euro zonos ir ne euro zonos valstybes nares; primena, kad ES biudžetas yra 50 kartų mažesnis už visas 28 ES valstybių narių valdžios sektoriaus išlaidas ir sudaro apie 1 % 28 ES valstybių narių BVP; todėl pabrėžia, kad turėtų būti užtikrinta sinergija tarp ES ir valstybių narių biudžetų, politikos prioritetų, veiksmų ir projektų, kuriais siekiama įgyvendinti ES tikslus, sykiu užtikrinant ekonominių ir socialinių aspektų pusiausvyrą ES politikos sistemoje; atkreipia dėmesį į tai, kad su Europos struktūriniais ir investicijų fondais susiję bendro finansavimo reikalavimai yra svarbi priemonė siekiant užtikrinti sinergiją; laikosi nuomonės, kad turėtų būti išsaugotas ES biudžeto vientisumas; palankiai vertina dabartiniu programavimo laikotarpiu nustatytas priemones, kuriomis siekiama geriau suderinti sanglaudos politiką su pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija „Europa 2020“; |
| --- | --- |

71.

o

o o

| 72. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir nacionaliniams parlamentams ir Europos Centriniam Bankui. |
| --- | --- |

72.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0038.

(2)  OL C 92, 2017 3 24, p. 1.

(3)  OL L 306, 2011 11 23, p. 12.

(4)  OL L 306, 2011 11 23, p. 41.

(5)  OL L 306, 2011 11 23, p. 8.

(6)  OL L 306, 2011 11 23, p. 33.

(7)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

(8)  OL L 306, 2011 11 23, p. 1.

(9)  OL L 140, 2013 5 27, p. 11.

(10)  OL L 140, 2013 5 27, p. 1.

(11)  „Užimtumas ir socialinė raida Europoje“, 2017 m. metinė apžvalga, p. 11.

(12)  Ten pat, p. 46.

(13)  Eurofoundo ataskaita dėl jaunimo nedarbo.

(14)  „Užimtumas ir socialinė raida Europoje“, 2017 m. metinė apžvalga, p. 47.

(15)  OL C 67, 2016 2 20, p. 1.

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/212 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/212

---

P8_TA(2017)0419

Derybų įgaliojimai prekybos deryboms su Australija

2017 m. spalio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija su Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl siūlomų prekybos derybų su Australija įgaliojimų (2017/2192(INI))

(2018/C 346/27)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“ (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“ (COM(2015)0497),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos Pirmininko Jeano-Claude’o Junckerio, Europos Vadovų Tarybos Pirmininko Donaldo Tusko ir Australijos Ministro Pirmininko Malcolmo Turnbullo 2015 m. lapkričio 15 d. bendrą pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos Pirmininko Jeano-Claude’o Junckerio, Europos Vadovų Tarybos Pirmininko Donaldo Tusko ir Australijos Ministro Pirmininko Malcolmo Turnbullo 2015 m. lapkričio 15 d. bendrą pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 29 d. ES ir Australijos partnerystės modelį ir į 2015 m. kovo 5 d. sudarytą ES ir Australijos bendrąjį susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 29 d. ES ir Australijos partnerystės modelį ir į 2015 m. kovo 5 d. sudarytą ES ir Australijos bendrąjį susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į kitus ES ir Australijos dvišalius susitarimus, visų pirma į Susitarimą dėl atitikties įvertinimo, sertifikatų ir žymėjimų abipusio pripažinimo ir į Susitarimą dėl vyno prekybos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į kitus ES ir Australijos dvišalius susitarimus, visų pirma į Susitarimą dėl atitikties įvertinimo, sertifikatų ir žymėjimų abipusio pripažinimo ir į Susitarimą dėl vyno prekybos,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2017 m. rugsėjo 14 d. paskelbtą prekybos dokumentų rinkinį, kuriame Komisija įsipareigojo viešinti visus būsimų prekybos derybų įgaliojimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2017 m. rugsėjo 14 d. paskelbtą prekybos dokumentų rinkinį, kuriame Komisija įsipareigojo viešinti visus būsimų prekybos derybų įgaliojimus,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, visų pirma į savo 2016 m. vasario 25 d. rezoliuciją dėl derybų dėl laisvosios prekybos susitarimų (LPS) su Australija ir Naująja Zelandija pradžios (1) ir į savo 2012 m. rugsėjo 12 d. teisėkūros rezoliuciją dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Australijos susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas susitarimas dėl abipusio pripažinimo, sudarymo projekto (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, visų pirma į savo 2016 m. vasario 25 d. rezoliuciją dėl derybų dėl laisvosios prekybos susitarimų (LPS) su Australija ir Naująja Zelandija pradžios (1) ir į savo 2012 m. rugsėjo 12 d. teisėkūros rezoliuciją dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Australijos susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas susitarimas dėl abipusio pripažinimo, sudarymo projekto (2),

| — | atsižvelgdamas į pranešimą, paskelbtą pasibaigus 2014 m. lapkričio 15–16 d. Brisbane vykusiam Didžiojo dvidešimtuko valstybių ir vyriausybių vadovų susitikimui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pranešimą, paskelbtą pasibaigus 2014 m. lapkričio 15–16 d. Brisbane vykusiam Didžiojo dvidešimtuko valstybių ir vyriausybių vadovų susitikimui,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Australijos užsienio reikalų ministrės 2015 m. balandžio 22 d. bendrą pareiškimą „Glaudesnės ES ir Australijos partnerystės link“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Australijos užsienio reikalų ministrės 2015 m. balandžio 22 d. bendrą pareiškimą „Glaudesnės ES ir Australijos partnerystės link“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) 2017 m. gegužės 16 d. nuomonę 2/15 dėl Sąjungos kompetencijos pasirašyti ir sudaryti laisvosios prekybos susitarimą su Singapūru (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) 2017 m. gegužės 16 d. nuomonę 2/15 dėl Sąjungos kompetencijos pasirašyti ir sudaryti laisvosios prekybos susitarimą su Singapūru (3),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 15 d. Komisijos tyrimą dėl bendro būsimųjų prekybos susitarimų poveikio ES žemės ūkiui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 15 d. Komisijos tyrimą dėl bendro būsimųjų prekybos susitarimų poveikio ES žemės ūkiui,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 207 straipsnio 3 dalį ir 218 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 207 straipsnio 3 dalį ir 218 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę (A8-0311/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę (A8-0311/2017),

| A. | kadangi ES ir Australija kartu siekia atremti bendrus su įvairiausiomis probleminėmis sritimis susijusius iššūkius ir bendradarbiauja ne viename tarptautiniame forume – taip pat ir daugiašaliu lygmeniu spręsdamos prekybos politikos klausimus; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES ir Australija kartu siekia atremti bendrus su įvairiausiomis probleminėmis sritimis susijusius iššūkius ir bendradarbiauja ne viename tarptautiniame forume – taip pat ir daugiašaliu lygmeniu spręsdamos prekybos politikos klausimus;

| B. | kadangi ES – trečia pagal dydį Australijos prekybos partnerė, kurios metinė dvišalės prekybos apimtis 2015 m. viršijo 45,5 mlrd. EUR, o teigiamas prekybos balansas sudarė daugiau nei 19 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES – trečia pagal dydį Australijos prekybos partnerė, kurios metinė dvišalės prekybos apimtis 2015 m. viršijo 45,5 mlrd. EUR, o teigiamas prekybos balansas sudarė daugiau nei 19 mlrd. EUR;

| C. | kadangi ES tiesioginių užsienio investicijų srautas į Australiją 2015 m. siekė 145,8 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES tiesioginių užsienio investicijų srautas į Australiją 2015 m. siekė 145,8 mlrd. EUR;

| D. | kadangi Australija yra įsitraukusi į prisijungimo prie Sutarties dėl viešųjų pirkimų procesą; |
| --- | --- |

D.

kadangi Australija yra įsitraukusi į prisijungimo prie Sutarties dėl viešųjų pirkimų procesą;

| E. | kadangi 2015 m. balandžio 22 d. ES baigė derybas dėl ES ir Australijos bendrojo susitarimo; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2015 m. balandžio 22 d. ES baigė derybas dėl ES ir Australijos bendrojo susitarimo;

| F. | kadangi ES žemės ūkio sektorius ir kai kurie žemės ūkio produktai, pvz., jautienos, avienos, pieno produktai, grūdai ir cukraus – įskaitant ypatingų rūšių cukrų – yra ypač opūs šių derybų klausimai; |
| --- | --- |

F.

kadangi ES žemės ūkio sektorius ir kai kurie žemės ūkio produktai, pvz., jautienos, avienos, pieno produktai, grūdai ir cukraus – įskaitant ypatingų rūšių cukrų – yra ypač opūs šių derybų klausimai;

| G. | kadangi Australija yra trečia pagal dydį pasaulyje jautienos ir cukraus eksportuotoja ir svarbi pasaulinės eksporto rinkos dalyvė pieno produktų ir grūdų srityje; |
| --- | --- |

G.

kadangi Australija yra trečia pagal dydį pasaulyje jautienos ir cukraus eksportuotoja ir svarbi pasaulinės eksporto rinkos dalyvė pieno produktų ir grūdų srityje;

| H. | kadangi ES ir Australija dalyvauja keliašalėse derybose, kuriomis siekiama dar labiau liberalizuoti prekybą aplinkosaugos prekėmis (Susitarimas dėl aplinkosaugos prekių) ir prekybą paslaugomis (Prekybos paslaugomis susitarimas – TISA); |
| --- | --- |

H.

kadangi ES ir Australija dalyvauja keliašalėse derybose, kuriomis siekiama dar labiau liberalizuoti prekybą aplinkosaugos prekėmis (Susitarimas dėl aplinkosaugos prekių) ir prekybą paslaugomis (Prekybos paslaugomis susitarimas – TISA);

| I. | kadangi Australija yra pasibaigusių derybų dėl Partnerystės abipus Ramiojo vandenyno, kurios ateitis tebėra neaiški, šalis, taip pat vykstančių derybų dėl Regioninės išsamios ekonominės partnerystės Rytų Azijos regione, kuri vienija svarbiausius Australijos prekybos partnerius, šalis; kadangi nuo 2015 m. Australija įgyvendina laisvosios prekybos susitarimą su Kinija; |
| --- | --- |

I.

kadangi Australija yra pasibaigusių derybų dėl Partnerystės abipus Ramiojo vandenyno, kurios ateitis tebėra neaiški, šalis, taip pat vykstančių derybų dėl Regioninės išsamios ekonominės partnerystės Rytų Azijos regione, kuri vienija svarbiausius Australijos prekybos partnerius, šalis; kadangi nuo 2015 m. Australija įgyvendina laisvosios prekybos susitarimą su Kinija;

| J. | kadangi Partnerystės abipus Ramiojo vandenyno pagrindu Australija yra tvirtai įsipareigojusi skatinti ilgalaikį tam tikrų rūšių išsaugojimą ir kovoti su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais taikant griežtesnes išsaugojimo priemones ir kadangi ji taip pat yra nustačiusi reikalavimus, susijusius su veiksmingu aplinkos apsaugos užtikrinimu ir dalyvavimu įgyvendinant tvirtesnį regioninį bendradarbiavimą; kadangi šie įsipareigojimai turėtų būti ES ir Australijos laisvosios prekybos susitarimo (LPS) gairės; |
| --- | --- |

J.

kadangi Partnerystės abipus Ramiojo vandenyno pagrindu Australija yra tvirtai įsipareigojusi skatinti ilgalaikį tam tikrų rūšių išsaugojimą ir kovoti su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais taikant griežtesnes išsaugojimo priemones ir kadangi ji taip pat yra nustačiusi reikalavimus, susijusius su veiksmingu aplinkos apsaugos užtikrinimu ir dalyvavimu įgyvendinant tvirtesnį regioninį bendradarbiavimą; kadangi šie įsipareigojimai turėtų būti ES ir Australijos laisvosios prekybos susitarimo (LPS) gairės;

| K. | kadangi Australija – viena seniausių ir artimiausių ES partnerių, su kuria dalijamės bendromis vertybėmis ir įsipareigojimu skatinti gerovę ir saugumą vadovaujantis visuotine taisyklėmis pagrįsta sistema; |
| --- | --- |

K.

kadangi Australija – viena seniausių ir artimiausių ES partnerių, su kuria dalijamės bendromis vertybėmis ir įsipareigojimu skatinti gerovę ir saugumą vadovaujantis visuotine taisyklėmis pagrįsta sistema;

| L. | kadangi Australija yra ratifikavusi ir įgyvendinusi pagrindinius tarptautinius žmogaus, socialinių ir darbo teisių bei aplinkos apsaugos paktus ir visapusiškai gerbia teisinės valstybės principus; |
| --- | --- |

L.

kadangi Australija yra ratifikavusi ir įgyvendinusi pagrindinius tarptautinius žmogaus, socialinių ir darbo teisių bei aplinkos apsaugos paktus ir visapusiškai gerbia teisinės valstybės principus;

| M. | kadangi Australija yra viena iš tik šešių Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) narių, kuri dar nesinaudoja lengvatiniu patekimu į ES rinką ir nėra įsitraukusi į derybas šiuo tikslu; |
| --- | --- |

M.

kadangi Australija yra viena iš tik šešių Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) narių, kuri dar nesinaudoja lengvatiniu patekimu į ES rinką ir nėra įsitraukusi į derybas šiuo tikslu;

| N. | kadangi, paskelbus 2015 m. lapkričio 15 d. bendrą pareiškimą, buvo inicijuotas tyrimas taikymo sričiai apibrėžti, siekiant ištirti galimybę pradėti derybas dėl ES ir Australijos LPS bei nustatyti, ar šalių užmojai šiuo klausimu sutampa; kadangi šis tyrimas baigtas; |
| --- | --- |

N.

kadangi, paskelbus 2015 m. lapkričio 15 d. bendrą pareiškimą, buvo inicijuotas tyrimas taikymo sričiai apibrėžti, siekiant ištirti galimybę pradėti derybas dėl ES ir Australijos LPS bei nustatyti, ar šalių užmojai šiuo klausimu sutampa; kadangi šis tyrimas baigtas;

| O. | kadangi Parlamentas turės priimti sprendimą dėl to, ar pritarti galimam ES ir Australijos LPS; |
| --- | --- |

O.

kadangi Parlamentas turės priimti sprendimą dėl to, ar pritarti galimam ES ir Australijos LPS;

Strateginis, politinis ir ekonominis kontekstas

| 1. | pabrėžia, kad svarbu gilinti ES ir Azijos ir Ramiojo vandenyno regiono šalių santykius, be kita ko, siekiant skatinti ekonomikos augimą Europoje, taip pat pabrėžia, kad tai atspindi ES prekybos politika; pripažįsta, kad Australija – itin svarbi šios strategijos dalis ir kad prekybos santykių plėtimas ir gilinimas gali padėti pasiekti šį tikslą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | puikiai vertina tvirtą ir nuoseklų Australijos įsipareigojimą įgyvendinti daugiašalę prekybos darbotvarkę; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad visas Sąjungos dvišalių ir regioninių bendradarbiavimo strategijų potencialas gali būti panaudotas tik įgyvendinant taisyklėmis ir vertybėmis pagrįstą prekybą ir kad nepaprastai svarbi šių strategijų dalis yra aukštos kokybės, plataus užmojo, subalansuoto ir teisingo LPS su Australija sudarymas abipusiškumo ir abipusės naudos dvasia ir jokiomis aplinkybėmis nepakertant užmojo siekti pažangos daugiašaliu pagrindu arba jau sudarytų daugiašalių ir dvišalių susitarimų įgyvendinimo; mano, kad gilesnis dvišalis bendradarbiavimas gali būti tarpinis žingsnis siekiant skatinti daugiašalį ir keliašalį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad derybos dėl šiuolaikiško, gilaus, plataus užmojo, subalansuoto ir išsamaus LPS – tinkamas būdas dvišalei partnerystei gilinti ir esamiems, jau subrendusiems dvišaliams prekybos ir investicijų santykiams dar labiau stiprinti; laikosi nuomonės, kad šios derybos galėtų tapti naujos kartos LPS pavyzdžiu, pabrėžiant, kad svarbu dar labiau plėsti užmojus ir šiuolaikiško LPS sampratos ribas atsižvelgiant į itin išvystytą Australijos ekonomiką ir reglamentavimo aplinką; |
| --- | --- |

4.

Tyrimas taikymo sričiai apibrėžti

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2017 m. balandžio 6 d. buvo baigtas tyrimas ES ir Australijos bendradarbiavimo taikymo sričiai apibrėžti, o jo rezultatus palankiai įvertino tiek Komisija, tiek Australijos vyriausybė; |
| --- | --- |

5.

| 6. | teigiamai vertina tai, jog Komisija laiku baigė ir paskelbė poveikio vertinimą, kad galėtų pateikti išsamų įvertinimą ir apžvelgti galimus laimėjimus ir praradimus, kuriuos lemtų tvirtesni ES ir Australijos santykiai prekybos ir investicijų srityse, siekiant naudos abiejų šalių gyventojams ir įmonėms – taip pat ir atokiausiuose regionuose bei užjūrio šalyse ir teritorijose – ypatingą dėmesį skirdama socialiniam ir aplinkosauginiam poveikiui – taip pat ir ES darbo rinkai – bei numatyti poveikį, kurio prekybos ir investicijų srautams iš Australijos į ES gali turėti „Brexit“, ir į jį atsižvelgti, visų pirma rengiantis keistis pasiūlymais ir apskaičiuoti kvotas; |
| --- | --- |

6.

Derybų įgaliojimai

| 7. | ragina Tarybą įgalioti Komisiją pradėti derybas dėl prekybos ir investicijų susitarimo su Australija remiantis tyrimo taikymo sričiai apibrėžti išvadomis, šioje rezoliucijoje išdėstytomis rekomendacijomis, poveikio vertinimu ir aiškiais tikslais; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertina Komisijos sprendimą pabrėžti, kad „žaliosios dėžės“ mokėjimai neiškraipo prekybos ir jiems neturėtų būti taikomos antidempingo ar kompensacinės priemonės; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Tarybą savo sprendime dėl derybinių nurodymų priėmimo visapusiškai paisyti kompetencijų paskirstymo ES ir jos valstybėms narėms atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta 2017 m. gegužės 16 d. ESTT nuomonėje 2/15; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją ir Tarybą kuo greičiau pateikti pasiūlymą dėl bendros būsimosios prekybos susitarimų struktūros atsižvelgiant į ESTT nuomonę 2/15 dėl ES ir Singapūro LPS ir aiškiai skirti, kas yra prekybos ir tiesioginių užsienio investicijų (TUI) liberalizavimo susitarimas, kuris apima tik ES išimtinei kompetencijai priskiriamus klausimus, ir kas yra galimas antrasis susitarimas, patenkantis į kompetencijos, kuria dalijamasi su valstybėmis narėmis, sritį; pabrėžia, kad šis skirtumas turės poveikio parlamentinio ratifikavimo procesui ir kad tai ne mėginimas apeiti nacionalinius demokratinius procesus, o demokratinio atsakomybės delegavimo remiantis ES sutartimis klausimas; ragina Parlamentą visais proceso etapais atidžiai stebėti visas vykstančias ir būsimas derybas dėl LPS; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją pateikiant galutinius susitarimus pasirašyti ir sudaryti, o Tarybą – priimant sprendimą dėl jų pasirašymo ir sudarymo visapusiškai paisyti kompetencijų paskirstymo ES ir jos valstybėms narėms; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją vykdyti derybas kuo skaidriau ir neleisti svyruoti Sąjungos derybinei pozicijai, užtikrinant bent tokio lygio skaidrumą ir viešąsias konsultacijas, kaip per derybas su JAV dėl Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės (TPIP), palaikant nuolatinį dialogą su socialiniais partneriais ir pilietine visuomene, bei visapusiškai atsižvelgti į geriausią praktiką, įgytą per kitas derybas; teigiamai vertina Komisijos iniciatyvą paskelbti visas savo rekomendacijas dėl derybinių nurodymų, susijusių su prekybos susitarimais, ir mano, kad tai teigiamas precedentas; ragina Tarybą pasekti šiuo pavyzdžiu ir paskelbti derybinius nurodymus iš karto, kai tik jie bus priimti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad LPS rezultatai turi apimti geresnį patekimą į rinką ir palankesnes prekybos sąlygas vietoje, deramų darbo vietų kūrimą, lyčių lygybės užtikrinimą abiejų šalių piliečių naudai, darnaus vystymosi skatinimą, ES standartų laikymąsi, visuotinės svarbos paslaugų apsaugą ir demokratinių procedūrų paisymą, kartu didinant ES eksporto galimybes; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad vadovaujantis plataus užmojo susitarimu turi būti prasmingai sprendžiami klausimai dėl investicijų, prekybos prekėmis ir paslaugomis (remiantis naujausiomis Europos Parlamento rekomendacijomis dėl politinės erdvės išsaugojimo ir pažeidžiamų sektorių), muitinių ir prekybos lengvinimo, skaitmeninimo, e. prekybos ir duomenų apsaugos, mokslinių tyrimų technologijų srityje ir inovacijų rėmimo, viešųjų pirkimų, energetikos, valstybės valdomų įmonių, konkurencijos, tvaraus vystymosi, reglamentavimo, pvz., susiję su aukštos kokybės sanitarijos ir fitosanitarijos standartais ir kitomis žemės ūkio ir maisto produktų normomis, nesusilpninant aukštų ES standartų, su griežtais ir įvykdomais įsipareigojimais darbo ir aplinkos apsaugos standartų srityje bei kova su mokesčių vengimu ir korupcija neperžengiant Sąjungos išimtinės kompetencijos ribų, tuo pat metu skiriant ypatingą dėmesį labai mažų įmonių ir MVĮ poreikiams; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją derybų nurodymuose aiškiai pripažinti kitos susitarimo šalies įsipareigojimus dėl čiabuvių tautų ir leisti šiuo klausimu taikyti išlygas vidaus lengvatų sistemoms; pabrėžia, kad susitarime turėtų būti dar kartą patvirtintas abiejų susitarimo šalių įsipareigojimas laikytis TDO konvencijos Nr. 169 dėl čiabuvių tautų teisių; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad netinkamas žuvininkystės valdymas ir neteisėta, nedeklaruojama ir nereguliuojama (NNN) žvejyba gali turėti reikšmingą neigiamą poveikį prekybai, vystymuisi ir aplinkai ir kad susitarimo šalys turi prisiimti prasmingus įsipareigojimus saugoti ryklius, rajas, vėžlius ir jūrų žinduolius ir užkirsti kelią žvejybos išteklių pereikvojimui, pertekliniams pajėgumams ir NNN žvejybai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad ES teisės aktuose įtvirtintas gyvūnų naudojimo procedūroms pakeitimo, mažinimo ir jo sąlygų gerinimo principas; pabrėžia, jog labai svarbu, kad nebūtų panaikintos arba mažinamos bandymų su gyvūnais ir mokslinių tyrimų priemonės ir kad nebūtų ribojamas būsimas reglamentavimas dėl gyvūnų naudojimo ir ES tyrimo centrai neatsidurtų nepalankioje konkurencinėje padėtyje; teigia, kad šalys turi siekti suderinti gyvūnų naudojimo procedūroms pakeitimo, mažinimo ir jo sąlygų gerinimo geriausios praktikos reguliavimą, kad būtų padidintas bandymų veiksmingumas, sumažintos išlaidos ir sumažintas poreikis naudoti gyvūnus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | primygtinai ragina įtraukti priemones, kurios būtų skirtos kovai su žemės ūkio produktų klastojimu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, jog siekiant, kad LPS iš tiesų būtų naudingas ES ekonomikai, į derybinius nurodymus turėtų būti įtraukti šie aspektai:






  a) | prekybos prekėmis ir paslaugomis liberalizavimas ir realios abiems šalims suteikiamos galimybės patekti į viena kitos prekių ir paslaugų rinką panaikinant nereikalingas reglamentavimo kliūtis, tuo pačiu užtikrinant, kad jokiomis susitarimo nuostatomis vienai iš šalių nebūtų draudžiama imtis proporcingų reglamentavimo veiksmų siekiant teisėtų politikos tikslų; šiuo susitarimu i) susitarimo šalims negali būti draudžiama nustatyti, reguliuoti, teikti ir remti visuotinės svarbos paslaugas ir turi būti numatytos tikslios nuostatos šiuo klausimu; ii) juo negali būti nei reikalaujama, kad valdžios institucijos privatizuotų kokią nors paslaugą, nei valdžios institucijoms draudžiama plėsti visuomenei teikiamų paslaugų spektrą; iii) valdžios institucijoms negali, kaip ankstesniuose prekybos susitarimuose, būti draudžiama susigrąžinti tų paslaugų, kurias vyriausybės anksčiau nusprendė privatizuoti, pvz., vandens, švietimo, sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų, valstybės kontrolę arba sumažinti aukštus sveikatos, maisto, vartotojų, aplinkos, darbo ir saugos standartus ar apriboti viešąjį finansavimą meno ir kultūros, švietimo, sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų srityse; reikėtų prisiimti įsipareigojimus, pagrįstus Bendruoju susitarimu dėl prekybos paslaugomis (GATS); šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad reikia išsaugoti Europos gamintojams taikomus standartus; |
| --- | --- | --- |

19.

a)

prekybos prekėmis ir paslaugomis liberalizavimas ir realios abiems šalims suteikiamos galimybės patekti į viena kitos prekių ir paslaugų rinką panaikinant nereikalingas reglamentavimo kliūtis, tuo pačiu užtikrinant, kad jokiomis susitarimo nuostatomis vienai iš šalių nebūtų draudžiama imtis proporcingų reglamentavimo veiksmų siekiant teisėtų politikos tikslų; šiuo susitarimu i) susitarimo šalims negali būti draudžiama nustatyti, reguliuoti, teikti ir remti visuotinės svarbos paslaugas ir turi būti numatytos tikslios nuostatos šiuo klausimu; ii) juo negali būti nei reikalaujama, kad valdžios institucijos privatizuotų kokią nors paslaugą, nei valdžios institucijoms draudžiama plėsti visuomenei teikiamų paslaugų spektrą; iii) valdžios institucijoms negali, kaip ankstesniuose prekybos susitarimuose, būti draudžiama susigrąžinti tų paslaugų, kurias vyriausybės anksčiau nusprendė privatizuoti, pvz., vandens, švietimo, sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų, valstybės kontrolę arba sumažinti aukštus sveikatos, maisto, vartotojų, aplinkos, darbo ir saugos standartus ar apriboti viešąjį finansavimą meno ir kultūros, švietimo, sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų srityse; reikėtų prisiimti įsipareigojimus, pagrįstus Bendruoju susitarimu dėl prekybos paslaugomis (GATS); šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad reikia išsaugoti Europos gamintojams taikomus standartus;

| b) | kai į susitarimą gali būti įtrauktas skyrius dėl vidaus reglamentavimo, derybininkai neprivalo įtraukti jokių būtinumo testų; |
| --- | --- |

b)

kai į susitarimą gali būti įtrauktas skyrius dėl vidaus reglamentavimo, derybininkai neprivalo įtraukti jokių būtinumo testų;

| c) | įsipareigojimai dėl antidempingo ir kompensacinių priemonių, kurioms netaikomos šios srities PPO taisyklės ir kurios galbūt netaikomos tais atvejais, kai taikomi pakankami bendri konkurencijos standartai ir vyksta pakankamas bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

c)

įsipareigojimai dėl antidempingo ir kompensacinių priemonių, kurioms netaikomos šios srities PPO taisyklės ir kurios galbūt netaikomos tais atvejais, kai taikomi pakankami bendri konkurencijos standartai ir vyksta pakankamas bendradarbiavimas;

| d) | nereikalingų netarifinių kliūčių mažinimas ir, kai įmanoma ir naudinga abiem šalims, savanoriškas bendradarbiavimo reguliavimo srityje dialogų stiprinimas ir plėtojimas, nevaržant kiekvienos susitarimo šalies galimybių vykdyti savo reglamentavimo, teisėkūros ir politinę veiklą, atsižvelgiant į tai, kad bendradarbiaujant reguliavimo srityje turi būti siekiama padėti valdyti pasaulio ekonomiką intensyvinant konvergenciją ir bendradarbiavimą tarptautinių standartų ir reguliavimo derinimo srityse, pvz., priimant ir įgyvendinant standartus, kuriuos nustatė JT Europos ekonomikos komisija (JT EEK), ir kartu užtikrinant aukščiausio lygio vartotojų (pvz., maisto saugos), aplinkos (pvz., gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos), socialinę ir darbo apsaugą; |
| --- | --- |

d)

nereikalingų netarifinių kliūčių mažinimas ir, kai įmanoma ir naudinga abiem šalims, savanoriškas bendradarbiavimo reguliavimo srityje dialogų stiprinimas ir plėtojimas, nevaržant kiekvienos susitarimo šalies galimybių vykdyti savo reglamentavimo, teisėkūros ir politinę veiklą, atsižvelgiant į tai, kad bendradarbiaujant reguliavimo srityje turi būti siekiama padėti valdyti pasaulio ekonomiką intensyvinant konvergenciją ir bendradarbiavimą tarptautinių standartų ir reguliavimo derinimo srityse, pvz., priimant ir įgyvendinant standartus, kuriuos nustatė JT Europos ekonomikos komisija (JT EEK), ir kartu užtikrinant aukščiausio lygio vartotojų (pvz., maisto saugos), aplinkos (pvz., gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos), socialinę ir darbo apsaugą;

| e) | didelės lengvatos viešųjų pirkimų srityje visais valdžios lygmenimis, įskaitant valstybei priklausančias įmones ir ypatingų ar išskirtinių teisių turinčias įmones, kuriomis Europos bendrovėms būtų užtikrinta galimybė patekti į rinką strateginiuose sektoriuose ir tokio pat lygio atvirumas, kaip ES viešųjų pirkimų rinkose, atsižvelgiant į tai, kad supaprastintos procedūros ir skaidrumas, užtikrinami konkursų dalyviams, įskaitant dalyvius iš kitų šalių, taip pat gali būti veiksmingos kovos su korupcija ir vientisumo skatinimo priemonės viešojo administravimo srityje, taip pat jomis mokesčių mokėtojams gali būti teikiama ekonominė nauda, susijusi su tiekimo kokybe, veiksmingumu, efektyvumu ir atskaitomybe; garantijos, kad sudarant viešųjų pirkimų sutartis būtų taikomi ekologiniai ir socialiniai kriterijai; |
| --- | --- |

e)

didelės lengvatos viešųjų pirkimų srityje visais valdžios lygmenimis, įskaitant valstybei priklausančias įmones ir ypatingų ar išskirtinių teisių turinčias įmones, kuriomis Europos bendrovėms būtų užtikrinta galimybė patekti į rinką strateginiuose sektoriuose ir tokio pat lygio atvirumas, kaip ES viešųjų pirkimų rinkose, atsižvelgiant į tai, kad supaprastintos procedūros ir skaidrumas, užtikrinami konkursų dalyviams, įskaitant dalyvius iš kitų šalių, taip pat gali būti veiksmingos kovos su korupcija ir vientisumo skatinimo priemonės viešojo administravimo srityje, taip pat jomis mokesčių mokėtojams gali būti teikiama ekonominė nauda, susijusi su tiekimo kokybe, veiksmingumu, efektyvumu ir atskaitomybe; garantijos, kad sudarant viešųjų pirkimų sutartis būtų taikomi ekologiniai ir socialiniai kriterijai;

| f) | atskiras skyrius, kuriame būtų atsižvelgiama į labai mažų įmonių ir MVĮ poreikius ir interesus, susijusius su lengvesnio patekimo į rinką klausimais, įskaitant (tačiau ne tik) didesnį techninių standartų suderinamumą ir supaprastintas muitinės procedūras, siekiant sudaryti konkrečias verslo galimybes ir skatinti tų įmonių tarptautinimą; |
| --- | --- |

f)

atskiras skyrius, kuriame būtų atsižvelgiama į labai mažų įmonių ir MVĮ poreikius ir interesus, susijusius su lengvesnio patekimo į rinką klausimais, įskaitant (tačiau ne tik) didesnį techninių standartų suderinamumą ir supaprastintas muitinės procedūras, siekiant sudaryti konkrečias verslo galimybes ir skatinti tų įmonių tarptautinimą;

| g) | atsižvelgiant į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nuomonę Nr. 2/15 dėl ES ir Singapūro LPS, kad prekyba ir darnus vystymasis ES išimtinei kompetencijai ir kad darnus vystymasis yra neatsiejama ES bendros prekybos politikos dalis, griežtas ir plataus užmojo darnaus vystymosi skyrius būtinai turėtų būti įtrauktas į bet kokį galimą susitarimą; nuostatos dėl veiksmingų dialogo, stebėsenos ir bendradarbiavimo priemonių, įskaitant privalomas ir įgyvendinamas nuostatas, kurioms būtų taikomi tinkami ir veiksmingi ginčų sprendimo mechanizmai ir pagal kurias, be įvairių vykdymo užtikrinimo metodų, būtų numatytas sankcijomis pagrįstas mechanizmas ir būtų sudarytos sąlygos tinkamai dalyvauti socialiniams partneriams ir pilietinei visuomenei bei glaudžiai bendradarbiauti su atitinkamų tarptautinių organizacijų ekspertais; šio skyriaus nuostatos dėl darbo ir prekybos aplinkos apsaugos aspektų bei darnaus vystymosi svarbos prekybos ir investicijų kontekste, kurios apima nuostatas, kuriomis skatinamas atitinkamų tarptautiniu lygmeniu priimtų principų ir taisyklių, pvz., pagrindinių darbo standartų, keturių prioritetinių TDO su valdymu susijusių konvencijų ir daugiašalių aplinkos apsaugos susitarimų, įskaitant susijusius su klimato kaita, laikymasis ir veiksmingas įgyvendinimas; |
| --- | --- |

g)

atsižvelgiant į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nuomonę Nr. 2/15 dėl ES ir Singapūro LPS, kad prekyba ir darnus vystymasis ES išimtinei kompetencijai ir kad darnus vystymasis yra neatsiejama ES bendros prekybos politikos dalis, griežtas ir plataus užmojo darnaus vystymosi skyrius būtinai turėtų būti įtrauktas į bet kokį galimą susitarimą; nuostatos dėl veiksmingų dialogo, stebėsenos ir bendradarbiavimo priemonių, įskaitant privalomas ir įgyvendinamas nuostatas, kurioms būtų taikomi tinkami ir veiksmingi ginčų sprendimo mechanizmai ir pagal kurias, be įvairių vykdymo užtikrinimo metodų, būtų numatytas sankcijomis pagrįstas mechanizmas ir būtų sudarytos sąlygos tinkamai dalyvauti socialiniams partneriams ir pilietinei visuomenei bei glaudžiai bendradarbiauti su atitinkamų tarptautinių organizacijų ekspertais; šio skyriaus nuostatos dėl darbo ir prekybos aplinkos apsaugos aspektų bei darnaus vystymosi svarbos prekybos ir investicijų kontekste, kurios apima nuostatas, kuriomis skatinamas atitinkamų tarptautiniu lygmeniu priimtų principų ir taisyklių, pvz., pagrindinių darbo standartų, keturių prioritetinių TDO su valdymu susijusių konvencijų ir daugiašalių aplinkos apsaugos susitarimų, įskaitant susijusius su klimato kaita, laikymasis ir veiksmingas įgyvendinimas;

| h) | reikalavimas, kad šalys skatintų įmonių socialinę atsakomybę, be kita ko, atsižvelgiant į tarptautiniu mastu pripažintas priemones, ir EBPO tam tikriems sektoriams skirtų gairių ir JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų laikymasis; |
| --- | --- |

h)

reikalavimas, kad šalys skatintų įmonių socialinę atsakomybę, be kita ko, atsižvelgiant į tarptautiniu mastu pripažintas priemones, ir EBPO tam tikriems sektoriams skirtų gairių ir JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų laikymasis;

| i) | išsamios nuostatos dėl investicijų liberalizavimo Sąjungos kompetencijos ribose, kuriose būtų atsižvelgta į naujausius politikos pokyčius, pvz., 2017 m. gegužės 16 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nuomonę Nr. 2/15 dėl ES ir Singapūro LPS; |
| --- | --- |

i)

išsamios nuostatos dėl investicijų liberalizavimo Sąjungos kompetencijos ribose, kuriose būtų atsižvelgta į naujausius politikos pokyčius, pvz., 2017 m. gegužės 16 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nuomonę Nr. 2/15 dėl ES ir Singapūro LPS;

| j) | griežtos ir vykdytinos priemonės, apimančios intelektinės nuosavybės teisių pripažinimą ir apsaugą, įskaitant vynų ir spiritinių gėrimų bei kitų žemės ūkio ir maisto produktų geografines nuorodas (GN), atskaitos tašku laikant ES ir Australijos susitarimo nuostatas dėl vyno sektoriaus, kartu siekiant pagerinti esamą teisinę sistemą ir užtikrinti visų geografinių nuorodų aukšto lygio apsaugą; supaprastintos muitinės procedūros ir paprastos ir lanksčios prekių kilmės taisyklės, kurios būtų tinkamos sudėtingoms pasaulinėms vertės grandinėms, be kita ko, didinant tose grandinėse skaidrumą ir atskaitomybę ir, jei įmanoma, taikant daugiašales kilmės taisykles arba kitais atvejais – nesudėtingas kilmės taisykles, pvz., „subpozicijų keitimą“; |
| --- | --- |

j)

griežtos ir vykdytinos priemonės, apimančios intelektinės nuosavybės teisių pripažinimą ir apsaugą, įskaitant vynų ir spiritinių gėrimų bei kitų žemės ūkio ir maisto produktų geografines nuorodas (GN), atskaitos tašku laikant ES ir Australijos susitarimo nuostatas dėl vyno sektoriaus, kartu siekiant pagerinti esamą teisinę sistemą ir užtikrinti visų geografinių nuorodų aukšto lygio apsaugą; supaprastintos muitinės procedūros ir paprastos ir lanksčios prekių kilmės taisyklės, kurios būtų tinkamos sudėtingoms pasaulinėms vertės grandinėms, be kita ko, didinant tose grandinėse skaidrumą ir atskaitomybę ir, jei įmanoma, taikant daugiašales kilmės taisykles arba kitais atvejais – nesudėtingas kilmės taisykles, pvz., „subpozicijų keitimą“;

| k) | subalansuoti ir plataus užmojo rezultatai žemės ūkio ir žuvininkystės skyriuose, kuriuos taikant būtų galima paskatinti konkurencingumą ir kurie būtų naudingi ir vartotojams, ir gamintojams, tik jei juose būtų tinkamai atsižvelgiama į visų Europos gamintojų ir vartotojų interesus, atsižvelgiant į tai, kad yra daug pažeidžiamų žemės ūkio produktų, kuriems turėtų būti taikomas atitinkamas režimas, pvz., taikant tarifines kvotas arba taikant atitinkamus pereinamuosius laikotarpius, tinkamai atsižvelgiant į bendrą prekybos susitarimų žemės ūkio srityje poveikį ir į derybų sritį neįtraukiant pažeidžiamiausių sektorių; įtraukiama tinkama naudoti, veiksminga, tinkama ir greitai pritaikoma dvišalė apsaugos sąlyga, kuria suteikiama galimybė laikinai sustabdyti lengvatų taikymą, jeigu dėl prekybos susitarimo įsigaliojimo importo padidėjimas darytų arba galėtų daryti didelę žalą pažeidžiamiems sektoriams; |
| --- | --- |

k)

subalansuoti ir plataus užmojo rezultatai žemės ūkio ir žuvininkystės skyriuose, kuriuos taikant būtų galima paskatinti konkurencingumą ir kurie būtų naudingi ir vartotojams, ir gamintojams, tik jei juose būtų tinkamai atsižvelgiama į visų Europos gamintojų ir vartotojų interesus, atsižvelgiant į tai, kad yra daug pažeidžiamų žemės ūkio produktų, kuriems turėtų būti taikomas atitinkamas režimas, pvz., taikant tarifines kvotas arba taikant atitinkamus pereinamuosius laikotarpius, tinkamai atsižvelgiant į bendrą prekybos susitarimų žemės ūkio srityje poveikį ir į derybų sritį neįtraukiant pažeidžiamiausių sektorių; įtraukiama tinkama naudoti, veiksminga, tinkama ir greitai pritaikoma dvišalė apsaugos sąlyga, kuria suteikiama galimybė laikinai sustabdyti lengvatų taikymą, jeigu dėl prekybos susitarimo įsigaliojimo importo padidėjimas darytų arba galėtų daryti didelę žalą pažeidžiamiems sektoriams;

| l) | plataus užmojo nuostatos, kuriomis sudaromos galimybės skaitmeninei ekosistemai visapusiškai veikti ir skatinami tarpvalstybiniai duomenų srautai, įskaitant tokius principus kaip sąžininga konkurencija ir plataus užmojo tapvalstybinio duomenų perdavimo taisykles, ir kurios nedaro poveikio esamoms ir būsimoms ES duomenų apsaugos ir privatumo taisyklėms, atsižvelgiant į tai, kad duomenų srautai yra labai svarbi paslaugų ekonomikos varomoji jėga ir pagrindinis pasaulinių vertės grandinių elementas tradicinės gamybos įmonių atveju, todėl privalomi vietos nustatymo reikalavimai turėtų būti kuo labiau apriboti; duomenų apsauga ir privatumas nėra prekybos kliūtys, bet pagrindinės teisės, įtvirtintos ES sutarties 39 straipsnyje ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 7 ir 8 straipsniuose; |
| --- | --- |

l)

plataus užmojo nuostatos, kuriomis sudaromos galimybės skaitmeninei ekosistemai visapusiškai veikti ir skatinami tarpvalstybiniai duomenų srautai, įskaitant tokius principus kaip sąžininga konkurencija ir plataus užmojo tapvalstybinio duomenų perdavimo taisykles, ir kurios nedaro poveikio esamoms ir būsimoms ES duomenų apsaugos ir privatumo taisyklėms, atsižvelgiant į tai, kad duomenų srautai yra labai svarbi paslaugų ekonomikos varomoji jėga ir pagrindinis pasaulinių vertės grandinių elementas tradicinės gamybos įmonių atveju, todėl privalomi vietos nustatymo reikalavimai turėtų būti kuo labiau apriboti; duomenų apsauga ir privatumas nėra prekybos kliūtys, bet pagrindinės teisės, įtvirtintos ES sutarties 39 straipsnyje ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 7 ir 8 straipsniuose;

| m) | konkrečios ir nedviprasmiškos nuostatos dėl užjūrio šalims ir teritorijoms (UŠT) ir atokiausiems regionams (OR) taikomo režimo, siekiant užtikrinti, kad šių derybų metu būtų tinkamai atsižvelgiama į jų konkrečius interesus; |
| --- | --- |

m)

konkrečios ir nedviprasmiškos nuostatos dėl užjūrio šalims ir teritorijoms (UŠT) ir atokiausiems regionams (OR) taikomo režimo, siekiant užtikrinti, kad šių derybų metu būtų tinkamai atsižvelgiama į jų konkrečius interesus;

Parlamento vaidmuo

| 20. | pabrėžia, kad, remiantis Teisingumo Teismo nuomone Nr. 2/15 dėl ES ir Singapūro LPS, Parlamentas turėtų atlikti didesnį vaidmenį visais derybų dėl ES LPS etapais nuo įgaliojimų patvirtinimo iki galutinio susitarimo sudarymo; laukia derybų su Australija pradžios, ketina jas atidžiai stebėti ir prisidėti prie sėkmingo jų užbaigimo; primena Komisijai pareigą nedelsiant ir visapusiškai informuoti Parlamentą visais derybų etapais (prieš derybų raundus ir po jų); įsipareigoja išnagrinėti teisėkūros ir reguliavimo klausimus, kurių gali kilti vykstant deryboms ir sudarant būsimą susitarimą, nepažeidžiant savo, kaip vienos iš teisėkūros institucijų, prerogatyvų; pakartoja pagrindinį savo įsipareigojimą atstovauti ES piliečiams ir laukia, kol derybų procese galės sudaryti galimybes įtraukioms ir atviroms diskusijoms; |
| --- | --- |

20.

| 21. | primena, kad, kaip numatyta SESV, Parlamento bus paprašyta pritarti būsimam susitarimui ir todėl į jo poziciją reikėtų tinkamai atsižvelgti visais etapais; ragina Komisiją ir Tarybą prašyti Parlamento pritarimo susitarimui iki jo taikymo pradžios, sykiu taip pat integruojant šią praktiką į tarpinstitucinį susitarimą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | primena, kad Parlamentas stebės būsimo susitarimo įgyvendinimą; |
| --- | --- |

22.

o

o o

| 23. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, taip pat susipažinti Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei Australijos vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0064.

(2)  OL C 353 E, 2013 12 3, p. 210.

(3)  ECLI:EU:C:2017:376

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/219 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/219

---

P8_TA(2017)0420

Prekybos derybų su Naująja Zelandija įgaliojimai

2017 m. spalio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija su Parlamento rekomendacija Tarybai dėl siūlomų prekybos derybų su Naująja Zelandija įgaliojimų (2017/2193(INI))

(2018/C 346/28)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“ (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“ (COM(2015)0497),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko Jean-Claude’o Junckerio, Europos Vadovų Tarybos pirmininko Donaldo Tusko ir Naujosios Zelandijos ministro pirmininko Johno Key 2015 m. spalio 29 d. bendrą pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko Jean-Claude’o Junckerio, Europos Vadovų Tarybos pirmininko Donaldo Tusko ir Naujosios Zelandijos ministro pirmininko Johno Key 2015 m. spalio 29 d. bendrą pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į ES ir Naujosios Zelandijos 2007 m. rugsėjo 21 d. bendrą deklaraciją dėl santykių ir bendradarbiavimo ir į 2016 m. spalio 5 d. pasirašytą ES ir Naujosios Zelandijos partnerystės susitarimą dėl santykių ir bendradarbiavimo (angl. PARC), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Naujosios Zelandijos 2007 m. rugsėjo 21 d. bendrą deklaraciją dėl santykių ir bendradarbiavimo ir į 2016 m. spalio 5 d. pasirašytą ES ir Naujosios Zelandijos partnerystės susitarimą dėl santykių ir bendradarbiavimo (angl. PARC),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 14 d. paskelbtą Komisijos prekybos dokumentų rinkinį, kuriame Komisija įsipareigojo viešai skelbti visus būsimus prekybos derybų įgaliojimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 14 d. paskelbtą Komisijos prekybos dokumentų rinkinį, kuriame Komisija įsipareigojo viešai skelbti visus būsimus prekybos derybų įgaliojimus,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 3 d. pasirašytą ES ir Naujosios Zelandijos susitarimą dėl bendradarbiavimo ir savitarpio administracinės pagalbos muitinės veiklos srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 3 d. pasirašytą ES ir Naujosios Zelandijos susitarimą dėl bendradarbiavimo ir savitarpio administracinės pagalbos muitinės veiklos srityje,

| — | atsižvelgdamas į kitus ES ir Naujosios Zelandijos dvišalius susitarimus, ypač į Susitarimą dėl sanitarinių priemonių, taikomą prekybai gyvais gyvūnais ir gyvūninės kilmės produktais, ir Susitarimą dėl atitikties vertinimo abipusio pripažinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į kitus ES ir Naujosios Zelandijos dvišalius susitarimus, ypač į Susitarimą dėl sanitarinių priemonių, taikomą prekybai gyvais gyvūnais ir gyvūninės kilmės produktais, ir Susitarimą dėl atitikties vertinimo abipusio pripažinimo,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas ir ypač į savo 2016 m. vasario 25 d. rezoliuciją dėl derybų dėl laisvosios prekybos susitarimo (LPS) su Australija ir Naująja Zelandija pradžios (1) ir į 2012 m. rugsėjo 12 d. teisėkūros rezoliuciją dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas susitarimas dėl abipusio pripažinimo, sudarymo projekto (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas ir ypač į savo 2016 m. vasario 25 d. rezoliuciją dėl derybų dėl laisvosios prekybos susitarimo (LPS) su Australija ir Naująja Zelandija pradžios (1) ir į 2012 m. rugsėjo 12 d. teisėkūros rezoliuciją dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos susitarimo, kuriuo iš dalies keičiamas susitarimas dėl abipusio pripažinimo, sudarymo projekto (2),

| — | atsižvelgdamas į komunikatą, paskelbtą po 2014 m. lapkričio 15–16 d. Brisbane vykusio G20 valstybių ir vyriausybių vadovų susitikimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į komunikatą, paskelbtą po 2014 m. lapkričio 15–16 d. Brisbane vykusio G20 valstybių ir vyriausybių vadovų susitikimo,

| — | atsižvelgdamas į Pirmininko H. Van Rompuy’aus, Pirmininko J. M. Barroso ir Ministro Pirmininko J. Key’aus 2014 m. kovo 25 d. bendrą pareiškimą dėl Naujosios Zelandijos ir Europos Sąjungos partnerystės stiprinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pirmininko H. Van Rompuy’aus, Pirmininko J. M. Barroso ir Ministro Pirmininko J. Key’aus 2014 m. kovo 25 d. bendrą pareiškimą dėl Naujosios Zelandijos ir Europos Sąjungos partnerystės stiprinimo,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 2017 m. gegužės 16 d. nuomonę Nr. 2/15 dėl Sąjungos kompetencijos pasirašyti ir sudaryti laisvosios prekybos susitarimą su Singapūru (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 2017 m. gegužės 16 d. nuomonę Nr. 2/15 dėl Sąjungos kompetencijos pasirašyti ir sudaryti laisvosios prekybos susitarimą su Singapūru (3),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 15 d. Komisijos paskelbtą tyrimą, kuriame analizuojamas būsimųjų prekybos susitarimų ilgalaikis poveikis žemės ūkio maisto produktų sektoriui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 15 d. Komisijos paskelbtą tyrimą, kuriame analizuojamas būsimųjų prekybos susitarimų ilgalaikis poveikis žemės ūkio maisto produktų sektoriui,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento Tarptautinės prekybos komiteto pranešimo projektą dėl skaitmeninės prekybos strategijos (2017/2065(INI)), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento Tarptautinės prekybos komiteto pranešimo projektą dėl skaitmeninės prekybos strategijos (2017/2065(INI)),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 3 dalį ir 218 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 3 dalį ir 218 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę (A8-0312/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę (A8-0312/2017),

| A. | kadangi ES ir Naujoji Zelandija kartu sprendžia bendras problemas įvairiose srityse ir bendradarbiauja daugelyje tarptautinių forumų, įskaitant daugiašalius forumus prekybos politikos klausimais; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES ir Naujoji Zelandija kartu sprendžia bendras problemas įvairiose srityse ir bendradarbiauja daugelyje tarptautinių forumų, įskaitant daugiašalius forumus prekybos politikos klausimais;

| B. | kadangi 2015 m. ES buvo antra pagal dydį (po Australijos) Naujosios Zelandijos prekybos partnerė ir prekybos prekėmis tarp ES ir Naujosios Zelandijos mastas siekė 8,1 mlrd. EUR, o prekybos paslaugomis mastas siekė 4,3 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2015 m. ES buvo antra pagal dydį (po Australijos) Naujosios Zelandijos prekybos partnerė ir prekybos prekėmis tarp ES ir Naujosios Zelandijos mastas siekė 8,1 mlrd. EUR, o prekybos paslaugomis mastas siekė 4,3 mlrd. EUR;

| C. | kadangi nuo 2015 m. ES tiesioginės užsienio investicijos Naujojoje Zelandijoje sudarė beveik 10 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

C.

kadangi nuo 2015 m. ES tiesioginės užsienio investicijos Naujojoje Zelandijoje sudarė beveik 10 mlrd. EUR;

| D. | kadangi Naujoji Zelandija yra Sutarties dėl viešųjų pirkimų šalis; |
| --- | --- |

D.

kadangi Naujoji Zelandija yra Sutarties dėl viešųjų pirkimų šalis;

| E. | kadangi 2014 m. liepos 30 d. ES užbaigė derybas dėl ES ir Naujosios Zelandijos partnerystės susitarimo dėl santykių ir bendradarbiavimo (angl. PARC); |
| --- | --- |

E.

kadangi 2014 m. liepos 30 d. ES užbaigė derybas dėl ES ir Naujosios Zelandijos partnerystės susitarimo dėl santykių ir bendradarbiavimo (angl. PARC);

| F. | kadangi per šias derybas ypač pažeidžiamais sektoriais laikytini ES žemės ūkio ir tam tikrų žemės ūkio produktų, kaip antai jautienos ir avienos, pieno produktų, grūdinių kultūrų ir cukraus – įskaitant tam tikrų rūšių cukrų – sektoriai; |
| --- | --- |

F.

kadangi per šias derybas ypač pažeidžiamais sektoriais laikytini ES žemės ūkio ir tam tikrų žemės ūkio produktų, kaip antai jautienos ir avienos, pieno produktų, grūdinių kultūrų ir cukraus – įskaitant tam tikrų rūšių cukrų – sektoriai;

| G. | kadangi Naujoji Zelandija yra pirmoji pagal dydį pasaulyje sviesto eksportuotoja ir antra pagal dydį pieno miltelių eksportuotoja, ji taip pat užima svarbią vietą pasaulinėje kitų pieno produktų ir galvijenos ir avienos eksporto rinkoje; |
| --- | --- |

G.

kadangi Naujoji Zelandija yra pirmoji pagal dydį pasaulyje sviesto eksportuotoja ir antra pagal dydį pieno miltelių eksportuotoja, ji taip pat užima svarbią vietą pasaulinėje kitų pieno produktų ir galvijenos ir avienos eksporto rinkoje;

| H. | kadangi ES ir Naujoji Zelandija dalyvauja daugiašalėse derybose, kuriomis siekiama labiau liberalizuoti prekybą aplinkosaugos prekėmis (Susitarimas dėl aplinkosaugos prekių) ir prekybą paslaugomis (prekybos paslaugomis susitarimas TISA); |
| --- | --- |

H.

kadangi ES ir Naujoji Zelandija dalyvauja daugiašalėse derybose, kuriomis siekiama labiau liberalizuoti prekybą aplinkosaugos prekėmis (Susitarimas dėl aplinkosaugos prekių) ir prekybą paslaugomis (prekybos paslaugomis susitarimas TISA);

| I. | kadangi ES atkreipia dėmesį į tinkamą asmens duomenų apsaugą Naujojoje Zelandijoje; |
| --- | --- |

I.

kadangi ES atkreipia dėmesį į tinkamą asmens duomenų apsaugą Naujojoje Zelandijoje;

| J. | kadangi Naujoji Zelandija yra Partnerystės abipus Ramiojo vandenyno (angl. TPP), dėl kurios neseniai baigta derėtis ir kurios ateitis neaiški, ir vykstančių derybų dėl regioninės išsamios ekonominės partnerystės (angl. RCEP) Rytų Azijoje, kuri vienija svarbiausius jos prekybos partnerius, šalis; kadangi Naujoji Zelandija taiko laisvosios prekybos susitarimą su Kinija nuo 2008 m.; |
| --- | --- |

J.

kadangi Naujoji Zelandija yra Partnerystės abipus Ramiojo vandenyno (angl. TPP), dėl kurios neseniai baigta derėtis ir kurios ateitis neaiški, ir vykstančių derybų dėl regioninės išsamios ekonominės partnerystės (angl. RCEP) Rytų Azijoje, kuri vienija svarbiausius jos prekybos partnerius, šalis; kadangi Naujoji Zelandija taiko laisvosios prekybos susitarimą su Kinija nuo 2008 m.;

| K. | kadangi Partnerystės abipus Ramiojo vandenyno pagrindu Naujoji Zelandija yra tvirtai įsipareigojusi skatinti ilgalaikį tam tikrų rūšių išsaugojimą ir kovoti su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais taikant griežtesnes išsaugojimo priemones ir kadangi ji taip pat yra nustačiusi reikalavimus, susijusius su veiksmingu aplinkos apsaugos užtikrinimu ir dalyvavimu įgyvendinant tvirtesnį regioninį bendradarbiavimą; kadangi tokie įsipareigojimai turėtų būti ES ir Naujosios Zelandijos laisvosios prekybos susitarimo lyginamasis standartas; |
| --- | --- |

K.

kadangi Partnerystės abipus Ramiojo vandenyno pagrindu Naujoji Zelandija yra tvirtai įsipareigojusi skatinti ilgalaikį tam tikrų rūšių išsaugojimą ir kovoti su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais taikant griežtesnes išsaugojimo priemones ir kadangi ji taip pat yra nustačiusi reikalavimus, susijusius su veiksmingu aplinkos apsaugos užtikrinimu ir dalyvavimu įgyvendinant tvirtesnį regioninį bendradarbiavimą; kadangi tokie įsipareigojimai turėtų būti ES ir Naujosios Zelandijos laisvosios prekybos susitarimo lyginamasis standartas;

| L. | kadangi Naujoji Zelandija – viena seniausių ir artimiausių ES partnerių, su kuria mus sieja bendros vertybės ir įsipareigojimas skatinti gerovę ir saugumą vadovaujantis visuotine taisyklėmis pagrįsta sistema; |
| --- | --- |

L.

kadangi Naujoji Zelandija – viena seniausių ir artimiausių ES partnerių, su kuria mus sieja bendros vertybės ir įsipareigojimas skatinti gerovę ir saugumą vadovaujantis visuotine taisyklėmis pagrįsta sistema;

| M. | kadangi Naujoji Zelandija ratifikavo ir įgyvendino pagrindinius tarptautinius žmogaus, socialinių ir darbuotojų teisių ir aplinkos apsaugos paktus ir visapusiškai laikosi teisinės valstybės principo; |
| --- | --- |

M.

kadangi Naujoji Zelandija ratifikavo ir įgyvendino pagrindinius tarptautinius žmogaus, socialinių ir darbuotojų teisių ir aplinkos apsaugos paktus ir visapusiškai laikosi teisinės valstybės principo;

| N. | kadangi Naujoji Zelandija yra viena iš vos šešių PPO narių, vis dar neturinčių lengvatinio patekimo į ES rinką ar nevedančių derybų, kad jį turėtų; |
| --- | --- |

N.

kadangi Naujoji Zelandija yra viena iš vos šešių PPO narių, vis dar neturinčių lengvatinio patekimo į ES rinką ar nevedančių derybų, kad jį turėtų;

| O. | kadangi 2015 m. spalio 29 d. paskelbus bendrą pareiškimą buvo pradėta nustatyti bendradarbiavimo apimtis siekiant ištirti, ar įmanoma pradėti derybas dėl laisvosios prekybos susitarimo tarp ES ir Naujosios Zelandijos ir ar abi šalys to siekia; kadangi bendradarbiavimo apimtis jau nustatyta; |
| --- | --- |

O.

kadangi 2015 m. spalio 29 d. paskelbus bendrą pareiškimą buvo pradėta nustatyti bendradarbiavimo apimtis siekiant ištirti, ar įmanoma pradėti derybas dėl laisvosios prekybos susitarimo tarp ES ir Naujosios Zelandijos ir ar abi šalys to siekia; kadangi bendradarbiavimo apimtis jau nustatyta;

| P. | kadangi Parlamentas turės nuspręsti, ar pritarti galimam ES ir Naujosios Zelandijos laisvosios prekybos susitarimui; |
| --- | --- |

P.

kadangi Parlamentas turės nuspręsti, ar pritarti galimam ES ir Naujosios Zelandijos laisvosios prekybos susitarimui;

Strateginis, politinis ir ekonominis kontekstas

| 1. | pabrėžia ES ir Azijos ir Ramiojo vandenyno regiono šalių santykių stiprinimo svarbą, be kita ko, Europos ekonomikos augimo skatinimui ir akcentuoja, kad tai turėtų atsispindėti ES prekybos politikoje; pripažįsta, kad Naujajai Zelandijai skirta pagrindinė šios strategijos dalis ir kad prekybos santykių plėtojimas ir stiprinimas gali padėti pasiekti šį tikslą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palankiai vertina tvirtą ir nuoseklų Naujosios Zelandijos įsipareigojimą vykdyti daugiašalę prekybos darbotvarkę; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad visas Sąjungos dvišalių ir regioninių bendradarbiavimo strategijų potencialas gali būti panaudotas tik įgyvendinant taisyklėmis ir vertybėmis grindžiamą prekybą ir kad esminė šių strategijų dalis yra itin kokybiško, plataus užmojo, subalansuoto ir teisingo LPS su Naująja Zelandija sudarymas abipusiškumo ir abipusės naudos dvasia ir jokiomis aplinkybėmis nepakertant užmojo pažangos siekti daugiašaliu pagrindu arba įgyvendinti jau sudarytus daugiašalius ir dvišalius susitarimus; mano, kad gilesnis dvišalis bendradarbiavimas gali tapti tarpiniu žingsniu siekiant tolesnio daugiašalio ir keliašalio bendradarbiavimo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad derybos dėl modernių, išsamių, plataus užmojo, subalansuotų, sąžiningų ir visapusiškų LPS yra tinkamas būdas dvišalei partnerystei plėtoti ir jau esamiems brandiems dvišaliams prekybos ir investicijų ryšiams toliau stiprinti; laikosi nuomonės, kad šios derybos galėtų būti naujos kartos LPS pavyzdys pabrėžiant, kad svarbu dar labiau plėsti užmojus ir šiuolaikiško LPS sampratos ribas atsižvelgiant į itin išvystytą Naujosios Zelandijos ekonomiką ir reglamentavimo aplinką; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad ES ir Naujoji Zelandija užima priešakines pozicijas tarptautinėje arenoje aplinkos tvarumo politikos srityje, todėl turi galimybę vesti derybas ir įgyvendinti labai plačių užmojų nuostatas, susijusias su darniu vystymusi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | įspėja dėl pavojaus, kad susitarimo dėl žemės ūkio nuostatos gali būti nepalankios Europos Sąjungai, ir žemės ūkiu gali būti bandoma naudotis kaip derybų įrankiu siekiant padidinti Europos Sąjungos galimybes patekti į Australijos pramonės produktų ir paslaugų rinką; |
| --- | --- |

6.

Bendradarbiavimo apimties nustatymas

| 7. | pažymi, kad ir Komisija, ir Naujosios Zelandijos vyriausybė yra patenkintos, kad 2017 m. kovo 7 d. buvo nustatyta bendradarbiavimo apimtis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | teigiamai vertina tai, jog Komisija laiku baigė ir paskelbė poveikio vertinimą, atliktą siekiant išsamiai apžvelgti galimus laimėjimus ir praradimus, kuriuos lemtų tvirtesni ES ir Naujosios Zelandijos santykiai prekybos ir investicijų srityse, siekiant naudos abiejų šalių gyventojams ir įmonėms – taip pat ir atokiausiuose regionuose bei užjūrio šalyse ir teritorijose – kartu ypatingą dėmesį skiriant socialiniam ir aplinkosauginiam poveikiui, įskaitant ES darbo rinką, bei numatyti poveikį, kurį prekybos ir investicijų iš Naujosios Zelandijos srautams gali daryti „Brexit“, bei į jį atsižvelgti, visų pirma rengiantis pasikeisti pasiūlymais ir apskaičiuoti kvotas; |
| --- | --- |

8.

Derybų įgaliojimai

| 9. | ragina Tarybą įgalioti Komisiją pradėti derybas dėl prekybos ir investicijų susitarimo su Naująja Zelandija remiantis tyrimo taikymo sričiai apibrėžti išvadomis, šioje rezoliucijoje išdėstytomis rekomendacijomis, poveikio vertinimu ir aiškiais tikslais; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Tarybą savo sprendime dėl derybinių nurodymų visapusiškai paisyti kompetencijų paskirstymo ES ir jos valstybėms narėms, kaip savo 2017 m. gegužės 16 d. nuomonėje Nr. 2/15 yra pažymėjęs ESTT; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją ir Tarybą kuo greičiau pateikti pasiūlymą dėl bendrosios būsimos prekybos susitarimų struktūros atsižvelgiant į ESTT nuomonę Nr. 2/15 dėl ES ir Singapūro LPS ir aiškiai skirti prekybos ir tiesioginių užsienio investicijų (TUI) liberalizavimo susitarimą, į kurį įtraukiami tik ES išimtinei kompetencijai priskirtini klausimai, ir galimą antrąjį susitarimą, kuris apima klausimus, susijusius su kompetencija, kuria dalijamasi su valstybėmis narėmis; pabrėžia, kad toks skirtumas turėtų poveikio parlamentinio ratifikavimo procesui ir kad dėl to neturėtų būti apeinami nacionaliniai demokratiniai procesai, nes tai demokratinio atsakomybės delegavimo remiantis ES sutartimis klausimas; reikalauja, kad EP aktyviai dalyvautų visose vykstančiose ir būsimose derybose dėl laisvosios prekybos susitarimo visais proceso etapais; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją, teikiant galutinius susitarimus pasirašyti ir sudaryti, ir Tarybą, priimant sprendimą dėl pasirašymo ir susitarimo sudarymo, visapusiškai atsižvelgti į ES ir jos valstybių narių kompetencijų paskirstymą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją vykdyti derybas kuo skaidriau, nepakenkiant Sąjungos derybinei pozicijai, užtikrinant bent per derybas su JAV dėl Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės užtikrintą skaidrumo ir viešųjų konsultacijų lygų palaikant nuolatinį dialogą su socialiniais partneriais ir pilietine visuomene bei visapusiškai paisyti per kitas derybas nusistovėjusios geriausios praktikos; teigiamai vertina Komisijos iniciatyvą paskelbti visas savo rekomendacijas dėl derybinių nurodymų, susijusių su prekybos susitarimais, ir mano, kad tai teigiamas precedentas; ragina Tarybą imti pavyzdį ir paskelbti derybinius nurodymus iš karto, kai tik jie bus priimti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad LPS privalo leisti pagerinti patekimą į rinką ir pagerinti prekybą vietoje, kurti tinkamas darbo vietas, užtikrinti lyčių lygybę abiejų šalių piliečių naudai, skatinti darnų vystymąsi, ES standartų laikymąsi, visuotinės svarbos paslaugų apsaugą ir demokratinių procedūrų paisymą, kartu didinant ES eksporto galimybes; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad plataus užmojo susitarimas, turi būti sprendžiami konstruktyviai, investicijų, prekybos prekėmis ir paslaugomis (remiantis naujausia Europos Parlamento rekomendacijomis dėl politinės erdvės ir jautrių sektorių), muitinės ir prekybos lengvinimo, duomenų apsaugos, elektroninės prekybos ir skaitmeninių technologijų, mokslinių tyrimų ir inovacijų rėmimas, viešųjų pirkimų, energetikos, valstybės įmonių, konkurencijos, tvaraus vystymosi, reguliavimo klausimai, pvz., aukštos kokybės sanitarijos ir fitosanitarijos standartų ir kitų normų, žemės ūkio ir maisto produktų nesusilpninant aukštus ES standartus, pagrįstus ir įgyvendinamus įsipareigojimus dėl darbo ir aplinkos apsaugos standartų, ir kovoti su mokesčių vengimu ir korupcija ir neperžengti Sąjungos išimtinės kompetencijos sričiai, o ypač atsižvelgiant į labai mažų įmonių ir MVĮ poreikius; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Tarybą derybiniuose nurodymuose aiškiai pripažinti kitos šalies įsipareigojimus čiabuvių tautoms; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad ES pirmauja pasaulyje gyvūnų gerovės politikos pažangos srityje ir kad atsižvelgiant į tai, kad ES ir Naujosios Zelandijos laisvosios prekybos susitarimas darys poveikį milijonams ūkinių gyvūnų, Komisija turi užtikrinti, kad šalys tvirtai įsipareigotų gerinti ūkinių gyvūnų gerovę ir apsaugą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais daro didelį poveikį aplinkai ir ekonominį bei socialinį poveikį ir kad plataus užmojo susitarimu turi būti skatinama išsaugoti visas laukinių gyvūnų ir augalų rūšis ir jų buveines ir tvirtai kovoti su neteisėtu laukinių gyvūnų ir augalų paėmimu, prekyba jais ir jų pervežimu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad netinkamas žuvininkystės valdymas ir neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba gali daryti didelį neigiamą poveikį prekybai, vystymusi ir aplinkai ir kad šalys turi prisiimti svarbius įsipareigojimus saugoti ryklius, rajas, vėžlius ir jūrų žinduolius ir užkirsti kelią peržvejojimui, pertekliniams pajėgumams ir NNN žvejybai; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, jog siekiant, kad LPS iš tiesų būtų naudingas ES ekonomikai, į derybinius nurodymus turėtų būti įtraukti šie aspektai:






  a) | prekybos prekėmis ir paslaugomis liberalizavimas ir realios abiems šalims suteikiamos galimybės patekti į viena kitos prekių ir paslaugų rinką panaikinant nereikalingas reglamentavimo kliūtis, tuo pačiu užtikrinant, kad jokiomis susitarimo nuostatomis vienai iš šalių nebūtų draudžiama imtis proporcingų veiksmų reglamentavimo srityje, siekiant teisėtų politikos tikslų; šiuo susitarimu i) susitarimo šalims negali būti draudžiama nustatyti, reguliuoti, teikti ir remti visuotinės svarbos paslaugas ir turi būti numatytos tikslios nuostatos šiuo klausimu; ii) juo negali būti reikalaujama nei jokio sektoriaus privatizavimo, nei vyriausybėms draudžiama plėsti visuomenei teikiamų paslaugų spektrą; iii) juo vyriausybėms negali būti draudžiama susigrąžinti tų paslaugų, kurias vyriausybės anksčiau nusprendė privatizuoti, pvz., vandens, švietimo, sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų, valstybės kontrolę, arba sumažinti aukštų ES sveikatos, maisto, vartotojų, aplinkos, darbo ir saugos standartų ar apriboti viešąjį finansavimą meno ir kultūros, švietimo, sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų srityse, kaip tai buvo daroma ankstesniais prekybos susitarimais; reikėtų prisiimti įsipareigojimus, pagrįstus Bendruoju susitarimu dėl prekybos paslaugomis (GATS); šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad reikia išsaugoti Europos gamintojams taikomus standartus; |
| --- | --- | --- |

20.

a)

prekybos prekėmis ir paslaugomis liberalizavimas ir realios abiems šalims suteikiamos galimybės patekti į viena kitos prekių ir paslaugų rinką panaikinant nereikalingas reglamentavimo kliūtis, tuo pačiu užtikrinant, kad jokiomis susitarimo nuostatomis vienai iš šalių nebūtų draudžiama imtis proporcingų veiksmų reglamentavimo srityje, siekiant teisėtų politikos tikslų; šiuo susitarimu i) susitarimo šalims negali būti draudžiama nustatyti, reguliuoti, teikti ir remti visuotinės svarbos paslaugas ir turi būti numatytos tikslios nuostatos šiuo klausimu; ii) juo negali būti reikalaujama nei jokio sektoriaus privatizavimo, nei vyriausybėms draudžiama plėsti visuomenei teikiamų paslaugų spektrą; iii) juo vyriausybėms negali būti draudžiama susigrąžinti tų paslaugų, kurias vyriausybės anksčiau nusprendė privatizuoti, pvz., vandens, švietimo, sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų, valstybės kontrolę, arba sumažinti aukštų ES sveikatos, maisto, vartotojų, aplinkos, darbo ir saugos standartų ar apriboti viešąjį finansavimą meno ir kultūros, švietimo, sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų srityse, kaip tai buvo daroma ankstesniais prekybos susitarimais; reikėtų prisiimti įsipareigojimus, pagrįstus Bendruoju susitarimu dėl prekybos paslaugomis (GATS); šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad reikia išsaugoti Europos gamintojams taikomus standartus;

| b) | kai į susitarimą gali būti įtrauktas skyrius dėl vidaus reglamentavimo, derybininkus neprivalo įtraukti jokių būtinumo testų; |
| --- | --- |

b)

kai į susitarimą gali būti įtrauktas skyrius dėl vidaus reglamentavimo, derybininkus neprivalo įtraukti jokių būtinumo testų;

| c) | įsipareigojimai dėl antidempingo ir kompensacinių priemonių, kurios viršija PPO taisykles šioje srityje, galimai neįtraukiant jų taikymo, kai įgyvendinti pakankami bendri konkurencijos standartai ir vyksta bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

c)

įsipareigojimai dėl antidempingo ir kompensacinių priemonių, kurios viršija PPO taisykles šioje srityje, galimai neįtraukiant jų taikymo, kai įgyvendinti pakankami bendri konkurencijos standartai ir vyksta bendradarbiavimas;

| d) | nereikalingų netarifinių kliūčių mažinimas ir, kai įmanoma ir naudinga abiem šalims, savanoriškas bendradarbiavimo reguliavimo srityje dialogų stiprinimas ir plėtojimas, nevaržant kiekvienos susitarimo šalies galimybių vykdyti savo reglamentavimo, teisėkūros ir politinę veiklą, atsižvelgiant į tai, kad bendradarbiaujant reguliavimo srityje turi būti siekiama padėti valdyti pasaulio ekonomiką intensyvinant konvergenciją ir bendradarbiavimą tarptautinių standartų ir reguliavimo derinimo srityse, pvz., priimant ir įgyvendinant standartus, kuriuos nustatė JT Europos ekonomikos komisija (JT EEK), ir kartu užtikrinant aukščiausio lygio vartotojų (pvz., maisto saugos), aplinkos (pvz., gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos), socialinę ir darbo apsaugą; |
| --- | --- |

d)

nereikalingų netarifinių kliūčių mažinimas ir, kai įmanoma ir naudinga abiem šalims, savanoriškas bendradarbiavimo reguliavimo srityje dialogų stiprinimas ir plėtojimas, nevaržant kiekvienos susitarimo šalies galimybių vykdyti savo reglamentavimo, teisėkūros ir politinę veiklą, atsižvelgiant į tai, kad bendradarbiaujant reguliavimo srityje turi būti siekiama padėti valdyti pasaulio ekonomiką intensyvinant konvergenciją ir bendradarbiavimą tarptautinių standartų ir reguliavimo derinimo srityse, pvz., priimant ir įgyvendinant standartus, kuriuos nustatė JT Europos ekonomikos komisija (JT EEK), ir kartu užtikrinant aukščiausio lygio vartotojų (pvz., maisto saugos), aplinkos (pvz., gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos), socialinę ir darbo apsaugą;

| e) | didelės lengvatos viešųjų pirkimų srityje visais valdžios lygmenimis, įskaitant valstybei priklausančias įmones ir ypatingų ar išskirtinių teisių turinčias įmones, kuriomis Europos bendrovėms būtų užtikrinta galimybė patekti į rinką strateginiuose sektoriuose ir tokio pat lygio atvirumas, kaip ES viešųjų pirkimų rinkose, atsižvelgiant į tai, kad supaprastintos procedūros ir skaidrumas, užtikrinami konkursų dalyviams, įskaitant dalyvius iš kitų šalių, taip pat gali būti veiksmingos kovos su korupcija ir vientisumo skatinimo priemonės viešojo administravimo srityje, taip pat jomis mokesčių mokėtojams gali būti teikiama ekonominė nauda, susijusi su tiekimo kokybe, veiksmingumu, efektyvumu ir atskaitomybe; garantijos, kad sudarant viešųjų pirkimų sutartis būtų taikomi ekologiniai ir socialiniai kriterijai; |
| --- | --- |

e)

didelės lengvatos viešųjų pirkimų srityje visais valdžios lygmenimis, įskaitant valstybei priklausančias įmones ir ypatingų ar išskirtinių teisių turinčias įmones, kuriomis Europos bendrovėms būtų užtikrinta galimybė patekti į rinką strateginiuose sektoriuose ir tokio pat lygio atvirumas, kaip ES viešųjų pirkimų rinkose, atsižvelgiant į tai, kad supaprastintos procedūros ir skaidrumas, užtikrinami konkursų dalyviams, įskaitant dalyvius iš kitų šalių, taip pat gali būti veiksmingos kovos su korupcija ir vientisumo skatinimo priemonės viešojo administravimo srityje, taip pat jomis mokesčių mokėtojams gali būti teikiama ekonominė nauda, susijusi su tiekimo kokybe, veiksmingumu, efektyvumu ir atskaitomybe; garantijos, kad sudarant viešųjų pirkimų sutartis būtų taikomi ekologiniai ir socialiniai kriterijai;

| f) | atskiras skyrius, kuriame būtų atsižvelgiama į labai mažų įmonių ir MVĮ poreikius ir interesus, susijusius su lengvesnio patekimo į rinką klausimais, įskaitant (tačiau ne tik) didesnį techninių standartų suderinamumą ir supaprastintas muitinės procedūras, siekiant sudaryti konkrečias verslo galimybes ir skatinti tų įmonių tarptautinimą; |
| --- | --- |

f)

atskiras skyrius, kuriame būtų atsižvelgiama į labai mažų įmonių ir MVĮ poreikius ir interesus, susijusius su lengvesnio patekimo į rinką klausimais, įskaitant (tačiau ne tik) didesnį techninių standartų suderinamumą ir supaprastintas muitinės procedūras, siekiant sudaryti konkrečias verslo galimybes ir skatinti tų įmonių tarptautinimą;

| g) | atsižvelgiant į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nuomonę 2/15 dėl ES ir Singapūro LPS, kad prekyba ir darnus vystymasis ES išimtinei kompetencijai ir kad darnus vystymasis yra neatsiejama ES bendros prekybos politikos dalis, griežtas ir plataus užmojo darnaus vystymosi skyrius būtinai turėtų būti įtrauktas į bet kokį galimą susitarimą; nuostatos dėl veiksmingų dialogo, stebėsenos ir bendradarbiavimo priemonių, įskaitant privalomas ir įgyvendinamas nuostatas, kurioms būtų taikomi tinkami ir veiksmingi ginčų sprendimo mechanizmai ir pagal kurias, be įvairių vykdymo užtikrinimo metodų, būtų numatytas sankcijomis pagrįstas mechanizmas ir būtų sudarytos sąlygos tinkamai dalyvauti socialiniams partneriams ir pilietinei visuomenei bei glaudžiai bendradarbiauti su atitinkamų tarptautinių organizacijų ekspertais; šio skyriaus nuostatos dėl darbo ir prekybos aplinkos apsaugos aspektų bei darnaus vystymosi svarbos prekybos ir investicijų kontekste, kurios apima nuostatas, kuriomis skatinamas atitinkamų tarptautiniu lygmeniu priimtų principų ir taisyklių, pvz., pagrindinių darbo standartų, keturių prioritetinių TDO su valdymu susijusių konvencijų ir daugiašalių aplinkos apsaugos susitarimų, įskaitant susijusius su klimato kaita, laikymasis ir veiksmingas įgyvendinimas; |
| --- | --- |

g)

atsižvelgiant į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nuomonę 2/15 dėl ES ir Singapūro LPS, kad prekyba ir darnus vystymasis ES išimtinei kompetencijai ir kad darnus vystymasis yra neatsiejama ES bendros prekybos politikos dalis, griežtas ir plataus užmojo darnaus vystymosi skyrius būtinai turėtų būti įtrauktas į bet kokį galimą susitarimą; nuostatos dėl veiksmingų dialogo, stebėsenos ir bendradarbiavimo priemonių, įskaitant privalomas ir įgyvendinamas nuostatas, kurioms būtų taikomi tinkami ir veiksmingi ginčų sprendimo mechanizmai ir pagal kurias, be įvairių vykdymo užtikrinimo metodų, būtų numatytas sankcijomis pagrįstas mechanizmas ir būtų sudarytos sąlygos tinkamai dalyvauti socialiniams partneriams ir pilietinei visuomenei bei glaudžiai bendradarbiauti su atitinkamų tarptautinių organizacijų ekspertais; šio skyriaus nuostatos dėl darbo ir prekybos aplinkos apsaugos aspektų bei darnaus vystymosi svarbos prekybos ir investicijų kontekste, kurios apima nuostatas, kuriomis skatinamas atitinkamų tarptautiniu lygmeniu priimtų principų ir taisyklių, pvz., pagrindinių darbo standartų, keturių prioritetinių TDO su valdymu susijusių konvencijų ir daugiašalių aplinkos apsaugos susitarimų, įskaitant susijusius su klimato kaita, laikymasis ir veiksmingas įgyvendinimas;

| h) | reikalavimas, kad šalys skatintų įmonių socialinę atsakomybę, be kita ko, atsižvelgiant į tarptautiniu mastu pripažintas priemones, ir EBPO tam tikriems sektoriams skirtų gairių ir JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų laikymasis; |
| --- | --- |

h)

reikalavimas, kad šalys skatintų įmonių socialinę atsakomybę, be kita ko, atsižvelgiant į tarptautiniu mastu pripažintas priemones, ir EBPO tam tikriems sektoriams skirtų gairių ir JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų laikymasis;

| i) | išsamios nuostatos dėl investicijų liberalizavimo Sąjungos kompetencijos ribose, kuriose būtų atsižvelgta į naujausius politikos pokyčius, pvz., 2017 m. gegužės 16 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nuomonę Nr. 2/15 dėl ES ir Singapūro LPS; |
| --- | --- |

i)

išsamios nuostatos dėl investicijų liberalizavimo Sąjungos kompetencijos ribose, kuriose būtų atsižvelgta į naujausius politikos pokyčius, pvz., 2017 m. gegužės 16 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nuomonę Nr. 2/15 dėl ES ir Singapūro LPS;

| j) | griežtos ir vykdytinos priemonės, apimančios intelektinės nuosavybės teisių pripažinimą ir apsaugą, įskaitant vynų ir spiritinių gėrimų bei kitų žemės ūkio ir maisto produktų geografines nuorodas (GN); supaprastintos muitinės procedūros ir paprastos ir lanksčios kilmės taisyklės, tinkamos sudėtingoms pasaulinėms vertės grandinėms (PVG), be kita ko, didinant jų skaidrumą ir atskaitomybę ir, kai įmanoma, taikant daugiašales kilmės taisykles ir kitais atvejais – nesudėtingas kilmės taisykles, pvz., tarifo subpozicijos pokytį; |
| --- | --- |

j)

griežtos ir vykdytinos priemonės, apimančios intelektinės nuosavybės teisių pripažinimą ir apsaugą, įskaitant vynų ir spiritinių gėrimų bei kitų žemės ūkio ir maisto produktų geografines nuorodas (GN); supaprastintos muitinės procedūros ir paprastos ir lanksčios kilmės taisyklės, tinkamos sudėtingoms pasaulinėms vertės grandinėms (PVG), be kita ko, didinant jų skaidrumą ir atskaitomybę ir, kai įmanoma, taikant daugiašales kilmės taisykles ir kitais atvejais – nesudėtingas kilmės taisykles, pvz., tarifo subpozicijos pokytį;

| k) | subalansuoti ir plataus užmojo rezultatai žemės ūkio ir žuvininkystės skyriuose, kuriuos taikant būtų galima paskatinti konkurencingumą ir kurie būtų naudingi ir vartotojams, ir gamintojams, tik jei juose būtų tinkamai atsižvelgiama į visų Europos gamintojų ir vartotojų interesus, atsižvelgiant į tai, kad yra daug pažeidžiamų žemės ūkio produktų, kuriems turėtų būti taikomas atitinkamas režimas, pvz., taikant tarifines kvotas arba taikant atitinkamus pereinamuosius laikotarpius, tinkamai atsižvelgiant į bendrą prekybos susitarimų žemės ūkio srityje poveikį ir į derybų sritį neįtraukiant pažeidžiamiausių sektorių; įtraukiama tinkama naudoti, veiksminga, tinkama ir greitai pritaikoma dvišalė apsaugos sąlyga, kuria suteikiama galimybė laikinai sustabdyti lengvatų taikymą, jeigu dėl prekybos susitarimo įsigaliojimo importo padidėjimas darytų arba galėtų daryti didelę žalą pažeidžiamiems sektoriams; |
| --- | --- |

k)

subalansuoti ir plataus užmojo rezultatai žemės ūkio ir žuvininkystės skyriuose, kuriuos taikant būtų galima paskatinti konkurencingumą ir kurie būtų naudingi ir vartotojams, ir gamintojams, tik jei juose būtų tinkamai atsižvelgiama į visų Europos gamintojų ir vartotojų interesus, atsižvelgiant į tai, kad yra daug pažeidžiamų žemės ūkio produktų, kuriems turėtų būti taikomas atitinkamas režimas, pvz., taikant tarifines kvotas arba taikant atitinkamus pereinamuosius laikotarpius, tinkamai atsižvelgiant į bendrą prekybos susitarimų žemės ūkio srityje poveikį ir į derybų sritį neįtraukiant pažeidžiamiausių sektorių; įtraukiama tinkama naudoti, veiksminga, tinkama ir greitai pritaikoma dvišalė apsaugos sąlyga, kuria suteikiama galimybė laikinai sustabdyti lengvatų taikymą, jeigu dėl prekybos susitarimo įsigaliojimo importo padidėjimas darytų arba galėtų daryti didelę žalą pažeidžiamiems sektoriams;

| l) | plataus užmojo nuostatos, kuriomis sudaromos galimybės skaitmeninei ekosistemai visapusiškai veikti ir skatinami tarpvalstybiniai duomenų srautai, įskaitant tokius principus kaip sąžininga konkurencija ir plataus užmojo tarpvalstybinio duomenų perdavimo taisykles, ir kurios nedaro poveikio esamoms ir būsimoms ES duomenų apsaugos ir privatumo taisyklėms, atsižvelgiant į tai, kad duomenų srautai yra labai svarbi paslaugų ekonomikos varomoji jėga ir pagrindinis pasaulinių vertės grandinių elementas tradicinės gamybos įmonių atveju, todėl privalomi vietos nustatymo reikalavimai turėtų būti kuo labiau apriboti; duomenų apsauga ir privatumas nėra prekybos kliūtys, bet pagrindinės teisės, įtvirtintos ES sutarties 39 straipsnyje ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 7 ir 8 straipsniuose; |
| --- | --- |

l)

plataus užmojo nuostatos, kuriomis sudaromos galimybės skaitmeninei ekosistemai visapusiškai veikti ir skatinami tarpvalstybiniai duomenų srautai, įskaitant tokius principus kaip sąžininga konkurencija ir plataus užmojo tarpvalstybinio duomenų perdavimo taisykles, ir kurios nedaro poveikio esamoms ir būsimoms ES duomenų apsaugos ir privatumo taisyklėms, atsižvelgiant į tai, kad duomenų srautai yra labai svarbi paslaugų ekonomikos varomoji jėga ir pagrindinis pasaulinių vertės grandinių elementas tradicinės gamybos įmonių atveju, todėl privalomi vietos nustatymo reikalavimai turėtų būti kuo labiau apriboti; duomenų apsauga ir privatumas nėra prekybos kliūtys, bet pagrindinės teisės, įtvirtintos ES sutarties 39 straipsnyje ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 7 ir 8 straipsniuose;

| m) | konkrečios ir nedviprasmiškos nuostatos dėl užjūrio šalims ir teritorijoms (UŠT) ir atokiausiems regionams (OR) taikomo režimo, siekiant užtikrinti, kad šių derybų metu būtų tinkamai atsižvelgiama į jų konkrečius interesus; |
| --- | --- |

m)

konkrečios ir nedviprasmiškos nuostatos dėl užjūrio šalims ir teritorijoms (UŠT) ir atokiausiems regionams (OR) taikomo režimo, siekiant užtikrinti, kad šių derybų metu būtų tinkamai atsižvelgiama į jų konkrečius interesus;

| 21. | ragina Komisiją užtikrinti apsaugą žemės ūkio gaminių ženklinimo, atsekamumo ir tikros kilmės požiūriu, kaip esminį subalansuoto susitarimo elementą, kad vartotojams nebūtų sudaromas neteisingas ar klaidingas įspūdis; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atkreipia dėmesį į Europos bendrosios rinkos ir Naujosios Zelandijos rinkos dydžio skirtumą – į jį būtina atsižvelgti galimame dviejų valstybių LPS; |
| --- | --- |

22.

Parlamento vaidmuo

| 23. | pabrėžia, kad remiantis Teisingumo Teismo nuomone 2/15 dėl ES ir Singapūro LPS, Parlamentas turėtų atlikti didesnį vaidmenį visais derybų dėl ES LPS etapais nuo įgaliojimų patvirtinimo iki galutinio susitarimo sudarymo; laukia derybų su Naująja Zelandija pradžios, ketina jas atidžiai stebėti ir prisidėti prie sėkmingo jų užbaigimo; primena Komisijai pareigą nedelsiant ir visapusiškai informuoti Parlamentą visais derybų etapais (prieš derybų raundus ir po jų); įsipareigoja išnagrinėti teisėkūros ir reguliavimo klausimus, kurių gali kilti vykstant deryboms ir sudarant būsimą susitarimą, nepažeidžiant savo, kaip vienos iš teisėkūros institucijų, prerogatyvų; pakartoja pagrindinį savo įsipareigojimą atstovauti ES piliečiams ir laukia, kol derybų procese galės sudaryti galimybes įtraukioms ir atviroms diskusijoms; |
| --- | --- |

23.

| 24. | primena, kad, kaip numatyta Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo, Parlamento bus paprašyta pritarti būsimam susitarimui ir todėl į jo poziciją reikėtų tinkamai atsižvelgti visais etapais; ragina Komisiją ir Tarybą prašyti Parlamento pritarimo susitarimui iki jo taikymo pradžios, sykiu taip pat integruojant šią praktiką į tarpinstitucinį susitarimą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | primena, kad Parlamentas stebės būsimo susitarimo įgyvendinimą; |
| --- | --- |

25.

o

o o

| 26. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, taip pat susipažinti Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Naujosios Zelandijos vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0064.

(2)  OL C 353 E, 2013 12 3, p. 210.

(3)  ECLI:ES:C:2017:376.

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/226 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/226

---

P8_TA(2017)0421

ES teisės taikymo stebėjimo ataskaita (2015 m.)

2017 m. spalio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES teisės taikymo stebėjimo (2015 m.) (2017/2011(INI))

(2018/C 346/29)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 32-ąją metinę ES teisės taikymo stebėjimo ataskaitą (2014 m.) (COM(2015)0329), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 32-ąją metinę ES teisės taikymo stebėjimo ataskaitą (2014 m.) (COM(2015)0329),

| — | atsižvelgdamas į 33-ąją metinę ES teisės taikymo stebėjimo ataskaitą (2015 m.) (COM(2016)0463), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 33-ąją metinę ES teisės taikymo stebėjimo ataskaitą (2015 m.) (COM(2016)0463),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos parengtą „EU Pilot“ vertinimo ataskaitą“ (COM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos parengtą „EU Pilot“ vertinimo ataskaitą“ (COM(2010)0070),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 6 d. rezoliuciją „Sąjungos teisės taikymo stebėsena: 2014 m. metinė ataskaita“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 6 d. rezoliuciją „Sąjungos teisės taikymo stebėsena: 2014 m. metinė ataskaita“ (1),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos „Antrąją „EU Pilot“ vertinimo ataskaitą“ (COM(2011)0930), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos „Antrąją „EU Pilot“ vertinimo ataskaitą“ (COM(2011)0930),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 20 d. Komisijos komunikatą dėl santykių su skundų dėl Bendrijos teisės pažeidimų teikėju (COM(2002)0141), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 20 d. Komisijos komunikatą dėl santykių su skundų dėl Bendrijos teisės pažeidimų teikėju (COM(2002)0141),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 2 d. Komisijos komunikatą „Santykių su skundų dėl Sąjungos teisės taikymo pateikėjais administravimo nuostatų atnaujinimas“ (COM(2012)0154), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 2 d. Komisijos komunikatą „Santykių su skundų dėl Sąjungos teisės taikymo pateikėjais administravimo nuostatų atnaujinimas“ (COM(2012)0154),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą „Naujos ES priemonės teisinei valstybei stiprinti“ (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą „Naujos ES priemonės teisinei valstybei stiprinti“ (COM(2014)0158),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 19 d. Komisijos komunikatą „Geresnis reglamentavimas – geresni rezultatai. ES darbotvarkė“ (COM(2015)0215), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 19 d. Komisijos komunikatą „Geresnis reglamentavimas – geresni rezultatai. ES darbotvarkė“ (COM(2015)0215),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 13 d. Komisijos komunikatą „ES teisė. Geresnis taikymas – geresni rezultatai“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 13 d. Komisijos komunikatą „ES teisė. Geresnis taikymas – geresni rezultatai“ (2),

| — | atsižvelgdamas į Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (3),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. gegužės 28 d. Tarybos sprendimą 2001/470/EB, sukuriantį Europos teisminį tinklą civilinėse ir komercinėse bylose (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. gegužės 28 d. Tarybos sprendimą 2001/470/EB, sukuriantį Europos teisminį tinklą civilinėse ir komercinėse bylose (4),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 10 d. rezoliuciją dėl 30-osios ir 31-osios ES teisės taikymo stebėjimo metinių ataskaitų (2012–2013 m.) (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 10 d. rezoliuciją dėl 30-osios ir 31-osios ES teisės taikymo stebėjimo metinių ataskaitų (2012–2013 m.) (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 25 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 25 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl atviros, veiksmingos ir nepriklausomos Europos Sąjungos administracijos (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl atviros, veiksmingos ir nepriklausomos Europos Sąjungos administracijos (8),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 267 ir 288 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 267 ir 288 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir 132 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir Konstitucinių reikalų komiteto bei Peticijų komiteto nuomones (A8-0265/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir Konstitucinių reikalų komiteto bei Peticijų komiteto nuomones (A8-0265/2017),

| A. | kadangi Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 17 straipsnyje apibrėžiamas esminis Komisijos, kaip Sutarčių sergėtojos, vaidmuo; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 17 straipsnyje apibrėžiamas esminis Komisijos, kaip Sutarčių sergėtojos, vaidmuo;

| B. | kadangi pagal ES sutarties 4 straipsnio 3 dalį ir SESV 288 straipsnio 3 dalį ir 291 straipsnio 1 dalį valstybės narės pirmiausiai yra atsakingos už tai, kad ES teisė būtų tinkamai ir laikantis nustatytų terminų perkeliama į nacionalinę teisę, taikoma ir įgyvendinama, taip pat jos turi nustatyti pakankamas teisių gynimo priemones, būtinas užtikrinant veiksmingą teisminę apsaugą ES teisei priklausančiose srityse; |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal ES sutarties 4 straipsnio 3 dalį ir SESV 288 straipsnio 3 dalį ir 291 straipsnio 1 dalį valstybės narės pirmiausiai yra atsakingos už tai, kad ES teisė būtų tinkamai ir laikantis nustatytų terminų perkeliama į nacionalinę teisę, taikoma ir įgyvendinama, taip pat jos turi nustatyti pakankamas teisių gynimo priemones, būtinas užtikrinant veiksmingą teisminę apsaugą ES teisei priklausančiose srityse;

| C. | kadangi pagal nusistovėjusią Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką valstybės narės turi aiškiai ir tiksliai informuoti Komisiją apie priemones, kurių ėmėsi siekdamos perkelti ES direktyvas į savo nacionalinę teisę (9); |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal nusistovėjusią Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką valstybės narės turi aiškiai ir tiksliai informuoti Komisiją apie priemones, kurių ėmėsi siekdamos perkelti ES direktyvas į savo nacionalinę teisę (9);

| D. | kadangi pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. Bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (10) ir 2011 m. spalio 27 d. Bendrą Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (11) valstybės narės, informuojančios Komisiją apie nacionalines perkėlimo priemones, įpareigotos pagrįstais atvejais pateikti patvirtinamąją informaciją, t. y. aiškinamuosius dokumentus, susijusius su metodais, kuriuos naudodamos jos perkėlė Sąjungos direktyvas į nacionalinę teisę (12); |
| --- | --- |

D.

kadangi pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. Bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (10) ir 2011 m. spalio 27 d. Bendrą Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų (11) valstybės narės, informuojančios Komisiją apie nacionalines perkėlimo priemones, įpareigotos pagrįstais atvejais pateikti patvirtinamąją informaciją, t. y. aiškinamuosius dokumentus, susijusius su metodais, kuriuos naudodamos jos perkėlė Sąjungos direktyvas į nacionalinę teisę (12);

| E. | kadangi, remiantis ES sutarties 6 straipsnio 1 dalimi, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija turi tokią pat teisinę galią kaip ir Sutartys ir yra taikoma Sąjungos institucijoms, įstaigoms, organams ir agentūroms bei valstybėms narėms, kai pastarosios įgyvendina Sąjungos teisę (ES pagrindinių teisių chartijos 51 straipsnio 1 dalis); |
| --- | --- |

E.

kadangi, remiantis ES sutarties 6 straipsnio 1 dalimi, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija turi tokią pat teisinę galią kaip ir Sutartys ir yra taikoma Sąjungos institucijoms, įstaigoms, organams ir agentūroms bei valstybėms narėms, kai pastarosios įgyvendina Sąjungos teisę (ES pagrindinių teisių chartijos 51 straipsnio 1 dalis);

| F. | kadangi Sąjunga turi tam tikrų priemonių ir vykdo tam tikrus procesus, kuriais siekiama užtikrinti, kad būtų visiškai ir tinkamai taikomi Sutartyse įtvirtinti principai ir vertybės, tačiau praktikoje šių priemonių veiklos sritis yra ribota, jos yra nepritaikytos arba neveiksmingos; |
| --- | --- |

F.

kadangi Sąjunga turi tam tikrų priemonių ir vykdo tam tikrus procesus, kuriais siekiama užtikrinti, kad būtų visiškai ir tinkamai taikomi Sutartyse įtvirtinti principai ir vertybės, tačiau praktikoje šių priemonių veiklos sritis yra ribota, jos yra nepritaikytos arba neveiksmingos;

| G. | kadangi, atsižvelgiant į tai, reikia sukurti naują priemonę, pagal kurią būtų nustatyta bendra ir suderinta sistema, paremta jau esamomis priemonėmis ir mechanizmais; ši sistema turėtų būti taikoma visose ES institucijose ir visose valstybėse narėse vienodai; |
| --- | --- |

G.

kadangi, atsižvelgiant į tai, reikia sukurti naują priemonę, pagal kurią būtų nustatyta bendra ir suderinta sistema, paremta jau esamomis priemonėmis ir mechanizmais; ši sistema turėtų būti taikoma visose ES institucijose ir visose valstybėse narėse vienodai;

| H. | kadangi, vadovaujantis SESV 258 straipsnio 1 ir 2 dalimis, Komisija pareiškia savo pagrįstą nuomonę valstybei narei, jei mano, kad ši neįvykdė kokios nors pareigos pagal Sutartis, ir gali kreiptis į Europos Sąjungos Teisingumo Teismą, jei atitinkama valstybė narė per Komisijos nustatytą laiką į šią nuomonę neatsižvelgia; |
| --- | --- |

H.

kadangi, vadovaujantis SESV 258 straipsnio 1 ir 2 dalimis, Komisija pareiškia savo pagrįstą nuomonę valstybei narei, jei mano, kad ši neįvykdė kokios nors pareigos pagal Sutartis, ir gali kreiptis į Europos Sąjungos Teisingumo Teismą, jei atitinkama valstybė narė per Komisijos nustatytą laiką į šią nuomonę neatsižvelgia;

| I. | kadangi pagal Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių numatyta, kad turi būti keičiamasi informacija dėl visų pažeidimo nagrinėjimo procedūrų, kurias pradedant siunčiami oficialūs įspėjimo laiškai, tačiau šis susitarimas neapima neoficialios „EU Pilot“ procedūros, vykdomos prieš pradedant oficialią pažeidimo nagrinėjimo procedūrą; |
| --- | --- |

I.

kadangi pagal Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių numatyta, kad turi būti keičiamasi informacija dėl visų pažeidimo nagrinėjimo procedūrų, kurias pradedant siunčiami oficialūs įspėjimo laiškai, tačiau šis susitarimas neapima neoficialios „EU Pilot“ procedūros, vykdomos prieš pradedant oficialią pažeidimo nagrinėjimo procedūrą;

| J. | kadangi „EU Pilot“ procedūromis siekiama glaudesnio ir nuoseklesnio Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimo, kai norima ištaisyti ES teisės aktų pažeidimus ankstyvuoju laikotarpiu vykdant dvišalį dialogą, kad, kai įmanoma, būtų išvengta būtinybės pradėti oficialią pažeidimo nagrinėjimo procedūrą; |
| --- | --- |

J.

kadangi „EU Pilot“ procedūromis siekiama glaudesnio ir nuoseklesnio Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimo, kai norima ištaisyti ES teisės aktų pažeidimus ankstyvuoju laikotarpiu vykdant dvišalį dialogą, kad, kai įmanoma, būtų išvengta būtinybės pradėti oficialią pažeidimo nagrinėjimo procedūrą;

| K. | kadangi 2015 m. Komisija gavo 3 450 skundų, kuriuose pranešama apie galimus ES teisės pažeidimus; daugiausia skundų buvo gauta dėl šių valstybių narių – Italijos (637 skundai), Ispanijos (342 skundai) ir Vokietijos (274 skundai); |
| --- | --- |

K.

kadangi 2015 m. Komisija gavo 3 450 skundų, kuriuose pranešama apie galimus ES teisės pažeidimus; daugiausia skundų buvo gauta dėl šių valstybių narių – Italijos (637 skundai), Ispanijos (342 skundai) ir Vokietijos (274 skundai);

| L. | kadangi ES pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnyje teisė į gerą administravimą apibrėžiama kaip kiekvieno asmens teisė į tai, kad institucijos jo reikalus tvarkytų nešališkai, teisingai ir per kiek įmanoma trumpesnį laiką, o SESV 298 straipsnyje nurodyta, kad Sąjungos institucijos, įstaigos, organai ir agentūros, vykdydami savo užduotis, remiasi atvira, veiksminga ir nepriklausoma Europos administracija; |
| --- | --- |

L.

kadangi ES pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnyje teisė į gerą administravimą apibrėžiama kaip kiekvieno asmens teisė į tai, kad institucijos jo reikalus tvarkytų nešališkai, teisingai ir per kiek įmanoma trumpesnį laiką, o SESV 298 straipsnyje nurodyta, kad Sąjungos institucijos, įstaigos, organai ir agentūros, vykdydami savo užduotis, remiasi atvira, veiksminga ir nepriklausoma Europos administracija;

| 1. | palankiai vertina Komisijos 2015 m. metinę ES teisės taikymo ataskaitą, kurioje didžiausias dėmesys skiriamas ES acquis vykdymo užtikrinimui, ir pažymi, kad remiantis šia ataskaita, trys sritys, kuriose prieš valstybes nares 2015 m. pradėta daugiausia perkėlimo į nacionalinę teisę pažeidimų nagrinėjimo procedūrų, buvo judumas ir transportas, energetika ir aplinkos apsauga; atkreipia dėmesį į tai, kad šiose srityse 2015 m. taip pat pradėta daugiausia tyrimų pagal „EU Pilot“ sistemą; tai visų pirma taikoma šioms valstybėms narėms – Italijai, Portugalijai ir Vokietijai; prašo Komisijos išsamiau paaiškinti, kokios konkrečios to priežastys; |
| --- | --- |

1.

| 2. | visų pirma pažymi, kad Komisija ėmėsi spręsti prastos oro kokybės Europoje problemą pradėdama Direktyvos 2008/50/EB pažeidimo nagrinėjimo procedūrą dėl nuolat viršijamų NO2 ribinių verčių; tačiau apgailestauja dėl to, jog 2015 m. Komisija nepasinaudojo kontrolės įgaliojimais, kad bendrajai rinkai nebūtų pateikti taršūs automobiliai su dyzeliniais varikliais, dėl kurių labai padidėja į atmosferą išmetamas NO2 kiekis viršijant minėtas ribines vertes ir kurie neatitinka ES tipo patvirtinimo reikalavimų ir išmetamųjų teršalų kiekio iš keleivinių ir lengvųjų komercinių transporto priemonių standartų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad iš didelio 2015 m. vykdytų pažeidimų nagrinėjimo procedūrų skaičiaus matyti, jog svarbus iššūkis ES ir jos prioritetas tebėra siekis užtikrinti, kad valstybės narės laiku ir tinkamai taikytų ES teisės aktus; mano, kad ES piliečiai labiau pasitiki ES teise, jei ji valstybėse narėse įgyvendinama veiksmingai; ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų, kad ES teisės aktai į nacionalinę teisę būtų perkeliami ir įgyvendinami veiksmingai ir laiku; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2015 m. pabaigoje 1 368 pažeidimų nagrinėjimo procedūros buvo nebaigtos, t. y. šiek tiek daugiau nei ankstesniais metais, tačiau vis tiek mažiau nei 2011 m.; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pripažįsta, jog už tinkamą ES teisės įgyvendinimą ir taikymą visų pirma atsakingos valstybės narės, tačiau pažymi, kad tai neatleidžia ES institucijų nuo pareigos laikytis ES pirminės teisės nuostatų joms rengiant antrinės ES teisės aktus; vis dėlto pabrėžia, kad Komisija, siekdama padėti rasti bendrus sprendimus, teikia valstybėms narėms daugybę priemonių (pvz., rengia gaires, sudaro ekspertų grupes, kuria specialias interneto svetaines) pradedant nuo dialogo apie įgyvendinimo planus ir baigiant dokumentais, kuriuose aiškinama, kaip ankstyvu etapu atpažinti ir išspręsti įgyvendinimo problemas; ragina valstybes nares imtis visų reikiamų priemonių ir vykdyti savo įsipareigojimus, dėl kurių susitarta 2011 m. rugsėjo 28 d. Bendrame valstybių narių ir Komisijos politiniame pareiškime dėl aiškinamųjų dokumentų, taip pat ir pateikiant atitikties lenteles, kuriose būtų išdėstyta aiški ir tiksli informacija apie nacionalines direktyvų perkėlimo į jų vidaus teisinę tvarką priemones; |
| --- | --- |

5.

| 6. | dar kartą ragina Komisiją sujungti visus skirtingus portalus, prieigos taškus ir interneto svetaines į vieną sąsają, kuria piliečiams būtų suteikiama paprasta prieiga prie internetinių skundų formų ir naudotojų reikmėms pritaikyta informacija apie pažeidimo nagrinėjimo procedūras; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkreipia dėmesį į tai, kad, kai valstybės narės, perkeldamos direktyvas į nacionalinę teisę, nusprendžia įterpti tam tikrų elementų, Komisija valstybių narių prašo apie tai informuoti, kad visuomenei būtų aišku, kurios nuostatos yra ES, kurios – valstybės narės atsakomybė; vis dėl kartu primena, kad tai nedaro jokio poveikio valstybių narių teisei nacionaliniu lygmeniu nustatyti, pavyzdžiui, aukštesnius socialinius ir ekologinius standartus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, jog būtina, kad Parlamentas taip pat galėtų stebėti, kaip Komisija užtikrina reglamentų įgyvendinimą tokiu pat būdu, kaip tai daroma direktyvų atveju; prašo Komisijos užtikrinti, kad duomenys apie reglamentų įgyvendinimą būtų teikiami būsimose jos metinėse ataskaitose dėl ES teisės taikymo stebėjimo; ragina valstybes nares pateikti Komisijai nacionalinius teisės aktus, kuriais į nacionalinę teisę perkeliami teisės aktai arba įgyvendinami reglamentai, kad būtų galima užtikrinti tinkamą atitiktį, ir nurodyti, kurios dalys perimtos iš ES teisės aktų ir kurios dalys yra nacionaliniai papildymai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad reikia laikytis perkėlimo į nacionalinę teisę terminų; primygtinai ragina ES institucijas nustatyti realistinius įgyvendinimo terminus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad ES sukurta kaip Sąjunga, grindžiama teisinės valstybės principais ir pagarba žmogaus teisėms (ES sutarties 2 straipsnis); pabrėžia, kad ES sutarties 2 straipsnyje nurodytos vertybės yra esminiai Sąjungos pagrindai, todėl turėtų būti nuolat vertinama, kaip jų laikomasi valstybėse narėse; primena, kad itin svarbu vykdyti atidžią valstybių narių ir ES institucijų veiksmų ir neveikimo stebėseną, ir reiškia savo susirūpinimą dėl to, kad Parlamentui pateikiama daug peticijų, o Komisijai – daug skundų; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pažymi, kad informatoriai gali būti naudingi ES ir nacionalinėms institucijoms, nes jie praneša apie netinkamo Sąjungos teisės taikymo atvejus; pakartoja, kad jiems neturėtų būti trukdoma to daryti, priešingai – jie turėtų būti skatinami; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pripažįsta, kad peticijos – svarbus šaltinis renkant informaciją iš pirminio šaltinio ne tik apie pažeidimus ir trūkumus taikant ES teisę valstybėse narėse, bet ir apie potencialias ES teisės aktų spragas, taip pat apie piliečių pasiūlymus dėl naujų teisės aktų, kurie galėtų būti priimti, arba galimus galiojančių teisės aktų tekstų patobulinimus; patvirtina, kad veiksmingai nagrinėjant peticijas keliami klausimai dėl Komisijos ir Parlamento pajėgumų reaguoti į problemas, susijusias su perkėlimu į nacionalinę teisę ir netinkamu taikymu, bei jas spręsti ir kad galiausiai šie pajėgumai stiprinami; pažymi, jog Komisija ES teisės įgyvendinimą laiko prioritetu, kad piliečiai ja galėtų naudotis savo kasdieniame gyvenime; atkreipia dėmesį į būtinybę užtikrinti, kad sprendimų priėmimo procesai ir administravimas būtų skaidrūs, nešališki ir nepriklausomi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | apgailestauja dėl to, kad nepateikta tiksli statistika, susijusi su peticijų, dėl kurių buvo pradėta taikyti „EU Pilot“ procedūra arba pažeidimo nagrinėjimo procedūra, skaičiumi; todėl ragina Komisiją reguliariai siųsti ataskaitas apie atvejus, susijusius su vykdomu nagrinėjimu ir (arba) procedūromis, siekiant palengvinti struktūrizuotą dialogą ir sutrumpinti ginčų sprendimo laiką; ragina Komisiją aptarti šias ataskaitas su Peticijų komitetu, aktyviai įtraukiant Parlamento pirmininko pavaduotoją, atsakingą už teisės taikymo ir supaprastinimo klausimus; prašo Komisijos įtraukti peticijos pateikėjus į procedūras „EU Pilot“, pradėtas remiantis jų peticijomis, siekiant, inter alia, palengvinti peticijų pateikėjų ir atitinkamų nacionalinių valdžios institucijų dialogą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | apgailestauja dėl to, kad vis labiau vėluojama įgyvendinti ES gyvūnų apsaugos ir gerovės strategiją 2012–2015 m., o tai faktiškai trukdo inicijuoti naują ES masto strategiją, kuri būtina visapusiškai ir veiksmingai gyvūnų gerovės apsaugai užtikrinti vadovaujantis atnaujinta, išsamia ir aiškia teisės aktų sistema, visapusiškai atitinkančia SESV 13 straipsnio reikalavimus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pažymi, kad Peticijų komitetas yra gavęs daug peticijų dėl vaikų gerovės atvejų, ir tikisi, kad šiuo metu atliekama Reglamento „Briuselis IIA“ peržiūra bus naudinga šalinant reglamento trūkumus ir sprendžiant su jo įgyvendinimu susijusias problemas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pažymi, kad nustatyta trūkumų pastaraisiais metais taikant kovos su sukčiavimu ir pinigų plovimu priemones; prašo Komisijos dėti dvigubai daugiau pastangų, kad būtų užtikrintas griežtas atitinkamų ES taisyklių taikymas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pažymi, kad valstybių narių prioritetas turėtų būti tinkamai ir laiku perkelti ES teisę į nacionalinę teisę ir ją įgyvendinti, taip pat nustatyti aiškią nacionalinę teisės aktų sistemą, kuria būtų užtikrinamas visapusiškas Sutartyse ir ES pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintų pagrindinių vertybių, principų ir teisių laikymasis, siekiant išvengti ES teisės pažeidimų ir suteikti visą numatomą naudą, kuri galima veiksmingai ir efektyviai taikant ES teisę; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad bet kokie visų ES institucijų veiksmai ar neveikimas turi atitikti ES Sutarčių ir ES pagrindinių teisių chartijos nuostatas (13); |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją paskatinti valstybes nares užtikrinti griežtą ES laisvo asmenų judėjimo taisyklių laikymąsi, pirmiausia garantuojant visapusišką susijusių ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių apsaugą; primena, kad laisvas asmenų judėjimas – tai ne tik viena pagrindinių ES laisvių ir neatsiejama ES pilietybės dalis; atsižvelgiant į kontekstą, kuriame visapusiškai saugomos pagrindinės teisės, jis nepaprastai svarbus ES piliečiams ir jų šeimoms, ypač turint omenyje galimybę užsitikrinti socialinę apsaugą, ir jų požiūriui į ES (šie aspektai – dažna peticijų tema); |
| --- | --- |

18.

| 19. | primena savo 2016 m. spalio 25 d. rezoliuciją ir prašo Komisijos imtis veiksmų atsižvelgiant į šioje rezoliucijoje pateiktas rekomendacijas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pripažįsta, kad Parlamentui taip pat tenka itin svarbus vaidmuo – jis turi atlikti politinę Komisijos vykdymo užtikrinimo veiksmų priežiūrą, tikrinti metines ES teisės įgyvendinimo stebėjimo ataskaitas ir priimti atitinkamas Parlamento rezoliucijas; mano, kad Parlamentas galėtų dar labiau prisidėti prie to, kad ES teisės aktai į nacionalinę teisę būtų perkeliami laiku ir tiksliai; šiuo tikslu jis galėtų dalytis savo praktine patirtimi, susijusia su teisėkūros sprendimų priėmimo procesu, pasitelkdamas jau užmegztus ryšius su nacionaliniais parlamentais; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kokį svarbų vaidmenį socialiniai partneriai, pilietinės visuomenės organizacijos, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, Regionų komitetas ir kiti suinteresuotieji subjektai atlieka rengiant teisės aktus ir stebint, kaip valstybės narės perkelia į nacionalinę teisę ir taiko ES teisės aktus, bei pranešant apie šio perkėlimo ir taikymo trūkumus; atsižvelgdamas į tai, akcentuoja skaidrumo principą, įtvirtintą ES Sutartyse, ir ES piliečių teisę į gerą administravimą ir teisę į teisingumą, nustatytas ES pagrindinių teisių chartijos 41 ir 47 straipsniuose; primena, kad šios teisės ir principai (greta kitų) taip pat turėtų būti valstybėms narėms pirmaeilės svarbos, kai jos siūlo Sąjungos teisės įgyvendinimo aktų projektus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palankiai vertina tai, kad 2015 m. pradėta apie 30 proc. mažiau „EU Pilot“ bylų nei 2014 m. (t. y. 881 byla, o 2014 m. – 1 208 bylos); tačiau pažymi, kad 2015 m. išnagrinėtų bylų vidurkis išliko stabilus, t. y. vidutiniškai išnagrinėta lygiai tiek pat bylų kaip ir 2014 m. (75 proc.); |
| --- | --- |

22.

| 23. | palankiai vertina tai, kad pirmą kartą nuo 2011 m. gauta mažiau naujų skundų – maždaug 9 proc. mažiau nei 2014 m. (iš viso gauta 3 450 naujų skundų); vis dėlto labai susirūpinęs pažymi, kad didžiausias naujų skundų skaičius buvo užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties srityje; atkreipia dėmesį į tai, kad užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties, vidaus rinkos, pramonės, verslumo ir MVĮ, teisingumo ir vartotojų, apmokestinimo ir muitų sąjungos bei aplinkos apsaugos srityse pateikti skundai kartu sudaro 72 proc. visų 2015 m. dėl valstybių narių pateiktų skundų; |
| --- | --- |

23.

| 24. | apgailestauja, kad 2015 m. valstybės narės, nurodydamos nacionalines priemones, kuriomis direktyvos perkeliamos į nacionalinę teisę, ne visais atvejais laikėsi įsipareigojimo kartu pateikti aiškinamuosius dokumentus; mano, kad Komisija turėtų labiau joms padėti rengiant tokius aiškinamuosius dokumentus ir atitikties lenteles; taip pat ragina Komisiją savo metinėse ataskaitose dėl ES teisės taikymo ir toliau informuoti Parlamentą ir Tarybą apie aiškinamuosius dokumentus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | laikosi nuomonės, kad finansinės sankcijos už ES teisės nesilaikymą turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos, atsižvelgiant į pasikartojančius nesilaikymo atvejus toje pačioje srityje ir į tai, kad turi būti paisoma valstybių narių teisių, įtvirtintų teisės aktuose; |
| --- | --- |

25.

| 26. | primena, kad visos ES institucijos privalo laikytis Sutarčių ir ES pagrindinių teisių chartijos (14); |
| --- | --- |

26.

| 27. | dar kartą pažymi, kad ESM sutartimi (ar kitomis susijusiomis sutartimis) Komisijai ar kitoms ES institucijoms priskiriamais uždaviniais šios institucijos, kaip nurodyta tos sutarties 13 straipsnio 3 ir 4 dalyse, įpareigojamos užtikrinti, kad pagal minėtas sutartis pasirašyti susitarimo memorandumai atitiktų ES teisės aktus; pabrėžia, kad dėl šios priežasties ES institucijos neturėtų pasirašyti susitarimo memorandumo, jei kyla abejonių, kad jis atitinka ES teisės aktus (15); |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kad svarbu į nacionalinę teisę perkelti ir praktiškai įgyvendinti visos ES lygmens prieglobsčio standartus (pavyzdžiui, tai, kaip valstybės narės įgyvendina Direktyvą 2013/33/ES (16), kuria nustatomos prieglobsčio prašytojų priėmimo sąlygos) (17); apgailestauja dėl to, kad valstybės narės nepakankamai įgyvendina ir naudoja Komisijos pasiūlytą perkėlimo Europos Sąjungoje mechanizmą, kuriuo siekiama įveikti pabėgėlių krizę; todėl ragina Komisiją skirti itin daug dėmesio tam, kaip įgyvendinamos prieglobsčio ir migracijos srityje priimtos priemonės, kad būtų galima užtikrinti, jog jos atitinka ES pagrindinių teisių chartijos principus, ir prireikus pradėti pažeidimų nagrinėjimo procedūras; |
| --- | --- |

28.

| 29. | su susirūpinimu pažymi, kad kai kurios valstybės narės nesilaiko savo įsipareigojimų, susijusių su prieglobsčiu ir migracija; teigiamai vertina tvirtą Komisijos poziciją ES teisės nuostatų prieglobsčio ir migracijos srityje taikymo klausimu, kurios ji laikosi valstybių narių atžvilgiu; primena, kad, kalbant apie į Europą plūstančius migracijos srautus, ES susiduria su neregėto masto teisiniu, politiniu ir humanitariniu iššūkiu; ragina valstybes nares priimant bei paskirstant pabėgėlius atsižvelgti ir į tarptautines žmogaus teisių konvencijas; viliasi, kad Komisija sistemingai stebės, kaip valstybės narės taiko Europos migracijos darbotvarkę; primena, kad veiksminga ES migracijos politika turi būti pagrįsta subalansuota atsakomybės ir solidarumo pusiausvyra tarp valstybių narių; |
| --- | --- |

29.

| 30. | apgailestauja, kad kai kuriose valstybėse narėse vis dar esama didelių trūkumų, susijusių su Sąjungos teisės aktų aplinkos srityje įgyvendinimu ir jų vykdymo užtikrinimu, ypač atliekų valdymo, nuotekų valymo infrastruktūros ir oro kokybės ribinių verčių laikymosi klausimais; todėl mano, kad Komisija turėtų siekti išsiaiškinti šios padėties valstybėse narėse priežastis; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina ES institucijas visais atvejais laikytis savo pareigos paisyti pirminės ES teisės, kai kuriamos antrinės ES teisės nuostatos, priimamos politikos priemonės ir pasirašomi susitarimai ar sutartys su institucijomis, esančiomis už ES ribų, taip pat laikytis savo pareigos visomis galimomis priemonėmis remti ES valstybių narių pastangas paisyti Sąjungos vertybių ir principų, ypač atsižvelgiant į pastarojo meto įvykius valstybėse narėse; |
| --- | --- |

31.

| 32. | apgailestauja dėl to, kad jam vis dar laiku nepateikiama skaidrios informacijos apie ES teisės aktų įgyvendinimą; primena, kad persvarstytame Pagrindų susitarime dėl Europos Parlamento ir Komisijos santykių Komisija įsipareigoja pateikti Parlamentui „apibendrintą informaciją apie visas procedūras dėl įsipareigojimų nevykdymo, pradedant oficialiais įspėjimais, įskaitant, jei to paprašo Parlamentas, [...] klausimais, susijusiais su procedūra dėl įsipareigojimų nevykdymo“, ir tikisi, kad ši nuostata bus tinkamai taikoma praktiškai; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina Komisiją ES teisės laikymąsi padaryti tikru politikos prioritetu, kuris bus įgyvendinamas glaudžiai bendradarbiaujant su Parlamentu, kurio pareiga yra reikalauti Komisijos atskaitomybės ir užtikrinti, kad jis, kaip viena iš teisėkūros institucijų, gautų visapusišką informaciją ir galėtų nuolat gerinti savo teisėkūros darbą; todėl ragina Komisiją nurodyti, kokių tolesnių priemonių imamasi dėl kiekvienos Europos Parlamento rezoliucijos dėl ES teisės taikymo stebėjimo; |
| --- | --- |

33.

| 34. | primena, kad Parlamentas savo 2013 m. sausio 15 d. (18) ir 2016 m. birželio 9 d. rezoliucijose ragino priimti reglamentą dėl atviros, veiksmingos ir nepriklausomos Europos Sąjungos administracijos pagal SESV 298 straipsnį, ir prašo Komisijos toliau svarstyti pasiūlymą dėl reglamento, pateiktą antrosios rezoliucijos priede; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, kad neturint Sąjungos lygmens nuoseklaus ir išsamaus kodifikuotų gero administravimo taisyklių rinkinio, piliečiams sunku nesudėtingai ir visapusiškai suprasti savo administracines teises pagal Sąjungos teisę, o dėl to prastėja ir jų teisinė apsauga; todėl pabrėžia, kad kodifikavus gero administravimo taisykles reglamente, kuriame nustatomi įvairūs administracinės procedūros aspektai, įskaitant pranešimus, privalomus laiko apribojimus, teisę būti išklausytam ir kiekvieno asmens teisę susipažinti su savo byla, būtų stiprinamos piliečių teisės ir skaidrumas; patikslina, kad šios taisyklės papildytų esamus Sąjungos teisės aktus, kai susiduriama su teisinėmis spragomis ar aiškinimo problemomis, ir jomis būtų užtikrinamas geresnis prieinamumas; todėl dar kartą ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl išsamaus teisėkūros procedūra priimamo akto dėl Europos Sąjungos administracinių procedūrų teisės, atsižvelgiant į visus Parlamento šioje srityje jau atliktus veiksmus ir į naujausius pokyčius Sąjungoje ir valstybėse narėse; |
| --- | --- |

35.

| 36. | primena, kad prejudiciniais sprendimais prisidedama aiškinant, kaip turi būti taikoma Europos Sąjungos teisė; mano, kad taikant šią procedūrą galima vienodai aiškinti ir įgyvendinti ES teisės aktus; todėl ragina nacionalinius teismus kreiptis į Europos Sąjungos Teisingumo Teismą, kai tik kyla abejonių, ir taip užkirsti kelią galimoms pažeidimo nagrinėjimo procedūroms; |
| --- | --- |

36.

| 37. | laikosi nuomonės, jog svarbiausias veiksnys siekiant, kad įvairių sričių ES politika būtų naudinga tiek atskiriems asmenims, tiek įmonėms, yra tinkamas ES acquis taikymas; todėl ragina Komisiją sustiprinti ES teisės įgyvendinimo užtikrinimą atliekant struktūrinį ir sistemingą perkėlimo į nacionalinę teisę ir nacionalinių teisės aktų atitikties tikrinimą, visapusiškai laikantis ES Sutarčių ir ES pagrindinių teisių chartijos; atkreipia dėmesį į tai, kad ES teisės aktai yra laisvo demokratinio proceso rezultatas; teigiamai vertina tai, kad Komisija, vykdydama ES teisės taikymo valstybėse narėse stebėseną, tinkamai atsižvelgia į geresnės teisėkūros principus; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia skaidrumo svarbą ES institucijoms ir valstybėms narėms atitinkamai rengiant ir taikant teisės aktus; atkreipia dėmesį į tai, jog siekiant sudaryti palankesnes sąlygas įgyvendinti ES teisės aktus valstybėse narėse ir užtikrinti, kad jie būtų prieinami ES piliečiams, ES teisės aktai turi būti aiškūs, suprantami, nuoseklūs ir tikslūs, taip pat atsižvelgiant į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką, pagal kurią reikalaujama, kad ES normos būtų numatomos ir nuspėjamos (19); |
| --- | --- |

38.

| 39. | mano, kad nacionalinius parlamentus įtraukiant į dialogą dėl pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų turinio, kai tinkama, bus skatinamas veiksmingas ES teisės taikymas; pabrėžia, kad nacionalinių parlamentų vykdomas išsamesnis atitinkamų vyriausybių tikrinimas, kai jos dalyvauja teisėkūros procese, paskatins veiksmingesnį ES teisės taikymą, kaip numatyta Sutartyse; pabrėžia, kad dėl šios priežasties nacionaliniai parlamentai turi turėti galimybę pareikšti savo nuomonę ankstyvaisiais Europos Sąjungos teisėkūros procedūrų etapais, ir primygtinai ragina Europos Sąjungos institucijas ir valstybes nares pradėti diskusijas dėl Protokolo Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje ir Protokolo Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo, galbūt apsvarstyti galimybę peržiūrėti vadinamąją išankstinio perspėjimo sistemą ir taip užtikrinti, kad būtų geriau taikoma geltonosios kortelės procedūra; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina glaudžiau bendradarbiauti Europos Parlamentą ir nacionalinius parlamentus ir stiprinti ryšius; primena apie nacionalinių parlamentų tikrinimo funkciją, atliekamą jų vyriausybėms dalyvaujant sprendimų priėmimo procese Europos Sąjungos Taryboje, ir pabrėžia, jog reikia, kad Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai vykdytų konsultacijas ir reguliariai keistųsi nuomonėmis, visų pirma pradiniais teisėkūros proceso etapais; |
| --- | --- |

40.

| 41. | primena, kad nacionaliniai parlamentai turi atlikti svarbų vaidmenį tikrinant, ar teisingai valstybės narės įgyvendina ES teisę; ragina juos aktyviai vykdyti savo vaidmenį; atkreipia dėmesį į nacionalinių parlamentų vaidmenį imantis veiksmų, kad būtų išvengta papildomų reikalavimų nustatymo perkeliant ES teisės aktus į nacionalinę teisę praktikos ir taip užkirstas kelias pertekliniam reglamentavimui ir nereikalingai administracinei naštai; tikisi, kad valstybės narės aiškiai nurodys ir dokumentuos nacionalinius įsipareigojimus, kurie įgyvendinimo proceso metu papildomai pridedami prie ES teisės aktų; yra susirūpinęs dėl to, kad dėl pernelyg gausių nacionalinių priemonių, papildomai pridedamų prie ES teisės aktų, be reikalo stiprinamas euroskepticizmas; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pažymi, kad nacionalinių parlamentų komitetų, dirbančių su ES, keitimosi informacija ir bendradarbiavimo sistema gali padėti užtikrinti veiksmingų teisės aktų priėmimą ir ja taip pat turėtų būti naudojamasi siekiant užtikrinti veiksmingesnį ES teisės taikymą valstybėse narėse; skatina naudoti IPEX platformą kaip priemonę nacionaliniams parlamentams ir Europos Parlamentui vykdant abipusį keitimąsi informacija; ragina nacionalinius parlamentus aktyviai dalyvauti reguliariuose tarpparlamentiniuose komitetų susitikimuose, kuriuos organizuoja Europos Parlamentas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0385.

(2)  OL C 18, 2017 1 19, p. 10.

(3)  OL L 304, 2010 11 20, p. 47.

(4)  OL L 174, 2001 6 27, p. 25.

(5)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

(6)  OL C 316, 2017 9 22, p. 246.

(7)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0409.

(8)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0279.

(9)  Sprendimo Komisija prieš Airiją, C-427/07, 107 punktas.

(10)  OL C 369, 2011 12 17, p. 14.

(11)  OL C 369, 2011 12 17, p. 15.

(12)  Pagal 2011 m. rugsėjo 28 d. Bendrą valstybių narių ir Komisijos politinį pareiškimą dėl aiškinamųjų dokumentų valstybės narės pagrįstais atvejais įsipareigojo prie pranešimų apie perkėlimo į nacionalinę teisę priemones pridėti vieną ar daugiau dokumentų, kuriuose paaiškinamos direktyvos sudėtinių dalių ir nacionalinių perkėlimo priemonių atitinkamų dalių sąsajos.

(13)  Žr., be kita ko, Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 2016 m. rugsėjo 20 d. sprendimo Ledra Advertising Ltd (C-8/15 P), Andreas Eleftheriou (C-9/15 P), Eleni Eleftheriou (C-9/15 P), Lilia Papachristofi (C-9/15 P), Christos Theophilou (C-10/15 P), Eleni Theophilou (C-10/15 P) prieš Europos Komisiją ir Europos Centrinį Banką (sujungtos bylos C-8/15 P – C-10/15 P), ECLI:EU:C:2016:701, 67 ir tolesnius punktus.

(14)  2016 m. rugsėjo 20 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimas, sujungtos bylos C-8/15 P – C-10/15 P), 67 ir tolesni punktai.

(15)  Ten pat, 58 ir tolesni punktai; šiuo klausimu žr. 2012 m. lapkričio 27 d. sprendimo Pringle, C-370/12, 164 punktą.

(16)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/33/ES, kuria nustatomos normos dėl tarptautinės apsaugos prašytojų priėmimo (OL L 180, 2013 6 29, p. 96).

(17)  Žr., be kita ko, S. Carrera, S. Blockmans, D. Gross, E. Guild „ES reagavimas į pabėgėlių krizę: rezultatų apžvalga ir politikos prioritetų nustatymas“ („The EU’s Response to the Refugee Crisis – Taking Stock and Setting Policy Priorities“), Europos politikos studijų centro 2015 m. gruodžio 16 d. apybraiža Nr. 20 – https://www.ceps.eu/system/files/EU%20Response%20to%20the%202015%20Refugee%20Crisis_0.pdf

(18)  2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl Europos Sąjungos administracinio proceso teisės (OL C 440, 2015 12 30, p. 17).

(19)  Teisingumo Teismo 2009 m. rugsėjo 10 d. sprendimo Plantanol GmbH & Co. KG prieš Hauptzollamt Darmstadt, C-201/08, ECLI:EU:C:2009:539, 46 punktas.

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2017 m. spalio 3 d., antradienis

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/234 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/234

---

P8_TA(2017)0362

Tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo elektros ir elektroninėje įrangoje apribojimas ***I

2017 m. spalio 3 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2011/65/ES dėl tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo elektros ir elektroninėje įrangoje apribojimo (COM(2017)0038 – C8-0021/2017 – 2017/0013(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 346/30)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0038), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0038),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0021/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0021/2017),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 5 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 5 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. birželio 28 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. birželio 28 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą (A8-0205/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą (A8-0205/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

---

P8_TC1-COD(2017)0013

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. spalio 3 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/..., kuria iš dalies keičiama Direktyva 2011/65/ES dėl tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimo elektros ir elektroninėje įrangoje apribojimo

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą (ES) 2017/2102.)

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/236 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/236

---

P8_TA(2017)0363

Valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos ICCAT valdomame konvencijos rajone ***I

2017 m. spalio 3 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) valdomame konvencijos rajone, ir kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (EB) Nr. 1984/2003 ir (EB) Nr. 520/2007 (COM(2016)0401 – C8-0224/2016 – 2016/0187(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 346/31)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0401), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0401),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0224/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0224/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. birželio 14 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. birželio 14 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A8-0173/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A8-0173/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pritaria savo pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OL C 34, 2017 2 2, p. 142.

---

P8_TC1-COD(2016)0187

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. spalio 3 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) valdomame konvencijos rajone, ir kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (EB) Nr. 1984/2003 ir (EB) Nr. 520/2007

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2017/2107.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO PAREIŠKIMAS

Europos Parlamentas reiškia didžiulį susirūpinimą dėl to, kad Komisija tik 2017 m. pateikė pasiūlymą įgyvendinti rekomendacijas, kurias ICCAT yra priėmusi 2008 m. Tai reiškia, kad beveik 10 metų Sąjunga nesilaikė tarptautinių įsipareigojimų.

Nekalbant apie tai, kad dėl to Sąjungai gali būti iškelta byla Teisingumo Teisme ir kad tai kenkia Sąjungos, kaip tvarumo srities lyderės, reputacijai tarptautiniuose forumuose, susirūpinimą kelia ir tas, kad institucijos ketina priimti nebeaktualias ir pasenusias ICCAT rekomendacijas (visų pirma rekomendaciją dėl Viduržemio jūros durklažuvių – tradiciškai išskirtinių žuvų, kurių išteklių atkūrimo daugiametį planą pernai priėmė ICCAT) – dėl to ekonominės veiklos vykdytojams kyla teisinis netikrumas ir sulaukiama teisėtos suinteresuotųjų subjektų kritikos.

Būtų paradoksalu, jei Sąjunga šiuo reglamentu priimtų durklažuvėms taikytinas priemones, jau pakeistas nauju išteklių atkūrimo planu, kurio ekonominės veiklos vykdytojai privalo laikytis nuo 2017 m. balandžio mėn. Tokia padėtis teisiškai ir (dar labiau) politiškai nepriimtina.

Ji juo labiau nepriimtina todėl, kad per beveik šešis mėnesius nuo ICCAT rekomendacijos 16-05 dėl Viduržemio jūros paprastųjų durklažuvių priėmimo dienos Komisija nepateikė jokio pasiūlymo dėl tos rekomendacijos perkėlimo į Sąjungos teisę, nors visuotinai pripažinta, kad šių žuvų išteklių padėtis yra kritiška, ir ekonominės veiklos vykdytojams, šiaip ar taip, jau taikomas išteklių atkūrimo planas. Parlamentas atkreipia dėmesį į tai, kad rekomendacijos perkėlimas į Sąjungos teisę nėra sudėtingas, nes nuostatos jau yra priimtos ir jų tekstą reikia tik šiek tiek patikslinti.

Parlamentas primygtinai ragina Komisiją visus būsimus pasiūlymus dėl regioninių žvejybos valdymo organizacijų priimtų rekomendacijų perkėlimo į Sąjungos teisę pateikti ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo rekomendacijų priėmimo dienos.

Dėl išteklių atkūrimo plano turinio

Europos Parlamentas palankiai vertina ICCAT rekomendaciją 16-05, kuria nustatomas daugiametis Viduržemio jūros paprastųjų durklažuvių išteklių atkūrimo planas.

Europos Parlamentas mano, kad socialinis ir ekonominis mažos apimties žvejybos Viduržemio jūroje aspektas yra svarbus ir kad valdant šią žvejybą reikia taikyti laipsniškumo ir lankstumo principus.

Parlamentas pabrėžia, jog siekiant, kad išteklių atkūrimo planas būtų įgyvendintas sėkmingai, tam tikras pastangas veiksmingai valdyti šios rūšies žuvų išteklius turi dėti ir kaimyninės trečiosios valstybės.

Parlamentas pabrėžia, kad kvotos ekonominės veiklos vykdytojams turi būti paskirstomos teisingai, atsižvelgiant į produkcijos vertę ir apyvartą. Apskaičiuojant bazinio istorinio laikotarpio laimikius ir nustatant žvejybos teises, turėtų būti neįskaičiuojami tie kvotų kiekiai, kurie neteisėtai sužvejoti dreifuojančiaisiais tinklais.

---

2017 m. spalio 4 d., trečiadienis

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/238 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/238

---

P8_TA(2017)0368

Susitarimas, kuriuo įsteigiamas Tarptautinis ES ir LAK fondas ***

2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Susitarimo, kuriuo įsteigiamas Tarptautinis ES ir LAK fondas, sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (11342/2016 – C8-0458/2016 – 2016/0217(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2018/C 346/32)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (11342/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (11342/2016),

| — | atsižvelgdamas į Susitarimo, kuriuo įsteigiamas Tarptautinis ES ir LAK fondas, projektą (11356/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Susitarimo, kuriuo įsteigiamas Tarptautinis ES ir LAK fondas, projektą (11356/2016),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 209 straipsnio 2 dalį, 212 straipsnio 1 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą ir 218 straipsnio 8 dalies antrą pastraipą (C8-0458/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 209 straipsnio 2 dalį, 212 straipsnio 1 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą ir 218 straipsnio 8 dalies antrą pastraipą (C8-0458/2016),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis, taip pat į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis, taip pat į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0279/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0279/2017),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Lotynų Amerikos ir Karibų valstybių bendrijos (CELAC) vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/239 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/239

---

P8_TA(2017)0369

Šengeno acquis nuostatos, susijusios su Vizų informacine sistema Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje *

2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl tam tikrų Šengeno acquis nuostatų, susijusių su Vizų informacine sistema, pradėjimo taikyti Bulgarijos Respublikoje ir Rumunijoje projekto (10161/2017 – C8-0224/2017 – 2017/0808(CNS))

(Konsultavimosi procedūra)

(2018/C 346/33)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos projektą (10161/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos projektą (10161/2017),

| — | atsižvelgdamas į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos stojimo akto 4 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0224/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos stojimo akto 4 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0224/2017),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0286/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0286/2017),

| 1. | pritaria Tarybos projektui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/240 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/240

---

P8_TA(2017)0370

Automatinis keitimasis transporto priemonių registracijos duomenimis Čekijoje *

2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl automatinio keitimosi transporto priemonių registracijos duomenimis Čekijoje pradžios projekto (09893/2017 – C8-0197/2017 – 2017/0806(CNS))

(Konsultavimosi procedūra)

(2018/C 346/34)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos projektą (09893/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos projektą (09893/2017),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kuriuos Taryba konsultavosi su Parlamentu (C8-0197/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kuriuos Taryba konsultavosi su Parlamentu (C8-0197/2017),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje (1), ypač į jo 33 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje (1), ypač į jo 33 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0288/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0288/2017),

| 1. | pritaria Tarybos projektui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OL L 210, 2008 8 6, p. 1.

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/241 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/241

---

P8_TA(2017)0371

Automatinis keitimasis daktiloskopiniais duomenimis Portugalijoje *

2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl automatinio keitimosi daktiloskopiniais duomenimis Portugalijoje pradžios projekto (09898/2017 – C8-0213/2017 – 2017/0807(CNS))

(Konsultavimosi procedūra)

(2018/C 346/35)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos projektą (09898/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos projektą (09898/2017),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kuriuos Taryba konsultavosi su Parlamentu (C8-0213/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kuriuos Taryba konsultavosi su Parlamentu (C8-0213/2017),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje (1), ypač į jo 33 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje (1), ypač į jo 33 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0289/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0289/2017),

| 1. | pritaria Tarybos projektui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OL L 210, 2008 8 6, p. 1.

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/242 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/242

---

P8_TA(2017)0372

Automatinis keitimasis daktiloskopiniais duomenimis Graikijoje *

2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl automatinio keitimosi daktiloskopiniais duomenimis Graikijoje pradžios projekto (10476/2017 – C8-0230/2017 – 2017/0809(CNS))

(Konsultavimosi procedūra)

(2018/C 346/36)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos projektą (10476/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos projektą (10476/2017),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kuriuos Taryba konsultavosi su Parlamentu (C8-0230/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kuriuos Taryba konsultavosi su Parlamentu (C8-0230/2017),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu (1), ypač į jo 33 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu (1), ypač į jo 33 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0287/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0287/2017),

| 1. | pritaria Tarybos projektui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OL L 210, 2008 8 6, p. 1.

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/243 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/243

---

P8_TA(2017)0373

Keleivinių laivų saugos taisyklės ir standartai ***I

2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų (COM(2016)0369 – C8-0208/2016 – 2016/0170(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 346/37)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0369), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0369),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 100 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0208/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 100 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0208/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. birželio 21 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. birželio 21 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir į Teisės reikalų komiteto nuomonę (A8-0167/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir į Teisės reikalų komiteto nuomonę (A8-0167/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeis kitu tekstu, jį pakeis iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 34, 2017 2 2, p. 167.

---

P8_TC1-COD(2016)0170

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. spalio 4 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/..., kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą (ES) 2017/2108.)

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/244 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/244

---

P8_TA(2017)0374

Įplaukiančiuose į ir išplaukiančiuose iš valstybių narių uostų keleiviniuose laivuose esančių asmenų registracija ***I

2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 98/41/EB dėl įplaukiančiuose į ir išplaukiančiuose iš Bendrijos valstybių narių uostų keleiviniuose laivuose esančių asmenų registracijos ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/65/ES dėl pranešimo formalumų, taikomų į valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams (COM(2016)0370 – C8-0209/2016 – 2016/0171(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 346/38)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0370), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0370),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 100 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0209/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 100 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0209/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. birželio 21 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. birželio 21 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę (A8-0168/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę (A8-0168/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeis kitu tekstu, jį pakeis iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 34, 2017 2 2, p. 172.

---

P8_TC1-COD(2016)0171

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. spalio 4 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/..., kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 98/41/EB dėl įplaukiančiuose į ir išplaukiančiuose iš Bendrijos valstybių narių uostų keleiviniuose laivuose esančių asmenų registracijos ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/65/ES dėl pranešimo formalumų, taikomų į valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą (ES) 2017/2109.)

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/245 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/245

---

P8_TA(2017)0375

Inspektavimo, kuriuo užtikrinamas saugus reguliariąsias paslaugas teikiančių ro-ro keltų ir greitaeigių keleivinių laivų eksploatavimas, sistema ***I

2017 m. spalio 4 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl inspektavimo, kuriuo užtikrinamas saugus reguliariąsias paslaugas teikiančių ro-ro keltų ir greitaeigių keleivinių laivų eksploatavimas, sistemos, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės ir panaikinama Tarybos direktyva 1999/35/EB (COM(2016)0371 – C8-0210/2016 – 2016/0172(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 346/39)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0371), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0371),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 100 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0210/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 100 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0210/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. birželio 21 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. birželio 21 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A8-0165/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A8-0165/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeis kitu tekstu, jį pakeis iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 34, 2017 2 2, p. 176.

---

P8_TC1-COD(2016)0172

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. spalio 4 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/... dėl inspektavimo, kuriuo užtikrinamas saugus reguliariąsias paslaugas teikiančių ro-ro keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų eksploatavimas, sistemos ir kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės ir panaikinama Tarybos direktyva 1999/35/EB

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą (ES) 2017/2110.)

---

2017 m. spalio 5 d., ketvirtadienis

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/246 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/246

---

P8_TA(2017)0384

Tvirtesnis bendradarbiavimas: Europos prokuratūra ***

2017 m. spalio 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos reglamento, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje, projekto (09941/2017 – C8-0229/2017 – 2013/0255(APP))

(Speciali teisėkūros procedūra: pritarimas)

(2018/C 346/40)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos reglamento projektą (09941/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos reglamento projektą (09941/2017),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 86 straipsnį (C8-0229/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 86 straipsnį (C8-0229/2017),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0290/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0290/2017),

| 1. | pritaria Tarybos reglamento projektui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

2017 m. spalio 24 d., antradienis

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/247 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/247

---

P8_TA(2017)0386

ES ir Maroko Europos ir Viduržemio jūros šalių susitarimas dėl oro susisiekimo ***

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Maroko Karalystės Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo dėl oro susisiekimo sudarymo Sąjungos vardu projekto (15653/2016 – C8-0094/2017 – 2006/0048(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2018/C 346/41)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (15653/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (15653/2016),

| — | atsižvelgdamas į Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Maroko Karalystės Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimą dėl oro susisiekimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Maroko Karalystės Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimą dėl oro susisiekimo (1),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0094/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0094/2017),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją (A8-0303/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendaciją (A8-0303/2017),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių bei Maroko Karalystės vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL L 386, 2006 12 29, p. 57.

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/248 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/248

---

P8_TA(2017)0387

Leidimas Prancūzijai taikyti sumažintus tam tikrų netiesioginių mokesčių tarifus tradiciniam Gvadelupoje, Prancūzijos Gvianoje, Martinikoje ir Reunjone gaminamam romui *

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos sprendimas Nr. 189/2014/ES, kuriuo Prancūzijai leidžiama taikyti sumažintus tam tikrų netiesioginių mokesčių tarifus tradiciniam Gvadelupoje, Prancūzijos Gvianoje, Martinikoje ir Reunjone gaminamam romui ir kuriuo panaikinamas Sprendimas 2007/659/EB (COM(2017)0297 – C8-0212/2017 – 2017/0127(CNS))

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

(2018/C 346/42)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2017)0297), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2017)0297),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0212/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0212/2017),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A8-0304/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A8-0304/2017),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/249 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/249

---

P8_TA(2017)0388

Biologinės pramonės sektorių bendroji įmonė: finansiniai įnašai *

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2014 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 560/2014, kuriuo įsteigiama biologinės pramonės sektorių bendroji įmonė (COM(2017)0068 – C8-0118/2017 – 2017/0024(NLE))

(Konsultavimosi procedūra)

(2018/C 346/43)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2017)0068), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2017)0068),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 187 straipsnį ir 188 straipsnio pirmą dalį, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8–0118/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 187 straipsnį ir 188 straipsnio pirmą dalį, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8–0118/2017),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Biudžeto kontrolės komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A8-0293/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Biudžeto kontrolės komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A8-0293/2017),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | Tarybos reglamentu (ES) Nr. 560/2014 (37) įsteigta biologinės pramonės sektorių bendroji įmonė (toliau – BPS bendroji įmonė); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

Tarybos reglamentu (ES) Nr. 560/2014 (37) įsteigta biologinės pramonės sektorių bendroji įmonė (toliau – BPS bendroji įmonė);

| (1) | Tarybos reglamentu (ES) Nr. 560/2014 (37) įsteigta biologinės pramonės sektorių bendroji įmonė (toliau – BPS bendroji įmonė)
  siekiant prisidėti prie 2014–2020 m. bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos („Horizontas 2020“) įgyvendinimo padidinant investicijas į tvaraus biologinės pramonės sektoriaus vystymą Sąjungoje
  ; |
| --- | --- |

(1)

Tarybos reglamentu (ES) Nr. 560/2014 (37) įsteigta biologinės pramonės sektorių bendroji įmonė (toliau – BPS bendroji įmonė)
  siekiant prisidėti prie 2014–2020 m. bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos („Horizontas 2020“) įgyvendinimo padidinant investicijas į tvaraus biologinės pramonės sektoriaus vystymą Sąjungoje
  ;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | Reglamento (ES) Nr. 560/2014 priede pateiktų BPS bendrosios įmonės įstatų (toliau – įstatai) 12 straipsnio 4 dalyje nurodyta, kad kitų nei Sąjunga BPS bendrosios įmonės narių finansinis įnašas veiklos sąnaudoms padengti turi būti ne mažesnis kaip 182 500 000 EUR per Reglamento (ES) Nr. 560/2014 1 straipsnyje nustatytą laikotarpį, t. y. laikotarpį nuo BPS bendrosios įmonės įsteigimo iki 2024 m. gruodžio 31 d.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

Reglamento (ES) Nr. 560/2014 priede pateiktų BPS bendrosios įmonės įstatų (toliau – įstatai) 12 straipsnio 4 dalyje nurodyta, kad kitų nei Sąjunga BPS bendrosios įmonės narių finansinis įnašas veiklos sąnaudoms padengti turi būti ne mažesnis kaip 182 500 000 EUR per Reglamento (ES) Nr. 560/2014 1 straipsnyje nustatytą laikotarpį, t. y. laikotarpį nuo BPS bendrosios įmonės įsteigimo iki 2024 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | Reglamento (ES) Nr. 560/2014 priede pateiktų BPS bendrosios įmonės įstatų (toliau – įstatai) 12 straipsnio 4 dalyje nurodyta, kad kitų nei Sąjunga BPS bendrosios įmonės narių finansinis įnašas veiklos sąnaudoms padengti turi būti ne mažesnis kaip 182 500 000  EUR per Reglamento (ES) Nr. 560/2014 1 straipsnyje nustatytą
  dešimties metų
  laikotarpį, t. y. laikotarpį nuo BPS bendrosios įmonės įsteigimo iki 2024 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (ES) Nr. 560/2014 priede pateiktų BPS bendrosios įmonės įstatų (toliau – įstatai) 12 straipsnio 4 dalyje nurodyta, kad kitų nei Sąjunga BPS bendrosios įmonės narių finansinis įnašas veiklos sąnaudoms padengti turi būti ne mažesnis kaip 182 500 000  EUR per Reglamento (ES) Nr. 560/2014 1 straipsnyje nustatytą
  dešimties metų
  laikotarpį, t. y. laikotarpį nuo BPS bendrosios įmonės įsteigimo iki 2024 m. gruodžio 31 d.;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2a) | šis reglamentas – atsakas į Biologinės pramonės sektorių konsorciumo (toliau – BPS konsorciumas) pasiūlymą ir jis atspindi kitų bendrų įmonių geriausią praktiką. Reikėtų gerinant bendradarbiavimą su visais suinteresuotaisiais subjektais, ypač mažosiomis ir vidutinėmis įmonėmis (toliau – MVĮ) biologinėje grandinėje, ir užtikrinant jų dalyvavimą toliau siekti, kad BPS bendroji įmonė veiksmingai įgyvendintų programas ir kad apskritai būtų geriau reglamentuojama; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2a)

šis reglamentas – atsakas į Biologinės pramonės sektorių konsorciumo (toliau – BPS konsorciumas) pasiūlymą ir jis atspindi kitų bendrų įmonių geriausią praktiką. Reikėtų gerinant bendradarbiavimą su visais suinteresuotaisiais subjektais, ypač mažosiomis ir vidutinėmis įmonėmis (toliau – MVĮ) biologinėje grandinėje, ir užtikrinant jų dalyvavimą toliau siekti, kad BPS bendroji įmonė veiksmingai įgyvendintų programas ir kad apskritai būtų geriau reglamentuojama;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | Biologinės pramonės sektorių konsorciumas (angl. „The Bio-based Industries Consortium Aisbl“) (toliau – BPS konsorciumas), kuris yra kitas nei Sąjunga BPS bendrosios įmonės narys, yra ir toliau pasirengęs teikti įstatų 12 straipsnio 4 dalyje nustatyto dydžio paramą BPS bendrosios įmonės veiklos sąnaudoms dengti. Tačiau jis pasiūlė alternatyvų finansavimo teikimo būdą – galimybę jį sudarantiems subjektams teikti finansinius įnašus netiesioginių veiksmų lygmeniu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

Biologinės pramonės sektorių konsorciumas (angl. „The Bio-based Industries Consortium Aisbl“) (toliau – BPS konsorciumas), kuris yra kitas nei Sąjunga BPS bendrosios įmonės narys, yra ir toliau pasirengęs teikti įstatų 12 straipsnio 4 dalyje nustatyto dydžio paramą BPS bendrosios įmonės veiklos sąnaudoms dengti. Tačiau jis pasiūlė alternatyvų finansavimo teikimo būdą – galimybę jį sudarantiems subjektams teikti finansinius įnašus netiesioginių veiksmų lygmeniu;

| (3) | Biologinės pramonės sektorių konsorciumas (angl. „The Bio-based Industries Consortium Aisbl“) (toliau – BPS konsorciumas), kuris yra kitas nei Sąjunga BPS bendrosios įmonės narys,
  lieka įpareigotas ir
  yra ir toliau pasirengęs teikti įstatų 12 straipsnio 4 dalyje nustatyto dydžio paramą BPS bendrosios įmonės veiklos sąnaudoms dengti. Tačiau jis pasiūlė alternatyvų finansavimo teikimo būdą – galimybę jį sudarantiems subjektams teikti finansinius įnašus netiesioginių veiksmų lygmeniu; |
| --- | --- |

(3)

Biologinės pramonės sektorių konsorciumas (angl. „The Bio-based Industries Consortium Aisbl“) (toliau – BPS konsorciumas), kuris yra kitas nei Sąjunga BPS bendrosios įmonės narys,
  lieka įpareigotas ir
  yra ir toliau pasirengęs teikti įstatų 12 straipsnio 4 dalyje nustatyto dydžio paramą BPS bendrosios įmonės veiklos sąnaudoms dengti. Tačiau jis pasiūlė alternatyvų finansavimo teikimo būdą – galimybę jį sudarantiems subjektams teikti finansinius įnašus netiesioginių veiksmų lygmeniu;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

3 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3a) | BPS konsorciumo pasiūlytas alternatyvus finansavimo būdas turėjo įtakos rengiant šį reglamentą, jame atsižvelgiant į išskirtinius BPS bendrosios įmonės bruožus. Komisija išnagrinės, kaip šis alternatyvus finansavimo būdas galėtų būti taikomas kitoms bendrosioms įmonėms ir ypač bendrajai įmonei siekiant įgyvendinti jungtinę technologijų iniciatyvą „Naujoviški vaistai“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3a)

BPS konsorciumo pasiūlytas alternatyvus finansavimo būdas turėjo įtakos rengiant šį reglamentą, jame atsižvelgiant į išskirtinius BPS bendrosios įmonės bruožus. Komisija išnagrinės, kaip šis alternatyvus finansavimo būdas galėtų būti taikomas kitoms bendrosioms įmonėms ir ypač bendrajai įmonei siekiant įgyvendinti jungtinę technologijų iniciatyvą „Naujoviški vaistai“;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | BPS iniciatyvos tikslas – vykdyti įvairią veiklą tarpusavyje bendradarbiaujant suinteresuotiesiems subjektams, susijusiems su visa biologinės pramonės vertės grandine, įskaitant MVĮ, mokslinių tyrimų ir technologijų centrus ir universitetus – gali būti pasiektas tik suteikus BPS konsorciumui ir jį sudarantiems subjektams galimybę teikti finansinį įnašą ne tik atliekant mokėjimus BPS bendrajai įmonei,
  bet ir finansiniais įnašais remiant
  BPS
  bendrosios įmonės finansuojamus netiesioginius veiksmus
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

BPS iniciatyvos tikslas – vykdyti įvairią veiklą tarpusavyje bendradarbiaujant suinteresuotiesiems subjektams, susijusiems su visa biologinės pramonės vertės grandine, įskaitant MVĮ, mokslinių tyrimų ir technologijų centrus ir universitetus – gali būti pasiektas tik suteikus BPS konsorciumui ir jį sudarantiems subjektams galimybę teikti finansinį įnašą ne tik atliekant mokėjimus BPS bendrajai įmonei,
  bet ir finansiniais įnašais remiant
  BPS
  bendrosios įmonės finansuojamus netiesioginius veiksmus
  ;

| (4) | BPS iniciatyvos tikslas –
  vadovaujantis programos „Horizontas 2020“ prioritetais
  vykdyti įvairią veiklą tarpusavyje bendradarbiaujant suinteresuotiesiems subjektams, susijusiems su visa biologinės pramonės vertės grandine, įskaitant MVĮ, mokslinių tyrimų ir technologijų centrus ir universitetus
  , ir siekiant padaryti Sąjungą lydere biologinių produktų ir biodegalų rinkoje vykdant svarbią mokslinių tyrimų, demonstracinę ir diegimo veiklą
   – gali būti pasiektas tik suteikus BPS konsorciumui ir jį sudarantiems subjektams galimybę teikti finansinį įnašą ne tik atliekant mokėjimus BPS bendrajai įmonei
  . Tuo nauju įgyvendinimo būdu bus užtikrinta
  ,
  kad finansiniai įnašai būtų ekonomiškai perspektyvūs
  BPS
  bendrajai įmonei ir ją sudarantiems subjektams, nes tai savo ruožtu turėtų padėti įvykdyti jų finansinius įsipareigojimus laikantis nustatyto termino
  ; |
| --- | --- |

(4)

BPS iniciatyvos tikslas –
  vadovaujantis programos „Horizontas 2020“ prioritetais
  vykdyti įvairią veiklą tarpusavyje bendradarbiaujant suinteresuotiesiems subjektams, susijusiems su visa biologinės pramonės vertės grandine, įskaitant MVĮ, mokslinių tyrimų ir technologijų centrus ir universitetus
  , ir siekiant padaryti Sąjungą lydere biologinių produktų ir biodegalų rinkoje vykdant svarbią mokslinių tyrimų, demonstracinę ir diegimo veiklą
   – gali būti pasiektas tik suteikus BPS konsorciumui ir jį sudarantiems subjektams galimybę teikti finansinį įnašą ne tik atliekant mokėjimus BPS bendrajai įmonei
  . Tuo nauju įgyvendinimo būdu bus užtikrinta
  ,
  kad finansiniai įnašai būtų ekonomiškai perspektyvūs
  BPS
  bendrajai įmonei ir ją sudarantiems subjektams, nes tai savo ruožtu turėtų padėti įvykdyti jų finansinius įsipareigojimus laikantis nustatyto termino
  ;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4a) | savo bendrosios įmonės kūrimo procese Komisija nurodė pasiūlytų pakeitimų poveikį ir jų veiksmingumą, ir juos įgyvendinant įgytą patirtį. Komisija turėtų Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti ataskaitą, kurioje būtų įvertintas šio reglamento veiksmingumas, atsižvelgiant į BPS konsorciumo įsipareigojimą ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio 31 d. pateikti savo finansinį įnašą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4a)

savo bendrosios įmonės kūrimo procese Komisija nurodė pasiūlytų pakeitimų poveikį ir jų veiksmingumą, ir juos įgyvendinant įgytą patirtį. Komisija turėtų Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti ataskaitą, kurioje būtų įvertintas šio reglamento veiksmingumas, atsižvelgiant į BPS konsorciumo įsipareigojimą ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio 31 d. pateikti savo finansinį įnašą;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5a) | ateityje Komisija turėtų visada viešai konsultuotis, kad užtikrintų, jog visiems siūlomiems pakeitimams pritaria visi suinteresuotieji subjektai ir kad jie būtų rengiami kuo skaidresniu ir atviresniu būdu. Komisija taip pat turėtų atlikti pasiūlytų priemonių poveikio vertinimus, nebent geresnio reglamentavimo gairėse būtų nustatyta kitaip; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5a)

ateityje Komisija turėtų visada viešai konsultuotis, kad užtikrintų, jog visiems siūlomiems pakeitimams pritaria visi suinteresuotieji subjektai ir kad jie būtų rengiami kuo skaidresniu ir atviresniu būdu. Komisija taip pat turėtų atlikti pasiūlytų priemonių poveikio vertinimus, nebent geresnio reglamentavimo gairėse būtų nustatyta kitaip;

---

(37)  2014 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 560/2014, kuriuo įsteigiama biologinės pramonės sektorių bendroji įmonė (OL L 169, 2014 6 7, p. 130).

(37)  2014 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 560/2014, kuriuo įsteigiama biologinės pramonės sektorių bendroji įmonė (OL L 169, 2014 6 7, p. 130).

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/253 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/253

---

P8_TA(2017)0389

Kontrolės priemonių taikymas furanilfentaniliui *

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl kontrolės priemonių taikymo N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]furan-2-karboksamidui (furanilfentaniliui) projekto (11212/2017 – C8-0242/2017 – 2017/0152(NLE))

(Konsultavimosi procedūra)

(2018/C 346/44)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos projektą (11212/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos projektą (11212/2017),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kuriuos Taryba konsultavosi su Parlamentu (C8-0242/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kuriuos Taryba konsultavosi su Parlamentu (C8-0242/2017),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. gegužės 10 d. Tarybos sprendimą 2005/387/TVR dėl keitimosi informacija apie naujas psichoaktyvias medžiagas, jų rizikos įvertinimo ir kontrolės (1), ypač į jo 8 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. gegužės 10 d. Tarybos sprendimą 2005/387/TVR dėl keitimosi informacija apie naujas psichoaktyvias medžiagas, jų rizikos įvertinimo ir kontrolės (1), ypač į jo 8 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0309/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0309/2017),

| 1. | pritaria Tarybos projektui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OL L 127, 2005 5 20, p. 32.

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/254 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/254

---

P8_TA(2017)0391

Keitimasis informacija apie naujas psichoaktyviąsias medžiagas, ankstyvojo perspėjimo sistemas ir rizikos įvertinimo procedūrą ***II

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, kuria, siekiant į termino „narkotikas“ apibrėžtį įtraukti naujų psichoaktyviųjų medžiagų, iš dalies keičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2004/757/TVR ir kuria panaikinamas Tarybos sprendimas 2005/387/TVR (10537/1/2017 – C8-0325/2017 – 2013/0304(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2018/C 346/45)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (10537/1/2017 – C8-0325/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (10537/1/2017 – C8-0325/2017),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinės Karalystės Lordų ir Bendruomenių Rūmų pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinės Karalystės Lordų ir Bendruomenių Rūmų pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, jog teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pateiktą nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. sausio 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pateiktą nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į savo pirmojo svarstymo metu priimtą poziciją (2) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0618), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo pirmojo svarstymo metu priimtą poziciją (2) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2013)0618),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendacijas antrajam svarstymui (A8-0317/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendacijas antrajam svarstymui (A8-0317/2017),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad visos procedūros buvo tinkamai įvykdytos, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OL C 177, 2014 6 11, p. 52.

(2)  2014 m. balandžio 17 d. priimtas tekstas, P7_TA(2014)0454.

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/255 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/255

---

P8_TA(2017)0392

CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai ***I

2017 m. spalio 24 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų tiekimo rinkai taisyklės ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1069/2009 ir (EB) Nr. 1107/2009 (COM(2016)0157 – C8-0123/2016 – 2016/0084(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 346/46)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

Pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomos CE ženklu pažymėtų
  tręšiamųjų
  produktų tiekimo rinkai taisyklės ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1069/2009 ir (EB) Nr. 1107/2009 | Pasiūlymas
  dėl
  EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTO, kuriuo nustatomos CE ženklu pažymėtų
  augalų mitybos
  produktų tiekimo rinkai taisyklės ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1069/2009 ir (EB) Nr. 1107/2009

  (Šis „tręšiamųjų produktų“ pakeitimas į „augalų mitybos produktus“ taikomas visam tekstui. Teisėkūros institucijoms susitarus, atitinkami pakeitimai bus taikomi visam tekstui, įskaitant ir tas dalis, kurios pateiktos pakeitimuose žemiau.) |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomos CE ženklu pažymėtų
  tręšiamųjų
  produktų tiekimo rinkai taisyklės ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1069/2009 ir (EB) Nr. 1107/2009

Pasiūlymas
  dėl
  EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTO, kuriuo nustatomos CE ženklu pažymėtų
  augalų mitybos
  produktų tiekimo rinkai taisyklės ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1069/2009 ir (EB) Nr. 1107/2009

(Šis „tręšiamųjų produktų“ pakeitimas į „augalų mitybos produktus“ taikomas visam tekstui. Teisėkūros institucijoms susitarus, atitinkami pakeitimai bus taikomi visam tekstui, įskaitant ir tas dalis, kurios pateiktos pakeitimuose žemiau.)

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | sąlygos, kuriomis trąšos gali būti tiekiamos vidaus rinkai, buvo iš dalies suderintos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2003/2003 (15), kuriuo reglamentuojamos beveik išimtinai tik iš iškastinių ar cheminiu būdu gautų
  neorganinių
  medžiagų pagamintos trąšos. Esama poreikio tręšimui taip pat naudoti perdirbtas arba organines medžiagas. Reiktų nustatyti suderintas sąlygas, kuriomis iš tokių perdirbtų ar organinių medžiagų pagamintos trąšos galėtų būti tiekiamos visai vidaus rinkai, ir taip suteikti svarbią paskatą tolesniam jų naudojimui. Taigi perdirbtas ir organines medžiagas taip pat reikėtų įtraukti į derinimo taikymo sritį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

sąlygos, kuriomis trąšos gali būti tiekiamos vidaus rinkai, buvo iš dalies suderintos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2003/2003 (15), kuriuo reglamentuojamos beveik išimtinai tik iš iškastinių ar cheminiu būdu gautų
  neorganinių
  medžiagų pagamintos trąšos. Esama poreikio tręšimui taip pat naudoti perdirbtas arba organines medžiagas. Reiktų nustatyti suderintas sąlygas, kuriomis iš tokių perdirbtų ar organinių medžiagų pagamintos trąšos galėtų būti tiekiamos visai vidaus rinkai, ir taip suteikti svarbią paskatą tolesniam jų naudojimui. Taigi perdirbtas ir organines medžiagas taip pat reikėtų įtraukti į derinimo taikymo sritį;

| (1) | sąlygos, kuriomis trąšos gali būti tiekiamos vidaus rinkai, buvo iš dalies suderintos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2003/2003 (15), kuriuo reglamentuojamos beveik išimtinai tik iš iškastinių ar cheminiu būdu gautų
  mineralinių
  medžiagų pagamintos trąšos. Esama poreikio tręšimui taip pat naudoti perdirbtas arba organines medžiagas. Reiktų nustatyti suderintas sąlygas, kuriomis iš tokių perdirbtų ar organinių medžiagų pagamintos trąšos galėtų būti tiekiamos visai vidaus rinkai, ir taip suteikti svarbią paskatą tolesniam jų naudojimui.
  Skatinant daugiau naudoti perdirbtas maisto medžiagas būtų dar labiau padedama plėtoti žiedinę ekonomiką ir suteikiama galimybių išteklių požiūriu apskritai efektyviau naudoti maisto medžiagas, kartu mažinant Sąjungos priklausomybę nuo maisto medžiagų iš trečiųjų šalių.
  Taigi perdirbtas ir organines medžiagas taip pat reikėtų įtraukti į derinimo taikymo sritį; |
| --- | --- |

(1)

sąlygos, kuriomis trąšos gali būti tiekiamos vidaus rinkai, buvo iš dalies suderintos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2003/2003 (15), kuriuo reglamentuojamos beveik išimtinai tik iš iškastinių ar cheminiu būdu gautų
  mineralinių
  medžiagų pagamintos trąšos. Esama poreikio tręšimui taip pat naudoti perdirbtas arba organines medžiagas. Reiktų nustatyti suderintas sąlygas, kuriomis iš tokių perdirbtų ar organinių medžiagų pagamintos trąšos galėtų būti tiekiamos visai vidaus rinkai, ir taip suteikti svarbią paskatą tolesniam jų naudojimui.
  Skatinant daugiau naudoti perdirbtas maisto medžiagas būtų dar labiau padedama plėtoti žiedinę ekonomiką ir suteikiama galimybių išteklių požiūriu apskritai efektyviau naudoti maisto medžiagas, kartu mažinant Sąjungos priklausomybę nuo maisto medžiagų iš trečiųjų šalių.
  Taigi perdirbtas ir organines medžiagas taip pat reikėtų įtraukti į derinimo taikymo sritį;

(Šis pakeitimas taip pat apima horizontalųjį techninį pakeitimą – terminas „neorganinis“ pakeistas terminu „mineralinis“. Teisėkūros institucijoms susitarus, atitinkami pakeitimai bus taikomi visam tekstui, įskaitant ir tas dalis, kurios pateiktos pakeitimuose žemiau.)

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2a) | maiste esančios maisto medžiagos yra kilusios iš dirvos; sveikoje ir maistingoje dirvoje galima išauginti sveikus ir maistingus kultūrinius augalus ir maistą. Ūkininkams reikia, kad būtų prieinamos įvairios organinės ir sintetinės trąšos, jog būtų galima pagerinti dirvožemį. Kai dirvožemyje trūksta maisto medžiagų arba jos yra išeikvotos, augaluose atsiranda maisto medžiagų trūkumas, ir jie gali nustoti augti arba neturėti maistinės vertės žmonėms juos vartojant; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2a)

maiste esančios maisto medžiagos yra kilusios iš dirvos; sveikoje ir maistingoje dirvoje galima išauginti sveikus ir maistingus kultūrinius augalus ir maistą. Ūkininkams reikia, kad būtų prieinamos įvairios organinės ir sintetinės trąšos, jog būtų galima pagerinti dirvožemį. Kai dirvožemyje trūksta maisto medžiagų arba jos yra išeikvotos, augaluose atsiranda maisto medžiagų trūkumas, ir jie gali nustoti augti arba neturėti maistinės vertės žmonėms juos vartojant;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5a) | siekiant užtikrinti veiksmingą gyvūnų mėšlo ir ūkyje pagaminamo komposto naudojimą, ūkininkai turėtų naudoti produktus, atitinkančius atsakingai valdomo žemės ūkio principus, pirmumą teikti vietos platinimo kanalams, gerajai agronominei ir aplinkos apsaugos praktikai ir Sąjungos aplinkos apsaugos teisės aktų, kaip antai, Nitratų direktyvos arba Vandens pagrindų direktyvos, laikymuisi. Reikėtų skatinti pirmiausia naudoti vietoje ir kaimyninėse žemės ūkio įmonėse pagamintas trąšas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5a)

siekiant užtikrinti veiksmingą gyvūnų mėšlo ir ūkyje pagaminamo komposto naudojimą, ūkininkai turėtų naudoti produktus, atitinkančius atsakingai valdomo žemės ūkio principus, pirmumą teikti vietos platinimo kanalams, gerajai agronominei ir aplinkos apsaugos praktikai ir Sąjungos aplinkos apsaugos teisės aktų, kaip antai, Nitratų direktyvos arba Vandens pagrindų direktyvos, laikymuisi. Reikėtų skatinti pirmiausia naudoti vietoje ir kaimyninėse žemės ūkio įmonėse pagamintas trąšas;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

6 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6a) | CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas gali turėti daugiau nei vieną iš tų funkcijų, kurios yra aprašytos šiame reglamente nurodytose produktų funkcinėse kategorijose. Kai nurodoma tik viena iš tų funkcijų, jos turėtų pakakti tam, kad produktas atitiktų produktų funkcinei kategorijai, kurioje aprašyta ta nurodyta funkcija, keliamus reikalavimus. Tačiau tuo atveju, kai nurodoma daugiau nei viena iš tų funkcijų, aptariamas CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas turėtų būti laikomas dviejų ar daugiau sudedamųjų tręšiamųjų produktų deriniu, ir kiekvieno sudedamojo tręšiamojo produkto atveju turėtų būti reikalaujama užtikrinti atitiktį pagal jo funkciją. Todėl turėtų būti numatyta konkreti produkto funkcinė kategorija, kuri apimtų tokius derinius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6a)

CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas gali turėti daugiau nei vieną iš tų funkcijų, kurios yra aprašytos šiame reglamente nurodytose produktų funkcinėse kategorijose. Kai nurodoma tik viena iš tų funkcijų, jos turėtų pakakti tam, kad produktas atitiktų produktų funkcinei kategorijai, kurioje aprašyta ta nurodyta funkcija, keliamus reikalavimus. Tačiau tuo atveju, kai nurodoma daugiau nei viena iš tų funkcijų, aptariamas CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas turėtų būti laikomas dviejų ar daugiau sudedamųjų tręšiamųjų produktų deriniu, ir kiekvieno sudedamojo tręšiamojo produkto atveju turėtų būti reikalaujama užtikrinti atitiktį pagal jo funkciją. Todėl turėtų būti numatyta konkreti produkto funkcinė kategorija, kuri apimtų tokius derinius;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

6 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6b) | gamintojas, naudojantis vieną ar daugiau CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų, kurių atžvilgiu jis pats arba kitas gamintojas jau yra atlikęs atitikties vertinimą, gali pageidauti remtis tuo atitikties vertinimu. Siekiant kuo labiau sumažinti administracinę naštą, sukurtas CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas taip pat turėtų būti laikomas dviejų ar daugiau sudedamųjų tręšiamųjų produktų deriniu, ir papildomi deriniui keliami atitikties reikalavimai turėtų būti taikomi tik tiek, kiek tai susiję su maišymo aspektais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6b)

gamintojas, naudojantis vieną ar daugiau CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų, kurių atžvilgiu jis pats arba kitas gamintojas jau yra atlikęs atitikties vertinimą, gali pageidauti remtis tuo atitikties vertinimu. Siekiant kuo labiau sumažinti administracinę naštą, sukurtas CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas taip pat turėtų būti laikomas dviejų ar daugiau sudedamųjų tręšiamųjų produktų deriniu, ir papildomi deriniui keliami atitikties reikalavimai turėtų būti taikomi tik tiek, kiek tai susiję su maišymo aspektais;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | CE ženklu
  pažymėtuose tręšiamuosiuose produktuose
  esantys teršalai, kaip antai kadmis, gali kelti pavojų žmonių ir gyvūnų sveikatai bei aplinkai, nes kaupiasi aplinkoje ir patenka į maisto grandinę. Todėl jų kiekis tokiuose produktuose turėtų būti ribojamas. Be to, priemaišų, ypač polimerų, bet kartu ir metalo bei stiklo, patekimo į CE ženklu pažymėtus tręšiamuosius produktus, gautus iš biologinių atliekų, turėtų būti išvengiama arba jų kiekis sumažinamas, kiek tai techniškai įmanoma, tokias priemaišas atskirai surinktose biologinėse atliekose aptinkant prieš jų apdorojimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

CE ženklu
  pažymėtuose tręšiamuosiuose produktuose
  esantys teršalai, kaip antai kadmis, gali kelti pavojų žmonių ir gyvūnų sveikatai bei aplinkai, nes kaupiasi aplinkoje ir patenka į maisto grandinę. Todėl jų kiekis tokiuose produktuose turėtų būti ribojamas. Be to, priemaišų, ypač polimerų, bet kartu ir metalo bei stiklo, patekimo į CE ženklu pažymėtus tręšiamuosius produktus, gautus iš biologinių atliekų, turėtų būti išvengiama arba jų kiekis sumažinamas, kiek tai techniškai įmanoma, tokias priemaišas atskirai surinktose biologinėse atliekose aptinkant prieš jų apdorojimą;

| (8) | netinkamai naudojant
  CE ženklu
  pažymėtus tręšiamuosius produktus, juose
  esantys teršalai, kaip antai kadmis, gali kelti pavojų žmonių ir gyvūnų sveikatai bei aplinkai, nes kaupiasi aplinkoje ir patenka į maisto grandinę. Todėl jų kiekis tokiuose produktuose turėtų būti ribojamas. Be to, priemaišų, ypač polimerų, bet kartu ir metalo bei stiklo, patekimo į CE ženklu pažymėtus tręšiamuosius produktus, gautus iš biologinių atliekų, turėtų būti išvengiama arba jų kiekis sumažinamas, kiek tai techniškai įmanoma, tokias priemaišas atskirai surinktose biologinėse atliekose aptinkant prieš jų apdorojimą; |
| --- | --- |

(8)

netinkamai naudojant
  CE ženklu
  pažymėtus tręšiamuosius produktus, juose
  esantys teršalai, kaip antai kadmis, gali kelti pavojų žmonių ir gyvūnų sveikatai bei aplinkai, nes kaupiasi aplinkoje ir patenka į maisto grandinę. Todėl jų kiekis tokiuose produktuose turėtų būti ribojamas. Be to, priemaišų, ypač polimerų, bet kartu ir metalo bei stiklo, patekimo į CE ženklu pažymėtus tręšiamuosius produktus, gautus iš biologinių atliekų, turėtų būti išvengiama arba jų kiekis sumažinamas, kiek tai techniškai įmanoma, tokias priemaišas atskirai surinktose biologinėse atliekose aptinkant prieš jų apdorojimą;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

8 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8a) | valstybėms narėms, kurios jau taiko griežtesnes nacionalines ribines vertes trąšose esančiam kadmiui, turėtų būti leidžiama išlaikyti šias ribines vertes, kol likusios Sąjungos valstybės narės pasieks atitinkamą užmojų lygį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8a)

valstybėms narėms, kurios jau taiko griežtesnes nacionalines ribines vertes trąšose esančiam kadmiui, turėtų būti leidžiama išlaikyti šias ribines vertes, kol likusios Sąjungos valstybės narės pasieks atitinkamą užmojų lygį;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

8 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8b) | siekiant padėti užtikrinti, kad fosfato tręšiamieji produktai atitiktų šio reglamento reikalavimus, ir skatinti inovacijas, būtina suteikti pakankamai paskatų atitinkamų technologijų, ypač į kadmio šalinimo technologijų, plėtrai ir pavojingų daug kadmio turinčių atliekų tvarkymui panaudojant finansinius išteklius, kuriuos galima skirti pagal programą „Horizontas 2020“, programas „LIFE“, žiedinės ekonomikos finansavimo paramos platformą, pasitelkiant Europos investicijų banką (EIB) ir, jei tinkama, kitas finansines priemones. Komisija kasmet turėtų pranešti Europos Parlamentui ir Tarybai apie paskatas ir Sąjungos finansavimą, skirtą kadmio šalinimui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8b)

siekiant padėti užtikrinti, kad fosfato tręšiamieji produktai atitiktų šio reglamento reikalavimus, ir skatinti inovacijas, būtina suteikti pakankamai paskatų atitinkamų technologijų, ypač į kadmio šalinimo technologijų, plėtrai ir pavojingų daug kadmio turinčių atliekų tvarkymui panaudojant finansinius išteklius, kuriuos galima skirti pagal programą „Horizontas 2020“, programas „LIFE“, žiedinės ekonomikos finansavimo paramos platformą, pasitelkiant Europos investicijų banką (EIB) ir, jei tinkama, kitas finansines priemones. Komisija kasmet turėtų pranešti Europos Parlamentui ir Tarybai apie paskatas ir Sąjungos finansavimą, skirtą kadmio šalinimui;

Pakeitimas 395

Pasiūlymas dėl reglamento

8 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8c) | nuo ...[šio reglamento taikymo pradžios data] Komisija turėtų įdiegti mechanizmą, pagal kurį būtų galima sudaryti palankias sąlygas gauti finansavimą inovacijoms ir moksliniams tyrimams, susijusiems su kadmio šalinimo technologijomis ir jų pritaikymu visų tipų fosforo trąšų gamyboje Sąjungoje, taip pat su galimais pramonės lygmeniu ekonomiškai perspektyviais alternatyviais kadmio šalinimo sprendimais, kuriuos taikant galima apdoroti susidariusias atliekas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8c)

nuo ...[šio reglamento taikymo pradžios data] Komisija turėtų įdiegti mechanizmą, pagal kurį būtų galima sudaryti palankias sąlygas gauti finansavimą inovacijoms ir moksliniams tyrimams, susijusiems su kadmio šalinimo technologijomis ir jų pritaikymu visų tipų fosforo trąšų gamyboje Sąjungoje, taip pat su galimais pramonės lygmeniu ekonomiškai perspektyviais alternatyviais kadmio šalinimo sprendimais, kuriuos taikant galima apdoroti susidariusias atliekas;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | visus šio reglamento reikalavimus atitinkantiems produktams turėtų būti leidžiama laisvai judėti vidaus rinkoje. Jeigu viena ar daugiau
  CE ženklu pažymėto tręšiamojo
  produkto
  sudedamųjų medžiagų patenka
  į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1069/
  2009

   (18) taikymo sritį, tačiau gamybos grandinėje
  pasiekia
  tašką, po kurio nebekelia jokio didesnio pavojaus visuomenės arba gyvūnų sveikatai (toliau – galutinis gamybos grandinės taškas), toliau tam produktui taikant to reglamento nuostatas atsirastų nereikalinga administracinė našta. Todėl tokiems tręšiamiesiems produktams minėto reglamento reikalavimai neturėtų būti taikomi. Taigi Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

visus šio reglamento reikalavimus atitinkantiems produktams turėtų būti leidžiama laisvai judėti vidaus rinkoje. Jeigu viena ar daugiau
  CE ženklu pažymėto tręšiamojo
  produkto
  sudedamųjų medžiagų patenka
  į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1069/
  2009

   (18) taikymo sritį, tačiau gamybos grandinėje
  pasiekia
  tašką, po kurio nebekelia jokio didesnio pavojaus visuomenės arba gyvūnų sveikatai (toliau – galutinis gamybos grandinės taškas), toliau tam produktui taikant to reglamento nuostatas atsirastų nereikalinga administracinė našta. Todėl tokiems tręšiamiesiems produktams minėto reglamento reikalavimai neturėtų būti taikomi. Taigi Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (9) | visus šio reglamento reikalavimus atitinkantiems
  CE ženklu pažymėtiems tręšiamiesiems
  produktams turėtų būti leidžiama laisvai judėti vidaus rinkoje. Jeigu viena ar daugiau
  sudedamųjų medžiagų yra
  produkto
  gaminys, patenkantis
  į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1069/
  2009

   (18) taikymo sritį, tačiau gamybos grandinėje
  pasiekė
  tašką, po kurio nebekelia jokio didesnio pavojaus visuomenės arba gyvūnų sveikatai (toliau – galutinis gamybos grandinės taškas), toliau tam produktui taikant to reglamento nuostatas atsirastų nereikalinga administracinė našta. Todėl tokiems tręšiamiesiems produktams minėto reglamento reikalavimai neturėtų būti taikomi. Taigi Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(9)

visus šio reglamento reikalavimus atitinkantiems
  CE ženklu pažymėtiems tręšiamiesiems
  produktams turėtų būti leidžiama laisvai judėti vidaus rinkoje. Jeigu viena ar daugiau
  sudedamųjų medžiagų yra
  produkto
  gaminys, patenkantis
  į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1069/
  2009

   (18) taikymo sritį, tačiau gamybos grandinėje
  pasiekė
  tašką, po kurio nebekelia jokio didesnio pavojaus visuomenės arba gyvūnų sveikatai (toliau – galutinis gamybos grandinės taškas), toliau tam produktui taikant to reglamento nuostatas atsirastų nereikalinga administracinė našta. Todėl tokiems tręšiamiesiems produktams minėto reglamento reikalavimai neturėtų būti taikomi. Taigi Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | kiekvienai susijusiai sudedamajai medžiagai
  ,
  kurioje yra
  šalutinių gyvūninių produktų,
  pagal
  Reglamente (EB) Nr. 1069/2009 nustatytas procedūras turėtų būti nustatytas galutinis gamybos grandinės taškas. Jeigu
  šiuo reglamentu reglamentuojamas gamybos procesas pradedamas
  pirmiau, nei
  pasiekiamas minėtas galutinis taškas
  , CE ženklu pažymėtiems tręšiamiesiems produktams turėtų būti taikomi ir Reglamente (EB) Nr. 1069/2009, ir šiame reglamente nustatyti technologiniai reikalavimai, o tai reiškia griežtesnio reikalavimo taikymą, kai tas pats parametras reglamentuojamas abiejų reglamentų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

kiekvienai susijusiai sudedamajai medžiagai
  ,
  kurioje yra
  šalutinių gyvūninių produktų,
  pagal
  Reglamente (EB) Nr. 1069/2009 nustatytas procedūras turėtų būti nustatytas galutinis gamybos grandinės taškas. Jeigu
  šiuo reglamentu reglamentuojamas gamybos procesas pradedamas
  pirmiau, nei
  pasiekiamas minėtas galutinis taškas
  , CE ženklu pažymėtiems tręšiamiesiems produktams turėtų būti taikomi ir Reglamente (EB) Nr. 1069/2009, ir šiame reglamente nustatyti technologiniai reikalavimai, o tai reiškia griežtesnio reikalavimo taikymą, kai tas pats parametras reglamentuojamas abiejų reglamentų;

| (10) | kiekvienos sudedamųjų medžiagų kategorijos
  ,
  kuriai priklauso
  šalutinių gyvūninių produktų
  gaminiai
  ,
  kaip apibrėžta
  Reglamente (EB) Nr. 1069/2009
  , atveju kiekvienai susijusiai sudedamajai medžiagai, kurioje yra šalutinių gyvūninių produktų, pagal tą reglamentą
  nustatytas procedūras turėtų būti nustatytas galutinis gamybos grandinės taškas.
  Siekiant pasinaudoti technikos raida, suteikti daugiau galimybių gamintojams ir verslo įmonėms, atverti galimybes užtikrinti platesnį maisto medžiagų iš šalutinių gyvūninių produktų, pavyzdžiui, gyvūnų mėšlo, naudojimą, gyvūninės kilmės produktų, kuriems nustatytas pabaigos taškas gamybos grandinėje, perdirbimo metodai ir atgavimo taisyklės turėtų būti nustatytos nedelsiant po šio reglamento įsigaliojimo. Kalbant apie tręšiamuosius produktus, kurių sudėtyje yra apdoroto gyvūnų mėšlo arba kurie iš jo sudaryti, turėtų būti apibrėžti gyvūnų mėšlo pabaigos taško kriterijai. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų nustatytos didesnės aprėpties arba naujos sudedamųjų medžiagų kategorijos, kad būtų galima įtraukti daugiau gyvūninių šalutinių produktų.
  Jeigu
  tas galutinis taškas pasiekiamas
  pirmiau, nei
  CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas pateikiamas rinkai, bet jau prasidėjus šiuo reglamentu reglamentuojamam gamybos procesui
  , CE ženklu pažymėtiems tręšiamiesiems produktams turėtų būti taikomi ir Reglamente (EB) Nr. 1069/2009, ir šiame reglamente nustatyti technologiniai reikalavimai, o tai reiškia griežtesnio reikalavimo taikymą, kai tas pats parametras reglamentuojamas abiejų reglamentų; |
| --- | --- |

(10)

kiekvienos sudedamųjų medžiagų kategorijos
  ,
  kuriai priklauso
  šalutinių gyvūninių produktų
  gaminiai
  ,
  kaip apibrėžta
  Reglamente (EB) Nr. 1069/2009
  , atveju kiekvienai susijusiai sudedamajai medžiagai, kurioje yra šalutinių gyvūninių produktų, pagal tą reglamentą
  nustatytas procedūras turėtų būti nustatytas galutinis gamybos grandinės taškas.
  Siekiant pasinaudoti technikos raida, suteikti daugiau galimybių gamintojams ir verslo įmonėms, atverti galimybes užtikrinti platesnį maisto medžiagų iš šalutinių gyvūninių produktų, pavyzdžiui, gyvūnų mėšlo, naudojimą, gyvūninės kilmės produktų, kuriems nustatytas pabaigos taškas gamybos grandinėje, perdirbimo metodai ir atgavimo taisyklės turėtų būti nustatytos nedelsiant po šio reglamento įsigaliojimo. Kalbant apie tręšiamuosius produktus, kurių sudėtyje yra apdoroto gyvūnų mėšlo arba kurie iš jo sudaryti, turėtų būti apibrėžti gyvūnų mėšlo pabaigos taško kriterijai. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų nustatytos didesnės aprėpties arba naujos sudedamųjų medžiagų kategorijos, kad būtų galima įtraukti daugiau gyvūninių šalutinių produktų.
  Jeigu
  tas galutinis taškas pasiekiamas
  pirmiau, nei
  CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas pateikiamas rinkai, bet jau prasidėjus šiuo reglamentu reglamentuojamam gamybos procesui
  , CE ženklu pažymėtiems tręšiamiesiems produktams turėtų būti taikomi ir Reglamente (EB) Nr. 1069/2009, ir šiame reglamente nustatyti technologiniai reikalavimai, o tai reiškia griežtesnio reikalavimo taikymą, kai tas pats parametras reglamentuojamas abiejų reglamentų;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

10 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10a) | valstybėse narėse trąšų gamybai jau plačiai naudojamų šalutinių gyvūninių produktų galutinis taškas turėtų būti nustatytas nedelsiant ir ne vėliau kaip praėjus vieneriems metams po šio reglamento įsigaliojimo dienos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10a)

valstybėse narėse trąšų gamybai jau plačiai naudojamų šalutinių gyvūninių produktų galutinis taškas turėtų būti nustatytas nedelsiant ir ne vėliau kaip praėjus vieneriems metams po šio reglamento įsigaliojimo dienos;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | jeigu viena ar daugiau CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudedamųjų medžiagų patenka į
  Reglamento (EB) Nr. 1069/2009
  taikymo sritį ir galutinio gamybos grandinės taško nepasiekia,
  reikalavimas
  ženklinti tokius produktus
  CE ženklu pagal šį reglamentą klaidintų,
  nes tokio produkto tiekimui rinkai taikomi Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 reikalavimai. Todėl tokiems produktams
  šis reglamentas neturėtų būti taikomas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

jeigu viena ar daugiau CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudedamųjų medžiagų patenka į
  Reglamento (EB) Nr. 1069/2009
  taikymo sritį ir galutinio gamybos grandinės taško nepasiekia,
  reikalavimas
  ženklinti tokius produktus
  CE ženklu pagal šį reglamentą klaidintų,
  nes tokio produkto tiekimui rinkai taikomi Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 reikalavimai. Todėl tokiems produktams
  šis reglamentas neturėtų būti taikomas;

| (12) | šalutinių gyvūninių produktų arba jų gaminių, kurių atžvilgiu nebuvo nustatytas galutinis taškas gamybos grandinėje arba kurių atžvilgiu nustatytas galutinis taškas nebuvo pasiektas tiekimo rinkai metu, tiekimui rinkai taikomi
  Reglamento (EB) Nr. 1069/2009
  reikalavimai. Todėl
  reikalavimas
  numatyti produkto žymėjimą
  CE ženklu pagal šį reglamentą klaidintų
  . Todėl visiems produktams
  ,
  kurių sudėtyje yra tokių šalutinių gyvūninių produktų arba jų gaminių arba kurie iš jų sudaryti,
  šis reglamentas neturėtų būti taikomas; |
| --- | --- |

(12)

šalutinių gyvūninių produktų arba jų gaminių, kurių atžvilgiu nebuvo nustatytas galutinis taškas gamybos grandinėje arba kurių atžvilgiu nustatytas galutinis taškas nebuvo pasiektas tiekimo rinkai metu, tiekimui rinkai taikomi
  Reglamento (EB) Nr. 1069/2009
  reikalavimai. Todėl
  reikalavimas
  numatyti produkto žymėjimą
  CE ženklu pagal šį reglamentą klaidintų
  . Todėl visiems produktams
  ,
  kurių sudėtyje yra tokių šalutinių gyvūninių produktų arba jų gaminių arba kurie iš jų sudaryti,
  šis reglamentas neturėtų būti taikomas;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | nustatyta, kad rinkoje egzistuoja paklausa tam tikras atgautąsias atliekas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/98/EB (20), naudoti kaip tręšiamuosius produktus. Be to, būtina nustatyti tam tikrus reikalavimus atliekoms, kurios atliekų naudojimo operacijoje naudojamos kaip žaliavos, atliekų apdorojimo procesams ir technologijoms, taip pat tręšiamiesiems produktams, gautiems po naudojimo operacijos, siekiant užtikrinti, kad dėl tokių produktų naudojimo nebūtų daromas bendras neigiamas poveikis aplinkai ar žmonių sveikatai. CE ženklu pažymėtiems tręšiamiesiems produktams tokie reikalavimai turėtų būti nustatyti šiame reglamente. Todėl kai tik užtikrinama minėtų produktų atitiktis visiems šio reglamento reikalavimams, jie turėtų būti nebelaikomi atliekomis, kaip apibrėžta Direktyvoje 2008/98/EB; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

nustatyta, kad rinkoje egzistuoja paklausa tam tikras atgautąsias atliekas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/98/EB (20), naudoti kaip tręšiamuosius produktus. Be to, būtina nustatyti tam tikrus reikalavimus atliekoms, kurios atliekų naudojimo operacijoje naudojamos kaip žaliavos, atliekų apdorojimo procesams ir technologijoms, taip pat tręšiamiesiems produktams, gautiems po naudojimo operacijos, siekiant užtikrinti, kad dėl tokių produktų naudojimo nebūtų daromas bendras neigiamas poveikis aplinkai ar žmonių sveikatai. CE ženklu pažymėtiems tręšiamiesiems produktams tokie reikalavimai turėtų būti nustatyti šiame reglamente. Todėl kai tik užtikrinama minėtų produktų atitiktis visiems šio reglamento reikalavimams, jie turėtų būti nebelaikomi atliekomis, kaip apibrėžta Direktyvoje 2008/98/EB;

| (13) | nustatyta, kad rinkoje egzistuoja paklausa tam tikras atgautąsias atliekas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/98/EB (20),
  pavyzdžiui, struvitą, bioanglį ir pelenų produktus,
  naudoti kaip tręšiamuosius produktus. Be to, būtina nustatyti tam tikrus reikalavimus atliekoms, kurios atliekų naudojimo operacijoje naudojamos kaip žaliavos, atliekų apdorojimo procesams ir technologijoms, taip pat tręšiamiesiems produktams, gautiems po naudojimo operacijos, siekiant užtikrinti, kad dėl tokių produktų naudojimo nebūtų daromas bendras neigiamas poveikis aplinkai ar žmonių sveikatai. CE ženklu pažymėtiems tręšiamiesiems produktams tokie reikalavimai turėtų būti nustatyti šiame reglamente. Todėl kai tik užtikrinama minėtų produktų atitiktis visiems šio reglamento reikalavimams, jie turėtų būti nebelaikomi atliekomis, kaip apibrėžta Direktyvoje 2008/98/EB
  , ir atitinkamai turėtų būti įmanoma produktams, kurių sudėtyje yra tokių atgautųjų atliekų arba kurie iš jų sudaryti, patekti į vidaus rinką. Siekiant užtikrinti teisinį aiškumą, pasinaudoti technikos raida ir toliau skatinti gamintojus aktyviau naudoti vertingus atliekų srautus, su tokiais produktais susijusios mokslinės analizės ir grąžinamojo perdirbimo reikalavimų nustatymas Sąjungos lygmeniu turėtų prasidėti iš karto po šio reglamento įsigaliojimo. Todėl pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų, nepagrįstai neatidėliojant, nustatytos didesnės aprėpties arba papildomos sudedamųjų medžiagų, kurios atitinka reikalavimus ir gali būti naudojamos gaminant CE ženklu pažymėtus tręšiamuosius produktus, kategorijos
  ; |
| --- | --- |

(13)

nustatyta, kad rinkoje egzistuoja paklausa tam tikras atgautąsias atliekas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/98/EB (20),
  pavyzdžiui, struvitą, bioanglį ir pelenų produktus,
  naudoti kaip tręšiamuosius produktus. Be to, būtina nustatyti tam tikrus reikalavimus atliekoms, kurios atliekų naudojimo operacijoje naudojamos kaip žaliavos, atliekų apdorojimo procesams ir technologijoms, taip pat tręšiamiesiems produktams, gautiems po naudojimo operacijos, siekiant užtikrinti, kad dėl tokių produktų naudojimo nebūtų daromas bendras neigiamas poveikis aplinkai ar žmonių sveikatai. CE ženklu pažymėtiems tręšiamiesiems produktams tokie reikalavimai turėtų būti nustatyti šiame reglamente. Todėl kai tik užtikrinama minėtų produktų atitiktis visiems šio reglamento reikalavimams, jie turėtų būti nebelaikomi atliekomis, kaip apibrėžta Direktyvoje 2008/98/EB
  , ir atitinkamai turėtų būti įmanoma produktams, kurių sudėtyje yra tokių atgautųjų atliekų arba kurie iš jų sudaryti, patekti į vidaus rinką. Siekiant užtikrinti teisinį aiškumą, pasinaudoti technikos raida ir toliau skatinti gamintojus aktyviau naudoti vertingus atliekų srautus, su tokiais produktais susijusios mokslinės analizės ir grąžinamojo perdirbimo reikalavimų nustatymas Sąjungos lygmeniu turėtų prasidėti iš karto po šio reglamento įsigaliojimo. Todėl pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų, nepagrįstai neatidėliojant, nustatytos didesnės aprėpties arba papildomos sudedamųjų medžiagų, kurios atitinka reikalavimus ir gali būti naudojamos gaminant CE ženklu pažymėtus tręšiamuosius produktus, kategorijos
  ;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

13 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13a) | tam tikrus pramonės šalutinius produktus, šalutinius produktus arba perdirbtus produktus, susijusius su konkrečiais pramoniniais procesais, šiuo metu gamintojai naudoja kaip CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų sudėtines dalis. CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų sudėtinėms dalims reikalavimai, susiję su sudėtinių medžiagų kategorijomis, turėtų būti nustatyti šiame reglamente. Prireikus, kai tik užtikrinama minėtų produktų atitiktis visiems šio reglamento reikalavimams, jie turėtų būti nebelaikomi atliekomis, kaip apibrėžta Direktyvoje 2008/98/EB; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13a)

tam tikrus pramonės šalutinius produktus, šalutinius produktus arba perdirbtus produktus, susijusius su konkrečiais pramoniniais procesais, šiuo metu gamintojai naudoja kaip CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų sudėtines dalis. CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų sudėtinėms dalims reikalavimai, susiję su sudėtinių medžiagų kategorijomis, turėtų būti nustatyti šiame reglamente. Prireikus, kai tik užtikrinama minėtų produktų atitiktis visiems šio reglamento reikalavimams, jie turėtų būti nebelaikomi atliekomis, kaip apibrėžta Direktyvoje 2008/98/EB;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | tam tikros cheminės medžiagos ir mišiniai,
  paprastai
  vadinami agronominiais priedais, gerina maisto medžiagų išsiskyrimą trąšose. Rinkai tiekiamos cheminės medžiagos ir mišiniai, skirti dėti į CE ženklu pažymėtus tręšiamuosius produktus, turėtų tų medžiagų ar mišinių gamintojo atsakomybe atitikti tam tikrus veiksmingumo kriterijus, todėl ir jie patys pagal šį reglamentą turėtų būti laikomi CE ženklu pažymėtais tręšiamaisiais produktais. Be to, CE ženklu pažymėtiems tręšiamiesiems produktams, kurių sudėtyje yra tokių medžiagų ar mišinių, turėtų būti taikomi tam tikri veiksmingumo ir saugos kriterijai. Todėl tokios medžiagos ir mišiniai turėtų būti reglamentuojami ir kaip CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų sudedamosios medžiagos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

tam tikros cheminės medžiagos ir mišiniai,
  paprastai
  vadinami agronominiais priedais, gerina maisto medžiagų išsiskyrimą trąšose. Rinkai tiekiamos cheminės medžiagos ir mišiniai, skirti dėti į CE ženklu pažymėtus tręšiamuosius produktus, turėtų tų medžiagų ar mišinių gamintojo atsakomybe atitikti tam tikrus veiksmingumo kriterijus, todėl ir jie patys pagal šį reglamentą turėtų būti laikomi CE ženklu pažymėtais tręšiamaisiais produktais. Be to, CE ženklu pažymėtiems tręšiamiesiems produktams, kurių sudėtyje yra tokių medžiagų ar mišinių, turėtų būti taikomi tam tikri veiksmingumo ir saugos kriterijai. Todėl tokios medžiagos ir mišiniai turėtų būti reglamentuojami ir kaip CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų sudedamosios medžiagos;

| (14) | tam tikros cheminės medžiagos ir mišiniai, vadinami agronominiais priedais, gerina maisto medžiagų išsiskyrimą trąšose. Rinkai tiekiamos cheminės medžiagos ir mišiniai, skirti dėti į CE ženklu pažymėtus tręšiamuosius produktus, turėtų tų medžiagų ar mišinių gamintojo atsakomybe atitikti tam tikrus veiksmingumo
  , saugos ir aplinkos apsaugos
  kriterijus, todėl ir jie patys pagal šį reglamentą turėtų būti laikomi CE ženklu pažymėtais tręšiamaisiais produktais. Be to, CE ženklu pažymėtiems tręšiamiesiems produktams, kurių sudėtyje yra tokių medžiagų ar mišinių, turėtų būti taikomi tam tikri veiksmingumo, saugos ir
  aplinkos apsaugos
  kriterijai. Todėl tokios medžiagos ir mišiniai turėtų būti reglamentuojami ir kaip CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų sudedamosios medžiagos; |
| --- | --- |

(14)

tam tikros cheminės medžiagos ir mišiniai, vadinami agronominiais priedais, gerina maisto medžiagų išsiskyrimą trąšose. Rinkai tiekiamos cheminės medžiagos ir mišiniai, skirti dėti į CE ženklu pažymėtus tręšiamuosius produktus, turėtų tų medžiagų ar mišinių gamintojo atsakomybe atitikti tam tikrus veiksmingumo
  , saugos ir aplinkos apsaugos
  kriterijus, todėl ir jie patys pagal šį reglamentą turėtų būti laikomi CE ženklu pažymėtais tręšiamaisiais produktais. Be to, CE ženklu pažymėtiems tręšiamiesiems produktams, kurių sudėtyje yra tokių medžiagų ar mišinių, turėtų būti taikomi tam tikri veiksmingumo, saugos ir
  aplinkos apsaugos
  kriterijai. Todėl tokios medžiagos ir mišiniai turėtų būti reglamentuojami ir kaip CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų sudedamosios medžiagos;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

14 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (14a) | kadangi produktai, kuriuos be tręšiamųjų medžiagų sudaro ir cheminės medžiagos bei mišiniai, yra skirti įterpti į dirvožemį ir patenka į aplinką, visoms produkte esančioms medžiagoms turėtų būti taikomi atitikties kriterijai, visu pirma tais atvejais, kai tie produktai yra smulkūs arba subyra į smulkias dalis ir per dirvožemį gali išplisti į vandens sistemas ir būti pernešti į platesnę aplinką. Todėl biologinio skaidumo kriterijai turėtų būti taikomi ir atitikties bandymai vykdomi tikroviškomis in vivo sąlygomis, o jas nustatant atsižvelgiama į skirtingą susiskaidymo greitį anaerobinėmis sąlygomis vandens buveinėse arba po vandeniu, užlietose vietose ir sušalusiame dirvožemyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14a)

kadangi produktai, kuriuos be tręšiamųjų medžiagų sudaro ir cheminės medžiagos bei mišiniai, yra skirti įterpti į dirvožemį ir patenka į aplinką, visoms produkte esančioms medžiagoms turėtų būti taikomi atitikties kriterijai, visu pirma tais atvejais, kai tie produktai yra smulkūs arba subyra į smulkias dalis ir per dirvožemį gali išplisti į vandens sistemas ir būti pernešti į platesnę aplinką. Todėl biologinio skaidumo kriterijai turėtų būti taikomi ir atitikties bandymai vykdomi tikroviškomis in vivo sąlygomis, o jas nustatant atsižvelgiama į skirtingą susiskaidymo greitį anaerobinėmis sąlygomis vandens buveinėse arba po vandeniu, užlietose vietose ir sušalusiame dirvožemyje;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | nors tam tikros cheminės medžiagos, mišiniai ir mikroorganizmai,
  paprastai
  vadinami augalų biostimuliatoriais, patys savaime nėra maisto
  medžiagos
  , jie skatina augalų mitybos procesus. Kai vienintelė tokių produktų paskirtis – gerinti augalų maisto medžiagų įsisavinimo efektyvumą, didinti atsparumą abiotiniam stresui ar gerinti produkcijos kokybines savybes, jie dėl savo savybių yra panašesni į tręšiamuosius produktus nei į daugumos kategorijų augalų apsaugos produktus. Todėl tokius produktus turėtų būti galima žymėti CE ženklu pagal šį reglamentą ir jiems neturėtų būti taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 (21). Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

nors tam tikros cheminės medžiagos, mišiniai ir mikroorganizmai,
  paprastai
  vadinami augalų biostimuliatoriais, patys savaime nėra maisto
  medžiagos
  , jie skatina augalų mitybos procesus. Kai vienintelė tokių produktų paskirtis – gerinti augalų maisto medžiagų įsisavinimo efektyvumą, didinti atsparumą abiotiniam stresui ar gerinti produkcijos kokybines savybes, jie dėl savo savybių yra panašesni į tręšiamuosius produktus nei į daugumos kategorijų augalų apsaugos produktus. Todėl tokius produktus turėtų būti galima žymėti CE ženklu pagal šį reglamentą ir jiems neturėtų būti taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 (21). Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (15) | nors tam tikros cheminės medžiagos, mišiniai ir mikroorganizmai, vadinami augalų biostimuliatoriais, patys savaime nėra
  sudedamosios
  maisto
  medžiagų dalys
  , jie skatina
  natūralius
  augalų mitybos procesus. Kai vienintelė tokių produktų paskirtis – gerinti augalų maisto medžiagų įsisavinimo efektyvumą, didinti atsparumą abiotiniam stresui ar gerinti produkcijos kokybines savybes,
  ardyti dirvožemyje esančius organinius junginius ar didinti maistinių medžiagų kiekį rizosferoje,
  jie dėl savo savybių yra panašesni į tręšiamuosius produktus nei į daugumos kategorijų augalų apsaugos produktus
  . Todėl jais papildomos trąšos, siekiant optimizuoti trąšų efektyvumą ir mažinti naudojamą maistinių medžiagų kiekį
  . Todėl tokius produktus turėtų būti galima žymėti CE ženklu pagal šį reglamentą ir jiems neturėtų būti taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 (21). Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(15)

nors tam tikros cheminės medžiagos, mišiniai ir mikroorganizmai, vadinami augalų biostimuliatoriais, patys savaime nėra
  sudedamosios
  maisto
  medžiagų dalys
  , jie skatina
  natūralius
  augalų mitybos procesus. Kai vienintelė tokių produktų paskirtis – gerinti augalų maisto medžiagų įsisavinimo efektyvumą, didinti atsparumą abiotiniam stresui ar gerinti produkcijos kokybines savybes,
  ardyti dirvožemyje esančius organinius junginius ar didinti maistinių medžiagų kiekį rizosferoje,
  jie dėl savo savybių yra panašesni į tręšiamuosius produktus nei į daugumos kategorijų augalų apsaugos produktus
  . Todėl jais papildomos trąšos, siekiant optimizuoti trąšų efektyvumą ir mažinti naudojamą maistinių medžiagų kiekį
  . Todėl tokius produktus turėtų būti galima žymėti CE ženklu pagal šį reglamentą ir jiems neturėtų būti taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 (21). Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

15 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (15a) | mikroorganizmų sudedamųjų medžiagų kategorijos turėtų būti išplečiamos arba jų pridedama, siekiant užtikrinti ir didinti inovacijų diegimo potencialą, susijusį su naujų mikrobinių augalų biostimuliatorių produktų kūrimu ir atradimu. Siekiant skatinti inovacijas ir sukurti gamintojams teisinį tikrumą, susijusį su reikalavimais, kuriuos reikia įvykdyti naudojant mikroorganizmus kaip CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų sudedamąsias medžiagas, turi būti aiškiai nurodyti suderinti mikroorganizmų saugos vertinimo metodai. Iškart po šio reglamento įsigaliojimo turėtų būti pradėtas parengiamasis darbas, siekiant nustatyti saugos vertinimo metodus. Pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai be reikalo neatidėliojant nustatyti reikalavimus, kuriuos gamintojai turi įvykdyti įrodinėdami mikroorganizmų saugumą, kad juos būtų galima naudoti CE ženklu pažymėtuose tręšiamuosiuose produktuose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15a)

mikroorganizmų sudedamųjų medžiagų kategorijos turėtų būti išplečiamos arba jų pridedama, siekiant užtikrinti ir didinti inovacijų diegimo potencialą, susijusį su naujų mikrobinių augalų biostimuliatorių produktų kūrimu ir atradimu. Siekiant skatinti inovacijas ir sukurti gamintojams teisinį tikrumą, susijusį su reikalavimais, kuriuos reikia įvykdyti naudojant mikroorganizmus kaip CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų sudedamąsias medžiagas, turi būti aiškiai nurodyti suderinti mikroorganizmų saugos vertinimo metodai. Iškart po šio reglamento įsigaliojimo turėtų būti pradėtas parengiamasis darbas, siekiant nustatyti saugos vertinimo metodus. Pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai be reikalo neatidėliojant nustatyti reikalavimus, kuriuos gamintojai turi įvykdyti įrodinėdami mikroorganizmų saugumą, kad juos būtų galima naudoti CE ženklu pažymėtuose tręšiamuosiuose produktuose;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | produktams
  ,
  turintiems
  vieną ar daugiau funkcijų, iš kurių vienai taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009, turėtų būti toliau taikoma tokiems produktams pritaikyta ir tame reglamente nustatyta kontrolės tvarka. Kai tokie produktai turi ir tręšiamojo produkto funkciją, reikalavimas tokius produktus ženklinti CE ženklu pagal šį reglamentą klaidintų, nes augalų apsaugos produktus tiekti rinkai galima tik su atitinkamoje valstybėje narėje galiojančiu produkto leidimu. Todėl tokiems produktams šis reglamentas neturėtų būti taikomas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

produktams
  ,
  turintiems
  vieną ar daugiau funkcijų, iš kurių vienai taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009, turėtų būti toliau taikoma tokiems produktams pritaikyta ir tame reglamente nustatyta kontrolės tvarka. Kai tokie produktai turi ir tręšiamojo produkto funkciją, reikalavimas tokius produktus ženklinti CE ženklu pagal šį reglamentą klaidintų, nes augalų apsaugos produktus tiekti rinkai galima tik su atitinkamoje valstybėje narėje galiojančiu produkto leidimu. Todėl tokiems produktams šis reglamentas neturėtų būti taikomas;

| (16) | produktai
  ,
  turintys
  vieną ar daugiau funkcijų, iš kurių vienai taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009,
  yra augalų apsaugos produktai, kuriems taikomas tas reglamentas. Tiems produktams
  turėtų būti toliau taikoma tokiems produktams pritaikyta ir tame reglamente nustatyta kontrolės tvarka. Kai tokie produktai turi ir tręšiamojo produkto funkciją
  arba veikia kaip tręšiamasis produktas
  , reikalavimas tokius produktus ženklinti CE ženklu pagal šį reglamentą klaidintų, nes augalų apsaugos produktus tiekti rinkai galima tik su atitinkamoje valstybėje narėje galiojančiu produkto leidimu. Todėl tokiems produktams šis reglamentas neturėtų būti taikomas; |
| --- | --- |

(16)

produktai
  ,
  turintys
  vieną ar daugiau funkcijų, iš kurių vienai taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009,
  yra augalų apsaugos produktai, kuriems taikomas tas reglamentas. Tiems produktams
  turėtų būti toliau taikoma tokiems produktams pritaikyta ir tame reglamente nustatyta kontrolės tvarka. Kai tokie produktai turi ir tręšiamojo produkto funkciją
  arba veikia kaip tręšiamasis produktas
  , reikalavimas tokius produktus ženklinti CE ženklu pagal šį reglamentą klaidintų, nes augalų apsaugos produktus tiekti rinkai galima tik su atitinkamoje valstybėje narėje galiojančiu produkto leidimu. Todėl tokiems produktams šis reglamentas neturėtų būti taikomas;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

17 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | šis reglamentas neturėtų būti kliūtis taikyti dabartinius Sąjungos teisės aktus, susijusius su tais sveikatos, saugos ir aplinkos apsaugos aspektais, kuriems šis reglamentas netaikomas. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas nedarant poveikio Tarybos direktyvai 86/278/EEB (22), Tarybos direktyvai 89/391/EEB (23), Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1907/2006 (24), Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1272/2008 (25), Komisijos reglamentui (EB) Nr. 1881/2006 (26), Tarybos direktyvai 2000/29/EB (27), Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) Nr. 98/2013 (28) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) Nr. 1143/2014 (29); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17)

šis reglamentas neturėtų būti kliūtis taikyti dabartinius Sąjungos teisės aktus, susijusius su tais sveikatos, saugos ir aplinkos apsaugos aspektais, kuriems šis reglamentas netaikomas. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas nedarant poveikio Tarybos direktyvai 86/278/EEB (22), Tarybos direktyvai 89/391/EEB (23), Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1907/2006 (24), Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1272/2008 (25), Komisijos reglamentui (EB) Nr. 1881/2006 (26), Tarybos direktyvai 2000/29/EB (27), Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) Nr. 98/2013 (28) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) Nr. 1143/2014 (29);

| (17) | Nepriklausomai nuo CE ženklu pažymėto augalų mitybos produkto tipo,
  šis reglamentas neturėtų būti kliūtis taikyti dabartinius Sąjungos teisės aktus, susijusius su tais sveikatos, saugos ir aplinkos apsaugos aspektais, kuriems šis reglamentas netaikomas. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas nedarant poveikio Tarybos direktyvai 86/278/EEB (22), Tarybos direktyvai 89/391/EEB (23), Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1907/2006 (24), Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1272/2008 (25), Komisijos reglamentui (EB) Nr. 1881/2006 (26), Tarybos direktyvai 2000/29/EB (27), Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) Nr. 98/2013 (28) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) Nr. 1143/2014 (29)

  , Tarybos direktyvai 91/676/EEB

   (29a)

  ir Direktyvai 2000/60/EB

   (29b)

  ; |
| --- | --- |

(17)

Nepriklausomai nuo CE ženklu pažymėto augalų mitybos produkto tipo,
  šis reglamentas neturėtų būti kliūtis taikyti dabartinius Sąjungos teisės aktus, susijusius su tais sveikatos, saugos ir aplinkos apsaugos aspektais, kuriems šis reglamentas netaikomas. Todėl šis reglamentas turėtų būti taikomas nedarant poveikio Tarybos direktyvai 86/278/EEB (22), Tarybos direktyvai 89/391/EEB (23), Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1907/2006 (24), Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1272/2008 (25), Komisijos reglamentui (EB) Nr. 1881/2006 (26), Tarybos direktyvai 2000/29/EB (27), Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) Nr. 98/2013 (28) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) Nr. 1143/2014 (29)

  , Tarybos direktyvai 91/676/EEB

   (29a)

  ir Direktyvai 2000/60/EB

   (29b)

  ;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

17 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (17a) | turėtų būti užtikrintas produktų, jautrių organinei taršai iš tam tikrų galimai probleminių šaltinių (arba tokiais laikomų), atsekamumas iki pat organinės medžiagos šaltinio. Tai yra būtina siekiant užtikrinti vartotojų pasitikėjimą ir apriboti žalą atsiradus vietinei taršai. Taip būtų galima nustatyti įmones, naudojančias tręšiamuosius produktus, kurių sudėtyje yra organinių pradinių medžiagų iš šių šaltinių. Tai turėtų būti privalomai taikoma produktams, kurių sudėtyje yra medžiagos, pagamintos iš atliekų ar šalutinių produktų, kurie nebuvo apdoroti per organinius teršalus, užkratus ir genetinę medžiagą ardantį procesą. Tuo siekiama sumažinti ne tik riziką sveikatai ir aplinkai, bet ir visuomenės bei ūkininkų abejones dėl užkratų, organinių teršalų ir genetinės medžiagos. Siekiant apsaugoti žemės savininkus, kurie nėra taršos kaltininkai, valstybės narės raginamos įtvirtinti tinkamas atsakomybės nuostatas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17a)

turėtų būti užtikrintas produktų, jautrių organinei taršai iš tam tikrų galimai probleminių šaltinių (arba tokiais laikomų), atsekamumas iki pat organinės medžiagos šaltinio. Tai yra būtina siekiant užtikrinti vartotojų pasitikėjimą ir apriboti žalą atsiradus vietinei taršai. Taip būtų galima nustatyti įmones, naudojančias tręšiamuosius produktus, kurių sudėtyje yra organinių pradinių medžiagų iš šių šaltinių. Tai turėtų būti privalomai taikoma produktams, kurių sudėtyje yra medžiagos, pagamintos iš atliekų ar šalutinių produktų, kurie nebuvo apdoroti per organinius teršalus, užkratus ir genetinę medžiagą ardantį procesą. Tuo siekiama sumažinti ne tik riziką sveikatai ir aplinkai, bet ir visuomenės bei ūkininkų abejones dėl užkratų, organinių teršalų ir genetinės medžiagos. Siekiant apsaugoti žemės savininkus, kurie nėra taršos kaltininkai, valstybės narės raginamos įtvirtinti tinkamas atsakomybės nuostatas;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

17 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (17b) | neapdorotiems gyvūniniams šalutiniams produktams reglamentas neturėtų būti taikomas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17b)

neapdorotiems gyvūniniams šalutiniams produktams reglamentas neturėtų būti taikomas;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

19 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (19a) | siekiant žiedinės ekonomikos tikslų, tam tikrus pramonės šalutinius produktus arba gretutinius produktus, atsirandančius dėl konkrečių pramoninių procesų, dabar gamintojai naudoja kaip CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų sudedamąsias dalis. II priede reikėtų nustatyti su tokių sudedamųjų medžiagų kategorijomis susijusius reikalavimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19a)

siekiant žiedinės ekonomikos tikslų, tam tikrus pramonės šalutinius produktus arba gretutinius produktus, atsirandančius dėl konkrečių pramoninių procesų, dabar gamintojai naudoja kaip CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų sudedamąsias dalis. II priede reikėtų nustatyti su tokių sudedamųjų medžiagų kategorijomis susijusius reikalavimus;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

20 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (20) | mišinį
  , kurį sudaro
  skirtingi CE ženklu pažymėti tręšiamieji
  produktai, kurių kiekvieno atitiktis susijusiai medžiagai taikomiems reikalavimams buvo įvertinta ir patvirtinta, galima laikyti tinkamu naudoti kaip CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą nustatant tik tam tikrus papildomus dėl
  maišymo
  taikytinus reikalavimus. Todėl siekiant išvengti nereikalingos administracinės naštos tokie
  mišiniai
  turėtų būti priskirti prie atskiros kategorijos, kuriai atitikties vertinimas turėtų būti apribotas tik dėl maišymo taikytinais papildomais reikalavimais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20)

mišinį
  , kurį sudaro
  skirtingi CE ženklu pažymėti tręšiamieji
  produktai, kurių kiekvieno atitiktis susijusiai medžiagai taikomiems reikalavimams buvo įvertinta ir patvirtinta, galima laikyti tinkamu naudoti kaip CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą nustatant tik tam tikrus papildomus dėl
  maišymo
  taikytinus reikalavimus. Todėl siekiant išvengti nereikalingos administracinės naštos tokie
  mišiniai
  turėtų būti priskirti prie atskiros kategorijos, kuriai atitikties vertinimas turėtų būti apribotas tik dėl maišymo taikytinais papildomais reikalavimais;

| (20) | derinį
  , kurį sudaro
  skirtingų produktų funkcinių kategorijų
  produktai, kurių kiekvieno atitiktis susijusiai medžiagai taikomiems reikalavimams buvo įvertinta ir patvirtinta, galima laikyti tinkamu naudoti kaip CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą nustatant tik tam tikrus papildomus dėl
  maišymo
  taikytinus reikalavimus. Todėl siekiant išvengti nereikalingos administracinės naštos tokie
  deriniai
  turėtų būti priskirti prie atskiros kategorijos, kuriai atitikties vertinimas turėtų būti apribotas tik dėl maišymo taikytinais papildomais reikalavimais; |
| --- | --- |

(20)

derinį
  , kurį sudaro
  skirtingų produktų funkcinių kategorijų
  produktai, kurių kiekvieno atitiktis susijusiai medžiagai taikomiems reikalavimams buvo įvertinta ir patvirtinta, galima laikyti tinkamu naudoti kaip CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą nustatant tik tam tikrus papildomus dėl
  maišymo
  taikytinus reikalavimus. Todėl siekiant išvengti nereikalingos administracinės naštos tokie
  deriniai
  turėtų būti priskirti prie atskiros kategorijos, kuriai atitikties vertinimas turėtų būti apribotas tik dėl maišymo taikytinais papildomais reikalavimais;

(Šis pakeitimas taip pat apima horizontalųjį techninį pakeitimą – terminas „mišinys“ (vnsk. ir dgsk.) pakeistas terminu „derinys“ (vnsk. ir dgsk.). Teisėkūros institucijoms susitarus, atitinkami pakeitimai bus taikomi visam tekstui, įskaitant ir tas dalis, kurios pateiktos pakeitimuose žemiau.)

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

25 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (25) | importuotojas, pateikdamas CE ženklu pažymėtą
  tręšiamąjį
  produktą rinkai, rinkos priežiūros tikslais turėtų ant jo pakuotės nurodyti savo pavadinimą, registruotą prekės pavadinimą arba registruotą prekės ženklą ir pašto adresą, kuriuo būtų galima į jį kreiptis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25)

importuotojas, pateikdamas CE ženklu pažymėtą
  tręšiamąjį
  produktą rinkai, rinkos priežiūros tikslais turėtų ant jo pakuotės nurodyti savo pavadinimą, registruotą prekės pavadinimą arba registruotą prekės ženklą ir pašto adresą, kuriuo būtų galima į jį kreiptis;

| (25) | importuotojas, pateikdamas CE ženklu pažymėtą produktą rinkai, rinkos priežiūros tikslais turėtų ant jo pakuotės nurodyti savo pavadinimą, registruotą prekės pavadinimą arba registruotą prekės ženklą ir pašto adresą, kuriuo būtų galima į jį kreiptis
  , taip pat trečiosios valstybės gamintoją
  ; |
| --- | --- |

(25)

importuotojas, pateikdamas CE ženklu pažymėtą produktą rinkai, rinkos priežiūros tikslais turėtų ant jo pakuotės nurodyti savo pavadinimą, registruotą prekės pavadinimą arba registruotą prekės ženklą ir pašto adresą, kuriuo būtų galima į jį kreiptis
  , taip pat trečiosios valstybės gamintoją
  ;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

31 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (31) | jeigu darniųjų standartų nėra arba jeigu juose nepakankamai išsamiai aptarti visi šiuo reglamentu nustatytų kokybės ir saugos reikalavimų aspektai, gali prireikti
  nustatyti vienodas
  tų reikalavimų įgyvendinimo
  sąlygas
  . Todėl Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti įgyvendinimo aktus, kuriais tos sąlygos nustatomos bendrosiose specifikacijose. Dėl teisinio tikrumo reikėtų patikslinti, kad CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai minėtas specifikacijas privalo atitikti net tada, kai laikoma, kad jie atitinka darniuosius standartus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(31)

jeigu darniųjų standartų nėra arba jeigu juose nepakankamai išsamiai aptarti visi šiuo reglamentu nustatytų kokybės ir saugos reikalavimų aspektai, gali prireikti
  nustatyti vienodas
  tų reikalavimų įgyvendinimo
  sąlygas
  . Todėl Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti įgyvendinimo aktus, kuriais tos sąlygos nustatomos bendrosiose specifikacijose. Dėl teisinio tikrumo reikėtų patikslinti, kad CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai minėtas specifikacijas privalo atitikti net tada, kai laikoma, kad jie atitinka darniuosius standartus;

| (31) | jeigu darniųjų standartų nėra arba jeigu juose nepakankamai išsamiai aptarti visi šiuo reglamentu nustatytų kokybės ir saugos reikalavimų aspektai
  ir jeigu nederamai vilkinamas standartų patvirtinimo arba atnaujinimo, siekiant atsižvelgti į tuos reikalavimus, procesas
  , gali prireikti
  laikinųjų priemonių, kad būtų nustatytos vienodos
  tų reikalavimų įgyvendinimo
  sąlygos
  . Todėl Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti įgyvendinimo aktus, kuriais tos sąlygos nustatomos bendrosiose specifikacijose. Dėl teisinio tikrumo reikėtų patikslinti, kad CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai minėtas specifikacijas privalo atitikti net tada, kai laikoma, kad jie atitinka darniuosius standartus; |
| --- | --- |

(31)

jeigu darniųjų standartų nėra arba jeigu juose nepakankamai išsamiai aptarti visi šiuo reglamentu nustatytų kokybės ir saugos reikalavimų aspektai
  ir jeigu nederamai vilkinamas standartų patvirtinimo arba atnaujinimo, siekiant atsižvelgti į tuos reikalavimus, procesas
  , gali prireikti
  laikinųjų priemonių, kad būtų nustatytos vienodos
  tų reikalavimų įgyvendinimo
  sąlygos
  . Todėl Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti įgyvendinimo aktus, kuriais tos sąlygos nustatomos bendrosiose specifikacijose. Dėl teisinio tikrumo reikėtų patikslinti, kad CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai minėtas specifikacijas privalo atitikti net tada, kai laikoma, kad jie atitinka darniuosius standartus;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

47 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (47) | CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai turėtų būti pateikiami rinkai, tik jei jie yra pakankamai veiksmingi ir nekelia
  nepriimtino
  pavojaus žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai, kai yra tinkamai laikomi ir naudojami pagal paskirtį
  arba
  sąlygomis, kurias galima pagrįstai numatyti, t. y. kai toks jų naudojimas galėtų atsirasti dėl teisėto ir iš anksto nuspėjamo žmogaus elgesio. Todėl reikėtų nustatyti saugos ir kokybės reikalavimus, taip pat tinkamus kontrolės mechanizmus. Be to, CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto naudojimas pagal paskirtį neturėtų tapti nesaugaus maisto ar pašaro priežastimi; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(47)

CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai turėtų būti pateikiami rinkai, tik jei jie yra pakankamai veiksmingi ir nekelia
  nepriimtino
  pavojaus žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai, kai yra tinkamai laikomi ir naudojami pagal paskirtį
  arba
  sąlygomis, kurias galima pagrįstai numatyti, t. y. kai toks jų naudojimas galėtų atsirasti dėl teisėto ir iš anksto nuspėjamo žmogaus elgesio. Todėl reikėtų nustatyti saugos ir kokybės reikalavimus, taip pat tinkamus kontrolės mechanizmus. Be to, CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto naudojimas pagal paskirtį neturėtų tapti nesaugaus maisto ar pašaro priežastimi;

| (47) | CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai turėtų būti pateikiami rinkai, tik jei jie yra pakankamai veiksmingi ir nekelia pavojaus žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai, kai yra tinkamai laikomi ir naudojami pagal paskirtį sąlygomis, kurias galima pagrįstai numatyti, t. y. kai toks jų naudojimas galėtų atsirasti dėl teisėto ir iš anksto nuspėjamo žmogaus elgesio. Todėl reikėtų nustatyti saugos ir kokybės reikalavimus, taip pat tinkamus kontrolės mechanizmus. Be to, CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto naudojimas pagal paskirtį neturėtų tapti nesaugaus maisto ar pašaro priežastimi; |
| --- | --- |

(47)

CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai turėtų būti pateikiami rinkai, tik jei jie yra pakankamai veiksmingi ir nekelia pavojaus žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai, kai yra tinkamai laikomi ir naudojami pagal paskirtį sąlygomis, kurias galima pagrįstai numatyti, t. y. kai toks jų naudojimas galėtų atsirasti dėl teisėto ir iš anksto nuspėjamo žmogaus elgesio. Todėl reikėtų nustatyti saugos ir kokybės reikalavimus, taip pat tinkamus kontrolės mechanizmus. Be to, CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto naudojimas pagal paskirtį neturėtų tapti nesaugaus maisto ar pašaro priežastimi;

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

49 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (49) | esamą sistemą reikėtų papildyti procedūra, pagal kurią suinteresuotosios šalys būtų informuojamos apie priemones, kurių ketinama imtis dėl CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų, keliančių
  nepriimtiną
  pavojų žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai. Be to, ta sistema turėtų sudaryti sąlygas rinkos priežiūros institucijoms bendradarbiauti su atitinkamais ekonominės veiklos vykdytojais ir veiksmų dėl tokių tręšiamųjų produktų imtis ankstyvame etape; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(49)

esamą sistemą reikėtų papildyti procedūra, pagal kurią suinteresuotosios šalys būtų informuojamos apie priemones, kurių ketinama imtis dėl CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų, keliančių
  nepriimtiną
  pavojų žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai. Be to, ta sistema turėtų sudaryti sąlygas rinkos priežiūros institucijoms bendradarbiauti su atitinkamais ekonominės veiklos vykdytojais ir veiksmų dėl tokių tręšiamųjų produktų imtis ankstyvame etape;

| (49) | esamą sistemą reikėtų papildyti procedūra, pagal kurią
  visos
  suinteresuotosios šalys
  , įskaitant sveikatos srities ir vartotojų reikalų suinteresuotąsias šalis,
  būtų informuojamos apie priemones, kurių ketinama imtis dėl CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų, keliančių pavojų žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai. Be to, ta sistema turėtų sudaryti sąlygas rinkos priežiūros institucijoms bendradarbiauti su atitinkamais ekonominės veiklos vykdytojais ir veiksmų dėl tokių tręšiamųjų produktų imtis ankstyvame etape; |
| --- | --- |

(49)

esamą sistemą reikėtų papildyti procedūra, pagal kurią
  visos
  suinteresuotosios šalys
  , įskaitant sveikatos srities ir vartotojų reikalų suinteresuotąsias šalis,
  būtų informuojamos apie priemones, kurių ketinama imtis dėl CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų, keliančių pavojų žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai. Be to, ta sistema turėtų sudaryti sąlygas rinkos priežiūros institucijoms bendradarbiauti su atitinkamais ekonominės veiklos vykdytojais ir veiksmų dėl tokių tręšiamųjų produktų imtis ankstyvame etape;

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

55 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (55) | atliekų perdirbimo srityje daroma perspektyvi technikos pažanga – iš nuotekų dumblo gaunamas fosforas,
  o
  iš šalutinių gyvūninių produktų gaminami tręšiamieji produktai, pvz., bioanglis. Reikėtų, kad produktų, kurių sudėtyje yra tokių medžiagų arba kurie iš jų sudaryti, patekimas į vidaus rinką nebūtų nepagrįstai vilkinamas, jei atlikta mokslinė gamybos procesų analizė ir parengti Sąjungos lygmens technologiniai reikalavimai. Todėl pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus
  , kuriais nustatomos didesnės aprėpties arba papildomos CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų arba sudedamųjų
  medžiagų
  , kurias leidžiama
  naudoti
  tokiems produktams gaminti, kategorijos
  .
  Dėl
  šalutinių gyvūninių produktų – sudedamųjų medžiagų kategorijos turėtų būti išplečiamos arba jų pridedama, tik jeigu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1069/2009 yra nustatytas galutinis gamybos grandinės taškas
  , nes bet kuriuo atveju šalutiniai gyvūniniai produktai, kuriems toks galutinis taškas nenustatytas, į šio reglamento taikymo sritį nepatenka
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(55)

atliekų perdirbimo srityje daroma perspektyvi technikos pažanga – iš nuotekų dumblo gaunamas fosforas,
  o
  iš šalutinių gyvūninių produktų gaminami tręšiamieji produktai, pvz., bioanglis. Reikėtų, kad produktų, kurių sudėtyje yra tokių medžiagų arba kurie iš jų sudaryti, patekimas į vidaus rinką nebūtų nepagrįstai vilkinamas, jei atlikta mokslinė gamybos procesų analizė ir parengti Sąjungos lygmens technologiniai reikalavimai. Todėl pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus
  , kuriais nustatomos didesnės aprėpties arba papildomos CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų arba sudedamųjų
  medžiagų
  , kurias leidžiama
  naudoti
  tokiems produktams gaminti, kategorijos
  .
  Dėl
  šalutinių gyvūninių produktų – sudedamųjų medžiagų kategorijos turėtų būti išplečiamos arba jų pridedama, tik jeigu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1069/2009 yra nustatytas galutinis gamybos grandinės taškas
  , nes bet kuriuo atveju šalutiniai gyvūniniai produktai, kuriems toks galutinis taškas nenustatytas, į šio reglamento taikymo sritį nepatenka
  ;

| (55) | atliekų perdirbimo srityje daroma perspektyvi technikos pažanga – iš nuotekų dumblo gaunamas fosforas,
  kaip antai struvitas,
  iš šalutinių gyvūninių produktų gaminami tręšiamieji produktai, pvz., bioanglis
  , deginant taip pat gaunamas fosforas, kaip antai pelenų produktai
  . Reikėtų, kad produktų, kurių sudėtyje yra tokių medžiagų arba kurie iš jų sudaryti, patekimas į vidaus rinką nebūtų nepagrįstai vilkinamas, jei atlikta mokslinė gamybos procesų analizė ir parengti Sąjungos lygmens technologiniai reikalavimai. Todėl pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus
  dėl tokių
  medžiagų
  tinkamumo
  naudoti
  gamyboje
  . Šalutinių gyvūninių produktų
  gaminiams
  sudedamųjų medžiagų kategorijos turėtų būti išplečiamos arba jų pridedama, tik jeigu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1069/2009 yra nustatytas galutinis gamybos grandinės taškas; |
| --- | --- |

(55)

atliekų perdirbimo srityje daroma perspektyvi technikos pažanga – iš nuotekų dumblo gaunamas fosforas,
  kaip antai struvitas,
  iš šalutinių gyvūninių produktų gaminami tręšiamieji produktai, pvz., bioanglis
  , deginant taip pat gaunamas fosforas, kaip antai pelenų produktai
  . Reikėtų, kad produktų, kurių sudėtyje yra tokių medžiagų arba kurie iš jų sudaryti, patekimas į vidaus rinką nebūtų nepagrįstai vilkinamas, jei atlikta mokslinė gamybos procesų analizė ir parengti Sąjungos lygmens technologiniai reikalavimai. Todėl pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus
  dėl tokių
  medžiagų
  tinkamumo
  naudoti
  gamyboje
  . Šalutinių gyvūninių produktų
  gaminiams
  sudedamųjų medžiagų kategorijos turėtų būti išplečiamos arba jų pridedama, tik jeigu pagal Reglamentą (EB) Nr. 1069/2009 yra nustatytas galutinis gamybos grandinės taškas;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

55 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (55a) | CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje be maistinių medžiagų polimerų gali būti ir kitų polimerų, tačiau tai turėtų būti leista tik tais atvejais, kai polimero tikslas – kontroliuoti CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto maisto medžiagų išsiskyrimą arba pagerinti CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto savybę sulaikyti vandenį. Tokiems naujoviškiems produktams, kurių sudėtyje yra tokių polimerų, turėtų būti suteiktos galimybės patekti į vidaus rinką. Siekiant kuo labiau sumažinti kitų polimerų (išskyrus maisto medžiagų polimerus) keliamą pavojų žmonių sveikatai, saugai arba aplinkai jiems turėtų būti nustatyti biologinio skaidumo kriterijai, kad juos būtų įmanoma fiziškai ir biologiškai suskaidyti. Tuo tikslu pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, siekiant nustatyti polimerinės anglies pavertimo CO2 kriterijus ir atitinkamus biologinio skaidumo tyrimo metodus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(55a)

CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje be maistinių medžiagų polimerų gali būti ir kitų polimerų, tačiau tai turėtų būti leista tik tais atvejais, kai polimero tikslas – kontroliuoti CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto maisto medžiagų išsiskyrimą arba pagerinti CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto savybę sulaikyti vandenį. Tokiems naujoviškiems produktams, kurių sudėtyje yra tokių polimerų, turėtų būti suteiktos galimybės patekti į vidaus rinką. Siekiant kuo labiau sumažinti kitų polimerų (išskyrus maisto medžiagų polimerus) keliamą pavojų žmonių sveikatai, saugai arba aplinkai jiems turėtų būti nustatyti biologinio skaidumo kriterijai, kad juos būtų įmanoma fiziškai ir biologiškai suskaidyti. Tuo tikslu pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, siekiant nustatyti polimerinės anglies pavertimo CO2 kriterijus ir atitinkamus biologinio skaidumo tyrimo metodus;

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

56 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (56) | be to, turėtų būti įmanoma nedelsiant reaguoti, kai nustatomi nauji faktai dėl sąlygų, kuriomis CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai gali būti pakankamai veiksmingi, taip pat į naujus rizikos vertinimus dėl žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatos, saugos arba aplinkos. Todėl pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiami įvairioms CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų kategorijoms taikomi reikalavimai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(56)

be to, turėtų būti įmanoma nedelsiant reaguoti, kai nustatomi nauji faktai dėl sąlygų, kuriomis CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai gali būti pakankamai veiksmingi, taip pat į naujus rizikos vertinimus dėl žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatos, saugos arba aplinkos. Todėl pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiami įvairioms CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų kategorijoms taikomi reikalavimai;

| (56) | be to, turėtų būti įmanoma nedelsiant reaguoti, kai nustatomi nauji faktai dėl sąlygų, kuriomis CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai gali būti pakankamai veiksmingi, taip pat į naujus rizikos vertinimus dėl žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatos, saugos arba aplinkos
  , atsižvelgiant į vertinimus, atliktus valdžios institucijų arba bendradarbiaujant su valdžios institucijomis valstybėse narėse
  . Todėl pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiami įvairioms CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų kategorijoms taikomi reikalavimai; |
| --- | --- |

(56)

be to, turėtų būti įmanoma nedelsiant reaguoti, kai nustatomi nauji faktai dėl sąlygų, kuriomis CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai gali būti pakankamai veiksmingi, taip pat į naujus rizikos vertinimus dėl žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatos, saugos arba aplinkos
  , atsižvelgiant į vertinimus, atliktus valdžios institucijų arba bendradarbiaujant su valdžios institucijomis valstybėse narėse
  . Todėl pagal Sutarties 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiami įvairioms CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų kategorijoms taikomi reikalavimai;

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

57 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (57) | ypač svarbu, kad naudodamasi tais įgaliojimais ir
  atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais.
  Atlikdama
  su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir
  rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti
  ,
  kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu
  ,
  laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(57)

ypač svarbu, kad naudodamasi tais įgaliojimais ir
  atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais.
  Atlikdama
  su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir
  rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti
  ,
  kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu
  ,
  laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai
  ;

| (57) | priimant šiame reglamente numatytus deleguotuosius aktus ypač svarbu, kad
  atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais
  , ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis


  2016 m. balandžio 13 d.
   
  Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant
  su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą
  , Europos Parlamentas
  ir
  Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai
  ,
  o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių
  ,
  kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose
  ; |
| --- | --- |

(57)

priimant šiame reglamente numatytus deleguotuosius aktus ypač svarbu, kad
  atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais
  , ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis


  2016 m. balandžio 13 d.
   
  Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant
  su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą
  , Europos Parlamentas
  ir
  Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai
  ,
  o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių
  ,
  kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose
  ;

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

59 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (59a) | kadangi Sąjunga yra labai priklausoma nuo gamtinio fosfato importo į Sąjungą, Komisija šią medžiagą priskyrė prie svarbiausių žaliavų. Todėl būtina stebėti šio reglamento poveikį galimybei, apskritai, gauti tiekiamų žaliavų, ypač gamtinio fosfato prieinamumui ir abiem atvejais – kainoms. Atlikus tokį vertinimą, jei pastebimas neigiamas poveikis, Komisija turėtų imtis bet kokių priemonių, kurios, jos nuomone, yra tinkamos norint pašalinti šiuos prekybos trikdžius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(59a)

kadangi Sąjunga yra labai priklausoma nuo gamtinio fosfato importo į Sąjungą, Komisija šią medžiagą priskyrė prie svarbiausių žaliavų. Todėl būtina stebėti šio reglamento poveikį galimybei, apskritai, gauti tiekiamų žaliavų, ypač gamtinio fosfato prieinamumui ir abiem atvejais – kainoms. Atlikus tokį vertinimą, jei pastebimas neigiamas poveikis, Komisija turėtų imtis bet kokių priemonių, kurios, jos nuomone, yra tinkamos norint pašalinti šiuos prekybos trikdžius;

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | šalutiniams gyvūniniams produktams,
  kuriems taikomi
  Reglamento (EB) Nr. 1069/2009
  reikalavimai
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

a)

šalutiniams gyvūniniams produktams,
  kuriems taikomi
  Reglamento (EB) Nr. 1069/2009
  reikalavimai
  ;

| a) | šalutiniams gyvūniniams produktams
  arba jų gaminiams
  ,
  kurie tiekiami rinkai laikantis
  Reglamento (EB) Nr. 1069/2009
  reikalavimų
  ; |
| --- | --- |

a)

šalutiniams gyvūniniams produktams
  arba jų gaminiams
  ,
  kurie tiekiami rinkai laikantis
  Reglamento (EB) Nr. 1069/2009
  reikalavimų
  ;

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 dalies b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | Direktyvos 91/676/EEB; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

ba)

Direktyvos 91/676/EEB;

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 dalies b b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | bb) | Direktyvos 2000/60/EB; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

bb)

Direktyvos 2000/60/EB;

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1) | tręšiamasis
  produktas – cheminė medžiaga, cheminis mišinys, mikroorganizmas arba bet kuri kita medžiaga, naudojama arba skirta naudoti atskirai arba sumaišyta su kita medžiaga ant augalų arba jų rizosferoje siekiant teikti augalams maisto medžiagų arba
  gerinti
  jų
  mitybos efektyvumą
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1)

tręšiamasis
  produktas – cheminė medžiaga, cheminis mišinys, mikroorganizmas arba bet kuri kita medžiaga, naudojama arba skirta naudoti atskirai arba sumaišyta su kita medžiaga ant augalų arba jų rizosferoje siekiant teikti augalams maisto medžiagų arba
  gerinti
  jų
  mitybos efektyvumą
  ;

| 1) | augalų mitybos
  produktas –cheminė medžiaga, cheminis mišinys, mikroorganizmas arba bet kuri kita medžiaga, naudojama arba skirta naudoti atskirai arba sumaišyta su kita medžiaga ant
  grybų ar jų mikosferoje arba ant
  augalų
  bet kuriuo augimo etapu, įskaitant sėklas, ir (
  arba) jų rizosferoje siekiant teikti augalams
  ar grybams
  maisto medžiagų arba
  pagerinti fizines ar biologines
  jų
  augimo sąlygas arba jų augimą, derlių ir kokybę, be kita ko, padidinus augalo gebėjimą įsisavinti maisto medžiagas (išskyrus augalų apsaugos produktus, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009)
  ; |
| --- | --- |

1)

augalų mitybos
  produktas –cheminė medžiaga, cheminis mišinys, mikroorganizmas arba bet kuri kita medžiaga, naudojama arba skirta naudoti atskirai arba sumaišyta su kita medžiaga ant
  grybų ar jų mikosferoje arba ant
  augalų
  bet kuriuo augimo etapu, įskaitant sėklas, ir (
  arba) jų rizosferoje siekiant teikti augalams
  ar grybams
  maisto medžiagų arba
  pagerinti fizines ar biologines
  jų
  augimo sąlygas arba jų augimą, derlių ir kokybę, be kita ko, padidinus augalo gebėjimą įsisavinti maisto medžiagas (išskyrus augalų apsaugos produktus, kuriems taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009)
  ;

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3) | cheminė medžiaga –
  cheminė medžiaga
  ,
  kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 3 straipsnio 1 dalyje
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3)

cheminė medžiaga –
  cheminė medžiaga
  ,
  kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 3 straipsnio 1 dalyje
  ;

| 3) | cheminė medžiaga –
  natūralus arba gamybos proceso metu gautas cheminis elementas ir cheminių elementų junginiai
  ,
  įskaitant bet kokius priedus, reikalingus jo stabilumui išlaikyti, ir bet kokias priemaišas, atsirandančias gaminant, išskyrus bet kokius tirpiklius, kurie gali būti atskirti nedarant poveikio cheminės medžiagos stabilumui ar nepakeičiant jos sudėties
  ; |
| --- | --- |

3)

cheminė medžiaga –
  natūralus arba gamybos proceso metu gautas cheminis elementas ir cheminių elementų junginiai
  ,
  įskaitant bet kokius priedus, reikalingus jo stabilumui išlaikyti, ir bet kokias priemaišas, atsirandančias gaminant, išskyrus bet kokius tirpiklius, kurie gali būti atskirti nedarant poveikio cheminės medžiagos stabilumui ar nepakeičiant jos sudėties
  ;

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 13 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 13) | techninė specifikacija – dokumentas, kuriame nustatyti techniniai reikalavimai, kuriuos turi atitikti CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

13)

techninė specifikacija – dokumentas, kuriame nustatyti techniniai reikalavimai, kuriuos turi atitikti CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas;

| 13) | techninė specifikacija – dokumentas, kuriame nustatyti techniniai reikalavimai, kuriuos turi atitikti CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas
  arba jo gamybos procesas
  ; |
| --- | --- |

13)

techninė specifikacija – dokumentas, kuriame nustatyti techniniai reikalavimai, kuriuos turi atitikti CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas
  arba jo gamybos procesas
  ;

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės netrukdo tiekti rinkai CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų, kurie atitinka šį reglamentą. | Dėl priežasčių, susijusių su šiuo reglamentu reglamentuojamais aspektais ir rizika,
  valstybės narės netrukdo tiekti rinkai CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų, kurie atitinka šį reglamentą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Valstybės narės netrukdo tiekti rinkai CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų, kurie atitinka šį reglamentą.

Dėl priežasčių, susijusių su šiuo reglamentu reglamentuojamais aspektais ir rizika,
  valstybės narės netrukdo tiekti rinkai CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų, kurie atitinka šį reglamentą.

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Šiuo reglamentu valstybėms narėms nedraudžiama palikti galioti arba priimti Sutarčių reikalavimus atitinkančias nuostatas dėl CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų, kuriomis būtų siekiama apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką, su sąlyga, kad tomis nuostatomis nereikalaujama keisti CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų, atitinkančių šio reglamento reikalavimus, ir su sąlyga, jog nedaromas poveikis jų pateikimo rinkai sąlygoms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Šiuo reglamentu valstybėms narėms nedraudžiama palikti galioti arba priimti Sutarčių reikalavimus atitinkančias nuostatas dėl CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų, kuriomis būtų siekiama apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką, su sąlyga, kad tomis nuostatomis nereikalaujama keisti CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų, atitinkančių šio reglamento reikalavimus, ir su sąlyga, jog nedaromas poveikis jų pateikimo rinkai sąlygoms.

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija tuo pat metu, kai šis reglamentas paskelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, paskelbia rekomendacinį dokumentą, kuriuo gamintojams ir rinkos priežiūros institucijoms pateikiama aiški informacija ir pavyzdžiai, kaip turėtų atrodyti etiketė. Šiame rekomendaciniame dokumente taip pat nurodoma kita atitinkama informacija, kaip nurodyta III priedo I dalies 2 punkto d papunktyje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2a.
     
  Komisija tuo pat metu, kai šis reglamentas paskelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, paskelbia rekomendacinį dokumentą, kuriuo gamintojams ir rinkos priežiūros institucijoms pateikiama aiški informacija ir pavyzdžiai, kaip turėtų atrodyti etiketė. Šiame rekomendaciniame dokumente taip pat nurodoma kita atitinkama informacija, kaip nurodyta III priedo I dalies 2 punkto d papunktyje.

Pakeitimas 45

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 3 dalis

6 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Gamintojai saugo techninius dokumentus ir ES atitikties deklaraciją
  10 metų
  po CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto, dėl kurio surašyti tie dokumentai, pateikimo rinkai. | 3.   Gamintojai saugo techninius dokumentus ir ES atitikties deklaraciją
  penkerius metus
  po CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto, dėl kurio surašyti tie dokumentai, pateikimo rinkai. |
| | (Tai horizontalus pakeitimas dėl visų techninių dokumentų saugojimo laikotarpio. Teisėkūros institucijoms susitarus, atitinkami pakeitimai bus taikomi visam tekstui, įskaitant ir tas dalis, kurios pateiktos pakeitimuose žemiau.) |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Gamintojai saugo techninius dokumentus ir ES atitikties deklaraciją
  10 metų
  po CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto, dėl kurio surašyti tie dokumentai, pateikimo rinkai.

3.   Gamintojai saugo techninius dokumentus ir ES atitikties deklaraciją
  penkerius metus
  po CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto, dėl kurio surašyti tie dokumentai, pateikimo rinkai.

(Tai horizontalus pakeitimas dėl visų techninių dokumentų saugojimo laikotarpio. Teisėkūros institucijoms susitarus, atitinkami pakeitimai bus taikomi visam tekstui, įskaitant ir tas dalis, kurios pateiktos pakeitimuose žemiau.)

(Tai horizontalus pakeitimas dėl visų techninių dokumentų saugojimo laikotarpio. Teisėkūros institucijoms susitarus, atitinkami pakeitimai bus taikomi visam tekstui, įskaitant ir tas dalis, kurios pateiktos pakeitimuose žemiau.)

Pakeitimas 46

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

6 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Gamintojai užtikrina, kad būtų nustatytos procedūros, kuriomis išlaikoma CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų serijinės produkcijos atitiktis šiam reglamentui. Tinkamai atsižvelgiama į tų tręšiamųjų produktų
  gamybos metodo ar
  charakteristikų pakeitimus, taip pat darniųjų standartų, 13 straipsnyje nurodytų bendrųjų specifikacijų ar kitų techninių specifikacijų, kuriais remiantis deklaruojama CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto atitiktis, pakeitimus. | Gamintojai užtikrina, kad būtų nustatytos procedūros, kuriomis išlaikoma CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų serijinės produkcijos atitiktis šiam reglamentui. Tinkamai atsižvelgiama į tų tręšiamųjų produktų charakteristikų pakeitimus, taip pat darniųjų standartų, 13 straipsnyje nurodytų bendrųjų specifikacijų ar kitų techninių specifikacijų, kuriais remiantis deklaruojama CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto atitiktis, pakeitimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Gamintojai užtikrina, kad būtų nustatytos procedūros, kuriomis išlaikoma CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų serijinės produkcijos atitiktis šiam reglamentui. Tinkamai atsižvelgiama į tų tręšiamųjų produktų
  gamybos metodo ar
  charakteristikų pakeitimus, taip pat darniųjų standartų, 13 straipsnyje nurodytų bendrųjų specifikacijų ar kitų techninių specifikacijų, kuriais remiantis deklaruojama CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto atitiktis, pakeitimus.

gamybos metodo ar

Gamintojai užtikrina, kad būtų nustatytos procedūros, kuriomis išlaikoma CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų serijinės produkcijos atitiktis šiam reglamentui. Tinkamai atsižvelgiama į tų tręšiamųjų produktų charakteristikų pakeitimus, taip pat darniųjų standartų, 13 straipsnyje nurodytų bendrųjų specifikacijų ar kitų techninių specifikacijų, kuriais remiantis deklaruojama CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto atitiktis, pakeitimus.

Pakeitimas 47

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 4 dalies 2 pastraipa

6 straipsnio 4 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kai to reikia atsižvelgiant į CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto eksploatacines savybes ar keliamą pavojų, gamintojai atlieka tokių rinkai tiekiamų tręšiamųjų produktų mėginių tyrimą, nagrinėja ir
  , jei būtina,
  registruoja skundus ir informaciją apie reikalavimų neatitinkančius ir atšauktus CE ženklu pažymėtus tręšiamuosius produktus, taip pat informuoja platintojus apie tokią stebėseną. | Kai to reikia atsižvelgiant į CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto eksploatacines savybes ar keliamą pavojų,
  kad būtų apsaugota vartotojų sveikata bei sauga ir aplinka,
  gamintojai atlieka tokių rinkai tiekiamų tręšiamųjų produktų mėginių tyrimą, nagrinėja ir registruoja skundus ir informaciją apie reikalavimų neatitinkančius ir atšauktus CE ženklu pažymėtus tręšiamuosius produktus, taip pat informuoja platintojus
  ir rinkos priežiūros institucijas
  apie tokią stebėseną. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Kai to reikia atsižvelgiant į CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto eksploatacines savybes ar keliamą pavojų, gamintojai atlieka tokių rinkai tiekiamų tręšiamųjų produktų mėginių tyrimą, nagrinėja ir
  , jei būtina,
  registruoja skundus ir informaciją apie reikalavimų neatitinkančius ir atšauktus CE ženklu pažymėtus tręšiamuosius produktus, taip pat informuoja platintojus apie tokią stebėseną.

, jei būtina,

Kai to reikia atsižvelgiant į CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto eksploatacines savybes ar keliamą pavojų,
  kad būtų apsaugota vartotojų sveikata bei sauga ir aplinka,
  gamintojai atlieka tokių rinkai tiekiamų tręšiamųjų produktų mėginių tyrimą, nagrinėja ir registruoja skundus ir informaciją apie reikalavimų neatitinkančius ir atšauktus CE ženklu pažymėtus tręšiamuosius produktus, taip pat informuoja platintojus
  ir rinkos priežiūros institucijas
  apie tokią stebėseną.

kad būtų apsaugota vartotojų sveikata bei sauga ir aplinka,

ir rinkos priežiūros institucijas

Pakeitimas 48

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 6 dalis

6 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Gamintojai ant CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto pakuotės arba, jeigu tręšiamasis produktas tiekiamas be pakuotės, tręšiamojo produkto lydimajame dokumente nurodo savo pavadinimą, registruotą prekės pavadinimą arba registruotą prekės ženklą ir pašto adresą, kuriuo su jais galima susisiekti. Nurodomas vienas pašto adresas, kuriuo galima susisiekti su gamintoju.
  Kontaktiniai duomenys pateikiami
  galutiniams naudotojams ir rinkos priežiūros institucijoms lengvai suprantama kalba. | 6.   Gamintojai ant CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto pakuotės arba, jeigu tręšiamasis produktas tiekiamas be pakuotės, tręšiamojo produkto lydimajame dokumente nurodo savo pavadinimą, registruotą prekės pavadinimą arba registruotą prekės ženklą ir pašto adresą, kuriuo su jais galima susisiekti. Nurodomas vienas pašto adresas, kuriuo galima susisiekti su gamintoju.
  Tokia informacija pateikiama
  galutiniams naudotojams ir rinkos priežiūros institucijoms lengvai suprantama kalba
  , kurią nustato atitinkama valstybė narė, ir turi būti aiški, lengvai suprantama ir suvokiama
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Gamintojai ant CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto pakuotės arba, jeigu tręšiamasis produktas tiekiamas be pakuotės, tręšiamojo produkto lydimajame dokumente nurodo savo pavadinimą, registruotą prekės pavadinimą arba registruotą prekės ženklą ir pašto adresą, kuriuo su jais galima susisiekti. Nurodomas vienas pašto adresas, kuriuo galima susisiekti su gamintoju.
  Kontaktiniai duomenys pateikiami
  galutiniams naudotojams ir rinkos priežiūros institucijoms lengvai suprantama kalba.

6.   Gamintojai ant CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto pakuotės arba, jeigu tręšiamasis produktas tiekiamas be pakuotės, tręšiamojo produkto lydimajame dokumente nurodo savo pavadinimą, registruotą prekės pavadinimą arba registruotą prekės ženklą ir pašto adresą, kuriuo su jais galima susisiekti. Nurodomas vienas pašto adresas, kuriuo galima susisiekti su gamintoju.
  Tokia informacija pateikiama
  galutiniams naudotojams ir rinkos priežiūros institucijoms lengvai suprantama kalba
  , kurią nustato atitinkama valstybė narė, ir turi būti aiški, lengvai suprantama ir suvokiama
  .

Pakeitimas 49

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 7 dalis

6 straipsnio 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7.   Gamintojai užtikrina, kad CE ženklu
  pažymėti tręšiamieji produktai
  būtų
  paženklinti pagal
  III priedo
  reikalavimus
  arba, jeigu tręšiamasis produktas tiekiamas be pakuotės, kad
  ženklinimo teiginiai
  būtų
  pateikti
  tręšiamojo produkto lydimajame dokumente
  , kurį galima patikrinti, kai produktas pateikiamas rinkai. Ženklinamasis teiginys surašomas
  galutiniams naudotojams lengvai suprantama kalba, kurią nustato atitinkama valstybė narė, ir turi būti
  aiškus
  , lengvai
  suprantamas
  ir
  suvokiamas
  . | 7.   Gamintojai užtikrina, kad CE ženklu
  pažymėtas tręšiamasis produktas
  būtų
  paženklintas laikantis
  III priedo
  reikalavimų
  arba, jeigu
  pakuotė per maža, kad joje būtų galima pateikti visą informaciją, arba jeigu CE ženklu pažymėtas
  tręšiamasis produktas tiekiamas be pakuotės, kad
  reikalaujama informacija
  būtų
  pateikta CE ženklu pažymėto
  tręšiamojo produkto lydimajame dokumente
  . Pagal III priedą reikalaujama informacija pateikiama
  galutiniams naudotojams lengvai suprantama kalba, kurią nustato atitinkama valstybė narė, ir turi būti
  aiški
  , lengvai
  suprantama
  ir
  suvokiama
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7.   Gamintojai užtikrina, kad CE ženklu
  pažymėti tręšiamieji produktai
  būtų
  paženklinti pagal
  III priedo
  reikalavimus
  arba, jeigu tręšiamasis produktas tiekiamas be pakuotės, kad
  ženklinimo teiginiai
  būtų
  pateikti
  tręšiamojo produkto lydimajame dokumente
  , kurį galima patikrinti, kai produktas pateikiamas rinkai. Ženklinamasis teiginys surašomas
  galutiniams naudotojams lengvai suprantama kalba, kurią nustato atitinkama valstybė narė, ir turi būti
  aiškus
  , lengvai
  suprantamas
  ir
  suvokiamas
  .

7.   Gamintojai užtikrina, kad CE ženklu
  pažymėtas tręšiamasis produktas
  būtų
  paženklintas laikantis
  III priedo
  reikalavimų
  arba, jeigu
  pakuotė per maža, kad joje būtų galima pateikti visą informaciją, arba jeigu CE ženklu pažymėtas
  tręšiamasis produktas tiekiamas be pakuotės, kad
  reikalaujama informacija
  būtų
  pateikta CE ženklu pažymėto
  tręšiamojo produkto lydimajame dokumente
  . Pagal III priedą reikalaujama informacija pateikiama
  galutiniams naudotojams lengvai suprantama kalba, kurią nustato atitinkama valstybė narė, ir turi būti
  aiški
  , lengvai
  suprantama
  ir
  suvokiama
  .

Pakeitimas 50

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 10 dalies įžanginė dalis

6 straipsnio 10 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 10.   Gamintojas paskirties valstybės narės kompetentingai institucijai pateikia toliau nurodytų CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų atsparumo detonacijai bandymo, kuris jiems yra privalomas pagal IV priedą, ataskaitą: | 10.   Gamintojas paskirties valstybės narės kompetentingai institucijai pateikia toliau nurodytų CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų atsparumo detonacijai bandymo, kuris jiems yra privalomas pagal IV priedą, ataskaitą
  ir užtikrina, kad šie CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai galės išlaikyti tą bandymą
  : |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

10.   Gamintojas paskirties valstybės narės kompetentingai institucijai pateikia toliau nurodytų CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų atsparumo detonacijai bandymo, kuris jiems yra privalomas pagal IV priedą, ataskaitą:

10.   Gamintojas paskirties valstybės narės kompetentingai institucijai pateikia toliau nurodytų CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų atsparumo detonacijai bandymo, kuris jiems yra privalomas pagal IV priedą, ataskaitą
  ir užtikrina, kad šie CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai galės išlaikyti tą bandymą
  :

Pakeitimas 51

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 10 dalies 1 pastraipos b punktas

6 straipsnio 10 dalies 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | tręšiamųjų
  produktų
  mišinių
  , kaip nurodyta I priedo 7 produktų funkcinėje kategorijoje, kuriuose yra a punkte nurodytų trąšų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

tręšiamųjų
  produktų
  mišinių
  , kaip nurodyta I priedo 7 produktų funkcinėje kategorijoje, kuriuose yra a punkte nurodytų trąšų.

tręšiamųjų

mišinių

| b) | skirtingų funkcinių kategorijų
  produktų
  deriniai
  , kaip nurodyta I priedo 7 produktų funkcinėje kategorijoje, kuriuose yra a punkte nurodytų trąšų. |
| --- | --- |

b)

skirtingų funkcinių kategorijų
  produktų
  deriniai
  , kaip nurodyta I priedo 7 produktų funkcinėje kategorijoje, kuriuose yra a punkte nurodytų trąšų.

skirtingų funkcinių kategorijų

deriniai

Pakeitimas 52

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 10 dalies 2 pastraipa

6 straipsnio 10 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Ataskaita pateikiama ne vėliau kaip prieš penkias dienas iki tų produktų pateikimo rinkai. | Ataskaita pateikiama ne vėliau kaip prieš penkias
  darbo
  dienas iki tų produktų pateikimo rinkai.
  Komisija pateikia valstybių narių kompetentingų institucijų sąrašą savo interneto svetainėje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Ataskaita pateikiama ne vėliau kaip prieš penkias dienas iki tų produktų pateikimo rinkai.

Ataskaita pateikiama ne vėliau kaip prieš penkias
  darbo
  dienas iki tų produktų pateikimo rinkai.
  Komisija pateikia valstybių narių kompetentingų institucijų sąrašą savo interneto svetainėje.

darbo

Komisija pateikia valstybių narių kompetentingų institucijų sąrašą savo interneto svetainėje.

Pakeitimas 53

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 dalis

8 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Importuotojai
  rinkai
  pateikia
  tik reikalavimus
  atitinkančius
  CE ženklu
  pažymėtus tręšiamuosius produktus
  . | 1.   
  Į Sąjungą gali būti importuojamos ir Sąjungos
  rinkai
  teikiamos
  tik reikalavimus
  atitinkantys
  CE ženklu
  pažymėti tręšiamieji produktai
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Importuotojai
  rinkai
  pateikia
  tik reikalavimus
  atitinkančius
  CE ženklu
  pažymėtus tręšiamuosius produktus
  .

1.   
  Į Sąjungą gali būti importuojamos ir Sąjungos
  rinkai
  teikiamos
  tik reikalavimus
  atitinkantys
  CE ženklu
  pažymėti tręšiamieji produktai
  .

Pakeitimas 54

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 2 dalis

8 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Prieš pateikdami CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą rinkai, importuotojai užtikrina, kad gamintojas atliko reikiamą atitikties vertinimo procedūrą, nurodytą 14 straipsnyje. Jie užtikrina, kad gamintojas būtų parengęs techninius dokumentus, kad prie CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto būtų pridėta ES atitikties deklaracija ir reikiami dokumentai ir kad gamintojas būtų įvykdęs 6 straipsnio 5 ir 6 dalyse nustatytus reikalavimus. Kai importuotojas mano ar turi pagrindo manyti, kad CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas neatitinka taikytinų reikalavimų
  , nustatytų I, II ar III prieduose
  , jis nepateikia tręšiamojo produkto rinkai, kol bus užtikrinta jo atitiktis. Be to, jei CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas kelia nepriimtiną pavojų žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai, importuotojas apie tai praneša gamintojui ir rinkos priežiūros institucijoms. | 2.   Prieš pateikdami CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą rinkai, importuotojai užtikrina, kad gamintojas atliko reikiamą atitikties vertinimo procedūrą, nurodytą 14 straipsnyje. Jie užtikrina, kad gamintojas būtų parengęs techninius dokumentus, kad prie CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto būtų pridėta ES atitikties deklaracija ir reikiami dokumentai ir kad gamintojas būtų įvykdęs 6 straipsnio 5 ir 6 dalyse nustatytus reikalavimus. Kai importuotojas mano ar turi pagrindo manyti, kad CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas neatitinka taikytinų
  šio reglamento
  reikalavimų, jis nepateikia tręšiamojo produkto rinkai, kol bus užtikrinta jo atitiktis. Be to, jei CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas kelia nepriimtiną pavojų žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai, importuotojas apie tai praneša gamintojui ir rinkos priežiūros institucijoms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Prieš pateikdami CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą rinkai, importuotojai užtikrina, kad gamintojas atliko reikiamą atitikties vertinimo procedūrą, nurodytą 14 straipsnyje. Jie užtikrina, kad gamintojas būtų parengęs techninius dokumentus, kad prie CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto būtų pridėta ES atitikties deklaracija ir reikiami dokumentai ir kad gamintojas būtų įvykdęs 6 straipsnio 5 ir 6 dalyse nustatytus reikalavimus. Kai importuotojas mano ar turi pagrindo manyti, kad CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas neatitinka taikytinų reikalavimų
  , nustatytų I, II ar III prieduose
  , jis nepateikia tręšiamojo produkto rinkai, kol bus užtikrinta jo atitiktis. Be to, jei CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas kelia nepriimtiną pavojų žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai, importuotojas apie tai praneša gamintojui ir rinkos priežiūros institucijoms.

2.   Prieš pateikdami CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą rinkai, importuotojai užtikrina, kad gamintojas atliko reikiamą atitikties vertinimo procedūrą, nurodytą 14 straipsnyje. Jie užtikrina, kad gamintojas būtų parengęs techninius dokumentus, kad prie CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto būtų pridėta ES atitikties deklaracija ir reikiami dokumentai ir kad gamintojas būtų įvykdęs 6 straipsnio 5 ir 6 dalyse nustatytus reikalavimus. Kai importuotojas mano ar turi pagrindo manyti, kad CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas neatitinka taikytinų
  šio reglamento
  reikalavimų, jis nepateikia tręšiamojo produkto rinkai, kol bus užtikrinta jo atitiktis. Be to, jei CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas kelia nepriimtiną pavojų žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai, importuotojas apie tai praneša gamintojui ir rinkos priežiūros institucijoms.

Pakeitimas 55

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 3 dalis

8 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Importuotojai ant CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto pakuotės arba, jeigu
  CE ženklu pažymėtas
  tręšiamasis produktas tiekiamas be pakuotės, tręšiamojo produkto lydimajame dokumente nurodo savo pavadinimą, registruotą prekės pavadinimą arba registruotą prekės ženklą ir pašto adresą, kuriuo su jais galima susisiekti. Kontaktiniai duomenys pateikiami galutiniams naudotojams ir rinkos priežiūros institucijoms lengvai suprantama kalba. | 3.   Importuotojai ant CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto pakuotės arba, jeigu tręšiamasis produktas tiekiamas be pakuotės, tręšiamojo produkto lydimajame dokumente nurodo savo pavadinimą, registruotą prekės pavadinimą arba registruotą prekės ženklą ir pašto adresą, kuriuo su jais galima susisiekti
  , taip pat trečiosios valstybės gamintojus
  . Kontaktiniai duomenys pateikiami galutiniams naudotojams ir rinkos priežiūros institucijoms lengvai suprantama kalba. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Importuotojai ant CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto pakuotės arba, jeigu
  CE ženklu pažymėtas
  tręšiamasis produktas tiekiamas be pakuotės, tręšiamojo produkto lydimajame dokumente nurodo savo pavadinimą, registruotą prekės pavadinimą arba registruotą prekės ženklą ir pašto adresą, kuriuo su jais galima susisiekti. Kontaktiniai duomenys pateikiami galutiniams naudotojams ir rinkos priežiūros institucijoms lengvai suprantama kalba.

3.   Importuotojai ant CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto pakuotės arba, jeigu tręšiamasis produktas tiekiamas be pakuotės, tręšiamojo produkto lydimajame dokumente nurodo savo pavadinimą, registruotą prekės pavadinimą arba registruotą prekės ženklą ir pašto adresą, kuriuo su jais galima susisiekti
  , taip pat trečiosios valstybės gamintojus
  . Kontaktiniai duomenys pateikiami galutiniams naudotojams ir rinkos priežiūros institucijoms lengvai suprantama kalba.

Pakeitimas 56

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 4 dalis

8 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Importuotojai užtikrina, kad CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas būtų paženklintas laikantis III priedo reikalavimų galutiniams naudotojams lengvai suprantama kalba, kurią nustato atitinkama valstybė narė. | 4.   Importuotojai užtikrina, kad CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas būtų paženklintas laikantis III priedo reikalavimų
  arba, kai pakuotė per maža, kad joje būtų galima pateikti visą informaciją, arba, kai CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas tiekiamas be pakuotės, kad reikalaujama informacija būtų pateikta CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto lydimajame dokumente. Pagal III priedą reikalaujama informacija pateikiama
  galutiniams naudotojams lengvai suprantama kalba, kurią nustato atitinkama valstybė narė. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Importuotojai užtikrina, kad CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas būtų paženklintas laikantis III priedo reikalavimų galutiniams naudotojams lengvai suprantama kalba, kurią nustato atitinkama valstybė narė.

4.   Importuotojai užtikrina, kad CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas būtų paženklintas laikantis III priedo reikalavimų
  arba, kai pakuotė per maža, kad joje būtų galima pateikti visą informaciją, arba, kai CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas tiekiamas be pakuotės, kad reikalaujama informacija būtų pateikta CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto lydimajame dokumente. Pagal III priedą reikalaujama informacija pateikiama
  galutiniams naudotojams lengvai suprantama kalba, kurią nustato atitinkama valstybė narė.

Pakeitimas 57

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 6 dalis

8 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Kai to reikia atsižvelgiant į CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto eksploatacines savybes ar keliamą pavojų, importuotojai atlieka tokių rinkai tiekiamų tręšiamųjų produktų mėginių tyrimą, nagrinėja ir
  , jei būtina,
  registruoja skundus ir informaciją apie reikalavimų neatitinkančius ir atšauktus CE ženklu pažymėtus tręšiamuosius produktus, taip pat informuoja platintojus apie tokią stebėseną. | 6.   Kai to reikia atsižvelgiant į CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto eksploatacines savybes ar keliamą pavojų,
  kad būtų apsaugota vartotojų sveikata, užtikrinta sauga ir saugoma aplinka,
  importuotojai atlieka tokių rinkai tiekiamų tręšiamųjų produktų mėginių tyrimą, nagrinėja ir registruoja skundus ir informaciją apie reikalavimų neatitinkančius ir atšauktus CE ženklu pažymėtus tręšiamuosius produktus, taip pat informuoja platintojus apie tokią stebėseną. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Kai to reikia atsižvelgiant į CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto eksploatacines savybes ar keliamą pavojų, importuotojai atlieka tokių rinkai tiekiamų tręšiamųjų produktų mėginių tyrimą, nagrinėja ir
  , jei būtina,
  registruoja skundus ir informaciją apie reikalavimų neatitinkančius ir atšauktus CE ženklu pažymėtus tręšiamuosius produktus, taip pat informuoja platintojus apie tokią stebėseną.

6.   Kai to reikia atsižvelgiant į CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto eksploatacines savybes ar keliamą pavojų,
  kad būtų apsaugota vartotojų sveikata, užtikrinta sauga ir saugoma aplinka,
  importuotojai atlieka tokių rinkai tiekiamų tręšiamųjų produktų mėginių tyrimą, nagrinėja ir registruoja skundus ir informaciją apie reikalavimų neatitinkančius ir atšauktus CE ženklu pažymėtus tręšiamuosius produktus, taip pat informuoja platintojus apie tokią stebėseną.

Pakeitimas 58

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 8 dalis

8 straipsnio 8 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 8.   Importuotojai
  10 metų
  po CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto pateikimo rinkai saugo ES atitikties deklaracijos kopiją, kad rinkos priežiūros institucijos galėtų ją patikrinti, ir užtikrina, kad šių institucijų prašymu joms galėtų būti pateikti techniniai dokumentai. | 8.   Importuotojai
  penkerius metus
  po CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto pateikimo rinkai saugo ES atitikties deklaracijos kopiją, kad rinkos priežiūros institucijos galėtų ją patikrinti, ir užtikrina, kad šių institucijų prašymu joms galėtų būti pateikti techniniai dokumentai.
  Paprašius, importuotojai ES atitikties deklaracijos kopiją pateikia kitiems atitinkamiems ekonominės veiklos vykdytojams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8.   Importuotojai
  10 metų
  po CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto pateikimo rinkai saugo ES atitikties deklaracijos kopiją, kad rinkos priežiūros institucijos galėtų ją patikrinti, ir užtikrina, kad šių institucijų prašymu joms galėtų būti pateikti techniniai dokumentai.

8.   Importuotojai
  penkerius metus
  po CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto pateikimo rinkai saugo ES atitikties deklaracijos kopiją, kad rinkos priežiūros institucijos galėtų ją patikrinti, ir užtikrina, kad šių institucijų prašymu joms galėtų būti pateikti techniniai dokumentai.
  Paprašius, importuotojai ES atitikties deklaracijos kopiją pateikia kitiems atitinkamiems ekonominės veiklos vykdytojams.

Pakeitimas 59

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

9 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Prieš tiekdami CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą rinkai, platintojai patikrina, ar prie jo
  pridėta ES atitikties deklaracija ir
  reikiami dokumentai, ar jis tinkamai paženklintas pagal III priedą valstybės narės, kurios rinkai jis bus tiekiamas, galutiniams naudotojams lengvai suprantama kalba ir ar gamintojas ir importuotojas įvykdė atitinkamai 6 straipsnio 5 ir 6 dalyse ir 8 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus. | Prieš tiekdami CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą rinkai, platintojai patikrina, ar prie jo
  pridėti
  reikiami dokumentai, ar jis tinkamai paženklintas pagal III priedą valstybės narės, kurios rinkai jis bus tiekiamas, galutiniams naudotojams lengvai suprantama kalba ir ar gamintojas ir importuotojas įvykdė atitinkamai 6 straipsnio 5 ir 6 dalyse ir 8 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus.
  Kai pakuotė per maža, kad joje būtų galima pateikti visą informaciją, arba kai CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas tiekiamas be pakuotės, platintojai patikrina, ar reikalaujama informacija pateikta CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto lydimajame dokumente. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Prieš tiekdami CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą rinkai, platintojai patikrina, ar prie jo
  pridėta ES atitikties deklaracija ir
  reikiami dokumentai, ar jis tinkamai paženklintas pagal III priedą valstybės narės, kurios rinkai jis bus tiekiamas, galutiniams naudotojams lengvai suprantama kalba ir ar gamintojas ir importuotojas įvykdė atitinkamai 6 straipsnio 5 ir 6 dalyse ir 8 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus.

pridėta ES atitikties deklaracija ir

Prieš tiekdami CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą rinkai, platintojai patikrina, ar prie jo
  pridėti
  reikiami dokumentai, ar jis tinkamai paženklintas pagal III priedą valstybės narės, kurios rinkai jis bus tiekiamas, galutiniams naudotojams lengvai suprantama kalba ir ar gamintojas ir importuotojas įvykdė atitinkamai 6 straipsnio 5 ir 6 dalyse ir 8 straipsnio 3 dalyje nustatytus reikalavimus.
  Kai pakuotė per maža, kad joje būtų galima pateikti visą informaciją, arba kai CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas tiekiamas be pakuotės, platintojai patikrina, ar reikalaujama informacija pateikta CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto lydimajame dokumente.

pridėti

Kai pakuotė per maža, kad joje būtų galima pateikti visą informaciją, arba kai CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas tiekiamas be pakuotės, platintojai patikrina, ar reikalaujama informacija pateikta CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto lydimajame dokumente.

Pakeitimas 60

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

9 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kai platintojas mano ar turi pagrindo manyti, kad
  CE
  ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas neatitinka taikytinų reikalavimų
  , nustatytų I, II ar III prieduose
  , jis netiekia tręšiamojo produkto rinkai, kol bus užtikrinta jo atitiktis. Be to, jei CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas kelia nepriimtiną pavojų žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai, platintojas apie tai praneša gamintojui arba importuotojui ir rinkos priežiūros institucijoms. | Kai platintojas mano ar turi pagrindo manyti, kad ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas neatitinka taikytinų
  šio reglamento
  reikalavimų, jis netiekia tręšiamojo produkto rinkai, kol bus užtikrinta jo atitiktis. Be to, jei CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas kelia nepriimtiną pavojų žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai, platintojas apie tai praneša gamintojui arba importuotojui ir rinkos priežiūros institucijoms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Kai platintojas mano ar turi pagrindo manyti, kad
  CE
  ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas neatitinka taikytinų reikalavimų
  , nustatytų I, II ar III prieduose
  , jis netiekia tręšiamojo produkto rinkai, kol bus užtikrinta jo atitiktis. Be to, jei CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas kelia nepriimtiną pavojų žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai, platintojas apie tai praneša gamintojui arba importuotojui ir rinkos priežiūros institucijoms.

CE

, nustatytų I, II ar III prieduose

Kai platintojas mano ar turi pagrindo manyti, kad ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas neatitinka taikytinų
  šio reglamento
  reikalavimų, jis netiekia tręšiamojo produkto rinkai, kol bus užtikrinta jo atitiktis. Be to, jei CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas kelia nepriimtiną pavojų žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai, platintojas apie tai praneša gamintojui arba importuotojui ir rinkos priežiūros institucijoms.

šio reglamento

Pakeitimas 61

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 pastraipa

12 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Nedarant poveikio bendrosioms specifikacijoms, nurodytoms 13 straipsnyje, jei
  CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai atitinka darniuosius standartus arba tam tikras jų dalis, kurių nuorodos buvo paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje,
  laikoma, kad jie atitinka
  I, II ir III prieduose nustatytus reikalavimus, kuriuos apima tie standartai ar jų dalys. | CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai
  , kurie
  atitinka darniuosius standartus arba tam tikras jų dalis, kurių nuorodos buvo paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje,
  arba buvo pagal juos patikrinti, laikomi atitinkančiais
  I, II ir III prieduose nustatytus reikalavimus, kuriuos apima tie standartai ar jų dalys. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Nedarant poveikio bendrosioms specifikacijoms, nurodytoms 13 straipsnyje, jei
  CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai atitinka darniuosius standartus arba tam tikras jų dalis, kurių nuorodos buvo paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje,
  laikoma, kad jie atitinka
  I, II ir III prieduose nustatytus reikalavimus, kuriuos apima tie standartai ar jų dalys.

Nedarant poveikio bendrosioms specifikacijoms, nurodytoms 13 straipsnyje, jei

laikoma, kad jie atitinka

CE ženklu pažymėti tręšiamieji produktai
  , kurie
  atitinka darniuosius standartus arba tam tikras jų dalis, kurių nuorodos buvo paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje,
  arba buvo pagal juos patikrinti, laikomi atitinkančiais
  I, II ir III prieduose nustatytus reikalavimus, kuriuos apima tie standartai ar jų dalys.

, kurie

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

arba buvo pagal juos patikrinti, laikomi atitinkančiais

Pakeitimas 62

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 pastraipa

13 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos bendrosios specifikacijos; atitiktimi šioms specifikacijoms užtikrinama
  ,
  kad įvykdyti I
  ,
  II ir III prieduose nustatyti reikalavimai
  ,
  kuriuos apima tos specifikacijos
  ar
  jų dalys
  . Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 41 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. | Kai I, II arba III priede nustatytam reikalavimui netaikomi darnieji standartai
  ,
  nuorodos į kuriuos buvo paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
  ,
  ar tam tikros tų standartų dalys arba jeigu Komisija pastebi
  ,
  kad, pateikus prašymą vienai
  ar
  daugiau Europos standartizacijos organizacijų parengti su tuo reikalavimu susijusius darniuosius standartus, vilkinamas to standarto patvirtinimas, Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos to reikalavimo bendrosios specifikacijas
  . Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 41 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos bendrosios specifikacijos; atitiktimi šioms specifikacijoms užtikrinama
  ,
  kad įvykdyti I
  ,
  II ir III prieduose nustatyti reikalavimai
  ,
  kuriuos apima tos specifikacijos
  ar
  jų dalys
  . Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 41 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos bendrosios specifikacijos; atitiktimi šioms specifikacijoms užtikrinama

kad įvykdyti I

II ir III prieduose nustatyti reikalavimai

kuriuos apima tos specifikacijos

jų dalys

Kai I, II arba III priede nustatytam reikalavimui netaikomi darnieji standartai
  ,
  nuorodos į kuriuos buvo paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
  ,
  ar tam tikros tų standartų dalys arba jeigu Komisija pastebi
  ,
  kad, pateikus prašymą vienai
  ar
  daugiau Europos standartizacijos organizacijų parengti su tuo reikalavimu susijusius darniuosius standartus, vilkinamas to standarto patvirtinimas, Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos to reikalavimo bendrosios specifikacijas
  . Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 41 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

Kai I, II arba III priede nustatytam reikalavimui netaikomi darnieji standartai

nuorodos į kuriuos buvo paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

ar tam tikros tų standartų dalys arba jeigu Komisija pastebi

kad, pateikus prašymą vienai

daugiau Europos standartizacijos organizacijų parengti su tuo reikalavimu susijusius darniuosius standartus, vilkinamas to standarto patvirtinimas, Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos to reikalavimo bendrosios specifikacijas

Pakeitimas 63

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 1 dalis

17 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   CE ženklu
  pažymėto tręšiamojo produkto lydimieji dokumentai
  ir,
  kai tręšiamasis produktas tiekiamas supakuotas, jo
  pakuotė
  žymimi
  CE ženklu
  taip, kad
  šis ženklas
  būtų matomas, įskaitomas ir neištrinamas
  . | 1.   CE ženklu
  taip, kad šis ženklas būtų matomas, įskaitomas
  ir
  neištrinamas
  ,
  žymima CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto
  pakuotė
  arba, jeigu
  CE ženklu
  pažymėtas tręšiamasis produktas tiekiamas be pakuotės,
  šis ženklas
  pateikiamas CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto lydimuosiuose dokumentuose
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   CE ženklu
  pažymėto tręšiamojo produkto lydimieji dokumentai
  ir,
  kai tręšiamasis produktas tiekiamas supakuotas, jo
  pakuotė
  žymimi
  CE ženklu
  taip, kad
  šis ženklas
  būtų matomas, įskaitomas ir neištrinamas
  .

1.   CE ženklu
  taip, kad šis ženklas būtų matomas, įskaitomas
  ir
  neištrinamas
  ,
  žymima CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto
  pakuotė
  arba, jeigu
  CE ženklu
  pažymėtas tręšiamasis produktas tiekiamas be pakuotės,
  šis ženklas
  pateikiamas CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto lydimuosiuose dokumentuose
  .

Pakeitimas 64

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

17 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Prie CE ženklo nurodomas notifikuotosios įstaigos
  , dalyvaujančios atliekant atitikties vertinimą pagal IV priedo D1 modulį
  . | Kai reikalaujama pagal IV priedą,
  prie CE ženklo nurodomas notifikuotosios įstaigos
  identifikacinis numeris
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Prie CE ženklo nurodomas notifikuotosios įstaigos
  , dalyvaujančios atliekant atitikties vertinimą pagal IV priedo D1 modulį
  .

, dalyvaujančios atliekant atitikties vertinimą pagal IV priedo D1 modulį

Kai reikalaujama pagal IV priedą,
  prie CE ženklo nurodomas notifikuotosios įstaigos
  identifikacinis numeris
  .

Kai reikalaujama pagal IV priedą,

identifikacinis numeris

Pakeitimas 65

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 1 pastraipa

18 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Laikoma, kad CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas
  ,
  su kuriuo
  buvo atlikta naudojimo operacija
  ir kuris atitinka šiame reglamente nustatytus reikalavimus
  , atitinka Direktyvos 2008/98/EB 6 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas, todėl nustoja būti atliekomis. | Kai su medžiaga, kuri buvo atlieka
  , buvo atlikta naudojimo operacija
  , o šį reglamentą atitinkančiame CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte yra tos medžiagos arba ji tą produktą sudaro, laikoma
  ,
  kad ši medžiaga
  atitinka Direktyvos 2008/98/EB 6 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas, todėl nustoja būti
  laikoma
  atliekomis
  nuo to momento, kai parengiama ES atitikties deklaracija
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Laikoma, kad CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas
  ,
  su kuriuo
  buvo atlikta naudojimo operacija
  ir kuris atitinka šiame reglamente nustatytus reikalavimus
  , atitinka Direktyvos 2008/98/EB 6 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas, todėl nustoja būti atliekomis.

Laikoma, kad CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas

su kuriuo

ir kuris atitinka šiame reglamente nustatytus reikalavimus

Kai su medžiaga, kuri buvo atlieka
  , buvo atlikta naudojimo operacija
  , o šį reglamentą atitinkančiame CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte yra tos medžiagos arba ji tą produktą sudaro, laikoma
  ,
  kad ši medžiaga
  atitinka Direktyvos 2008/98/EB 6 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas, todėl nustoja būti
  laikoma
  atliekomis
  nuo to momento, kai parengiama ES atitikties deklaracija
  .

Kai su medžiaga, kuri buvo atlieka

, o šį reglamentą atitinkančiame CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte yra tos medžiagos arba ji tą produktą sudaro, laikoma

kad ši medžiaga

laikoma

nuo to momento, kai parengiama ES atitikties deklaracija

Pakeitimas 66

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 2 dalis

30 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Komisijos prašymu
  notifikuojančioji valstybė narė
  pateikia Komisijai visą informaciją, susijusią su pranešimo pagrindu arba atitinkamos notifikuotosios įstaigos kompetencijos patvirtinimu. | 2.   Komisijos prašymu
  notifikuojančiosios institucijos
  pateikia Komisijai visą informaciją, susijusią su pranešimo pagrindu arba atitinkamos notifikuotosios įstaigos kompetencijos patvirtinimu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Komisijos prašymu
  notifikuojančioji valstybė narė
  pateikia Komisijai visą informaciją, susijusią su pranešimo pagrindu arba atitinkamos notifikuotosios įstaigos kompetencijos patvirtinimu.

2.   Komisijos prašymu
  notifikuojančiosios institucijos
  pateikia Komisijai visą informaciją, susijusią su pranešimo pagrindu arba atitinkamos notifikuotosios įstaigos kompetencijos patvirtinimu.

Pakeitimas 67

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 3 dalis

31 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Kai notifikuotoji įstaiga nustato, kad gamintojas neįvykdė I, II ar III priede arba atitinkamuose darniuosiuose standartuose, bendrosiose specifikacijose, nurodytose 13 straipsnyje,
  ar kitose techninėse specifikacijose
  nustatytų reikalavimų, ji reikalauja, kad tas gamintojas imtųsi tinkamų taisomųjų priemonių, ir neišduoda sertifikato. | 3.   Kai notifikuotoji įstaiga nustato, kad gamintojas neįvykdė I, II ar III priede arba atitinkamuose darniuosiuose standartuose
  ar
  bendrosiose specifikacijose, nurodytose 13 straipsnyje, nustatytų reikalavimų, ji reikalauja, kad tas gamintojas imtųsi tinkamų taisomųjų priemonių, ir neišduoda
  atitikties
  sertifikato
  arba patvirtinimo sprendimo
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Kai notifikuotoji įstaiga nustato, kad gamintojas neįvykdė I, II ar III priede arba atitinkamuose darniuosiuose standartuose, bendrosiose specifikacijose, nurodytose 13 straipsnyje,
  ar kitose techninėse specifikacijose
  nustatytų reikalavimų, ji reikalauja, kad tas gamintojas imtųsi tinkamų taisomųjų priemonių, ir neišduoda sertifikato.

3.   Kai notifikuotoji įstaiga nustato, kad gamintojas neįvykdė I, II ar III priede arba atitinkamuose darniuosiuose standartuose
  ar
  bendrosiose specifikacijose, nurodytose 13 straipsnyje, nustatytų reikalavimų, ji reikalauja, kad tas gamintojas imtųsi tinkamų taisomųjų priemonių, ir neišduoda
  atitikties
  sertifikato
  arba patvirtinimo sprendimo
  .

Pakeitimas 68

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 4 dalis

31 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Jeigu po sertifikato išdavimo notifikuotoji įstaiga vykdydama atitikties stebėseną nustato, kad CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas nebeatitinka reikalavimų, ji reikalauja, kad gamintojas imtųsi tinkamų taisomųjų priemonių, ir, jei būtina, laikinai sustabdo arba panaikina sertifikato galiojimą. | 4.   Jeigu po sertifikato išdavimo
  arba patvirtinimo sprendimo priėmimo
  notifikuotoji įstaiga vykdydama atitikties stebėseną nustato, kad CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas nebeatitinka reikalavimų, ji reikalauja, kad gamintojas imtųsi tinkamų taisomųjų priemonių, ir, jei būtina, laikinai sustabdo arba panaikina sertifikato
  arba patvirtinimo sprendimo
  galiojimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Jeigu po sertifikato išdavimo notifikuotoji įstaiga vykdydama atitikties stebėseną nustato, kad CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas nebeatitinka reikalavimų, ji reikalauja, kad gamintojas imtųsi tinkamų taisomųjų priemonių, ir, jei būtina, laikinai sustabdo arba panaikina sertifikato galiojimą.

4.   Jeigu po sertifikato išdavimo
  arba patvirtinimo sprendimo priėmimo
  notifikuotoji įstaiga vykdydama atitikties stebėseną nustato, kad CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas nebeatitinka reikalavimų, ji reikalauja, kad gamintojas imtųsi tinkamų taisomųjų priemonių, ir, jei būtina, laikinai sustabdo arba panaikina sertifikato
  arba patvirtinimo sprendimo
  galiojimą.

Pakeitimas 69

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 5 dalis

31 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Kai taisomųjų priemonių nesiimama arba jos nedaro reikiamo poveikio, notifikuotoji įstaiga prireikus apriboja, laikinai sustabdo arba panaikina sertifikato galiojimą. | 5.   Kai taisomųjų priemonių nesiimama arba jos nedaro reikiamo poveikio
  ir dėl to CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas ir toliau neatitinka šio reglamento reikalavimų
  , notifikuotoji įstaiga prireikus apriboja, laikinai sustabdo arba panaikina sertifikato
  arba patvirtinimo sprendimų
  galiojimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Kai taisomųjų priemonių nesiimama arba jos nedaro reikiamo poveikio, notifikuotoji įstaiga prireikus apriboja, laikinai sustabdo arba panaikina sertifikato galiojimą.

5.   Kai taisomųjų priemonių nesiimama arba jos nedaro reikiamo poveikio
  ir dėl to CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas ir toliau neatitinka šio reglamento reikalavimų
  , notifikuotoji įstaiga prireikus apriboja, laikinai sustabdo arba panaikina sertifikato
  arba patvirtinimo sprendimų
  galiojimą.

Pakeitimas 70

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

33 straipsnio 1 dalies a punktas

33 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | kiekvieną atsisakymą išduoti sertifikatą,
  sertifikato
  galiojimo apribojimą, laikiną sustabdymą ar panaikinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

kiekvieną atsisakymą išduoti sertifikatą,
  sertifikato
  galiojimo apribojimą, laikiną sustabdymą ar panaikinimą;

sertifikato

| a) | kiekvieną atsisakymą išduoti sertifikatą
  arba priimti patvirtinimo sprendimą
  ,
  jų
  galiojimo apribojimą, laikiną sustabdymą ar panaikinimą; |
| --- | --- |

a)

kiekvieną atsisakymą išduoti sertifikatą
  arba priimti patvirtinimo sprendimą
  ,
  jų
  galiojimo apribojimą, laikiną sustabdymą ar panaikinimą;

arba priimti patvirtinimo sprendimą

jų

Pakeitimas 71

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

37 straipsnio pavadinimas

37 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Nacionaliniu lygmeniu
  pavojų keliančių CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų atveju taikoma procedūra | Pavojų keliančių CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų atveju
  nacionaliniu lygmeniu
  taikoma procedūra |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Nacionaliniu lygmeniu
  pavojų keliančių CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų atveju taikoma procedūra

Nacionaliniu lygmeniu

Pavojų keliančių CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų atveju
  nacionaliniu lygmeniu
  taikoma procedūra

nacionaliniu lygmeniu

Pakeitimas 72

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

37 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

37 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kai vienos valstybės narės rinkos priežiūros institucijos turi pakankamą pagrindą manyti, kad CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas kelia
  nepriimtiną
  pavojų žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai, jos atlieka su atitinkamu tręšiamuoju produktu susijusį vertinimą, apimantį šiame reglamente nustatytus reikalavimus. Atitinkami ekonominės veiklos vykdytojai prireikus tuo tikslu bendradarbiauja su rinkos priežiūros institucijomis. | Kai vienos valstybės narės rinkos priežiūros institucijos turi pakankamą pagrindą manyti, kad CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas kelia pavojų žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai
  ar kitiems viešojo intereso apsaugos aspektams, kurie patenka į šio reglamento taikymo sritį
  , jos atlieka su atitinkamu tręšiamuoju produktu susijusį vertinimą, apimantį šiame reglamente nustatytus reikalavimus. Atitinkami ekonominės veiklos vykdytojai prireikus tuo tikslu bendradarbiauja su rinkos priežiūros institucijomis. |
| | (Šis pakeitimas taip pat apima horizontalųjį techninį pakeitimą – terminas „nepriimtinas pavojus“ pakeistas į terminu „pavojus“. Teisėkūros institucijoms susitarus, atitinkami pakeitimai bus taikomi visam tekstui, įskaitant ir tas dalis, kurios pateiktos pakeitimuose žemiau.) |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Kai vienos valstybės narės rinkos priežiūros institucijos turi pakankamą pagrindą manyti, kad CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas kelia
  nepriimtiną
  pavojų žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai, jos atlieka su atitinkamu tręšiamuoju produktu susijusį vertinimą, apimantį šiame reglamente nustatytus reikalavimus. Atitinkami ekonominės veiklos vykdytojai prireikus tuo tikslu bendradarbiauja su rinkos priežiūros institucijomis.

nepriimtiną

Kai vienos valstybės narės rinkos priežiūros institucijos turi pakankamą pagrindą manyti, kad CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas kelia pavojų žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai
  ar kitiems viešojo intereso apsaugos aspektams, kurie patenka į šio reglamento taikymo sritį
  , jos atlieka su atitinkamu tręšiamuoju produktu susijusį vertinimą, apimantį šiame reglamente nustatytus reikalavimus. Atitinkami ekonominės veiklos vykdytojai prireikus tuo tikslu bendradarbiauja su rinkos priežiūros institucijomis.

ar kitiems viešojo intereso apsaugos aspektams, kurie patenka į šio reglamento taikymo sritį

(Šis pakeitimas taip pat apima horizontalųjį techninį pakeitimą – terminas „nepriimtinas pavojus“ pakeistas į terminu „pavojus“. Teisėkūros institucijoms susitarus, atitinkami pakeitimai bus taikomi visam tekstui, įskaitant ir tas dalis, kurios pateiktos pakeitimuose žemiau.)

(Šis pakeitimas taip pat apima horizontalųjį techninį pakeitimą – terminas „nepriimtinas pavojus“ pakeistas į terminu „pavojus“. Teisėkūros institucijoms susitarus, atitinkami pakeitimai bus taikomi visam tekstui, įskaitant ir tas dalis, kurios pateiktos pakeitimuose žemiau.)

Pakeitimas 73

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

37 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

37 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jeigu atlikdamos vertinimą rinkos priežiūros institucijos nustato, kad CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas neatitinka šiame reglamente nustatytų reikalavimų, jos nedelsdamos
  pareikalauja
  , kad ekonominės veiklos vykdytojas
  per pagrįstą laikotarpį
  imtųsi visų būtinų taisomųjų veiksmų, kad užtikrintų tręšiamojo produkto atitiktį tiems reikalavimams, pašalintų tręšiamąjį produktą iš rinkos, jį atšauktų
  arba
  pašalintų CE ženklą. | Jeigu atlikdamos vertinimą rinkos priežiūros institucijos nustato, kad CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas neatitinka šiame reglamente nustatytų reikalavimų, jos nedelsdamos
  reikalauja
  , kad ekonominės veiklos vykdytojas imtųsi visų būtinų taisomųjų veiksmų, kad užtikrintų tręšiamojo produkto atitiktį tiems reikalavimams, pašalintų tręšiamąjį produktą iš rinkos
  arba
  jį atšauktų
  per pagrįstą laikotarpį, nustatomą atsižvelgiant į pavojaus pobūdį, kurį jos gali nurodyti, ir
  pašalintų CE ženklą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jeigu atlikdamos vertinimą rinkos priežiūros institucijos nustato, kad CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas neatitinka šiame reglamente nustatytų reikalavimų, jos nedelsdamos
  pareikalauja
  , kad ekonominės veiklos vykdytojas
  per pagrįstą laikotarpį
  imtųsi visų būtinų taisomųjų veiksmų, kad užtikrintų tręšiamojo produkto atitiktį tiems reikalavimams, pašalintų tręšiamąjį produktą iš rinkos, jį atšauktų
  arba
  pašalintų CE ženklą.

pareikalauja

per pagrįstą laikotarpį

arba

Jeigu atlikdamos vertinimą rinkos priežiūros institucijos nustato, kad CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas neatitinka šiame reglamente nustatytų reikalavimų, jos nedelsdamos
  reikalauja
  , kad ekonominės veiklos vykdytojas imtųsi visų būtinų taisomųjų veiksmų, kad užtikrintų tręšiamojo produkto atitiktį tiems reikalavimams, pašalintų tręšiamąjį produktą iš rinkos
  arba
  jį atšauktų
  per pagrįstą laikotarpį, nustatomą atsižvelgiant į pavojaus pobūdį, kurį jos gali nurodyti, ir
  pašalintų CE ženklą.

reikalauja

arba

per pagrįstą laikotarpį, nustatomą atsižvelgiant į pavojaus pobūdį, kurį jos gali nurodyti, ir

Pakeitimas 74

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

37 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

37 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kai per 1 dalies antroje pastraipoje nurodytą laikotarpį atitinkamas ekonominės veiklos vykdytojas nesiima tinkamų taisomųjų veiksmų, rinkos priežiūros institucijos imasi visų tinkamų laikinųjų priemonių, kad būtų uždraustas arba apribotas CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto tiekimas jų nacionalinei rinkai, kad tręšiamasis produktas būtų pašalintas iš rinkos arba atšauktas. | Kai per 1 dalies antroje pastraipoje nurodytą laikotarpį atitinkamas ekonominės veiklos vykdytojas nesiima tinkamų taisomųjų veiksmų, rinkos priežiūros institucijos imasi visų tinkamų laikinųjų priemonių, kad būtų uždraustas arba apribotas CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto tiekimas jų nacionalinei rinkai, kad tręšiamasis produktas būtų pašalintas iš rinkos arba atšauktas.
  Su tuo susijusiomis rinkos priežiūros institucijų pareigoms nedaroma poveikio valstybių narių galimybei reguliuoti CE ženklu nepažymėtus tręšiamuosius produktus, kai šie teikiami rinkai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Kai per 1 dalies antroje pastraipoje nurodytą laikotarpį atitinkamas ekonominės veiklos vykdytojas nesiima tinkamų taisomųjų veiksmų, rinkos priežiūros institucijos imasi visų tinkamų laikinųjų priemonių, kad būtų uždraustas arba apribotas CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto tiekimas jų nacionalinei rinkai, kad tręšiamasis produktas būtų pašalintas iš rinkos arba atšauktas.

Kai per 1 dalies antroje pastraipoje nurodytą laikotarpį atitinkamas ekonominės veiklos vykdytojas nesiima tinkamų taisomųjų veiksmų, rinkos priežiūros institucijos imasi visų tinkamų laikinųjų priemonių, kad būtų uždraustas arba apribotas CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto tiekimas jų nacionalinei rinkai, kad tręšiamasis produktas būtų pašalintas iš rinkos arba atšauktas.
  Su tuo susijusiomis rinkos priežiūros institucijų pareigoms nedaroma poveikio valstybių narių galimybei reguliuoti CE ženklu nepažymėtus tręšiamuosius produktus, kai šie teikiami rinkai.

Su tuo susijusiomis rinkos priežiūros institucijų pareigoms nedaroma poveikio valstybių narių galimybei reguliuoti CE ženklu nepažymėtus tręšiamuosius produktus, kai šie teikiami rinkai.

Pakeitimas 75

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

37 straipsnio 5 dalies b punktas

37 straipsnio 5 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | 12 straipsnyje
  nurodyti darnieji standartai, kuriais remiantis daryta atitikties prielaida, turi
  trūkumų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

12 straipsnyje
  nurodyti darnieji standartai, kuriais remiantis daryta atitikties prielaida, turi
  trūkumų.

nurodyti darnieji standartai, kuriais remiantis daryta atitikties prielaida, turi

| b) | esama
  12 straipsnyje
  nurodytų darniųjų standartų
  trūkumų; |
| --- | --- |

b)

esama
  12 straipsnyje
  nurodytų darniųjų standartų
  trūkumų;

esama

nurodytų darniųjų standartų

Pakeitimas 76

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

37 straipsnio 5 dalies b a punktas (naujas)

37 straipsnio 5 dalies b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | esama 13 straipsnyje nurodytų bendrųjų specifikacijų trūkumų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

esama 13 straipsnyje nurodytų bendrųjų specifikacijų trūkumų.

esama 13 straipsnyje nurodytų bendrųjų specifikacijų trūkumų.

Pakeitimas 77

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

38 straipsnio 2 a dalis (nauja)

38 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kai nacionalinė priemonė laikoma pagrįsta, o CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto neatitiktis siejama su bendrųjų specifikacijų trūkumais, nurodytais 37 straipsnio 5 dalies ba punkte, Komisija nedelsdama priima įgyvendinimo aktus, kuriais iš dalies pakeičiama arba panaikinama atitinkama bendroji specifikacija. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 41 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Kai nacionalinė priemonė laikoma pagrįsta, o CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto neatitiktis siejama su bendrųjų specifikacijų trūkumais, nurodytais 37 straipsnio 5 dalies ba punkte, Komisija nedelsdama priima įgyvendinimo aktus, kuriais iš dalies pakeičiama arba panaikinama atitinkama bendroji specifikacija. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 41 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

Pakeitimas 78

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

39 straipsnio 1 dalis

39 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Kai valstybė narė, kuri pagal 37 straipsnio 1 dalį atlieka vertinimą, nustato, kad šį reglamentą atitinkantis CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas vis dėlto kelia
  nepriimtiną
  pavojų žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai ar aplinkai, ji
  reikalauja
  , kad atitinkamas ekonominės veiklos vykdytojas per pagrįstą laikotarpį imtųsi visų tinkamų priemonių siekdamas užtikrinti, kad rinkai
  pateiktas
  tręšiamasis produktas nebekeltų pavojaus, pašalintų tręšiamąjį produktą iš rinkos arba jį atšauktų. | 1.   Kai valstybė narė, kuri pagal 37 straipsnio 1 dalį atlieka vertinimą, nustato, kad šį reglamentą atitinkantis CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas vis dėlto kelia pavojų žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai ar aplinkai
  ar kitiems viešojo intereso apsaugos aspektams, kurie patenka į šio reglamento taikymo sritį
  , ji
  privalo nedelsiant reikalauti
  , kad atitinkamas ekonominės veiklos vykdytojas per pagrįstą laikotarpį
  , kurį nustato rinkos priežiūros institucija ir kuris atitinka pavojaus pobūdį,
  imtųsi visų tinkamų priemonių siekdamas užtikrinti, kad rinkai
  tiekiamas
  tręšiamasis produktas nebekeltų pavojaus, pašalintų tręšiamąjį produktą iš rinkos arba jį atšauktų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Kai valstybė narė, kuri pagal 37 straipsnio 1 dalį atlieka vertinimą, nustato, kad šį reglamentą atitinkantis CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas vis dėlto kelia
  nepriimtiną
  pavojų žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai ar aplinkai, ji
  reikalauja
  , kad atitinkamas ekonominės veiklos vykdytojas per pagrįstą laikotarpį imtųsi visų tinkamų priemonių siekdamas užtikrinti, kad rinkai
  pateiktas
  tręšiamasis produktas nebekeltų pavojaus, pašalintų tręšiamąjį produktą iš rinkos arba jį atšauktų.

1.   Kai valstybė narė, kuri pagal 37 straipsnio 1 dalį atlieka vertinimą, nustato, kad šį reglamentą atitinkantis CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas vis dėlto kelia pavojų žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai ar aplinkai
  ar kitiems viešojo intereso apsaugos aspektams, kurie patenka į šio reglamento taikymo sritį
  , ji
  privalo nedelsiant reikalauti
  , kad atitinkamas ekonominės veiklos vykdytojas per pagrįstą laikotarpį
  , kurį nustato rinkos priežiūros institucija ir kuris atitinka pavojaus pobūdį,
  imtųsi visų tinkamų priemonių siekdamas užtikrinti, kad rinkai
  tiekiamas
  tręšiamasis produktas nebekeltų pavojaus, pašalintų tręšiamąjį produktą iš rinkos arba jį atšauktų.

Pakeitimas 79

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

40 straipsnio 1 dalies c punktas

40 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | kartu su CE ženklu pažymėtu tręšiamuoju produktu nepateikta
  ES atitikties deklaracija; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

kartu su CE ženklu pažymėtu tręšiamuoju produktu nepateikta
  ES atitikties deklaracija;

kartu su CE ženklu pažymėtu tręšiamuoju produktu nepateikta

| c) | neparengta
  ES atitikties deklaracija; |
| --- | --- |

c)

neparengta
  ES atitikties deklaracija;

neparengta

Pakeitimas 80

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

42 straipsnio 1 dalis

42 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisijai pagal 43 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami I–IV priedai siekiant juos suderinti su technikos pažanga ir sudaryti palankesnes sąlygas į vidaus rinką patekti ir joje laisvai judėti CE ženklu pažymėtiems tręšiamiesiems produktams, | 1.   Komisijai pagal 43 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami I–IV priedai siekiant juos suderinti su technikos pažanga
  , atsižvelgiant į produktus
  ir
  medžiagas, kurias jau leidžiama naudoti valstybėse narėse, visų pirma tręšiamųjų produktų gamybos iš gyvūninės kilmės šalutinių produktų ir atgautųjų atliekų srityje ir norint
  sudaryti palankesnes sąlygas į vidaus rinką patekti ir joje laisvai judėti CE ženklu pažymėtiems tręšiamiesiems produktams: |
| a) | kurių prekybos mastas vidaus rinkoje gali būti didelis
  ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Komisijai pagal 43 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami I–IV priedai siekiant juos suderinti su technikos pažanga ir sudaryti palankesnes sąlygas į vidaus rinką patekti ir joje laisvai judėti CE ženklu pažymėtiems tręšiamiesiems produktams,

1.   Komisijai pagal 43 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami I–IV priedai siekiant juos suderinti su technikos pažanga
  , atsižvelgiant į produktus
  ir
  medžiagas, kurias jau leidžiama naudoti valstybėse narėse, visų pirma tręšiamųjų produktų gamybos iš gyvūninės kilmės šalutinių produktų ir atgautųjų atliekų srityje ir norint
  sudaryti palankesnes sąlygas į vidaus rinką patekti ir joje laisvai judėti CE ženklu pažymėtiems tręšiamiesiems produktams:

a)

kurių prekybos mastas vidaus rinkoje gali būti didelis
  ir

kurių prekybos mastas vidaus rinkoje gali būti didelis

| a) | kurie turi didelio masto prekybos galimybių vidaus rinkoje
  ir |
| --- | --- |

a)

kurie turi didelio masto prekybos galimybių vidaus rinkoje
  ir

kurie turi didelio masto prekybos galimybių vidaus rinkoje

| b) | dėl kurių esama mokslinių įrodymų, kad jie nekelia
  nepriimtino
  pavojaus žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai ir kad jie yra pakankamai veiksmingi. |
| --- | --- |

b)

dėl kurių esama mokslinių įrodymų, kad jie nekelia
  nepriimtino
  pavojaus žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai ir kad jie yra pakankamai veiksmingi.

nepriimtino

| b) | dėl kurių esama mokslinių įrodymų, kad jie nekelia pavojaus žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai ir kad jie yra pakankamai veiksmingi. |
| --- | --- |

b)

dėl kurių esama mokslinių įrodymų, kad jie nekelia pavojaus žmonių, gyvūnų ar augalų sveikatai, saugai arba aplinkai ir kad jie yra pakankamai veiksmingi.

Pakeitimas 81

Pakeitimas 81

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

42 straipsnio 1 a dalis (nauja)

42 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Nepagrįstai nedelsiant po ... [šio reglamento įsigaliojimo data] pagal pirmą pastraipą Komisija priima deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamos II priede išvardytos sudedamųjų medžiagų kategorijos, visų pirma siekiant į tas sudedamųjų medžiagų kategorijas įtraukti gyvūninės kilmės šalutinius produktus, kuriems nustatytas pabaigos taškas, struvitą, bioanglį ir pelenų produktus, taip pat nustatyti tų produktų įtraukimo į tas kategorijas reikalavimus. Priimdama tuos deleguotuosius aktus, Komisija atsižvelgia konkrečiai į technologijų pažangą maisto medžiagų atgavimo srityje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Nepagrįstai nedelsiant po ... [šio reglamento įsigaliojimo data] pagal pirmą pastraipą Komisija priima deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamos II priede išvardytos sudedamųjų medžiagų kategorijos, visų pirma siekiant į tas sudedamųjų medžiagų kategorijas įtraukti gyvūninės kilmės šalutinius produktus, kuriems nustatytas pabaigos taškas, struvitą, bioanglį ir pelenų produktus, taip pat nustatyti tų produktų įtraukimo į tas kategorijas reikalavimus. Priimdama tuos deleguotuosius aktus, Komisija atsižvelgia konkrečiai į technologijų pažangą maisto medžiagų atgavimo srityje.

Pakeitimas 345

Pakeitimas 345

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

42 straipsnio 1b dalis (nauja)

42 straipsnio 1b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Komisijai pagal 43 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais pratęsiamas 20 mg/kg ribinės vertės, nurodytos I priedo II dalies PFK 1(B) 3 punkto a papunkčio 2 punkte ir I priedo II dalies PFK 1(C) I 2 punkto a papunkčio 2 punkte, taikymo pradžios terminas, jei remdamasi išsamiu poveikio vertinimu ji turi įrodymų, leidžiančių manyti, kad pradėjus taikyti griežtesnę ribinę vertę iškiltų rimtas pavojus tręšiamųjų produktų tiekimui į Sąjungą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1b.
     
  Komisijai pagal 43 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais pratęsiamas 20 mg/kg ribinės vertės, nurodytos I priedo II dalies PFK 1(B) 3 punkto a papunkčio 2 punkte ir I priedo II dalies PFK 1(C) I 2 punkto a papunkčio 2 punkte, taikymo pradžios terminas, jei remdamasi išsamiu poveikio vertinimu ji turi įrodymų, leidžiančių manyti, kad pradėjus taikyti griežtesnę ribinę vertę iškiltų rimtas pavojus tręšiamųjų produktų tiekimui į Sąjungą.

Pakeitimas 82

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

42 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

42 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Kai Komisija
  pagal 1 dalį
  iš dalies keičia II priedą, kad
  naujais mikroorganizmais
  papildytų tokių organizmų sudedamųjų medžiagų kategoriją, ji tai daro remdamasi šiais duomenimis: | 2.   Kai Komisija iš dalies keičia II priedą, kad
  naujomis mikroorganizmų padermėmis
  papildytų tokių organizmų sudedamųjų medžiagų kategoriją, ji tai daro
  įsitikinusi, kad visos susijusios papildomo mikroorganizmo padermės atitinka šio straipsnio 1dalies b punkto reikalavimus, ir
  remdamasi šiais duomenimis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Kai Komisija
  pagal 1 dalį
  iš dalies keičia II priedą, kad
  naujais mikroorganizmais
  papildytų tokių organizmų sudedamųjų medžiagų kategoriją, ji tai daro remdamasi šiais duomenimis:

2.   Kai Komisija iš dalies keičia II priedą, kad
  naujomis mikroorganizmų padermėmis
  papildytų tokių organizmų sudedamųjų medžiagų kategoriją, ji tai daro
  įsitikinusi, kad visos susijusios papildomo mikroorganizmo padermės atitinka šio straipsnio 1dalies b punkto reikalavimus, ir
  remdamasi šiais duomenimis:

Pakeitimas 83

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

42 straipsnio 2 dalies a punktas

42 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | mikroorganizmo pavadinimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

mikroorganizmo pavadinimu;

| a) | mikroorganizmo pavadinimu
  , apimančiu padermę
  ; |
| --- | --- |

a)

mikroorganizmo pavadinimu
  , apimančiu padermę
  ;

, apimančiu padermę

Pakeitimas 84

Pakeitimas 84

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

42 straipsnio 2 dalies c punktas

42 straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | istoriniais saugios
  mikroorganizmo
  gamybos
  ir
  naudojimo duomenimis
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

istoriniais saugios
  mikroorganizmo
  gamybos
  ir
  naudojimo duomenimis
  ;

istoriniais saugios

gamybos

naudojimo duomenimis

| c) | moksline literatūra, kurioje teigiama apie saugią
  mikroorganizmo
  gamybą
  ir
  naudojimą
  ; |
| --- | --- |

c)

moksline literatūra, kurioje teigiama apie saugią
  mikroorganizmo
  gamybą
  ir
  naudojimą
  ;

moksline literatūra, kurioje teigiama apie saugią

gamybą

naudojimą

Pakeitimas 85

Pakeitimas 85

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

42 straipsnio 2 dalies d punktas

42 straipsnio 2 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | taksonominiu ryšiu su mikroorganizmų rūšimis pagal Europos maisto saugos
  agentūros
  nustatytą kvalifikuotos saugos prielaidos principą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

taksonominiu ryšiu su mikroorganizmų rūšimis pagal Europos maisto saugos
  agentūros
  nustatytą kvalifikuotos saugos prielaidos principą;

agentūros

| d) | taksonominiu ryšiu su mikroorganizmų rūšimis pagal Europos maisto saugos
  tarnybos
  nustatytą kvalifikuotos saugos prielaidos principą
  arba nuoroda į skelbiamą atitiktį susijusiems suderintiems naudojamų mikroorganizmų saugumo standartams, kurie paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, arba atitiktį mikroorganizmų saugos vertinimo reikalavimams, kuriuos priėmė Komisija, jeigu tokie suderinti standartai nėra įgyvendinti
  ; |
| --- | --- |

d)

taksonominiu ryšiu su mikroorganizmų rūšimis pagal Europos maisto saugos
  tarnybos
  nustatytą kvalifikuotos saugos prielaidos principą
  arba nuoroda į skelbiamą atitiktį susijusiems suderintiems naudojamų mikroorganizmų saugumo standartams, kurie paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, arba atitiktį mikroorganizmų saugos vertinimo reikalavimams, kuriuos priėmė Komisija, jeigu tokie suderinti standartai nėra įgyvendinti
  ;

tarnybos

arba nuoroda į skelbiamą atitiktį susijusiems suderintiems naudojamų mikroorganizmų saugumo standartams, kurie paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, arba atitiktį mikroorganizmų saugos vertinimo reikalavimams, kuriuos priėmė Komisija, jeigu tokie suderinti standartai nėra įgyvendinti

Pakeitimas 86

Pakeitimas 86

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

42 straipsnio 2 dalies 1 a pastraipa (nauja)

42 straipsnio 2 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Siekiant atsižvelgti į sparčią tos srities technologijų pažangą, Komisija ne vėliau kaip... [vieneri metai po šio reglamento įsigaliojimo datos] pagal 43 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi mikroorganizmų, kuriuos galima naudoti augalų mitybos produktuose oficialiai jų neįtraukiant į teigiamą sąrašą, vertinimo kriterijai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Siekiant atsižvelgti į sparčią tos srities technologijų pažangą, Komisija ne vėliau kaip... [vieneri metai po šio reglamento įsigaliojimo datos] pagal 43 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi mikroorganizmų, kuriuos galima naudoti augalų mitybos produktuose oficialiai jų neįtraukiant į teigiamą sąrašą, vertinimo kriterijai.

Siekiant atsižvelgti į sparčią tos srities technologijų pažangą, Komisija ne vėliau kaip... [vieneri metai po šio reglamento įsigaliojimo datos] pagal 43 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi mikroorganizmų, kuriuos galima naudoti augalų mitybos produktuose oficialiai jų neįtraukiant į teigiamą sąrašą, vertinimo kriterijai.

Pakeitimas 87

Pakeitimas 87

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

42 straipsnio 3 dalies 1 a pastraipa (nauja)

42 straipsnio 3 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Ne vėliau kaip ... [šeši mėnesiai po šio reglamento įsigaliojimo datos] Komisija pagal 43 straipsnį priima deleguotuosius aktus, siekiant iš dalies pakeisti II priedą, siekdama į gamybos grandinę įtraukti galutinius taškus, kurie buvo nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, kiek tai susiję su šalutiniais gyvūniniais produktais, išvardytais šio reglamento II priedo SMK 11. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Ne vėliau kaip ... [šeši mėnesiai po šio reglamento įsigaliojimo datos] Komisija pagal 43 straipsnį priima deleguotuosius aktus, siekiant iš dalies pakeisti II priedą, siekdama į gamybos grandinę įtraukti galutinius taškus, kurie buvo nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, kiek tai susiję su šalutiniais gyvūniniais produktais, išvardytais šio reglamento II priedo SMK 11.

Ne vėliau kaip ... [šeši mėnesiai po šio reglamento įsigaliojimo datos] Komisija pagal 43 straipsnį priima deleguotuosius aktus, siekiant iš dalies pakeisti II priedą, siekdama į gamybos grandinę įtraukti galutinius taškus, kurie buvo nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, kiek tai susiję su šalutiniais gyvūniniais produktais, išvardytais šio reglamento II priedo SMK 11.

Pakeitimas 88

Pakeitimas 88

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

42 straipsnio 3 a dalis (nauja)

42 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Priimdama 1 dalyje nurodytus deleguotuosius aktus, Komisija iš dalies keičia sudedamųjų medžiagų kategorijas, nustatydama reikalavimą polimerams, išskyrus II priede nurodytus maisto medžiagų polimerus, kad būtų atsižvelgta į naujausius mokslinius įrodymus ir technologinę plėtrą ir ne vėliau kaip ... [treji metai po šio reglamento taikymo pradžios datos] apibrėžia polimerinės anglies pavertimo anglies dioksidu (CO2) kriterijus ir atitinkamus biologinio skaidumo tyrimo metodus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Priimdama 1 dalyje nurodytus deleguotuosius aktus, Komisija iš dalies keičia sudedamųjų medžiagų kategorijas, nustatydama reikalavimą polimerams, išskyrus II priede nurodytus maisto medžiagų polimerus, kad būtų atsižvelgta į naujausius mokslinius įrodymus ir technologinę plėtrą ir ne vėliau kaip ... [treji metai po šio reglamento taikymo pradžios datos] apibrėžia polimerinės anglies pavertimo anglies dioksidu (CO2) kriterijus ir atitinkamus biologinio skaidumo tyrimo metodus.

Pakeitimas 89

Pakeitimas 89

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

42 straipsnio 3 b dalis (nauja)

42 straipsnio 3 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Priimdama 1 dalyje nurodytus deleguotuosius aktus, Komisija iš dalies keičia sudedamųjų medžiagų kategorijas, nustatydama kriterijus kitiems II priede nurodytiems pramonės šalutiniams produktams, kad būtų atsižvelgta į naujausius mokslinius įrodymus ir technologinę plėtrą ir ne vėliau kaip ... [vieneri metai po šio reglamento įsigaliojimo datos] apibrėžia kriterijus, pagal kuriuos pramonės šalutiniai produktai įtraukiami į sudedamųjų medžiagų kategoriją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3b.
     
  Priimdama 1 dalyje nurodytus deleguotuosius aktus, Komisija iš dalies keičia sudedamųjų medžiagų kategorijas, nustatydama kriterijus kitiems II priede nurodytiems pramonės šalutiniams produktams, kad būtų atsižvelgta į naujausius mokslinius įrodymus ir technologinę plėtrą ir ne vėliau kaip ... [vieneri metai po šio reglamento įsigaliojimo datos] apibrėžia kriterijus, pagal kuriuos pramonės šalutiniai produktai įtraukiami į sudedamųjų medžiagų kategoriją.

Pakeitimas 91

Pakeitimas 91

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

43 straipsnio 3 a dalis (nauja)

43 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais, vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais, vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

Pakeitimas 92

Pakeitimas 92

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

44 straipsnio 1 pastraipa

44 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės nustato sankcijų, taikomų pažeidus šį reglamentą, taisykles ir imasi visų būtinų priemonių, kad užtikrintų jų įgyvendinimą. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie tas taisykles ir priemones ir nedelsdamos ją informuoja apie visus vėlesnius joms įtakos turinčius pakeitimus. | Valstybės narės nustato sankcijų, taikomų pažeidus šį reglamentą, taisykles ir imasi visų būtinų priemonių, kad užtikrintų jų įgyvendinimą. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie tas taisykles ir priemones ir nedelsdamos ją informuoja apie visus vėlesnius joms įtakos turinčius pakeitimus.
  Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad jų nustatytos taisyklės dėl sankcijų būtų vykdomos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės nustato sankcijų, taikomų pažeidus šį reglamentą, taisykles ir imasi visų būtinų priemonių, kad užtikrintų jų įgyvendinimą. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie tas taisykles ir priemones ir nedelsdamos ją informuoja apie visus vėlesnius joms įtakos turinčius pakeitimus.

Valstybės narės nustato sankcijų, taikomų pažeidus šį reglamentą, taisykles ir imasi visų būtinų priemonių, kad užtikrintų jų įgyvendinimą. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie tas taisykles ir priemones ir nedelsdamos ją informuoja apie visus vėlesnius joms įtakos turinčius pakeitimus.
  Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad jų nustatytos taisyklės dėl sankcijų būtų vykdomos.

Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad jų nustatytos taisyklės dėl sankcijų būtų vykdomos.

Pakeitimas 93

Pakeitimas 93

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

45 straipsnio 1 pastraipos 1 a punktas (naujas)

45 straipsnio 1 pastraipos 1 a punktas (naujas)

Reglamentas (EB) Nr. 1069/2009

5 straipsnio 2 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a) | 2 dalyje po pirmos pastraipos įterpiama ši pastraipa:



  „Į 32 straipsnio taikymo sritį patenkančių šalutinių gyvūninių produktų gaminių, kurie valstybėse narėse jau yra plačiai naudojami trąšoms gaminti, atveju Komisija tokį galutinį tašką nustato ne vėliau kaip ... [šeši mėnesiai po Trąšų reglamento įsigaliojimo datos]“. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a)

1a)

2 dalyje po pirmos pastraipos įterpiama ši pastraipa:

„Į 32 straipsnio taikymo sritį patenkančių šalutinių gyvūninių produktų gaminių, kurie valstybėse narėse jau yra plačiai naudojami trąšoms gaminti, atveju Komisija tokį galutinį tašką nustato ne vėliau kaip ... [šeši mėnesiai po Trąšų reglamento įsigaliojimo datos]“.

„Į 32 straipsnio taikymo sritį patenkančių šalutinių gyvūninių produktų gaminių, kurie valstybėse narėse jau yra plačiai naudojami trąšoms gaminti, atveju Komisija tokį galutinį tašką nustato ne vėliau kaip ... [šeši mėnesiai po Trąšų reglamento įsigaliojimo datos]“.

Pakeitimas 94

Pakeitimas 94

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

46 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

46 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009

3 straipsnio 34 punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3)
  „34. | „augalų biostimuliatorius“ – produktas,
  stimuliuojantis
  augalų mitybos procesus nepriklausomai nuo
  produkte
  esančio maisto medžiagų kiekio, kurio vienintelė paskirtis – pagerinti vieną arba kelias iš šių augalo savybių: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3)
  „34.

3)

„augalų biostimuliatorius“ – produktas,
  stimuliuojantis
  augalų mitybos procesus nepriklausomai nuo
  produkte
  esančio maisto medžiagų kiekio, kurio vienintelė paskirtis – pagerinti vieną arba kelias iš šių augalo savybių:

stimuliuojantis

produkte

| „34. | „augalų biostimuliatorius“ – produktas,
  kurio sudėtyje yra bet kokios medžiagos arba mikroorganizmų, stimuliuojančių
  augalų mitybos procesus nepriklausomai nuo
  jame
  esančio maisto medžiagų kiekio,
  arba tokių medžiagų ir (arba) mikroorganizmų derinys,
  kurio vienintelė paskirtis – pagerinti vieną arba kelias iš šių augalo
  arba augalo rizosferos
  savybių: |
| --- | --- |

„34.

„augalų biostimuliatorius“ – produktas,
  kurio sudėtyje yra bet kokios medžiagos arba mikroorganizmų, stimuliuojančių
  augalų mitybos procesus nepriklausomai nuo
  jame
  esančio maisto medžiagų kiekio,
  arba tokių medžiagų ir (arba) mikroorganizmų derinys,
  kurio vienintelė paskirtis – pagerinti vieną arba kelias iš šių augalo
  arba augalo rizosferos
  savybių:

kurio sudėtyje yra bet kokios medžiagos arba mikroorganizmų, stimuliuojančių

jame

arba tokių medžiagų ir (arba) mikroorganizmų derinys,

arba augalo rizosferos

Pakeitimas 95

Pakeitimas 95

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

46 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

46 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009

3 straipsnio 34 punkto c papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | produkcijos
  kokybines savybes
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

produkcijos
  kokybines savybes
  .

kokybines savybes

| c) | produkcijos
  kokybę
  . |
| --- | --- |

c)

produkcijos
  kokybę
  .

kokybę

Pakeitimas 96

Pakeitimas 96

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

46 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

46 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009

3 straipsnio 34 punkto c a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | izoliuotų maistinių medžiagų kiekį dirvožemyje, rizosferoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

izoliuotų maistinių medžiagų kiekį dirvožemyje, rizosferoje;

izoliuotų maistinių medžiagų kiekį dirvožemyje, rizosferoje;

Pakeitimas 97

Pakeitimas 97

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

46 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

46 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009

3 straipsnio 34 punkto c b papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | cb) | organinių junginių suirimą dirvožemyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

cb)

cb)

organinių junginių suirimą dirvožemyje;

organinių junginių suirimą dirvožemyje;

Pakeitimas 98

Pakeitimas 98

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

46 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

46 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009

3 straipsnio 34 punkto c c papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | cc) | humifikaciją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

cc)

cc)

humifikaciją;

humifikaciją;

Pakeitimas 99

Pakeitimas 99

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

48 straipsnio pavadinimas

48 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pereinamojo laikotarpio nuostatos | Pereinamojo laikotarpio nuostatos
  , ataskaitų teikimas ir ekspertiniai įvertinimai |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

Pereinamojo laikotarpio nuostatos
  , ataskaitų teikimas ir ekspertiniai įvertinimai

, ataskaitų teikimas ir ekspertiniai įvertinimai

Pakeitimas 100

Pakeitimas 100

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

48 straipsnio 1 pastraipa

48 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės netrukdo tiekti rinkai produktus, kurie buvo pateikti rinkai pagal Reglamentą (EB) Nr. 2003/2003 kaip „EB trąšos“ iki
  [Leidinių biuro prašoma įrašyti
  šio reglamento taikymo pradžios
  datą]
  . Tačiau tokiems produktams mutatis mutandis taikomas 5 skyrius. | Valstybės narės netrukdo tiekti rinkai produktus, kurie buvo pateikti rinkai pagal Reglamentą (EB) Nr. 2003/2003 kaip „EB trąšos“ iki
  ... [dvylika mėnesių po
  šio reglamento taikymo pradžios
  datos]
  . Tačiau tokiems produktams mutatis mutandis taikomas 5 skyrius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės netrukdo tiekti rinkai produktus, kurie buvo pateikti rinkai pagal Reglamentą (EB) Nr. 2003/2003 kaip „EB trąšos“ iki
  [Leidinių biuro prašoma įrašyti
  šio reglamento taikymo pradžios
  datą]
  . Tačiau tokiems produktams mutatis mutandis taikomas 5 skyrius.

[Leidinių biuro prašoma įrašyti

datą]

mutatis mutandis

Valstybės narės netrukdo tiekti rinkai produktus, kurie buvo pateikti rinkai pagal Reglamentą (EB) Nr. 2003/2003 kaip „EB trąšos“ iki
  ... [dvylika mėnesių po
  šio reglamento taikymo pradžios
  datos]
  . Tačiau tokiems produktams mutatis mutandis taikomas 5 skyrius.

... [dvylika mėnesių po

datos]

mutatis mutandis

Pakeitimas 101

Pakeitimas 101

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

48 straipsnio 1 a dalis (nauja)

48 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a. | Valstybės narės, kurios jau taiko mažesnę kadmio kiekio organinėse mineralinėse trąšose ir neorganinėse trąšose ribą, nustatytą I priedo II dalies PFC 1 (B)(3)(a) ir PFC 1 (C)(I)(2)(a), gali toliau taikyti šią griežtesnę ribą, kol pagal šį reglamentą nustatyta riba taps lygi arba mažesnė. Valstybės narės apie tokias taikomas nacionalines priemones Komisijai praneša ne vėliau kaip ... [šeši mėnesiai po šio reglamento įsigaliojimo dienos]. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.

1a.

Valstybės narės, kurios jau taiko mažesnę kadmio kiekio organinėse mineralinėse trąšose ir neorganinėse trąšose ribą, nustatytą I priedo II dalies PFC 1 (B)(3)(a) ir PFC 1 (C)(I)(2)(a), gali toliau taikyti šią griežtesnę ribą, kol pagal šį reglamentą nustatyta riba taps lygi arba mažesnė. Valstybės narės apie tokias taikomas nacionalines priemones Komisijai praneša ne vėliau kaip ... [šeši mėnesiai po šio reglamento įsigaliojimo dienos].

Pakeitimas 102

Pakeitimas 102

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

48 straipsnio 1 b dalis (nauja)

48 straipsnio 1 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1b. | Ne vėliau kaip ... [42 mėnesiai po šio reglamento taikymo pradžios datos] Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šio reglamento taikymo ir jo bendro poveikio, įskaitant jo tikslų pasiekimą ir poveikį MVĮ, vertinimo ataskaitą. Toje ataskaitoje konkrečiai pateikiami: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1b.

1b.

Ne vėliau kaip ... [42 mėnesiai po šio reglamento taikymo pradžios datos] Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šio reglamento taikymo ir jo bendro poveikio, įskaitant jo tikslų pasiekimą ir poveikį MVĮ, vertinimo ataskaitą. Toje ataskaitoje konkrečiai pateikiami:

| a) | tręšiamųjų produktų vidaus rinkos veikimo vertinimas, įskaitant atitikties vertinimą ir rinkos priežiūros veiksmingumą, ir dalinio suderinimo poveikio CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų ir tręšiamųjų produktų, pateiktų rinkai pagal nacionalines taisykles, gamybai, naudojimo modeliams ir prekybos jais srautams analizė; |
| --- | --- |

a)

a)

tręšiamųjų produktų vidaus rinkos veikimo vertinimas, įskaitant atitikties vertinimą ir rinkos priežiūros veiksmingumą, ir dalinio suderinimo poveikio CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų ir tręšiamųjų produktų, pateiktų rinkai pagal nacionalines taisykles, gamybai, naudojimo modeliams ir prekybos jais srautams analizė;

tręšiamųjų produktų vidaus rinkos veikimo vertinimas, įskaitant atitikties vertinimą ir rinkos priežiūros veiksmingumą, ir dalinio suderinimo poveikio CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų ir tręšiamųjų produktų, pateiktų rinkai pagal nacionalines taisykles, gamybai, naudojimo modeliams ir prekybos jais srautams analizė;

| b) | apribojimų taikymo teršalų lygiams, kaip nustatyta šio reglamento I priede, vertinimas, bet kokia turima nauja aktuali mokslinė informacija apie teršalų toksiškumą ir kancerogeniškumą, įskaitant tręšiamuosiuose produktuose esančių urano teršalų pavojų; |
| --- | --- |

b)

b)

apribojimų taikymo teršalų lygiams, kaip nustatyta šio reglamento I priede, vertinimas, bet kokia turima nauja aktuali mokslinė informacija apie teršalų toksiškumą ir kancerogeniškumą, įskaitant tręšiamuosiuose produktuose esančių urano teršalų pavojų;

apribojimų taikymo teršalų lygiams, kaip nustatyta šio reglamento I priede, vertinimas, bet kokia turima nauja aktuali mokslinė informacija apie teršalų toksiškumą ir kancerogeniškumą, įskaitant tręšiamuosiuose produktuose esančių urano teršalų pavojų;

| c) | kadmio šalinimo technologijų ir jų poveikio, masto ir sąnaudų visoje vertės grandinėje pokyčių, taip pat susijusio kadmio atliekų tvarkymo, vertinimas; ir |
| --- | --- |

c)

c)

kadmio šalinimo technologijų ir jų poveikio, masto ir sąnaudų visoje vertės grandinėje pokyčių, taip pat susijusio kadmio atliekų tvarkymo, vertinimas; ir

kadmio šalinimo technologijų ir jų poveikio, masto ir sąnaudų visoje vertės grandinėje pokyčių, taip pat susijusio kadmio atliekų tvarkymo, vertinimas; ir

| d) | poveikio prekybai žaliavų šaltiniais, taip pat gamtinio fosfato prieinamumui, vertinimas. |
| --- | --- |

d)

d)

poveikio prekybai žaliavų šaltiniais, taip pat gamtinio fosfato prieinamumui, vertinimas.

poveikio prekybai žaliavų šaltiniais, taip pat gamtinio fosfato prieinamumui, vertinimas.

Ataskaitoje turi būti tinkamai atsižvelgta į technologinę pažangą ir inovacijas, taip pat standartizacijos procesą, turintį poveikį tręšiamųjų produktų gamybai ir naudojimui. Prireikus prie ataskaitos pridedamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto ne vėliau kaip ... [penkeri metai po šio reglamento taikymo datos].

Ataskaitoje turi būti tinkamai atsižvelgta į technologinę pažangą ir inovacijas, taip pat standartizacijos procesą, turintį poveikį tręšiamųjų produktų gamybai ir naudojimui. Prireikus prie ataskaitos pridedamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto ne vėliau kaip ... [penkeri metai po šio reglamento taikymo datos].

Ne vėliau kaip... [12 mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo datos] Komisija pateikia mokslinių duomenų vertinimą siekiant nustatyti agronomijos ir aplinkos kriterijus, pagal kuriuos būtų galima apibrėžti galutinį gyvūnų mėšlo apdorojimo tašką ir atlikti produktų, kuriuose yra perdirbto mėšlo arba kurie iš jo sudaryti, veikimo vertinimą;

Ne vėliau kaip... [12 mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo datos] Komisija pateikia mokslinių duomenų vertinimą siekiant nustatyti agronomijos ir aplinkos kriterijus, pagal kuriuos būtų galima apibrėžti galutinį gyvūnų mėšlo apdorojimo tašką ir atlikti produktų, kuriuose yra perdirbto mėšlo arba kurie iš jo sudaryti, veikimo vertinimą;

Pakeitimas 103

Pakeitimas 103

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

48 straipsnio 1 c dalis (nauja)

48 straipsnio 1 c dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1c. | Ne vėliau kaip ... [penkeri metai po šio reglamento įsigaliojimo datos] Komisija atlieka mikroorganizmų atitikties vertinimo procedūros peržiūrą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1c.

1c.

Ne vėliau kaip ... [penkeri metai po šio reglamento įsigaliojimo datos] Komisija atlieka mikroorganizmų atitikties vertinimo procedūros peržiūrą.

Pakeitimas 104

Pakeitimas 104

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

49 straipsnio 2 dalis

49 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jis taikomas nuo
  2018 m
  .
  sausio 1 d
  . | Jis taikomas nuo
  ... [dveji metai po šio reglamento įsigaliojimo datos], išskyrus19–35 straipsnius, kurie taikomi nuo ... [vieneri metai po šio reglamento įsigaliojimo datos], ir 13, 41, 42, 43 ir 45 straipsnius, kurie taikomi nuo ..
  .
  [šio reglamento įsigaliojimo data]
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jis taikomas nuo
  2018 m
  .
  sausio 1 d
  .

2018 m

sausio 1 d

Jis taikomas nuo
  ... [dveji metai po šio reglamento įsigaliojimo datos], išskyrus19–35 straipsnius, kurie taikomi nuo ... [vieneri metai po šio reglamento įsigaliojimo datos], ir 13, 41, 42, 43 ir 45 straipsnius, kurie taikomi nuo ..
  .
  [šio reglamento įsigaliojimo data]
  .

... [dveji metai po šio reglamento įsigaliojimo datos], išskyrus19–35 straipsnius, kurie taikomi nuo ... [vieneri metai po šio reglamento įsigaliojimo datos], ir 13, 41, 42, 43 ir 45 straipsnius, kurie taikomi nuo ..

[šio reglamento įsigaliojimo data]

Pakeitimas 105

Pakeitimas 105

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo I dalies 1 punkto C a papunktis (naujas)

I priedo I dalies 1 punkto C a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Ca. | Mažo anglies dioksido kiekio trąšos |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Ca.

Ca.

Mažo anglies dioksido kiekio trąšos

Pakeitimas 106

Pakeitimas 106

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo I dalies 5 punkto A papunkčio I a punktas (naujas)

I priedo I dalies 5 punkto A papunkčio I a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Ia. | Denitrifikacijos inhibitoriai |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Ia.

Ia.

Denitrifikacijos inhibitoriai

Pakeitimas 107

Pakeitimas 107

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies 4 punktas

I priedo II dalies 4 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4. | Jei CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje yra cheminės medžiagos, kuriai yra nustatyta didžiausia leidžiamoji koncentracija maiste ir pašaruose pagal |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.

4.

Jei CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje yra cheminės medžiagos, kuriai yra nustatyta didžiausia leidžiamoji koncentracija maiste ir pašaruose pagal

Išbraukta.

Išbraukta.

| a) | Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 315/93

   (32)

  , |
| --- | --- |

a)

a)

Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 315/93

   (32)

  ,

Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 315/93

32

,

| b) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 396/2005

   (33)

  , |
| --- | --- |

b)

b)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 396/2005

   (33)

  ,

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 396/2005

33

,

| c) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 470/2009

   (34)

  arba |
| --- | --- |

c)

c)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 470/2009

   (34)

  arba

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 470/2009

34

arba

| d) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/32/EB

   (35)

  , |
| --- | --- |

d)

d)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/32/EB

   (35)

  ,

Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/32/EB

35

,

naudojant CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą pagal naudojimo instrukcijas ta koncentracija maiste arba pašaruose neturi būti viršyta.

naudojant CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą pagal naudojimo instrukcijas ta koncentracija maiste arba pašaruose neturi būti viršyta.

Pakeitimas 108

Pakeitimas 108

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies 4 a punktas (naujas)

I priedo II dalies 4 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a. | Sudedamosios dalys, pateiktos patvirtinimui ar pakartotiniam patvirtinimui pagal Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009, bet neįtrauktos į Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 540/2011, negali būti naudojamos tręšiamuosiuose produktuose, kai jos neįtrauktos remiantis Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 1 straipsnio 4 dalimi. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.

4a.

Sudedamosios dalys, pateiktos patvirtinimui ar pakartotiniam patvirtinimui pagal Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009, bet neįtrauktos į Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 540/2011, negali būti naudojamos tręšiamuosiuose produktuose, kai jos neįtrauktos remiantis Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 1 straipsnio 4 dalimi.

Pakeitimas 109

Pakeitimas 109

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(A) 1 punktas

I priedo II dalies PFK 1(A) 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Organinių trąšų sudėtyje turi būti tik biologinės kilmės: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

Organinių trąšų sudėtyje turi būti tik biologinės kilmės:

| 1. | Organinių trąšų sudėtyje turi būti tik biologinės kilmės: |
| --- | --- |

1.

Organinių trąšų sudėtyje turi būti tik biologinės kilmės:

| — | anglies (
  C
  ) ir |
| --- | --- |

—

anglies (
  C
  ) ir

C

| — | organinės
  anglies (

  Corg

  ) ir |
| --- | --- |

—

organinės
  anglies (

  Corg

  ) ir

organinės

Corg

| — | maisto medžiagų, |
| --- | --- |

—

maisto medžiagų,

| — | maisto medžiagų, |
| --- | --- |

—

maisto medžiagų,

išskyrus iškastines arba geologinėse formacijose esančias medžiagas.

kaip antai durpių, leonardito, lignito ir iš jų gaunamų medžiagų, bet
  išskyrus
  kitas
  iškastines arba geologinėse formacijose esančias medžiagas
  , gamybos mišinys
  .

kaip antai durpių, leonardito, lignito ir iš jų gaunamų medžiagų, bet

kitas

, gamybos mišinys

Pakeitimas 110

Pakeitimas 110

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(A) 2 punkto 1 įtrauka

I priedo II dalies PFK 1(A) 2 punkto 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | kadmis (Cd)
  1,5
   mg/kg sausosios medžiagos, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

kadmis (Cd)
  1,5
   mg/kg sausosios medžiagos,

1,5

| — | kadmis (Cd)
  1,0
  mg/kg sausosios medžiagos, |
| --- | --- |

—

kadmis (Cd)
  1,0
  mg/kg sausosios medžiagos,

1,0

Pakeitimas 112

Pakeitimas 112

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(A) 2 punkto 6 įtrauka

I priedo II dalies PFK 1(A) 2 punkto 6 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | biuretas (C2H5N

  3

  O2)
  12 g/kg sausosios medžiagos
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

biuretas (C2H5N

  3

  O2)
  12 g/kg sausosios medžiagos
  .

2

5

3

2

12 g/kg sausosios medžiagos

| — | biuretas (C2H5N

  2

  O2)
  aptikimo ribos neviršijantis kiekis
  . |
| --- | --- |

—

biuretas (C2H5N

  2

  O2)
  aptikimo ribos neviršijantis kiekis
  .

2

5

2

2

aptikimo ribos neviršijantis kiekis

Pakeitimas 113

Pakeitimas 113

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(A) 3 punktas

I priedo II dalies PFK 1(A) 3 punktas

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

| 3. | 25 g CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto ėminio neturi būti Salmonella spp. |
| --- | --- |

3.

25 g CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto ėminio neturi būti Salmonella spp.

Pakeitimas

Pakeitimas

| 3. | Patogenų koncentracija organinėse trąšose turi neviršyti atitinkamų toliau lentelėje nurodytų ribinių verčių:













  Tirtini mikroorganizmai | Ėminių ėmimo planai | Riba |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | m | M |
| Salmonella spp | 5 | 0 | 0 | Nėra 25 g arba 25 ml |
| Escherichia coli arba Enterococcaceae | 5 | 5 | 0 | 1 000 1 g arba 1ml |

3.

Patogenų koncentracija organinėse trąšose turi neviršyti atitinkamų toliau lentelėje nurodytų ribinių verčių:

Tirtini mikroorganizmai

Tirtini mikroorganizmai

Ėminių ėmimo planai

Ėminių ėmimo planai

Riba

Riba

n

n

c

c

m

m

M

M

Salmonella spp

Salmonella spp

5

5

0

0

0

0

Nėra 25 g arba 25 ml

Nėra 25 g arba 25 ml

Escherichia coli arba Enterococcaceae

Escherichia coli arba Enterococcaceae

5

5

5

5

0

0

1 000 1 g arba 1ml

1 000 1 g arba 1ml

kai n = tirtinų ėminių skaičius;

kai n = tirtinų ėminių skaičius;

c = ėminių skaičius, kai bakterijų skaičius, nurodomos koloniją sudarančiais vienetais (ksv), gali būti nuo m iki M;

c = ėminių skaičius, kai bakterijų skaičius, nurodomos koloniją sudarančiais vienetais (ksv), gali būti nuo m iki M;

m = ksv nurodomo bakterijų skaičiaus, kuris laikomas tinkamu, ribinė vertė;

m = ksv nurodomo bakterijų skaičiaus, kuris laikomas tinkamu, ribinė vertė;

M = ksv nurodomo bakterijų skaičiaus didžiausia vertė.

M = ksv nurodomo bakterijų skaičiaus didžiausia vertė.

Bet kurios vystymosi stadijos parazitų Ascaris spp. ir Toxocara spp. neturi būti 100 g arba 100 ml organinių trąšų.

Bet kurios vystymosi stadijos parazitų Ascaris spp. ir Toxocara spp. neturi būti 100 g arba 100 ml organinių trąšų.

Pakeitimas 114

Pakeitimas 114

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(A)(I) 1 a punktas (naujas)

I priedo II dalies PFK 1(A)(I) 1 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a. | CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje turi būti bent vienos iš šių deklaruojamų maisto medžiagų: azoto (N), fosforo pentoksido (P2O5) arba kalio oksido (K2O). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.

1a.

CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje turi būti bent vienos iš šių deklaruojamų maisto medžiagų: azoto (N), fosforo pentoksido (P2

5

2

Pakeitimas 115

Pakeitimas 115

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(A)(I) 2 a punktas (naujas)

I priedo II dalies PFK 1(A)(I) 2 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a. | Jeigu CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje yra daugiau nei vienos iš pagrindinių deklaruojamų maisto medžiagų mažiausias nurodytas kiekis:



  suminio azoto (N) – 2,5  % arba suminio fosforo pentoksido (P2O5) – 2 %, arba suminio kalio oksido (K2O) – 2 % ir




  visų maisto medžiagų kartu sudėjus – 6,5  %. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.

2a.

Jeigu CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje yra daugiau nei vienos iš pagrindinių deklaruojamų maisto medžiagų mažiausias nurodytas kiekis:

suminio azoto (N) – 2,5  % arba suminio fosforo pentoksido (P2O5) – 2 %, arba suminio kalio oksido (K2O) – 2 % ir

suminio azoto (N) – 2,5  % arba suminio fosforo pentoksido (P2

5

2

visų maisto medžiagų kartu sudėjus – 6,5  %.

visų maisto medžiagų kartu sudėjus – 6,5  %.

Pakeitimas 116

Pakeitimas 116

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(A)(II) 1 a punktas (naujas)

I priedo II dalies PFK 1(A)(II) 1 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a. | CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje turi būti bent vienos iš šių deklaruojamų maisto medžiagų: azoto (N), fosforo pentoksido (P2O5) arba kalio oksido (K2O). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.

1a.

CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje turi būti bent vienos iš šių deklaruojamų maisto medžiagų: azoto (N), fosforo pentoksido (P2

5

2

Pakeitimas 117

Pakeitimas 117

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(A)(II) 2 punkto įžanginė dalis

I priedo II dalies PFK 1(A)(II) 2 punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje turi būti bent vienos iš toliau nurodytų deklaruojamų maisto medžiagų
  , kurios
  mažiausias nurodytas kiekis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.

CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje turi būti bent vienos iš toliau nurodytų deklaruojamų maisto medžiagų
  , kurios
  mažiausias nurodytas kiekis:

, kurios

| 2. | CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje turi būti bent vienos iš toliau nurodytų deklaruojamų
  pirminių
  maisto medžiagų mažiausias nurodytas kiekis: |
| --- | --- |

2.

CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje turi būti bent vienos iš toliau nurodytų deklaruojamų
  pirminių
  maisto medžiagų mažiausias nurodytas kiekis:

pirminių

Pakeitimas 118

Pakeitimas 118

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(A)(II) 2 punkto 1 įtrauka

I priedo II dalies PFK 1(A)(II) 2 punkto 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | suminio azoto (N) –
  2
  %, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

suminio azoto (N) –
  2
  %,

2

| — | suminio azoto (N) –
  1
  %
  ir (arba) |
| --- | --- |

—

suminio azoto (N) –
  1
  %
  ir (arba)

1

ir (arba)

Pakeitimas 119

Pakeitimas 119

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(A)(II) 2 punkto 2 įtrauka

I priedo II dalies PFK 1(A)(II) 2 punkto 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | suminio fosforo pentoksido (P2O5) –
  1
  % arba |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

suminio fosforo pentoksido (P2O5) –
  1
  % arba

2

5

1

| — | suminio fosforo pentoksido (P2O5) –
  2
  % arba |
| --- | --- |

—

suminio fosforo pentoksido (P2O5) –
  2
  % arba

2

5

2

Pakeitimas 120

Pakeitimas 120

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(A)(II) 2 punkto 3 įtrauka

I priedo II dalies PFK 1(A)(II) 2 punkto 3 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | suminio kalio oksido (K2O) –
  2
  %. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

suminio kalio oksido (K2O) –
  2
  %.

2

2

| — | suminio kalio oksido (K2O) –
  1
  %
  ir |
| --- | --- |

—

suminio kalio oksido (K2O) –
  1
  %
  ir

2

1

ir

Pakeitimas 121

Pakeitimas 121

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(A)(II) 2 punkto 3 a įtrauka (nauja)

I priedo II dalies PFK 1(A)(II) 2 punkto 3 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | visų maisto medžiagų kartu sudėjus – 6,5  %. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

visų maisto medžiagų kartu sudėjus – 6,5  %.

visų maisto medžiagų kartu sudėjus – 6,5  %.

Pakeitimas 122

Pakeitimas 122

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(A)(II) 2 a punktas (naujas)

I priedo II dalies PFK 1(A)(II) 2 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a. | Jeigu CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje yra daugiau nei vienos iš pagrindinių deklaruojamų maisto medžiagų mažiausias nurodytas kiekis:



  suminio azoto (N) – 2 % arba suminio fosforo pentoksido (P2O5) – 1 % arba suminio kalio oksido (K2O) – 2 % ir




  visų pagrindinių maisto medžiagų kartu sudėjus – 5 %. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.

2a.

Jeigu CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje yra daugiau nei vienos iš pagrindinių deklaruojamų maisto medžiagų mažiausias nurodytas kiekis:

suminio azoto (N) – 2 % arba suminio fosforo pentoksido (P2O5) – 1 % arba suminio kalio oksido (K2O) – 2 % ir

suminio azoto (N) – 2 % arba suminio fosforo pentoksido (P2

5

2

visų pagrindinių maisto medžiagų kartu sudėjus – 5 %.

visų pagrindinių maisto medžiagų kartu sudėjus – 5 %.

Pakeitimas 123

Pakeitimas 123

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(B) 1 punktas

I priedo II dalies PFK 1(B) 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Organinės-mineralinės trąšos – |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

Organinės-mineralinės trąšos –

| 1. | Organinės-mineralinės trąšos – |
| --- | --- |

1.

Organinės-mineralinės trąšos –

| — | vienos ar daugiau pakategorėje PFK 1(C) nurodytų
  neorganinių
  trąšų ir |
| --- | --- |

—

vienos ar daugiau pakategorėje PFK 1(C) nurodytų
  neorganinių
  trąšų ir

neorganinių

| — | vienos ar daugiau pakategorėje PFK 1(C) nurodytų
  mineralinių
  trąšų ir |
| --- | --- |

—

vienos ar daugiau pakategorėje PFK 1(C) nurodytų
  mineralinių
  trąšų ir

mineralinių

| — | medžiagų
  , kurių sudėtyje yra
  tik biologinės kilmės: |
| --- | --- |

—

medžiagų
  , kurių sudėtyje yra
  tik biologinės kilmės:

medžiagų

tik biologinės kilmės:

| — | organinės
  anglies (
  C
  ) |
| --- | --- |

—

organinės
  anglies (
  C
  )

organinės

C

| — | vienos ar daugiau medžiagų
  , kurių sudėtyje yra
  organinės
  anglies (

  Corg

  )
  ir |
| --- | --- |

—

vienos ar daugiau medžiagų
  , kurių sudėtyje yra
  organinės
  anglies (

  Corg

  )
  ir

vienos ar daugiau medžiagų

organinės

Corg

ir

| — | maisto
  medžiagų,
  išskyrus
  iškastines arba geologinėse formacijose esančias medžiagas, gamybos mišinys. |
| --- | --- |

—

maisto
  medžiagų,
  išskyrus
  iškastines arba geologinėse formacijose esančias medžiagas, gamybos mišinys.

maisto

išskyrus

| — | tik biologinės kilmės maistinių
  medžiagų,
  pvz., durpių, įskaitant leonarditą, lignitą ir iš jų gaunamas medžiagas, bet išskyrus kitas
  iškastines arba geologinėse formacijose esančias medžiagas, gamybos mišinys. |
| --- | --- |

—

tik biologinės kilmės maistinių
  medžiagų,
  pvz., durpių, įskaitant leonarditą, lignitą ir iš jų gaunamas medžiagas, bet išskyrus kitas
  iškastines arba geologinėse formacijose esančias medžiagas, gamybos mišinys.

tik biologinės kilmės maistinių

pvz., durpių, įskaitant leonarditą, lignitą ir iš jų gaunamas medžiagas, bet išskyrus kitas

Pakeitimas 343

Pakeitimas 343

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(B) 3 punkto a papunkčio 2 punkto 2 ir 3 įtraukos

I priedo II dalies PFK 1(B) 3 punkto a papunkčio 2 punkto 2 ir 3 įtraukos

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | nuo [Leidinių biuras prašomas įrašyti datą –
  trys
  metai po šio reglamento taikymo pradžios] – 40 mg/kg fosforo pentoksido (P2O5) ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

nuo [Leidinių biuras prašomas įrašyti datą –
  trys
  metai po šio reglamento taikymo pradžios] – 40 mg/kg fosforo pentoksido (P2O5) ir

trys

2

5

| — | nuo [Leidinių biuras prašomas įrašyti datą –
  šešeri
  metai po šio reglamento taikymo pradžios] – 40 mg/kg fosforo pentoksido (P2O5) ir |
| --- | --- |

—

nuo [Leidinių biuras prašomas įrašyti datą –
  šešeri
  metai po šio reglamento taikymo pradžios] – 40 mg/kg fosforo pentoksido (P2O5) ir

šešeri

| — | nuo [Leidinių biuras prašomas įrašyti datą –
  dvylika
  metų po šio reglamento taikymo pradžios] – 20 mg/kg fosforo pentoksido (P2O5), |
| --- | --- |

—

nuo [Leidinių biuras prašomas įrašyti datą –
  dvylika
  metų po šio reglamento taikymo pradžios] – 20 mg/kg fosforo pentoksido (P2O5),

dvylika

2

5

| — | nuo [Leidinių biuras prašomas įrašyti datą –
  šešiolika
  metų po šio reglamento taikymo pradžios] – 20 mg/kg fosforo pentoksido (P2O5), |
| --- | --- |

—

nuo [Leidinių biuras prašomas įrašyti datą –
  šešiolika
  metų po šio reglamento taikymo pradžios] – 20 mg/kg fosforo pentoksido (P2O5),

šešiolika

Pakeitimas 126

Pakeitimas 126

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(B) 4 punktas

I priedo II dalies PFK 1(B) 4 punktas

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

| 4. | 25 g CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto ėminio neturi būti Salmonella spp. |
| --- | --- |

4.

25 g CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto ėminio neturi būti Salmonella spp.

Pakeitimas

Pakeitimas

| 4. | Patogenų koncentracija organinėse-mineralinėse trąšose turi neviršyti atitinkamų toliau lentelėje nurodytų ribinių verčių:













  Tirtini mikroorganizmai | Ėminių ėmimo planai | Riba |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | m | M |
| Salmonella spp | 5 | 0 | 0 | Nėra 25 g arba 25 ml |
| Escherichia coli arba Enterococcaceae | 5 | 5 | 0 | 1 000 1 g arba 1ml |

4.

Patogenų koncentracija organinėse-mineralinėse trąšose turi neviršyti atitinkamų toliau lentelėje nurodytų ribinių verčių:

Tirtini mikroorganizmai

Tirtini mikroorganizmai

Ėminių ėmimo planai

Ėminių ėmimo planai

Riba

Riba

n

n

c

c

m

m

M

M

Salmonella spp

Salmonella spp

5

5

0

0

0

0

Nėra 25 g arba 25 ml

Nėra 25 g arba 25 ml

Escherichia coli arba Enterococcaceae

Escherichia coli arba Enterococcaceae

5

5

5

5

0

0

1 000 1 g arba 1ml

1 000 1 g arba 1ml

kai n = tirtinų ėminių skaičius;

kai n = tirtinų ėminių skaičius;

c = ėminių skaičius, kai bakterijų skaičius, nurodomos koloniją sudarančiais vienetais (ksv), gali būti nuo m iki M;

c = ėminių skaičius, kai bakterijų skaičius, nurodomos koloniją sudarančiais vienetais (ksv), gali būti nuo m iki M;

m = ksv nurodomo bakterijų skaičiaus, kuris laikomas tinkamu, ribinė vertė;

m = ksv nurodomo bakterijų skaičiaus, kuris laikomas tinkamu, ribinė vertė;

M = ksv nurodomo bakterijų skaičiaus didžiausia vertė.

M = ksv nurodomo bakterijų skaičiaus didžiausia vertė.

Bet kurios vystymosi stadijos parazitų Ascaris spp. ir Toxocara spp. neturi būti 100 g arba 100 ml organinių-mineralinių trąšų.

Bet kurios vystymosi stadijos parazitų Ascaris spp. ir Toxocara spp. neturi būti 100 g arba 100 ml organinių-mineralinių trąšų.

Pakeitimas 127

Pakeitimas 127

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(B)(I) 2 punkto 2 įtrauka

I priedo II dalies PFK 1(B)(I) 2 punkto 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | suminio
  fosforo pentoksido (P2O5) –
  2
  % arba |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

suminio
  fosforo pentoksido (P2O5) –
  2
  % arba

suminio

2

5

2

| — | neutraliame amonio citrato tirpale ir vandenyje tirpaus
  fosforo pentoksido (P2O5) –
  1
   %, arba |
| --- | --- |

—

neutraliame amonio citrato tirpale ir vandenyje tirpaus
  fosforo pentoksido (P2O5) –
  1
   %, arba

neutraliame amonio citrato tirpale ir vandenyje tirpaus

2

5

1

Pakeitimas 128

Pakeitimas 128

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(B)(I) 2 a punktas (naujas)

I priedo II dalies PFK 1(B)(I) 2 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a. | Jeigu CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje yra daugiau nei vienos iš pagrindinių deklaruojamų maisto medžiagų mažiausias nurodytas kiekis:



  suminio azoto (N) – 2,5  %, iš kurių 1 % CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto masės turi būti organinis azotas (N), arba suminio fosforo pentoksido (P2O5) – 2 %, arba suminio kalio oksido (K2O) – 2 % ir




  visų pagrindinių maisto medžiagų kartu sudėjus – 6,5  %. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.

2a.

Jeigu CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje yra daugiau nei vienos iš pagrindinių deklaruojamų maisto medžiagų mažiausias nurodytas kiekis:

suminio azoto (N) – 2,5  %, iš kurių 1 % CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto masės turi būti organinis azotas (N), arba suminio fosforo pentoksido (P2O5) – 2 %, arba suminio kalio oksido (K2O) – 2 % ir

suminio azoto (N) – 2,5  %, iš kurių 1 % CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto masės turi būti organinis azotas (N), arba suminio fosforo pentoksido (P2

5

2

visų pagrindinių maisto medžiagų kartu sudėjus – 6,5  %.

visų pagrindinių maisto medžiagų kartu sudėjus – 6,5  %.

Pakeitimas 129

Pakeitimas 129

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(B)(I) 4 punktas

I priedo II dalies PFK 1(B)(I) 4 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4. | Kiekviename
  CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto vienete turi būti deklaruojamas
  organinių medžiagų
  ir maisto medžiagų kiekis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.

Kiekviename
  CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto vienete turi būti deklaruojamas
  organinių medžiagų
  ir maisto medžiagų kiekis.

Kiekviename

organinių medžiagų

| 4. | Kiekvieno
  CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto vienete turi būti deklaruojamas
  organinės anglies
  ir
  visų
  maisto medžiagų kiekis.
  Vienetas reiškia vieną iš produkto sudedamųjų dalių, pavyzdžiui, granules, ir pan. |
| --- | --- |

4.

Kiekvieno
  CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto vienete turi būti deklaruojamas
  organinės anglies
  ir
  visų
  maisto medžiagų kiekis.
  Vienetas reiškia vieną iš produkto sudedamųjų dalių, pavyzdžiui, granules, ir pan.

Kiekvieno

organinės anglies

visų

Vienetas reiškia vieną iš produkto sudedamųjų dalių, pavyzdžiui, granules, ir pan.

Pakeitimas 130

Pakeitimas 130

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(B)(II) 2 a punktas (naujas)

I priedo II dalies PFK 1(B)(II) 2 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a. | Jeigu produkto sudėtyje yra daugiau nei viena maisto medžiaga, mažiausias kiekis turi būti toks:







  — | suminio azoto (N) – 1 %, arba |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.

2a.

Jeigu produkto sudėtyje yra daugiau nei viena maisto medžiaga, mažiausias kiekis turi būti toks:

—

suminio azoto (N) – 1 %, arba

suminio azoto (N) – 1 %, arba

| — | suminio fosforo pentoksido (P2O5) – 1 %, arba |
| --- | --- |

—

suminio fosforo pentoksido (P2O5) – 1 %, arba

suminio fosforo pentoksido (P2

5

| — | suminio kalio oksido (K2O) – 1 %, |
| --- | --- |

—

suminio kalio oksido (K2O) – 1 %,

suminio kalio oksido (K2

ir kai maistinių medžiagų suma yra mažiausiai 4 %.

ir kai maistinių medžiagų suma yra mažiausiai 4 %.

Pakeitimas 131

Pakeitimas 131

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(B)(II) 3 punktas

I priedo II dalies PFK 1(B)(II) 3 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3. | Organinė anglis (C) CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte turi sudaryti ne mažiau kaip
  3
  % masės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.

Organinė anglis (C) CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte turi sudaryti ne mažiau kaip
  3
  % masės.

3

| 3. | Organinė anglis (C) CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte turi sudaryti ne mažiau kaip
  1
  % masės. |
| --- | --- |

3.

Organinė anglis (C) CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte turi sudaryti ne mažiau kaip
  1
  % masės.

1

Pakeitimas 132

Pakeitimas 132

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(C) 1 punktas

I priedo II dalies PFK 1(C) 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Neorganinės
  trąšos – trąšos,
  išskyrus organines arba organines-mineralines trąšas
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

Neorganinės
  trąšos – trąšos,
  išskyrus organines arba organines-mineralines trąšas
  .

Neorganinės

išskyrus organines arba organines-mineralines trąšas

| 1. | Mineralinės
  trąšos – trąšos,
  kurių sudėtyje yra mineralinių maisto medžiagų arba kurios apdorojant gyvūninės ar augalinės kilmės medžiagas tampa mineralinėmis
  .
  Organinė anglis (Corg) CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte sudaro ne daugiau kaip 1 % masės. Tai neapima anglies iš SMK 9 ir 10 reikalavimus atitinkančių dangų ir agronominių priedų, atitinkančių PFK 5 ir SMK 8 reikalavimus. |
| --- | --- |

1.

Mineralinės
  trąšos – trąšos,
  kurių sudėtyje yra mineralinių maisto medžiagų arba kurios apdorojant gyvūninės ar augalinės kilmės medžiagas tampa mineralinėmis
  .
  Organinė anglis (Corg) CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte sudaro ne daugiau kaip 1 % masės. Tai neapima anglies iš SMK 9 ir 10 reikalavimus atitinkančių dangų ir agronominių priedų, atitinkančių PFK 5 ir SMK 8 reikalavimus.

Mineralinės

kurių sudėtyje yra mineralinių maisto medžiagų arba kurios apdorojant gyvūninės ar augalinės kilmės medžiagas tampa mineralinėmis

Organinė anglis (Corg

Pakeitimas 133

Pakeitimas 133

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(C) 1 a punktas (naujas)

I priedo II dalies PFK 1(C) 1 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a. | Fosforo trąšos turi atitikti bent vieną iš toliau nurodytų mažiausių tirpumo lygių, kad jos galėtų patekti į augalus, antraip jos negali būti vadinamos fosforo trąšomis:







  — | tirpumas vandenyje: mažiausias viso fosforo (P) lygis – 40 %, arba |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.

1a.

Fosforo trąšos turi atitikti bent vieną iš toliau nurodytų mažiausių tirpumo lygių, kad jos galėtų patekti į augalus, antraip jos negali būti vadinamos fosforo trąšomis:

—

tirpumas vandenyje: mažiausias viso fosforo (P) lygis – 40 %, arba

tirpumas vandenyje: mažiausias viso fosforo (P) lygis – 40 %, arba

| — | tirpumas neutraliame amonio citrate: mažiausias viso fosforo (P) lygis – 75 %, arba |
| --- | --- |

—

tirpumas neutraliame amonio citrate: mažiausias viso fosforo (P) lygis – 75 %, arba

tirpumas neutraliame amonio citrate: mažiausias viso fosforo (P) lygis – 75 %, arba

| — | tirpumas skruzdžių rūgštyje (tik minkštasis gamtinis fosfatas): mažiausias viso fosforo (P) lygis – 55 %. |
| --- | --- |

—

tirpumas skruzdžių rūgštyje (tik minkštasis gamtinis fosfatas): mažiausias viso fosforo (P) lygis – 55 %.

tirpumas skruzdžių rūgštyje (tik minkštasis gamtinis fosfatas): mažiausias viso fosforo (P) lygis – 55 %.

Pakeitimas 134

Pakeitimas 134

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(C) 1 b punktas (naujas)

I priedo II dalies PFK 1(C) 1 b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1b. | Bendras deklaruojamas azoto kiekis pateikiamas nurodant amoniakinio azoto, nitrito azoto, karbamido azoto, metileno karbamido azoto, izobutilidendikarbamido azoto ir krotonilidendikarbamido azoto sumą. Deklaruojamas fosforo kiekis pateikiamas P fosfato sudėtyje forma. Atlikus mokslinį tyrimą pagal 42 straipsnio 1 dalį galima įtraukti naujas formas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1b.

1b.

Bendras deklaruojamas azoto kiekis pateikiamas nurodant amoniakinio azoto, nitrito azoto, karbamido azoto, metileno karbamido azoto, izobutilidendikarbamido azoto ir krotonilidendikarbamido azoto sumą. Deklaruojamas fosforo kiekis pateikiamas P fosfato sudėtyje forma. Atlikus mokslinį tyrimą pagal 42 straipsnio 1 dalį galima įtraukti naujas formas.

Pakeitimas 135

Pakeitimas 135

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(C)(I) 1 punktas

I priedo II dalies PFK 1(C)(I) 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Neorganinės makroelementų trąšos
   – trąšos, kurių paskirtis teikti augalams vieną ar
  kelis
  iš šių
  makroelementų: azotą (N), fosforą (P), kalį (K), magnį (Mg), kalcį (Ca), sierą (S) arba natrį (Na). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

Neorganinės makroelementų trąšos
   – trąšos, kurių paskirtis teikti augalams vieną ar
  kelis
  iš šių
  makroelementų: azotą (N), fosforą (P), kalį (K), magnį (Mg), kalcį (Ca), sierą (S) arba natrį (Na).

Neorganinės makroelementų trąšos

kelis

makroelementų:

| 1. | Mineralinės maistinių makromedžiagų trąšos
   – trąšos, kurių paskirtis teikti augalams vieną ar daugiau iš šių
  maistinių makromedžiagų:










  a) | iš pirminių:
  azotą (N), fosforą (P) 
  ir
  kalį (K); |
| --- | --- | --- |

1.

Mineralinės maistinių makromedžiagų trąšos
   – trąšos, kurių paskirtis teikti augalams vieną ar daugiau iš šių
  maistinių makromedžiagų:

Mineralinės maistinių makromedžiagų trąšos

maistinių makromedžiagų:

a)

a)

iš pirminių:
  azotą (N), fosforą (P) 
  ir
  kalį (K);

iš pirminių:

ir

| b) | iš antrinių:
  magnį (Mg), kalcį (Ca), sierą (S) arba natrį (Na). |
| --- | --- |

b)

b)

iš antrinių:
  magnį (Mg), kalcį (Ca), sierą (S) arba natrį (Na).

iš antrinių:

Pakeitimas 344

Pakeitimas 344

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(C) I 2 punkto a papunkčio 2 punkto 2 ir 3 įtraukos

I priedo II dalies PFK 1(C) I 2 punkto a papunkčio 2 punkto 2 ir 3 įtraukos

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | nuo [Leidinių biuras prašomas įrašyti datą –
  trys
  metai po šio reglamento taikymo pradžios] – 40 mg/kg fosforo pentoksido (P2O5) ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

nuo [Leidinių biuras prašomas įrašyti datą –
  trys
  metai po šio reglamento taikymo pradžios] – 40 mg/kg fosforo pentoksido (P2O5) ir

trys

| — | nuo [
  šešeri
  metai po šio reglamento taikymo pradžios] – 40 mg/kg fosforo pentoksido (P2O5) ir |
| --- | --- |

—

nuo [
  šešeri
  metai po šio reglamento taikymo pradžios] – 40 mg/kg fosforo pentoksido (P2O5) ir

šešeri

| — | nuo [Leidinių biuras prašomas įrašyti datą –
  dvylika
  metų po šio reglamento taikymo pradžios] – 20 mg/kg fosforo pentoksido (P2O5), |
| --- | --- |

—

nuo [Leidinių biuras prašomas įrašyti datą –
  dvylika
  metų po šio reglamento taikymo pradžios] – 20 mg/kg fosforo pentoksido (P2O5),

dvylika

| — | nuo [
  šešiolika
  metų po šio reglamento taikymo pradžios] – 20 mg/kg fosforo pentoksido (P2O5), |
| --- | --- |

—

nuo [
  šešiolika
  metų po šio reglamento taikymo pradžios] – 20 mg/kg fosforo pentoksido (P2O5),

šešiolika

Pakeitimas 139

Pakeitimas 139

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(a)(i) 1 punktas

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(a)(i) 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Paprastosiose biriosiose
  neorganinėse
  makroelementų trąšose turi būti
  ne daugiau kaip vienos maisto medžiagos deklaruojamas kiekis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

Paprastosiose biriosiose
  neorganinėse
  makroelementų trąšose turi būti
  ne daugiau kaip vienos maisto medžiagos deklaruojamas kiekis.

neorganinėse

ne daugiau kaip vienos maisto medžiagos deklaruojamas kiekis.

| 1. | Paprastosiose biriosiose
  mineralinėse
  makroelementų trąšose turi būti:








  a) | ne daugiau kaip vienos pirminės maisto medžiagos (azoto (N), fosforo (P) ir kaloi (K)) deklaruojamas kiekis, arba |
| --- | --- | --- |

1.

Paprastosiose biriosiose
  mineralinėse
  makroelementų trąšose turi būti:

mineralinėse

a)

a)

ne daugiau kaip vienos pirminės maisto medžiagos (azoto (N), fosforo (P) ir kaloi (K)) deklaruojamas kiekis, arba

ne daugiau kaip vienos pirminės maisto medžiagos (azoto (N), fosforo (P) ir kaloi (K)) deklaruojamas kiekis, arba

Pakeitimas 140

Pakeitimas 140

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(a)(i) 1 punkto b papunktis (naujas)

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(a)(i) 1 punkto b papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | b) | ne daugiau kaip vienos antrinės maisto medžiagos (magnio (Mg), kalcio (Ca), sieros (S) ir natrio (Na)) deklaruojamas kiekis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

b)

ne daugiau kaip vienos antrinės maisto medžiagos (magnio (Mg), kalcio (Ca), sieros (S) ir natrio (Na)) deklaruojamas kiekis.

ne daugiau kaip vienos antrinės maisto medžiagos (magnio (Mg), kalcio (Ca), sieros (S) ir natrio (Na)) deklaruojamas kiekis.

Pakeitimas 141

Pakeitimas 141

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(a)(i) 1 a punktas (naujas)

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(a)(i) 1 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a. | Paprastosiose biriosiose mineralinės makroelementų trąšose, kurių sudėtyje deklaruojamas ne daugiau kaip vienos pirminės maisto medžiagos kiekis, gali būti viena ar daugiau antrinių maisto medžiagų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.

1a.

Paprastosiose biriosiose mineralinės makroelementų trąšose, kurių sudėtyje deklaruojamas ne daugiau kaip vienos pirminės maisto medžiagos kiekis, gali būti viena ar daugiau antrinių maisto medžiagų.

Pakeitimas 142

Pakeitimas 142

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(a)(i) 2 punkto įžanginė dalis

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(a)(i) 2 punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje turi būti
  vienos iš toliau nurodytų
  deklaruojamų maisto medžiagų mažiausias nurodytas kiekis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.

CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje turi būti
  vienos iš toliau nurodytų
  deklaruojamų maisto medžiagų mažiausias nurodytas kiekis:

vienos iš toliau nurodytų

| 2. | CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje turi būti
  pirminių ir (arba) antrinių
  deklaruojamų maisto medžiagų mažiausias nurodytas kiekis: |
| --- | --- |

2.

CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje turi būti
  pirminių ir (arba) antrinių
  deklaruojamų maisto medžiagų mažiausias nurodytas kiekis:

pirminių ir (arba) antrinių

Pakeitimas 143

Pakeitimas 143

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(a)(i) 2 punkto 2 įtrauka

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(a)(i) 2 punkto 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | suminio fosforo
  pentoksido (P2O5) – 12 %, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

suminio fosforo
  pentoksido (P2O5) – 12 %,

suminio fosforo

2

5

| — | fosforo
  pentoksido (P2O5)
  , tirpaus neutraliame amonio citrato tirpale ir vandenyje
  , – 12 %, |
| --- | --- |

—

fosforo
  pentoksido (P2O5)
  , tirpaus neutraliame amonio citrato tirpale ir vandenyje
  , – 12 %,

fosforo

2

5

, tirpaus neutraliame amonio citrato tirpale ir vandenyje

Pakeitimas 144

Pakeitimas 144

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(a)(i) 2 punkto 7 įtrauka

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(a)(i) 2 punkto 7 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | suminio natrio oksido (Na2O) –
  1
  %. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

suminio natrio oksido (Na2O) –
  1
  %.

2

1

| — | suminio natrio oksido (Na2O) –
  3
  %. |
| --- | --- |

—

suminio natrio oksido (Na2O) –
  3
  %.

2

3

Pakeitimas 145

Pakeitimas 145

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(a)(ii) 1 punktas

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(a)(ii) 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Sudėtinėse biriosiose
  neorganinėse
  makroelementų trąšose turi būti daugiau nei vienos maisto medžiagos deklaruojamas kiekis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

Sudėtinėse biriosiose
  neorganinėse
  makroelementų trąšose turi būti daugiau nei vienos maisto medžiagos deklaruojamas kiekis.

neorganinėse

| 1. | Sudėtinėse biriosiose
  mineralinėse
  makroelementų trąšose turi būti daugiau nei vienos
  pirminės ir (arba) antrinės
  maisto medžiagos deklaruojamas kiekis. |
| --- | --- |

1.

Sudėtinėse biriosiose
  mineralinėse
  makroelementų trąšose turi būti daugiau nei vienos
  pirminės ir (arba) antrinės
  maisto medžiagos deklaruojamas kiekis.

mineralinėse

pirminės ir (arba) antrinės

Pakeitimas 146

Pakeitimas 146

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(a)(ii) 2 punkto įžanginė dalis

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(a)(ii) 2 punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje turi būti daugiau nei vienos iš
  toliau nurodytų
  deklaruojamų maisto medžiagų mažiausias nurodytas kiekis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.

CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje turi būti daugiau nei vienos iš
  toliau nurodytų
  deklaruojamų maisto medžiagų mažiausias nurodytas kiekis:

toliau nurodytų

| 2. | CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje turi būti daugiau nei vienos iš
  pirminių ir (arba) antrinių
  deklaruojamų maisto medžiagų mažiausias nurodytas kiekis: |
| --- | --- |

2.

CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje turi būti daugiau nei vienos iš
  pirminių ir (arba) antrinių
  deklaruojamų maisto medžiagų mažiausias nurodytas kiekis:

pirminių ir (arba) antrinių

Pakeitimas 147

Pakeitimas 147

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(a)(ii) 2 punkto 2 įtrauka

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(a)(ii) 2 punkto 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | suminio fosforo pentoksido (P2O5) –
  3
  %, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

suminio fosforo pentoksido (P2O5) –
  3
  %,

2

5

3

| — | suminio fosforo pentoksido (P2O5)
  , tirpaus neutraliame amonio citrate ir vandenyje
   –
  5
  %, |
| --- | --- |

—

suminio fosforo pentoksido (P2O5)
  , tirpaus neutraliame amonio citrate ir vandenyje
   –
  5
  %,

2

5

, tirpaus neutraliame amonio citrate ir vandenyje

5

Pakeitimas 148

Pakeitimas 148

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(a)(ii) 2 punkto 3 įtrauka

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(a)(ii) 2 punkto 3 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | suminio kalio oksido (K2O) –
  3
  %, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

suminio kalio oksido (K2O) –
  3
  %,

2

3

| — | suminio kalio oksido (K2O) –
  5
  %, |
| --- | --- |

—

suminio kalio oksido (K2O) –
  5
  %,

2

5

Pakeitimas 149

Pakeitimas 149

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(a)(ii) 2 punkto 4 įtrauka

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(a)(ii) 2 punkto 4 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | suminio magnio oksido (MgO) –
  1,5  %, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

suminio magnio oksido (MgO) –
  1,5  %,

1,5  %,

| — | suminio magnio oksido (MgO) –
  2 %
  , |
| --- | --- |

—

suminio magnio oksido (MgO) –
  2 %
  ,

2 %

Pakeitimas 150

Pakeitimas 150

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(a)(ii) 2 punkto 5 įtrauka

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(a)(ii) 2 punkto 5 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | suminio kalcio oksido (CaO) –
  1,5
  %, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

suminio kalcio oksido (CaO) –
  1,5
  %,

1,5

| — | suminio kalcio oksido (CaO) –
  2
  %, |
| --- | --- |

—

suminio kalcio oksido (CaO) –
  2
  %,

2

Pakeitimas 151

Pakeitimas 151

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(a)(ii) 2 punkto 6 įtrauka

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(a)(ii) 2 punkto 6 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | suminio sieros trioksido (SO3) –
  1,5  % arba |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

suminio sieros trioksido (SO3) –
  1,5  % arba

3

1,5  % arba

| — | suminio sieros trioksido (SO3) –
  5 %, |
| --- | --- |

—

suminio sieros trioksido (SO3) –
  5 %,

3

5 %,

Pakeitimas 152

Pakeitimas 152

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(a)(ii) 2 punkto 7 įtrauka

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(a)(ii) 2 punkto 7 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | suminio natrio oksido (Na2O) –
  1
  %. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

suminio natrio oksido (Na2O) –
  1
  %.

2

1

| — | suminio natrio oksido (Na2O) –
  3
  %. |
| --- | --- |

—

suminio natrio oksido (Na2O) –
  3
  %.

2

3

Pakeitimas 153

Pakeitimas 153

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(a)(i-ii)(A) 5 punkto 1 įtrauka

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(a)(i-ii)(A) 5 punkto 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | po penkių šiluminių ciklų, kaip aprašyta IV priedo A1 modulio 4.2 dalyje, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

po penkių šiluminių ciklų, kaip aprašyta IV priedo A1 modulio 4.2 dalyje,

| — | po penkių šiluminių ciklų, kaip aprašyta IV priedo A1 modulio 4.2 dalyje,
  siekiant patikrinti prieš pateikiant rinkai, |
| --- | --- |

—

po penkių šiluminių ciklų, kaip aprašyta IV priedo A1 modulio 4.2 dalyje,
  siekiant patikrinti prieš pateikiant rinkai,

siekiant patikrinti prieš pateikiant rinkai,

Pakeitimas 154

Pakeitimas 154

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(b)(i) 1 punktas

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(b)(i) 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Paprastosiose skystosiose
  neorganinėse
  makroelementų trąšose turi būti
  ne daugiau kaip vienos maisto medžiagos deklaruojamas kiekis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

Paprastosiose skystosiose
  neorganinėse
  makroelementų trąšose turi būti
  ne daugiau kaip vienos maisto medžiagos deklaruojamas kiekis.

neorganinėse

ne daugiau kaip vienos maisto medžiagos deklaruojamas kiekis.

| 1. | Paprastosiose skystosiose
  mineralinėse
  makroelementų trąšose turi būti:








  a) | ne daugiau kaip vienos pirminės maisto medžiagos deklaruojamas kiekis. |
| --- | --- | --- |

1.

Paprastosiose skystosiose
  mineralinėse
  makroelementų trąšose turi būti:

mineralinėse

a)

a)

ne daugiau kaip vienos pirminės maisto medžiagos deklaruojamas kiekis.

ne daugiau kaip vienos pirminės maisto medžiagos deklaruojamas kiekis.

Pakeitimas 155

Pakeitimas 155

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(b)(i) 1 punkto b papunktis (naujas)

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(b)(i) 1 punkto b papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | b) | ne daugiau kaip vienos antrinės maisto medžiagos deklaruojamas kiekis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

b)

ne daugiau kaip vienos antrinės maisto medžiagos deklaruojamas kiekis.

ne daugiau kaip vienos antrinės maisto medžiagos deklaruojamas kiekis.

Pakeitimas 156

Pakeitimas 156

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(b)(i) 1 a punktas (naujas)

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(b)(i) 1 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a. | Paprastosiose skystosiose mineralinės makroelementų trąšose, kurių sudėtyje deklaruojamas ne daugiau kaip vienos pirminės maisto medžiagos kiekis, gali būti viena ar daugiau antrinių maisto medžiagų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.

1a.

Paprastosiose skystosiose mineralinės makroelementų trąšose, kurių sudėtyje deklaruojamas ne daugiau kaip vienos pirminės maisto medžiagos kiekis, gali būti viena ar daugiau antrinių maisto medžiagų.

Pakeitimas 157

Pakeitimas 157

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(b)(i) 2 punkto įžanginė dalis

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(b)(i) 2 punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje turi būti
  vienos iš toliau nurodytų
  deklaruojamų maisto medžiagų mažiausias nurodytas kiekis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.

CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje turi būti
  vienos iš toliau nurodytų
  deklaruojamų maisto medžiagų mažiausias nurodytas kiekis:

vienos iš toliau nurodytų

| 2. | CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje turi būti
  pirminių ir (arba) antrinių
  deklaruojamų maisto medžiagų mažiausias nurodytas kiekis: |
| --- | --- |

2.

CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje turi būti
  pirminių ir (arba) antrinių
  deklaruojamų maisto medžiagų mažiausias nurodytas kiekis:

pirminių ir (arba) antrinių

Pakeitimas 158

Pakeitimas 158

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(b)(i) 2 punkto 2 įtrauka

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(b)(i) 2 punkto 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | suminio fosforo pentoksido (P2O5) – 5 %, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

suminio fosforo pentoksido (P2O5) – 5 %,

2

5

| — | suminio fosforo pentoksido (P2O5)
  , tirpaus neutraliame amonio citrate ir vandenyje
   – 5 %, |
| --- | --- |

—

suminio fosforo pentoksido (P2O5)
  , tirpaus neutraliame amonio citrate ir vandenyje
   – 5 %,

2

5

, tirpaus neutraliame amonio citrate ir vandenyje

Pakeitimas 159

Pakeitimas 159

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(b)(i) 2 punkto 6 įtrauka

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(b)(i) 2 punkto 6 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | suminio sieros trioksido (SO3) – 5 %
  arba |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

suminio sieros trioksido (SO3) – 5 %
  arba

3

arba

| — | suminio sieros trioksido (SO3) – 5 %, |
| --- | --- |

—

suminio sieros trioksido (SO3) – 5 %,

3

Pakeitimas 160

Pakeitimas 160

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(b)(i) 2 punkto 7 įtrauka

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(b)(i) 2 punkto 7 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | suminio
  natrio oksido (Na2O) 
  – 1 %
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

suminio
  natrio oksido (Na2O) 
  – 1 %
  .

suminio

2

– 1 %

| — | 0,5 –5 % suminio
  natrio oksido (Na2O). |
| --- | --- |

—

0,5 –5 % suminio
  natrio oksido (Na2O).

0,5 –5 % suminio

2

Pakeitimas 161

Pakeitimas 161

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(b)(ii) 1 punktas

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(b)(ii) 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Sudėtinėse skystosiose
  neorganinėse
  makroelementų trąšose turi būti daugiau nei vienos maisto medžiagos deklaruojamas kiekis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

Sudėtinėse skystosiose
  neorganinėse
  makroelementų trąšose turi būti daugiau nei vienos maisto medžiagos deklaruojamas kiekis.

neorganinėse

| 1. | Sudėtinėse skystosiose
  mineralinėse
  makroelementų trąšose turi būti daugiau nei vienos
  pirminės ir (arba) antrinės
  maisto medžiagos deklaruojamas kiekis. |
| --- | --- |

1.

Sudėtinėse skystosiose
  mineralinėse
  makroelementų trąšose turi būti daugiau nei vienos
  pirminės ir (arba) antrinės
  maisto medžiagos deklaruojamas kiekis.

mineralinėse

pirminės ir (arba) antrinės

Pakeitimas 162

Pakeitimas 162

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(b)(ii) 2 punkto įžanginė dalis

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(b)(ii) 2 punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje turi būti daugiau nei vienos iš
  toliau nurodytų
  deklaruojamų maisto medžiagų mažiausias nurodytas kiekis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.

CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje turi būti daugiau nei vienos iš
  toliau nurodytų
  deklaruojamų maisto medžiagų mažiausias nurodytas kiekis:

toliau nurodytų

| 2. | CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje turi būti daugiau nei vienos iš
  pirminių ir (arba) antrinių
  deklaruojamų maisto medžiagų mažiausias nurodytas kiekis: |
| --- | --- |

2.

CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje turi būti daugiau nei vienos iš
  pirminių ir (arba) antrinių
  deklaruojamų maisto medžiagų mažiausias nurodytas kiekis:

pirminių ir (arba) antrinių

Pakeitimas 163

Pakeitimas 163

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(b)(ii) 2 punkto 1 įtrauka

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(b)(ii) 2 punkto 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | suminio azoto (N) –
  1,5  %, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

suminio azoto (N) –
  1,5  %,

1,5  %,

| — | suminio azoto (N) –
  3 % arba |
| --- | --- |

—

suminio azoto (N) –
  3 % arba

3 % arba

Pakeitimas 164

Pakeitimas 164

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(b)(ii) 2 punkto 2 įtrauka

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(b)(ii) 2 punkto 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | suminio fosforo pentoksido (P2O5) – 1,5  %, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

suminio fosforo pentoksido (P2O5) – 1,5  %,

2

5

| — | suminio fosforo pentoksido (P2O5)
  , tirpaus neutraliame amonio citrato tirpale ir vandenyje,
   – 1,5  %, |
| --- | --- |

—

suminio fosforo pentoksido (P2O5)
  , tirpaus neutraliame amonio citrato tirpale ir vandenyje,
   – 1,5  %,

2

5

, tirpaus neutraliame amonio citrato tirpale ir vandenyje,

Pakeitimas 165

Pakeitimas 165

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(b)(ii) 2 punkto 3 įtrauka

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(b)(ii) 2 punkto 3 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | suminio kalio oksido (K2O) –
  1,5
  %, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

suminio kalio oksido (K2O) –
  1,5
  %,

2

1,5

| — | suminio kalio oksido (K2O) –
  3
  %
  arba |
| --- | --- |

—

suminio kalio oksido (K2O) –
  3
  %
  arba

2

3

arba

Pakeitimas 166

Pakeitimas 166

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(b)(ii) 2 punkto 4 įtrauka

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(b)(ii) 2 punkto 4 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | suminio magnio oksido (MgO) –
  0,75
   %, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

suminio magnio oksido (MgO) –
  0,75
   %,

0,75

| — | suminio magnio oksido (MgO) –
  1,5
   %
  arba |
| --- | --- |

—

suminio magnio oksido (MgO) –
  1,5
   %
  arba

1,5

arba

Pakeitimas 167

Pakeitimas 167

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(b)(ii) 2 punkto 5 įtrauka

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(b)(ii) 2 punkto 5 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | suminio kalcio oksido (CaO) –
  0,75
   %, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

suminio kalcio oksido (CaO) –
  0,75
   %,

0,75

| — | suminio kalcio oksido (CaO) –
  1,5
   %
  arba |
| --- | --- |

—

suminio kalcio oksido (CaO) –
  1,5
   %
  arba

1,5

arba

Pakeitimas 168

Pakeitimas 168

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(b)(ii) 2 punkto 6 įtrauka

I priedo II dalies PFK 1(C)(I)(b)(ii) 2 punkto 6 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | suminio sieros trioksido (SO3) –
  0,75
   
  %
  arba |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

suminio sieros trioksido (SO3) –
  0,75
   
  %
  arba

3

0,75

%

| — | suminio sieros trioksido (SO3) –
  1,5
   
  %
  arba |
| --- | --- |

—

suminio sieros trioksido (SO3) –
  1,5
   
  %
  arba

3

1,5

%

Pakeitimas 169

Pakeitimas 169

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(C)(II) 1 punktas

I priedo II dalies PFK 1(C)(II) 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Neorganinės mikroelementų trąšos – neorganinės trąšos, išskyrus makroelementų trąšas, kurių paskirtis – teikti augalams vieną ar kelias iš šių maisto medžiagų: borą (B), kobaltą (Co), varį (Cu), geležį (Fe), manganą (Mn), molibdeną (Mo) arba cinką (Zn). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

Neorganinės mikroelementų trąšos – neorganinės trąšos, išskyrus makroelementų trąšas, kurių paskirtis – teikti augalams vieną ar kelias iš šių maisto medžiagų: borą (B), kobaltą (Co), varį (Cu), geležį (Fe), manganą (Mn), molibdeną (Mo) arba cinką (Zn).

| 1. | Neorganinės mikroelementų trąšos – neorganinės trąšos, išskyrus makroelementų trąšas, kurių paskirtis – teikti augalams vieną ar kelias iš šių maisto medžiagų: borą (B), kobaltą (Co), varį (Cu), geležį (Fe), manganą (Mn), molibdeną (Mo)
  , seleną (SE), silicį (Si)
  arba cinką (Zn). |
| --- | --- |

1.

Neorganinės mikroelementų trąšos – neorganinės trąšos, išskyrus makroelementų trąšas, kurių paskirtis – teikti augalams vieną ar kelias iš šių maisto medžiagų: borą (B), kobaltą (Co), varį (Cu), geležį (Fe), manganą (Mn), molibdeną (Mo)
  , seleną (SE), silicį (Si)
  arba cinką (Zn).

, seleną (SE), silicį (Si)

Pakeitimas 170

Pakeitimas 170

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 1(C)a (nauja)

I priedo II dalies PFK 1(C)a (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | PFK 1(C)a. MAŽO ANGLIES DIOKSIDO KIEKIO TRĄŠOS |
| | 1. | CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas vadinamas mažo anglies dioksido kiekio trąša, jeigu jame yra daugiau kaip 1 % ir ne daugiau kaip 15 % organinės anglies (Corg). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

PFK 1(C)a. MAŽO ANGLIES DIOKSIDO KIEKIO TRĄŠOS

PFK 1(C)a. MAŽO ANGLIES DIOKSIDO KIEKIO TRĄŠOS

1.

1.

CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas vadinamas mažo anglies dioksido kiekio trąša, jeigu jame yra daugiau kaip 1 % ir ne daugiau kaip 15 % organinės anglies (Corg

| 2. | Šios apibrėžties tikslais nustatant organinės anglies kiekį, kalcio cianamide, karbamide ir jų kondensacijos ir asociacijos produktuose esanti anglis neįtraukiama. |
| --- | --- |

2.

2.

Šios apibrėžties tikslais nustatant organinės anglies kiekį, kalcio cianamide, karbamide ir jų kondensacijos ir asociacijos produktuose esanti anglis neįtraukiama.

| 3. | Šiai kategorijai taikomos PFK 1(C) specifikacijos „biriosios / skystosios trąšos“, „paprastosios / sudėtinės trąšos“, „makroelementų / mikroelementų trąšos“. |
| --- | --- |

3.

3.

Šiai kategorijai taikomos PFK 1(C) specifikacijos „biriosios / skystosios trąšos“, „paprastosios / sudėtinės trąšos“, „makroelementų / mikroelementų trąšos“.

| 4. | Prie kategorijos PFC 1(C)a priskirti parduodami produktai turi atitikti I priede organinėms arba organinėms-mineralinėms trąšoms nustatytus teršalų kiekius visais atvejais, kai PFC 1(C) nenurodytos tų teršalų ribinės vertės. |
| --- | --- |

4.

4.

Prie kategorijos PFC 1(C)a priskirti parduodami produktai turi atitikti I priede organinėms arba organinėms-mineralinėms trąšoms nustatytus teršalų kiekius visais atvejais, kai PFC 1(C) nenurodytos tų teršalų ribinės vertės.

Pakeitimas 171

Pakeitimas 171

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 2 1 punktas

I priedo II dalies PFK 2 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Kalkinimo medžiaga – oksido, hidroksido, karbonato arba silikato pavidalo kalcio (Ca) arba magnio (Mg) turintis CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas, kurio paskirtis – reguliuoti dirvožemio rūgštumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

Kalkinimo medžiaga – oksido, hidroksido, karbonato arba silikato pavidalo kalcio (Ca) arba magnio (Mg) turintis CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas, kurio paskirtis – reguliuoti dirvožemio rūgštumą.

| 1. | Kalkinimo medžiaga – oksido, hidroksido, karbonato
  ir (
  arba) silikato pavidalo kalcio (Ca) arba magnio (Mg) turintis CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas, kurio paskirtis – reguliuoti dirvožemio rūgštumą. |
| --- | --- |

1.

Kalkinimo medžiaga – oksido, hidroksido, karbonato
  ir (
  arba) silikato pavidalo kalcio (Ca) arba magnio (Mg) turintis CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas, kurio paskirtis – reguliuoti dirvožemio rūgštumą.

ir (

Pakeitimas 398

Pakeitimas 398

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 2 3 punktas

I priedo II dalies PFK 2 3 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3. | Sausoji medžiaga turi atitikti šiuos parametrus: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.

Sausoji medžiaga turi atitikti šiuos parametrus:

| 3. | Sausoji medžiaga turi atitikti šiuos parametrus: |
| --- | --- |

3.

Sausoji medžiaga turi atitikti šiuos parametrus:

| — | mažiausia neutralizavimo vertė – 15 (CaO ekvivalentas) arba 9 (HO- ekvivalentas), taip pat |
| --- | --- |

—

mažiausia neutralizavimo vertė – 15 (CaO ekvivalentas) arba 9 (HO- ekvivalentas), taip pat

| — | mažiausia neutralizavimo vertė – 15 (CaO ekvivalentas) arba 9 (HO- ekvivalentas), taip pat |
| --- | --- |

—

mažiausia neutralizavimo vertė – 15 (CaO ekvivalentas) arba 9 (HO- ekvivalentas), taip pat

| — | mažiausias reaktyvumas – 10 arba 50 % po 6 mėnesių (inkubacinis tyrimas). |
| --- | --- |

—

mažiausias reaktyvumas – 10 arba 50 % po 6 mėnesių (inkubacinis tyrimas).

| — | mažiausias reaktyvumas – 10 arba 50 % po 6 mėnesių (inkubacinis tyrimas)
  , ir |
| --- | --- |

—

mažiausias reaktyvumas – 10 arba 50 % po 6 mėnesių (inkubacinis tyrimas)
  , ir

, ir

| — | mažiausias dalelės dydis – 70 % < 1 mm, išskyrus negesintas kalkes, granuliuotas kalkinimo medžiagas ir kreidą, (= 70 % dalelių pagal dydį turi praeiti pro 1 mm akučių sietą). |
| --- | --- |

—

mažiausias dalelės dydis – 70 % < 1 mm, išskyrus negesintas kalkes, granuliuotas kalkinimo medžiagas ir kreidą, (= 70 % dalelių pagal dydį turi praeiti pro 1 mm akučių sietą).

mažiausias dalelės dydis – 70 % < 1 mm, išskyrus negesintas kalkes, granuliuotas kalkinimo medžiagas ir kreidą, (= 70 % dalelių pagal dydį turi praeiti pro 1 mm akučių sietą).

Pakeitimas 175

Pakeitimas 175

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 3 1 punktas

I priedo II dalies PFK 3 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Dirvožemio gerinimo medžiaga – į dirvožemį
  įterpiamas CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas
  ,
  kurio
  paskirtis – palaikyti, pagerinti
  arba apsaugoti
  dirvožemio
  fizikines
  arba
  chemines
  savybes
  , struktūrą
  arba biologinį aktyvumą. | Dirvožemio gerinimo medžiaga – į dirvožemį
  in situ įterpiama medžiaga, įskaitant mulčią
  ,
  kurios
  paskirtis –
  pirmiausia
  palaikyti
  arba
  pagerinti
  dirvožemio fizines savybes ir kuri gali pagerinti
  dirvožemio
  chemines ir (
  arba
  ) biologines
  savybes arba biologinį aktyvumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Dirvožemio gerinimo medžiaga – į dirvožemį
  įterpiamas CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas
  ,
  kurio
  paskirtis – palaikyti, pagerinti
  arba apsaugoti
  dirvožemio
  fizikines
  arba
  chemines
  savybes
  , struktūrą
  arba biologinį aktyvumą.

įterpiamas CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas

kurio

arba apsaugoti

fizikines

chemines

, struktūrą

Dirvožemio gerinimo medžiaga – į dirvožemį
  in situ įterpiama medžiaga, įskaitant mulčią
  ,
  kurios
  paskirtis –
  pirmiausia
  palaikyti
  arba
  pagerinti
  dirvožemio fizines savybes ir kuri gali pagerinti
  dirvožemio
  chemines ir (
  arba
  ) biologines
  savybes arba biologinį aktyvumą.

in situ įterpiama medžiaga, įskaitant mulčią

kurios

pirmiausia

arba

dirvožemio fizines savybes ir kuri gali pagerinti

chemines ir (

) biologines

Pakeitimas 176

Pakeitimas 176

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 3 1 a punktas (naujas)

I priedo II dalies PFK 3 1 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a. | CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte biologinės kilmės medžiagos masė turi sudaryti ne mažiau kaip 15 %. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.

1a.

CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte biologinės kilmės medžiagos masė turi sudaryti ne mažiau kaip 15 %.

Pakeitimas 177

Pakeitimas 177

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 3(A) 1 punktas

I priedo II dalies PFK 3(A) 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Organinė dirvožemio gerinimo medžiaga turi būti sudaryta tik iš biologinės kilmės medžiagų, išskyrus iškastines arba geologinėse formacijose esančias medžiagas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

Organinė dirvožemio gerinimo medžiaga turi būti sudaryta tik iš biologinės kilmės medžiagų, išskyrus iškastines arba geologinėse formacijose esančias medžiagas.

| 1. | Organinė dirvožemio gerinimo medžiaga turi būti sudaryta tik iš biologinės kilmės medžiagų,
  įskaitant durpes, leonarditą, lignitą ir iš jų gaunamas humuso medžiagas, bet
  išskyrus
  kitas
  iškastines arba geologinėse formacijose esančias medžiagas. |
| --- | --- |

1.

Organinė dirvožemio gerinimo medžiaga turi būti sudaryta tik iš biologinės kilmės medžiagų,
  įskaitant durpes, leonarditą, lignitą ir iš jų gaunamas humuso medžiagas, bet
  išskyrus
  kitas
  iškastines arba geologinėse formacijose esančias medžiagas.

įskaitant durpes, leonarditą, lignitą ir iš jų gaunamas humuso medžiagas, bet

kitas

Pakeitimas 179

Pakeitimas 179

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 3(A) 2 punkto 2 įtrauka

I priedo II dalies PFK 3(A) 2 punkto 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | šešiavalentis chromas (Cr VI)
  2
  mg/kg sausosios medžiagos, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

šešiavalentis chromas (Cr VI)
  2
  mg/kg sausosios medžiagos,

2

| — | šešiavalentis chromas (Cr VI)
  1
  mg/kg sausosios medžiagos, |
| --- | --- |

—

šešiavalentis chromas (Cr VI)
  1
  mg/kg sausosios medžiagos,

1

Pakeitimas 181

Pakeitimas 181

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 3(A) 3 punkto a papunktis

I priedo II dalies PFK 3(A) 3 punkto a papunktis

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

| a) | 25 g CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto mėginyje neturi būti Salmonella spp. |
| --- | --- |

a)

25 g CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto mėginyje neturi būti Salmonella spp.

25 g CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto mėginyje neturi būti Salmonella spp.

Pakeitimas

Pakeitimas

| a) | Patogenų koncentracija organinėse dirvožemio gerinimo medžiagose turi neviršyti atitinkamų toliau lentelėje nurodytų ribinių verčių:













  Tirtini mikroorganizmai | Mėginių ėmimo planai | Riba |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | m | M |
| Salmonella spp | 5 | 0 | 0 | Nėra 25 g arba 25 ml mėginyje |
| Escherichia coli arba Enterococcaceae | 5 | 5 | 0 | 1 000 1 g arba 1ml |

a)

Patogenų koncentracija organinėse dirvožemio gerinimo medžiagose turi neviršyti atitinkamų toliau lentelėje nurodytų ribinių verčių:

Patogenų koncentracija organinėse dirvožemio gerinimo medžiagose turi neviršyti atitinkamų toliau lentelėje nurodytų ribinių verčių:

Tirtini mikroorganizmai

Tirtini mikroorganizmai

Mėginių ėmimo planai

Mėginių ėmimo planai

Riba

Riba

n

n

c

c

m

m

M

M

Salmonella spp

Salmonella spp

5

5

0

0

0

0

Nėra 25 g arba 25 ml mėginyje

Nėra 25 g arba 25 ml mėginyje

Escherichia coli arba Enterococcaceae

Escherichia coli arba Enterococcaceae

5

5

5

5

0

0

1 000 1 g arba 1ml

1 000 1 g arba 1ml

kai n = tirtinų mėginių skaičius;

c = mėginių skaičius, kai bakterijų skaičius, nurodomos koloniją sudarančiais vienetais (ksv), gali būti nuo m iki M;

m = ksv nurodomo bakterijų skaičiaus, kuris laikomas tinkamu, ribinė vertė;

M = ksv nurodomo bakterijų skaičiaus didžiausia vertė.

Bet kurios vystymosi stadijos parazitų Ascaris spp. ir Toxocara spp. neturi būti 100 g arba 100 ml organinės dirvožemio gerinimo medžiagos.

Pakeitimas 182

Pakeitimas 182

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 3(B) 1 punktas

I priedo II dalies PFK 3(B) 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Neorganinė dirvožemio gerinimo medžiaga – dirvožemio gerinimo medžiaga, išskyrus organinę dirvožemio gerinimo medžiagą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

Neorganinė dirvožemio gerinimo medžiaga – dirvožemio gerinimo medžiaga, išskyrus organinę dirvožemio gerinimo medžiagą.

| 1. | Neorganinė dirvožemio gerinimo medžiaga – dirvožemio gerinimo medžiaga,
  kuri turi apimti mulčio plėveles,
  išskyrus organinę dirvožemio gerinimo medžiagą.
  Biologiškai skaidžios mulčio plėvelės yra biologiškai skaidžios polimerų plėvelės, kurios visų pirma atitinka II priedo SMK 10 2 dalies a punkte ir 3 dalyje išdėstytus reikalavimus ir kurios skirtos padengti dirvožemį in situ, kad būtų apsaugota jo struktūra, sustabdytas piktžolių augimas, sumažintas dirvožemio drėgmės netekimas arba užkirstas kelias erozijai. |
| --- | --- |

1.

Neorganinė dirvožemio gerinimo medžiaga – dirvožemio gerinimo medžiaga,
  kuri turi apimti mulčio plėveles,
  išskyrus organinę dirvožemio gerinimo medžiagą.
  Biologiškai skaidžios mulčio plėvelės yra biologiškai skaidžios polimerų plėvelės, kurios visų pirma atitinka II priedo SMK 10 2 dalies a punkte ir 3 dalyje išdėstytus reikalavimus ir kurios skirtos padengti dirvožemį in situ, kad būtų apsaugota jo struktūra, sustabdytas piktžolių augimas, sumažintas dirvožemio drėgmės netekimas arba užkirstas kelias erozijai.

kuri turi apimti mulčio plėveles,

Biologiškai skaidžios mulčio plėvelės yra biologiškai skaidžios polimerų plėvelės, kurios visų pirma atitinka II priedo SMK 10 2 dalies a punkte ir 3 dalyje išdėstytus reikalavimus ir kurios skirtos padengti dirvožemį in situ, kad būtų apsaugota jo struktūra, sustabdytas piktžolių augimas, sumažintas dirvožemio drėgmės netekimas arba užkirstas kelias erozijai.

Pakeitimas 184

Pakeitimas 184

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 4 1 punktas

I priedo II dalies PFK 4 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Auginimo terpė –
  kaip substratas naudojama
  medžiaga, išskyrus dirvožemį, kurioje augalai
  šaknijasi
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

Auginimo terpė –
  kaip substratas naudojama
  medžiaga, išskyrus dirvožemį, kurioje augalai
  šaknijasi
  .

kaip substratas naudojama

šaknijasi

| 1. | Auginimo terpė – medžiaga, išskyrus dirvožemį
  in situ
  , kurioje
  auginami
  augalai
  ir grybai
  . |
| --- | --- |

1.

Auginimo terpė – medžiaga, išskyrus dirvožemį
  in situ
  , kurioje
  auginami
  augalai
  ir grybai
  .

in situ

auginami

ir grybai

Pakeitimas 187

Pakeitimas 187

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 4 3 punktas

I priedo II dalies PFK 4 3 punktas

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

| 3. | 25 g CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto mėginio neturi būti Salmonella spp. |
| --- | --- |

3.

25 g CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto mėginio neturi būti Salmonella spp.

Pakeitimas

Pakeitimas

| 3
  . | Patogenų koncentracija auginimo terpėse turi neviršyti atitinkamų toliau lentelėje nurodytų ribinių verčių:













  Tirtini mikroorganizmai | Mėginių ėmimo planai | Riba |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | m | M |
| Salmonella spp | 5 | 0 | 0 | Nėra 25 g arba 25 ml mėginyje |
| Escherichia coli arba Enterococcaceae | 5 | 5 | 0 | 1 000 1 g arba 1ml |

3
  .

.

Patogenų koncentracija auginimo terpėse turi neviršyti atitinkamų toliau lentelėje nurodytų ribinių verčių:

Tirtini mikroorganizmai

Tirtini mikroorganizmai

Mėginių ėmimo planai

Mėginių ėmimo planai

Riba

Riba

n

n

c

c

m

m

M

M

Salmonella spp

Salmonella spp

5

5

0

0

0

0

Nėra 25 g arba 25 ml mėginyje

Nėra 25 g arba 25 ml mėginyje

Escherichia coli arba Enterococcaceae

Escherichia coli arba Enterococcaceae

5

5

5

5

0

0

1 000 1 g arba 1ml

1 000 1 g arba 1ml

kai n = tirtinų mėginių skaičius;

kai n = tirtinų mėginių skaičius;

c = mėginių skaičius, kai bakterijų skaičius, nurodomos koloniją sudarančiais vienetais (ksv), gali būti nuo m iki M;

c = mėginių skaičius, kai bakterijų skaičius, nurodomos koloniją sudarančiais vienetais (ksv), gali būti nuo m iki M;

m = ksv nurodomo bakterijų skaičiaus, kuris laikomas tinkamu, ribinė vertė;

m = ksv nurodomo bakterijų skaičiaus, kuris laikomas tinkamu, ribinė vertė;

M = ksv nurodomo bakterijų skaičiaus didžiausia vertė.

M = ksv nurodomo bakterijų skaičiaus didžiausia vertė.

Bet kurios vystymosi stadijos parazitų Ascaris spp. ir Toxocara spp. neturi būti 100 g arba 100 ml auginimo terpės.

Bet kurios vystymosi stadijos parazitų Ascaris spp. ir Toxocara spp. neturi būti 100 g arba 100 ml auginimo terpės.

Pakeitimas 188

Pakeitimas 188

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 5 1 punktas

I priedo II dalies PFK 5 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Agronominis priedas – CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas, dedamas į 
  augalui
  maisto
  medžiagas teikiantį produktą
  , kad
  pagerėtų pastarojo produkto
  maisto medžiagų
  išskyrimo savybės
  . | Agronominis priedas – CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas, dedamas į 
  produktą ir turintis įrodytą poveikį skirtingų formų mineralinių arba mineralizuotų
  maisto
  medžiagų, arba jų abiejų, transformavimui arba augalų prieinamumui, arba įterpiamas į dirvožemį
  , kad
  būtų pagerintas maisto medžiagų pasisavinimas augaluose arba sumažintas
  maisto medžiagų
  netekimas
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Agronominis priedas – CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas, dedamas į 
  augalui
  maisto
  medžiagas teikiantį produktą
  , kad
  pagerėtų pastarojo produkto
  maisto medžiagų
  išskyrimo savybės
  .

augalui

medžiagas teikiantį produktą

pagerėtų pastarojo produkto

išskyrimo savybės

Agronominis priedas – CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas, dedamas į 
  produktą ir turintis įrodytą poveikį skirtingų formų mineralinių arba mineralizuotų
  maisto
  medžiagų, arba jų abiejų, transformavimui arba augalų prieinamumui, arba įterpiamas į dirvožemį
  , kad
  būtų pagerintas maisto medžiagų pasisavinimas augaluose arba sumažintas
  maisto medžiagų
  netekimas
  .

produktą ir turintis įrodytą poveikį skirtingų formų mineralinių arba mineralizuotų

medžiagų, arba jų abiejų, transformavimui arba augalų prieinamumui, arba įterpiamas į dirvožemį

būtų pagerintas maisto medžiagų pasisavinimas augaluose arba sumažintas

netekimas

Pakeitimas 193

Pakeitimas 193

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 5(A)(Ia) (nauja)

I priedo II dalies PFK 5(A)(Ia) (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | PFK 5(A)(Ia). Denitrifikacijos inhibitoriai |
| | 1. | Denitrifikacijos inhibitoriai – inhibitoriai, kurie mažina diazoto oksido (N2O) susidarymą sulėtindami arba blokuodami nitrato (NO3) virtimą diazotu (N2), nedarant poveikio nitrifikacijos procesui, kaip apibūdinta PFK 5(A)(I). Jie padeda didinti nitrato prieinamumą augalui ir mažinti išmetamą N2O kiekį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

PFK 5(A)(Ia). Denitrifikacijos inhibitoriai

PFK 5(A)(Ia). Denitrifikacijos inhibitoriai

1.

1.

Denitrifikacijos inhibitoriai – inhibitoriai, kurie mažina diazoto oksido (N2

3

2

2

| 2. | Šio metodo efektyvumą galima įvertinti tinkamu matavimo prietaisu matuojant išmetamą diazoto oksido kiekį surinktuose dujų mėginiuose ir matuojant to mėginio N2O kiekį dujų chromatografu. Atliekant šį vertinimą taip pat turi būti fiksuojamas vandens kiekis dirvožemyje. |
| --- | --- |

2.

2.

Šio metodo efektyvumą galima įvertinti tinkamu matavimo prietaisu matuojant išmetamą diazoto oksido kiekį surinktuose dujų mėginiuose ir matuojant to mėginio N2

Pakeitimas 202

Pakeitimas 202

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 6 1 punkto įžanginė dalis

I priedo II dalies PFK 6 1 punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Augalų biostimuliatorius – CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas, stimuliuojantis augalų mitybos procesus nepriklausomai nuo produkte esančių maisto medžiagų kiekio, kurio vienintelė paskirtis – pagerinti vieną arba kelias iš šių augalo savybių: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

Augalų biostimuliatorius – CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas, stimuliuojantis augalų mitybos procesus nepriklausomai nuo produkte esančių maisto medžiagų kiekio, kurio vienintelė paskirtis – pagerinti vieną arba kelias iš šių augalo savybių:

| 1. | Augalų biostimuliatorius – CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas, stimuliuojantis augalų mitybos procesus nepriklausomai nuo produkte esančių maisto medžiagų kiekio, kurio vienintelė paskirtis – pagerinti vieną arba kelias iš šių augalo savybių
  ir augalo rizosferą arba filosferą
  : |
| --- | --- |

1.

Augalų biostimuliatorius – CE ženklu pažymėtas tręšiamasis produktas, stimuliuojantis augalų mitybos procesus nepriklausomai nuo produkte esančių maisto medžiagų kiekio, kurio vienintelė paskirtis – pagerinti vieną arba kelias iš šių augalo savybių
  ir augalo rizosferą arba filosferą
  :

ir augalo rizosferą arba filosferą

Pakeitimas 203

Pakeitimas 203

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 6 1 punkto c a papunktis (naujas)

I priedo II dalies PFK 6 1 punkto c a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | izoliuotų maisto medžiagų prieinamumą dirvožemyje ir rizosferoje, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

izoliuotų maisto medžiagų prieinamumą dirvožemyje ir rizosferoje,

izoliuotų maisto medžiagų prieinamumą dirvožemyje ir rizosferoje,

Pakeitimas 204

Pakeitimas 204

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 6 1 punkto c b papunktis (naujas)

I priedo II dalies PFK 6 1 punkto c b papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | cb) | humifikaciją, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

cb)

cb)

humifikaciją,

humifikaciją,

Pakeitimas 205

Pakeitimas 205

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 6 1 punkto c c papunktis (naujas)

I priedo II dalies PFK 6 1 punkto c c papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | cc) | organinių junginių suirimą dirvožemyje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

cc)

cc)

organinių junginių suirimą dirvožemyje.

organinių junginių suirimą dirvožemyje.

Pakeitimas 206

Pakeitimas 206

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 6 2 punkto 1 įtrauka

I priedo II dalies PFK 6 2 punkto 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | kadmis (Cd)
  3
  mg/kg sausosios medžiagos, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

kadmis (Cd)
  3
  mg/kg sausosios medžiagos,

3

| — | kadmis (Cd)
  1,5
  mg/kg sausosios medžiagos, |
| --- | --- |

—

kadmis (Cd)
  1,5
  mg/kg sausosios medžiagos,

1,5

Pakeitimas 208

Pakeitimas 208

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 6(A) 1 punktas

I priedo II dalies PFK 6(A) 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Mikrobiniai augalų biostimuliatoriai turi būti sudaryti
  tik
  iš
  II priedo 7 sudedamųjų medžiagų kategorijos mikroorganizmų arba mikroorganizmų konsorciumo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

Mikrobiniai augalų biostimuliatoriai turi būti sudaryti
  tik
  iš
  II priedo 7 sudedamųjų medžiagų kategorijos mikroorganizmų arba mikroorganizmų konsorciumo.

tik

II priedo 7 sudedamųjų medžiagų kategorijos mikroorganizmų arba mikroorganizmų konsorciumo.

| 1. | Mikrobiniai augalų biostimuliatoriai turi būti sudaryti iš: |
| --- | --- |

1.

Mikrobiniai augalų biostimuliatoriai turi būti sudaryti iš:

| a) | II priedo 7 sudedamųjų medžiagų kategorijos mikroorganizmų arba mikroorganizmų konsorciumo; |
| --- | --- |

a)

a)

II priedo 7 sudedamųjų medžiagų kategorijos mikroorganizmų arba mikroorganizmų konsorciumo;

II priedo 7 sudedamųjų medžiagų kategorijos mikroorganizmų arba mikroorganizmų konsorciumo;

| b) | mikroorganizmų arba mikroorganizmų konsorciumo, kurie skiriasi nuo nurodytųjų šio punkto a papunktyje. Jie gali būti naudojami kaip sudedamųjų medžiagų kategorijos, jeigu atitinka II priedo 7 sudedamųjų medžiagų kategorijoje išdėstytus reikalavimus. |
| --- | --- |

b)

b)

mikroorganizmų arba mikroorganizmų konsorciumo, kurie skiriasi nuo nurodytųjų šio punkto a papunktyje. Jie gali būti naudojami kaip sudedamųjų medžiagų kategorijos, jeigu atitinka II priedo 7 sudedamųjų medžiagų kategorijoje išdėstytus reikalavimus.

mikroorganizmų arba mikroorganizmų konsorciumo, kurie skiriasi nuo nurodytųjų šio punkto a papunktyje. Jie gali būti naudojami kaip sudedamųjų medžiagų kategorijos, jeigu atitinka II priedo 7 sudedamųjų medžiagų kategorijoje išdėstytus reikalavimus.

Pakeitimas 209

Pakeitimas 209

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 6(A) 3 punktas

I priedo II dalies PFK 6(A) 3 punktas

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

| 3. | 25 g arba 25 ml CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto mėginio neturi būti Salmonella spp. |
| --- | --- |

3.

25 g arba 25 ml CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto mėginio neturi būti Salmonella spp.

Pakeitimas

Pakeitimas

| 3. | Patogenų koncentracija mikrobiniuose augalų biostimuliatoriuose turi neviršyti atitinkamų toliau lentelėje nurodytų ribinių verčių:












  Mikroorganizmai ir (arba) jų toksinai, metabolitai | Mėginių ėmimo planai | Riba |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | |
| Salmonella spp | 5 | 0 | Nėra 25 g arba 25 ml |
| Escherichia coli | 5 | 0 | Nėra 1 g arba 1ml |
| Listeria monocytogenes | 5 | 0 | Nėra 25 g arba 25 ml |
| Vibrio spp | 5 | 0 | Nėra 25 g arba 25 ml |
| Shigella spp | 5 | 0 | Nėra 25 g arba 25 ml |
| Staphylococcus aureus | 5 | 0 | Nėra 25 g arba 25 ml |
| Enterococcaceae | 5 | 2 | 10 ksv/g |
| Anaerobinių mikroorganizmų skaičius, nebent mikrobinis biostimuliatorius būtų aerobinė bakterija | 5 | 2 | 105 ksv/g arba ml |
| Mielių ir pelėsių skaičius, nebent mikrobinis biostimuliatorius būtų grybelis | 5 | 2 | 1 000  ksv/g arba ml |

3.

Patogenų koncentracija mikrobiniuose augalų biostimuliatoriuose turi neviršyti atitinkamų toliau lentelėje nurodytų ribinių verčių:

Mikroorganizmai ir (arba) jų toksinai, metabolitai

Mikroorganizmai ir (arba) jų toksinai, metabolitai

Mėginių ėmimo planai

Mėginių ėmimo planai

Riba

Riba

n

n

c

c

Salmonella spp

Salmonella spp

5

5

0

0

Nėra 25 g arba 25 ml

Nėra 25 g arba 25 ml

Escherichia coli

Escherichia coli

5

5

0

0

Nėra 1 g arba 1ml

Nėra 1 g arba 1ml

Listeria monocytogenes

Listeria monocytogenes

5

5

0

0

Nėra 25 g arba 25 ml

Nėra 25 g arba 25 ml

Vibrio spp

Vibrio spp

5

5

0

0

Nėra 25 g arba 25 ml

Nėra 25 g arba 25 ml

Shigella spp

Shigella spp

5

5

0

0

Nėra 25 g arba 25 ml

Nėra 25 g arba 25 ml

Staphylococcus aureus

Staphylococcus aureus

5

5

0

0

Nėra 25 g arba 25 ml

Nėra 25 g arba 25 ml

Enterococcaceae

Enterococcaceae

5

5

2

2

10 ksv/g

10 ksv/g

Anaerobinių mikroorganizmų skaičius, nebent mikrobinis biostimuliatorius būtų aerobinė bakterija

Anaerobinių mikroorganizmų skaičius, nebent mikrobinis biostimuliatorius būtų aerobinė bakterija

5

5

2

2

105 ksv/g arba ml

105

Mielių ir pelėsių skaičius, nebent mikrobinis biostimuliatorius būtų grybelis

Mielių ir pelėsių skaičius, nebent mikrobinis biostimuliatorius būtų grybelis

5

5

2

2

1 000  ksv/g arba ml

1 000  ksv/g arba ml

šiuo atveju: 1 n= mėginį sudarančių vienetų skaičius; c = mėginių vienetų, kuriuose vertės viršija nustatytą ribą, skaičius.

šiuo atveju: 1 n= mėginį sudarančių vienetų skaičius; c = mėginių vienetų, kuriuose vertės viršija nustatytą ribą, skaičius.

Pakeitimas 210

Pakeitimas 210

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 6(A) 4 punktas

I priedo II dalies PFK 6(A) 4 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4. | 1 g arba 1 ml CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto ėminio neturi būti Escherichia coli. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.

4.

1 g arba 1 ml CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto ėminio neturi būti Escherichia coli.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 211

Pakeitimas 211

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 6(A) 5 punktas

I priedo II dalies PFK 6(A) 5 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5. | CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte Enterococcaceae neturi viršyti 10 ksv/g šviežiosios masės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.

5.

CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte Enterococcaceae neturi viršyti 10 ksv/g šviežiosios masės.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 212

Pakeitimas 212

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 6(A) 6 punktas

I priedo II dalies PFK 6(A) 6 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6. | 25 g arba 25 ml CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto ėminio neturi būti Listeria monocytogenes. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.

6.

25 g arba 25 ml CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto ėminio neturi būti Listeria monocytogenes.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 213

Pakeitimas 213

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 6(A) 7 punktas

I priedo II dalies PFK 6(A) 7 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7. | 25 g arba 25 ml CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto ėminio neturi būti Vibrio spp. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7.

7.

25 g arba 25 ml CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto ėminio neturi būti Vibrio spp.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 214

Pakeitimas 214

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 6(A) 8 punktas

I priedo II dalies PFK 6(A) 8 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 8. | 25 g arba 25 ml CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto ėminio neturi būti Shigella spp. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8.

8.

25 g arba 25 ml CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto ėminio neturi būti Shigella spp.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 215

Pakeitimas 215

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 6(A) 9 punktas

I priedo II dalies PFK 6(A) 9 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 9. | 1 g arba 1 ml CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto ėminio neturi būti Staphylococcus aureus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9.

9.

1 g arba 1 ml CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto ėminio neturi būti Staphylococcus aureus.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 216

Pakeitimas 216

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 6(A) 10 punktas

I priedo II dalies PFK 6(A) 10 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 10. | Jeigu mikrobinis biostimuliatorius nėra aerobinė bakterija, aerobinių mikroorganizmų skaičius neturi viršyti 105 ksv/g arba ml CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto ėminio. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

10.

10.

Jeigu mikrobinis biostimuliatorius nėra aerobinė bakterija, aerobinių mikroorganizmų skaičius neturi viršyti 105

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 217

Pakeitimas 217

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 6(A) 12 punkto 2 pastraipa

I priedo II dalies PFK 6(A) 12 punkto 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| mišinio pH vertė turi būti 4 arba didesnė. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

mišinio pH vertė turi būti 4 arba didesnė.

mišinio pH vertė turi būti 4 arba didesnė.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 218

Pakeitimas 218

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 6(A) 13 punktas

I priedo II dalies PFK 6(A) 13 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 13. | Mikrobinių augalų biostimuliatorių laikymo trukmė etiketėje nurodytomis laikymo sąlygomis turi būti ne trumpesnė kaip 6 mėnesiai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

13.

13.

Mikrobinių augalų biostimuliatorių laikymo trukmė etiketėje nurodytomis laikymo sąlygomis turi būti ne trumpesnė kaip 6 mėnesiai.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 219

Pakeitimas 219

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo II dalies PFK 7 3 punkto įžanginė dalis

I priedo II dalies PFK 7 3 punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3. | Dėl maišymo nė vieno sudedamojo tręšiamojo produkto
  savybės
  neturi: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.

Dėl maišymo nė vieno sudedamojo tręšiamojo produkto
  savybės
  neturi:

savybės

| 3. | Dėl maišymo nė vieno sudedamojo tręšiamojo produkto
  funkcijos
  neturi: |
| --- | --- |

3.

Dėl maišymo nė vieno sudedamojo tręšiamojo produkto
  funkcijos
  neturi:

funkcijos

Pakeitimas 220

Pakeitimas 220

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo I dalies SMK 11 a (nauja)

II priedo I dalies SMK 11 a (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | SMK 11a. Kiti pramonės šalutiniai produktai |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

SMK 11a. Kiti pramonės šalutiniai produktai

SMK 11a. Kiti pramonės šalutiniai produktai

Pakeitimas 221

Pakeitimas 221

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 1 1 punkto įžanginė dalis

II priedo II dalies SMK 1 1 punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti cheminių medžiagų ir mišinių, išskyrus (8) |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti cheminių medžiagų ir mišinių, išskyrus (8)

8

| 1. | CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti cheminių medžiagų ir mišinių
  , įskaitant technologinius priedus,
  išskyrus (39) |
| --- | --- |

1.

CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti cheminių medžiagų ir mišinių
  , įskaitant technologinius priedus,
  išskyrus (39)

, įskaitant technologinius priedus,

39

Pakeitimas 222

Pakeitimas 222

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 1 1 punkto b papunktis

II priedo II dalies SMK 1 1 punkto b papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | šalutinius produktus, kaip apibrėžta Direktyvoje 2008/98/EB; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

šalutinius produktus, kaip apibrėžta Direktyvoje 2008/98/EB;

| b) | šalutinius produktus, kaip apibrėžta Direktyvoje 2008/98/EB,
  išskyrus pagal Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 registruotus šalutinius produktus, kuriems netaikoma viena iš pareigos registruoti išimčių, nustatytų to reglamento V priedo 5 dalyje; |
| --- | --- |

b)

šalutinius produktus, kaip apibrėžta Direktyvoje 2008/98/EB,
  išskyrus pagal Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 registruotus šalutinius produktus, kuriems netaikoma viena iš pareigos registruoti išimčių, nustatytų to reglamento V priedo 5 dalyje;

išskyrus pagal Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 registruotus šalutinius produktus, kuriems netaikoma viena iš pareigos registruoti išimčių, nustatytų to reglamento V priedo 5 dalyje;

Pakeitimas 223

Pakeitimas 223

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 1 1 punkto e papunktis

II priedo II dalies SMK 1 1 punkto e papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | polimerus arba |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

polimerus arba

| e) | polimerus
  , išskyrus tuos, kurie naudojami augimo terpėje ir nesiliečia su dirvožemiu,
  arba |
| --- | --- |

e)

polimerus
  , išskyrus tuos, kurie naudojami augimo terpėje ir nesiliečia su dirvožemiu,
  arba

, išskyrus tuos, kurie naudojami augimo terpėje ir nesiliečia su dirvožemiu,

Pakeitimas 228

Pakeitimas 228

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 2 1 punktas

II priedo II dalies SMK 2 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti augalų, augalų dalių arba augalų ekstraktų, kurie nebuvo apdoroti jokiu kitu būdu, išskyrus pjaustymą, smulkinimą, centrifugavimą, spaudimą, džiovinimą, sublimacinį džiovinimą
  arba
  ekstrahavimą vandeniu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti augalų, augalų dalių arba augalų ekstraktų, kurie nebuvo apdoroti jokiu kitu būdu, išskyrus pjaustymą, smulkinimą, centrifugavimą, spaudimą, džiovinimą, sublimacinį džiovinimą
  arba
  ekstrahavimą vandeniu.

arba

| 1. | CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti augalų, augalų dalių arba augalų ekstraktų, kurie nebuvo apdoroti jokiu kitu būdu, išskyrus pjaustymą, smulkinimą, centrifugavimą,
  pertrynimą per sietą, malimą,
  spaudimą, džiovinimą, sublimacinį džiovinimą,
  poliravimą, išspaudimą, švitinimą, apdorojimą šalčiu, terminį sanavimą,
  ekstrahavimą vandeniu
  arba bet kokį kitokį paruošimo arba perdirbimo būdą, kurį naudojant medžiaga netampa galutine registruojama medžiaga pagal Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006. |
| --- | --- |

1.

CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti augalų, augalų dalių arba augalų ekstraktų, kurie nebuvo apdoroti jokiu kitu būdu, išskyrus pjaustymą, smulkinimą, centrifugavimą,
  pertrynimą per sietą, malimą,
  spaudimą, džiovinimą, sublimacinį džiovinimą,
  poliravimą, išspaudimą, švitinimą, apdorojimą šalčiu, terminį sanavimą,
  ekstrahavimą vandeniu
  arba bet kokį kitokį paruošimo arba perdirbimo būdą, kurį naudojant medžiaga netampa galutine registruojama medžiaga pagal Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006.

pertrynimą per sietą, malimą,

poliravimą, išspaudimą, švitinimą, apdorojimą šalčiu, terminį sanavimą,

arba bet kokį kitokį paruošimo arba perdirbimo būdą, kurį naudojant medžiaga netampa galutine registruojama medžiaga pagal Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006.

Pakeitimas 229

Pakeitimas 229

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 2 2 punktas

II priedo II dalies SMK 2 2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | 1 dalyje prie augalų priskiriami dumbliai
  , bet nepriskiriamos melsvabakterės
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.

1 dalyje prie augalų priskiriami dumbliai
  , bet nepriskiriamos melsvabakterės
  .

, bet nepriskiriamos melsvabakterės

| 2. | 1 dalyje prie augalų priskiriami dumbliai,
  išskyrus melsvabakteres, kurios gamina pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo pavojingoms medžiagoms priskiriamus cianotoksinus. |
| --- | --- |

2.

1 dalyje prie augalų priskiriami dumbliai,
  išskyrus melsvabakteres, kurios gamina pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo pavojingoms medžiagoms priskiriamus cianotoksinus.

išskyrus melsvabakteres, kurios gamina pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo pavojingoms medžiagoms priskiriamus cianotoksinus.

Pakeitimas 230

Pakeitimas 230

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 3 1 punkto įžanginė dalis

II priedo II dalies SMK 3 1 punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti komposto, gaunamo aerobiniu būdu kompostuojant tik vieną ar kelias iš šių žaliavų: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti komposto, gaunamo aerobiniu būdu kompostuojant tik vieną ar kelias iš šių žaliavų:

| 1. | CE ženklu pažymėto
  augalų mitybos
  produkto sudėtyje gali būti komposto,
  skysto ar neskysto mikrobinio ar nemikrobinio ekstrakto, pagaminto iš komposto,
  gaunamo aerobiniu būdu kompostuojant tik vieną ar kelias iš toliau nuodytų žaliavų
  ir galimai didinant dėl mikroorganizmų natūraliai susidarančių medžiagų kiekį
  : |
| --- | --- |

1.

CE ženklu pažymėto
  augalų mitybos
  produkto sudėtyje gali būti komposto,
  skysto ar neskysto mikrobinio ar nemikrobinio ekstrakto, pagaminto iš komposto,
  gaunamo aerobiniu būdu kompostuojant tik vieną ar kelias iš toliau nuodytų žaliavų
  ir galimai didinant dėl mikroorganizmų natūraliai susidarančių medžiagų kiekį
  :

augalų mitybos

skysto ar neskysto mikrobinio ar nemikrobinio ekstrakto, pagaminto iš komposto,

ir galimai didinant dėl mikroorganizmų natūraliai susidarančių medžiagų kiekį

Pakeitimas 231

Pakeitimas 231

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 3 1 punkto b papunktis

II priedo II dalies SMK 3 1 punkto b papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | 2 ir 3 kategorijų šalutinius gyvūninius produktus pagal Reglamentą
  (EB) Nr. 1069/2009; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

2 ir 3 kategorijų šalutinius gyvūninius produktus pagal Reglamentą
  (EB) Nr. 1069/2009;

2 ir 3 kategorijų šalutinius gyvūninius produktus pagal Reglamentą

| b) | šalutinių gyvūninių produktų gaminius, nurodytus Reglamento
  (EB) Nr. 1069/2009
  32 straipsnyje, kurių galutinis gamybos grandinės taškas pasiektas pagal šio reglamento 5 straipsnį
  ; |
| --- | --- |

b)

šalutinių gyvūninių produktų gaminius, nurodytus Reglamento
  (EB) Nr. 1069/2009
  32 straipsnyje, kurių galutinis gamybos grandinės taškas pasiektas pagal šio reglamento 5 straipsnį
  ;

šalutinių gyvūninių produktų gaminius, nurodytus Reglamento

32 straipsnyje, kurių galutinis gamybos grandinės taškas pasiektas pagal šio reglamento 5 straipsnį

Pakeitimas 232

Pakeitimas 232

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 3 1 punkto c papunkčio įžanginė dalis

II priedo II dalies SMK 3 1 punkto c papunkčio įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | gyvus arba negyvus organizmus ar jų dalis, neapdorotus arba apdorotus tik rankiniu, mechaniniu arba gravitaciniu būdu, tirpinant vandenyje, flotacijos būdu, ektrahuojant vandeniu,
  distiliuojant vandens garais arba kaitinant vien tik tam, kad būtų pašalintas vanduo, arba kurie ekstrahuojami iš oro bet kokiu būdu,
  išskyrus |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

gyvus arba negyvus organizmus ar jų dalis, neapdorotus arba apdorotus tik rankiniu, mechaniniu arba gravitaciniu būdu, tirpinant vandenyje, flotacijos būdu, ektrahuojant vandeniu,
  distiliuojant vandens garais arba kaitinant vien tik tam, kad būtų pašalintas vanduo, arba kurie ekstrahuojami iš oro bet kokiu būdu,
  išskyrus

distiliuojant vandens garais arba kaitinant vien tik tam, kad būtų pašalintas vanduo, arba kurie ekstrahuojami iš oro bet kokiu būdu,

| c) | gyvus arba negyvus organizmus ar jų dalis, neapdorotus arba apdorotus tik rankiniu, mechaniniu arba gravitaciniu būdu, tirpinant vandenyje, flotacijos būdu, ektrahuojant vandeniu, išskyrus |
| --- | --- |

c)

gyvus arba negyvus organizmus ar jų dalis, neapdorotus arba apdorotus tik rankiniu, mechaniniu arba gravitaciniu būdu, tirpinant vandenyje, flotacijos būdu, ektrahuojant vandeniu, išskyrus

Pakeitimas 233

Pakeitimas 233

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 3 1 punkto c papunkčio 2 įtrauka

II priedo II dalies SMK 3 1 punkto c papunkčio 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | nuotekų dumblą, pramoninį dumblą arba dugno gilinimo (valymo) dumblą ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

nuotekų dumblą, pramoninį dumblą arba dugno gilinimo (valymo) dumblą ir

| — | nuotekų dumblą, pramoninį dumblą
  (išskyrus vartojimui neskirtas maisto atliekas, pašarus ir sodinius, susijusius su agrodegalais)
  arba dugno gilinimo (valymo) dumblą ir |
| --- | --- |

—

nuotekų dumblą, pramoninį dumblą
  (išskyrus vartojimui neskirtas maisto atliekas, pašarus ir sodinius, susijusius su agrodegalais)
  arba dugno gilinimo (valymo) dumblą ir

(išskyrus vartojimui neskirtas maisto atliekas, pašarus ir sodinius, susijusius su agrodegalais)

Pakeitimas 238

Pakeitimas 238

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 3 1 punkto e a papunktis (naujas)

II priedo II dalies SMK 3 1 punkto e a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ea) | neapdorotus ir mechaniniu būdu apdorotus maisto gamybos pramonės likučius, išskyrus pramonės, kurioje naudojami šalutiniai gyvūniniai produktai, kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 1069/2009, likučius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ea)

ea)

neapdorotus ir mechaniniu būdu apdorotus maisto gamybos pramonės likučius, išskyrus pramonės, kurioje naudojami šalutiniai gyvūniniai produktai, kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 1069/2009, likučius.

neapdorotus ir mechaniniu būdu apdorotus maisto gamybos pramonės likučius, išskyrus pramonės, kurioje naudojami šalutiniai gyvūniniai produktai, kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 1069/2009, likučius.

Pakeitimas 239

Pakeitimas 239

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 3 1 punkto e b papunktis (naujas)

II priedo II dalies SMK 3 1 punkto e b papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | eb) | medžiagas, kurios atitinka SMK 2, SMK 3, SMK 4, SMK 5, SMK 6 ir SMK 11. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

eb)

eb)

medžiagas, kurios atitinka SMK 2, SMK 3, SMK 4, SMK 5, SMK 6 ir SMK 11.

medžiagas, kurios atitinka SMK 2, SMK 3, SMK 4, SMK 5, SMK 6 ir SMK 11.

Pakeitimas 240

Pakeitimas 240

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 3 2 punkto 1 įtrauka

II priedo II dalies SMK 3 2 punkto 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | kurioje
  perdirbamos tik
  1
  dalyje nurodytos žaliavos
  , ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

kurioje
  perdirbamos tik
  1
  dalyje nurodytos žaliavos
  , ir

perdirbamos tik

dalyje nurodytos žaliavos

| — | kurioje
  1 punkte nurodytų žaliavų perdirbimo gamybos linijos aiškiai atskirtos nuo kitų,
  1
  punkte neišvardytų žaliavų perdirbimo gamybos linijų
  , ir |
| --- | --- |

—

kurioje
  1 punkte nurodytų žaliavų perdirbimo gamybos linijos aiškiai atskirtos nuo kitų,
  1
  punkte neišvardytų žaliavų perdirbimo gamybos linijų
  , ir

1 punkte nurodytų žaliavų perdirbimo gamybos linijos aiškiai atskirtos nuo kitų,

punkte neišvardytų žaliavų perdirbimo gamybos linijų

Pakeitimas 241

Pakeitimas 241

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 3 6 punkto a papunkčio 2 įtrauka

II priedo II dalies SMK 3 6 punkto a papunkčio 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | kriterijus: ne daugiau kaip
  25
  mmol O2/kg organinės medžiagos per valandą, arba |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

kriterijus: ne daugiau kaip
  25
  mmol O2/kg organinės medžiagos per valandą, arba

25

2

| — | kriterijus: ne daugiau kaip
  50
  mmol O2/kg organinės medžiagos per valandą, arba |
| --- | --- |

—

kriterijus: ne daugiau kaip
  50
  mmol O2/kg organinės medžiagos per valandą, arba

50

2

Pakeitimas 242

Pakeitimas 242

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 4 antraštinė dalis

II priedo II dalies SMK 4 antraštinė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| SMK 4. Energinių augalų degazuotasis substratas | SMK 4. Energinių augalų degazuotasis substratas
  ir augalinės kilmės biologinės atliekos |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

SMK 4. Energinių augalų degazuotasis substratas

SMK 4. Energinių augalų degazuotasis substratas
  ir augalinės kilmės biologinės atliekos

ir augalinės kilmės biologinės atliekos

Pakeitimas 247

Pakeitimas 247

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 4 1 punkto c papunktis

II priedo II dalies SMK 4 1 punkto c papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | bet kurias a ir b punktuose nurodytas medžiagas, kurios prieš tai buvo fermentuotos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

bet kurias a ir b punktuose nurodytas medžiagas, kurios prieš tai buvo fermentuotos.

| c) | bet kurias a ir b punktuose nurodytas medžiagas, kurios prieš tai buvo fermentuotos
  nenustačius jokių aflatoksinų pėdsakų
  . |
| --- | --- |

c)

bet kurias a ir b punktuose nurodytas medžiagas, kurios prieš tai buvo fermentuotos
  nenustačius jokių aflatoksinų pėdsakų
  .

nenustačius jokių aflatoksinų pėdsakų

Pakeitimas 248

Pakeitimas 248

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 4 2 punkto 1 įtrauka

II priedo II dalies SMK 4 2 punkto 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | kurioje
  perdirbamos tik
  1
  dalyje nurodytos žaliavos
  , ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

kurioje
  perdirbamos tik
  1
  dalyje nurodytos žaliavos
  , ir

perdirbamos tik

dalyje nurodytos žaliavos

| — | kurioje
  1 punkte nurodytų žaliavų perdirbimo gamybos linijos aiškiai atskirtos nuo kitų,
  1
  punkte neišvardytų žaliavų perdirbimo gamybos linijų
  , ir |
| --- | --- |

—

kurioje
  1 punkte nurodytų žaliavų perdirbimo gamybos linijos aiškiai atskirtos nuo kitų,
  1
  punkte neišvardytų žaliavų perdirbimo gamybos linijų
  , ir

1 punkte nurodytų žaliavų perdirbimo gamybos linijos aiškiai atskirtos nuo kitų,

punkte neišvardytų žaliavų perdirbimo gamybos linijų

Pakeitimas 249

Pakeitimas 249

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 4 3 punkto b papunktis

II priedo II dalies SMK 4 3 punkto b papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | termofilinis anaerobinis fermentavimas 55 oC temperatūroje, kai vienas iš apdorojimo proceso etapų yra pasterizavimas (
  70 oC –
  1
  val.)
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

termofilinis anaerobinis fermentavimas 55 oC temperatūroje, kai vienas iš apdorojimo proceso etapų yra pasterizavimas (
  70 oC –
  1
  val.)
  ;

o

70 o

val.)

| b) | termofilinis anaerobinis fermentavimas 55 oC temperatūroje, kai vienas iš apdorojimo proceso etapų yra pasterizavimas
  , kaip apibrėžta Komisijos Reglamento
  (
  ES) Nr. 142/2011

   (1a)

  V priedo I skyriaus 1 skirsnio
  1
  punkte
  ; |
| --- | --- |

b)

termofilinis anaerobinis fermentavimas 55 oC temperatūroje, kai vienas iš apdorojimo proceso etapų yra pasterizavimas
  , kaip apibrėžta Komisijos Reglamento
  (
  ES) Nr. 142/2011

   (1a)

  V priedo I skyriaus 1 skirsnio
  1
  punkte
  ;

o

, kaip apibrėžta Komisijos Reglamento

ES) Nr. 142/2011

1a

V priedo I skyriaus 1 skirsnio

punkte

Pakeitimas 250

Pakeitimas 250

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 4 3 punkto d papunktis

II priedo II dalies SMK 4 3 punkto d papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | mezofilinis anaerobinis fermentavimas 37–40 oC temperatūroje, kai vienas iš apdorojimo proceso etapų yra pasterizavimas (
  70 oC – 1 val.)
  , arba |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

mezofilinis anaerobinis fermentavimas 37–40 oC temperatūroje, kai vienas iš apdorojimo proceso etapų yra pasterizavimas (
  70 oC – 1 val.)
  , arba

o

70 o

| d) | mezofilinis anaerobinis fermentavimas 37–40 oC temperatūroje, kai vienas iš apdorojimo proceso etapų yra pasterizavimas
  , kaip apibrėžta Reglamento
  (
  ES) Nr. 142/2011 V priedo I skyriaus 1 skirsnio 1 punkte
  , arba |
| --- | --- |

d)

mezofilinis anaerobinis fermentavimas 37–40 oC temperatūroje, kai vienas iš apdorojimo proceso etapų yra pasterizavimas
  , kaip apibrėžta Reglamento
  (
  ES) Nr. 142/2011 V priedo I skyriaus 1 skirsnio 1 punkte
  , arba

o

, kaip apibrėžta Reglamento

ES) Nr. 142/2011 V priedo I skyriaus 1 skirsnio 1 punkte

Pakeitimas 251

Pakeitimas 251

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 5 1 punkto c papunkčio 2 įtrauka

II priedo II dalies SMK 5 1 punkto c papunkčio 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | nuotekų dumblą, pramoninį dumblą arba dugno gilinimo (valymo) dumblą, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

nuotekų dumblą, pramoninį dumblą arba dugno gilinimo (valymo) dumblą,

| — | nuotekų dumblą, pramoninį dumblą
  , išskyrus nurodytą e a punkte,
  arba dugno gilinimo (valymo) dumblą
  ir |
| --- | --- |

—

nuotekų dumblą, pramoninį dumblą
  , išskyrus nurodytą e a punkte,
  arba dugno gilinimo (valymo) dumblą
  ir

, išskyrus nurodytą e a punkte,

ir

Pakeitimas 255

Pakeitimas 255

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 5 1 punkto e papunkčio įžanginė dalis

II priedo II dalies SMK 5 1 punkto e papunkčio įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | bet kurias a–d punktuose išvardytas medžiagas, kurios |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

bet kurias a–d punktuose išvardytas medžiagas, kurios

| e) | bet kurias a–d punktuose išvardytas medžiagas,
  kurių sudėtyje nėra aflatoksinų,
  kurios |
| --- | --- |

e)

bet kurias a–d punktuose išvardytas medžiagas,
  kurių sudėtyje nėra aflatoksinų,
  kurios

kurių sudėtyje nėra aflatoksinų,

Pakeitimas 256

Pakeitimas 256

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 5 1 punkto e a papunktis (naujas)

II priedo II dalies SMK 5 1 punkto e a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ea) | neapdorotus ir mechaniniu būdu apdorotus maisto gamybos pramonės likučius, išskyrus pramonės, kurioje naudojami šalutiniai gyvūniniai produktai, kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 1069/2009, likučius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ea)

ea)

neapdorotus ir mechaniniu būdu apdorotus maisto gamybos pramonės likučius, išskyrus pramonės, kurioje naudojami šalutiniai gyvūniniai produktai, kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 1069/2009, likučius.

neapdorotus ir mechaniniu būdu apdorotus maisto gamybos pramonės likučius, išskyrus pramonės, kurioje naudojami šalutiniai gyvūniniai produktai, kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 1069/2009, likučius.

Pakeitimas 257

Pakeitimas 257

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 5 1 punkto e b papunktis (naujas)

II priedo II dalies SMK 5 1 punkto e b papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | eb) | medžiagas, kurios atitinka SMK 2, SMK 3, SMK 4, SMK 5, SMK 6 ir SMK 11. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

eb)

eb)

medžiagas, kurios atitinka SMK 2, SMK 3, SMK 4, SMK 5, SMK 6 ir SMK 11.

medžiagas, kurios atitinka SMK 2, SMK 3, SMK 4, SMK 5, SMK 6 ir SMK 11.

Pakeitimas 258

Pakeitimas 258

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 5 2 punkto 1 įtrauka

II priedo II dalies SMK 5 2 punkto 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | kurioje
  perdirbamos tik
  1
  dalyje nurodytos žaliavos
  , ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

kurioje
  perdirbamos tik
  1
  dalyje nurodytos žaliavos
  , ir

perdirbamos tik

dalyje nurodytos žaliavos

| — | kurioje
  1 punkte nurodytų žaliavų perdirbimo gamybos linijos aiškiai atskirtos nuo kitų,
  1
  punkte neišvardytų žaliavų perdirbimo gamybos linijų
  , ir |
| --- | --- |

—

kurioje
  1 punkte nurodytų žaliavų perdirbimo gamybos linijos aiškiai atskirtos nuo kitų,
  1
  punkte neišvardytų žaliavų perdirbimo gamybos linijų
  , ir

1 punkte nurodytų žaliavų perdirbimo gamybos linijos aiškiai atskirtos nuo kitų,

punkte neišvardytų žaliavų perdirbimo gamybos linijų

Pakeitimas 259

Pakeitimas 259

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 5 3 punkto a papunktis

II priedo II dalies SMK 5 3 punkto a papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | termofilinis anaerobinis fermentavimas 55 oC temperatūroje ne trumpiau kaip 24 val., o hidraulinio laikymo trukmė – ne mažiau kaip 20 dienų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

termofilinis anaerobinis fermentavimas 55 oC temperatūroje ne trumpiau kaip 24 val., o hidraulinio laikymo trukmė – ne mažiau kaip 20 dienų;

o

| a) | termofilinis anaerobinis fermentavimas 55 oC temperatūroje ne trumpiau kaip 24 val., o hidraulinio laikymo trukmė – ne mažiau kaip 20 dienų
  , vėliau atliekant analizę siekiant patikrinti, ar vykstant fermentavimo procesui patogenai sėkmingai sunaikinti
  ; |
| --- | --- |

a)

termofilinis anaerobinis fermentavimas 55 oC temperatūroje ne trumpiau kaip 24 val., o hidraulinio laikymo trukmė – ne mažiau kaip 20 dienų
  , vėliau atliekant analizę siekiant patikrinti, ar vykstant fermentavimo procesui patogenai sėkmingai sunaikinti
  ;

o

, vėliau atliekant analizę siekiant patikrinti, ar vykstant fermentavimo procesui patogenai sėkmingai sunaikinti

Pakeitimas 260

Pakeitimas 260

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 5 3 punkto b papunktis

II priedo II dalies SMK 5 3 punkto b papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | termofilinis anaerobinis fermentavimas 55 oC temperatūroje, kai vienas iš apdorojimo proceso etapų yra pasterizavimas (
  70 oC – 1 val.)
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

termofilinis anaerobinis fermentavimas 55 oC temperatūroje, kai vienas iš apdorojimo proceso etapų yra pasterizavimas (
  70 oC – 1 val.)
  ;

o

70 o

| b) | termofilinis anaerobinis fermentavimas 55 oC temperatūroje, kai vienas iš apdorojimo proceso etapų yra pasterizavimas
  , kaip apibrėžta Reglamento
  (
  ES) Nr. 142/2011 V priedo I skyriaus 1 skirsnio 1 punkte
  ; |
| --- | --- |

b)

termofilinis anaerobinis fermentavimas 55 oC temperatūroje, kai vienas iš apdorojimo proceso etapų yra pasterizavimas
  , kaip apibrėžta Reglamento
  (
  ES) Nr. 142/2011 V priedo I skyriaus 1 skirsnio 1 punkte
  ;

o

, kaip apibrėžta Reglamento

ES) Nr. 142/2011 V priedo I skyriaus 1 skirsnio 1 punkte

Pakeitimas 261

Pakeitimas 261

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 5 3 punkto d papunktis

II priedo II dalies SMK 5 3 punkto d papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | mezofilinis anaerobinis fermentavimas 37–40 oC temperatūroje, kai vienas iš apdorojimo proceso etapų yra pasterizavimas (
  70 oC – 1 val.)
  , arba |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

mezofilinis anaerobinis fermentavimas 37–40 oC temperatūroje, kai vienas iš apdorojimo proceso etapų yra pasterizavimas (
  70 oC – 1 val.)
  , arba

o

70 o

| d) | mezofilinis anaerobinis fermentavimas 37–40 oC temperatūroje, kai vienas iš apdorojimo proceso etapų yra pasterizavimas
  , kaip apibrėžta Reglamento
  (
  ES) Nr. 142/2011 V priedo I skyriaus 1 skirsnio 1 punkte
  , arba |
| --- | --- |

d)

d)

mezofilinis anaerobinis fermentavimas 37–40 oC temperatūroje, kai vienas iš apdorojimo proceso etapų yra pasterizavimas
  , kaip apibrėžta Reglamento
  (
  ES) Nr. 142/2011 V priedo I skyriaus 1 skirsnio 1 punkte
  , arba

o

, kaip apibrėžta Reglamento

ES) Nr. 142/2011 V priedo I skyriaus 1 skirsnio 1 punkte

Pakeitimas 262

Pakeitimas 262

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 6 1 punkto c a papunktis (naujas)

II priedo II dalies SMK 6 1 punkto c a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | alyvuogių išspaudų aliejaus, t. y. klampaus šalutinio alyvuogių malimo produkto, gauto organiniais tirpikliais apdorojant drėgnas išspaudas dviem (minkštimas) arba trimis etapais (išspaudos), |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

alyvuogių išspaudų aliejaus, t. y. klampaus šalutinio alyvuogių malimo produkto, gauto organiniais tirpikliais apdorojant drėgnas išspaudas dviem (minkštimas) arba trimis etapais (išspaudos),

alyvuogių išspaudų aliejaus, t. y. klampaus šalutinio alyvuogių malimo produkto, gauto organiniais tirpikliais apdorojant drėgnas išspaudas dviem (minkštimas) arba trimis etapais (išspaudos),

Pakeitimas 263

Pakeitimas 263

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 6 1 punkto c b papunktis (naujas)

II priedo II dalies SMK 6 1 punkto c b papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | cb) | pašarų pramonės šalutinius produktus, įrašytus Reglamento (ES) Nr. 68/2013 pašarinių žaliavų kataloge, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

cb)

cb)

pašarų pramonės šalutinius produktus, įrašytus Reglamento (ES) Nr. 68/2013 pašarinių žaliavų kataloge,

pašarų pramonės šalutinius produktus, įrašytus Reglamento (ES) Nr. 68/2013 pašarinių žaliavų kataloge,

Pakeitimas 264

Pakeitimas 264

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 6 1 punkto c c papunktis (naujas)

II priedo II dalies SMK 6 1 punkto c c papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | cc) | bet kokios kitos medžiagos, kurias leista įtraukti į maistą ar pašarą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

cc)

cc)

bet kokios kitos medžiagos, kurias leista įtraukti į maistą ar pašarą.

bet kokios kitos medžiagos, kurias leista įtraukti į maistą ar pašarą.

Pakeitimas 269

Pakeitimas 269

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 6 2 punkto 2 a pastraipa (nauja)

II priedo II dalies SMK 6 2 punkto 2 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Visų medžiagų sudėtyje esantys aflatoksinai neviršija aptikimo ribos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Visų medžiagų sudėtyje esantys aflatoksinai neviršija aptikimo ribos.

Visų medžiagų sudėtyje esantys aflatoksinai neviršija aptikimo ribos.

Pakeitimas 270

Pakeitimas 270

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 7 1 punkto 1 įtrauka

II priedo II dalies SMK 7 1 punkto 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | nebuvo apdoroti jokiu kitu būdu, išskyrus džiovinimą arba sublimacinį džiovinimą, ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

nebuvo apdoroti jokiu kitu būdu, išskyrus džiovinimą arba sublimacinį džiovinimą, ir

nebuvo apdoroti jokiu kitu būdu, išskyrus džiovinimą arba sublimacinį džiovinimą, ir

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 271

Pakeitimas 271

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 8 1 punktas

II priedo II dalies SMK 8 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti
  cheminės medžiagos arba cheminio mišinio
  , skirtų tręšiamojo produkto maisto medžiagų išsiskyrimo savybėms pagerinti, tik jei pagal tokiam agronominiam priedui taikomą atitikties vertinimo procedūrą įrodyta, kad ta medžiaga arba mišinys atitinka šio reglamento reikalavimus, taikomus I priedo kategorijos PFK 5 produktams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti
  cheminės medžiagos arba cheminio mišinio
  , skirtų tręšiamojo produkto maisto medžiagų išsiskyrimo savybėms pagerinti, tik jei pagal tokiam agronominiam priedui taikomą atitikties vertinimo procedūrą įrodyta, kad ta medžiaga arba mišinys atitinka šio reglamento reikalavimus, taikomus I priedo kategorijos PFK 5 produktams.

cheminės medžiagos arba cheminio mišinio

| 1. | CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti
  cheminių medžiagų ir mišinių (įskaitant technologinius priedus, nuo sulipimo apsaugančias medžiagas, putojimą stabdančias medžiagas, nuo dulkių apsaugančias medžiagas, dažus ir reologines medžiagas)
  , skirtų tręšiamojo produkto maisto medžiagų išsiskyrimo savybėms pagerinti, tik jei pagal tokiam agronominiam priedui taikomą atitikties vertinimo procedūrą įrodyta, kad ta medžiaga arba mišinys atitinka šio reglamento reikalavimus, taikomus I priedo kategorijos PFK 5 produktams. |
| --- | --- |

1.

CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti
  cheminių medžiagų ir mišinių (įskaitant technologinius priedus, nuo sulipimo apsaugančias medžiagas, putojimą stabdančias medžiagas, nuo dulkių apsaugančias medžiagas, dažus ir reologines medžiagas)
  , skirtų tręšiamojo produkto maisto medžiagų išsiskyrimo savybėms pagerinti, tik jei pagal tokiam agronominiam priedui taikomą atitikties vertinimo procedūrą įrodyta, kad ta medžiaga arba mišinys atitinka šio reglamento reikalavimus, taikomus I priedo kategorijos PFK 5 produktams.

cheminių medžiagų ir mišinių (įskaitant technologinius priedus, nuo sulipimo apsaugančias medžiagas, putojimą stabdančias medžiagas, nuo dulkių apsaugančias medžiagas, dažus ir reologines medžiagas)

Pakeitimas 272

Pakeitimas 272

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 8 3 a punktas (naujas)

II priedo II dalies SMK 8 3 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a. | CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti denitrifikacijos inhibitoriaus, nurodyto I priedo pakategorėje PFK 5(A)(Ia), tik jei jo sudėtyje yra kokios nors formos azoto. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.

3a.

CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti denitrifikacijos inhibitoriaus, nurodyto I priedo pakategorėje PFK 5(A)(Ia), tik jei jo sudėtyje yra kokios nors formos azoto.

Pakeitimas 273

Pakeitimas 273

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 8 4 punktas

II priedo II dalies SMK 8 4 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4. | CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti reikalavimus atitinkančio ureazės inhibitoriaus, nurodyto I priedo pakategorėje PFK 5(A)(II), tik jei ne mažiau kaip 50 % suminio azoto (N) tręšiamajame produkte sudaro azoto (
  N
  )
  forma –
  karbamidas (CH4N2O). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.

CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti reikalavimus atitinkančio ureazės inhibitoriaus, nurodyto I priedo pakategorėje PFK 5(A)(II), tik jei ne mažiau kaip 50 % suminio azoto (N) tręšiamajame produkte sudaro azoto (
  N
  )
  forma –
  karbamidas (CH4N2O).

N

forma –

4

2

| 4. | CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti reikalavimus atitinkančio ureazės inhibitoriaus, nurodyto I priedo pakategorėje PFK 5(A)(II), tik jei ne mažiau kaip 50 % suminio azoto (N) tręšiamajame produkte sudaro azoto
  formos amonis
  (
  NH4+
  )
  arba amonis (NH4+) ir
  karbamidas (CH4N2O). |
| --- | --- |

4.

CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti reikalavimus atitinkančio ureazės inhibitoriaus, nurodyto I priedo pakategorėje PFK 5(A)(II), tik jei ne mažiau kaip 50 % suminio azoto (N) tręšiamajame produkte sudaro azoto
  formos amonis
  (
  NH4+
  )
  arba amonis (NH4+) ir
  karbamidas (CH4N2O).

formos amonis

NH4+

arba amonis (NH4+) ir

Pakeitimas 274

Pakeitimas 274

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 9 3 punktas

II priedo II dalies SMK 9 3 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3. | Polimeruose
  neturi
  būti formaldehido. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.

Polimeruose
  neturi
  būti formaldehido.

neturi

| 3. | Polimeruose
  turi
  būti
  ne daugiau kaip 600 ppm laisvo
  formaldehido. |
| --- | --- |

3.

Polimeruose
  turi
  būti
  ne daugiau kaip 600 ppm laisvo
  formaldehido.

turi

ne daugiau kaip 600 ppm laisvo

Pakeitimas 275

Pakeitimas 275

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 10 1 punktas

II priedo II dalies SMK 10 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti kitų polimerų (išskyrus maisto medžiagų polimerus), tik jeigu polimero paskirtis – |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti kitų polimerų (išskyrus maisto medžiagų polimerus), tik jeigu polimero paskirtis –

| 1. | CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti kitų polimerų (išskyrus maisto medžiagų polimerus), tik jeigu polimero paskirtis – |
| --- | --- |

1.

CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti kitų polimerų (išskyrus maisto medžiagų polimerus), tik jeigu polimero paskirtis –

| a) | kontroliuoti vandens įsiskverbimą į maisto medžiagų daleles, taigi ir maisto medžiagų išsiskyrimą (šiuo atveju polimeras bendrai vadinamas dangos medžiaga), arba |
| --- | --- |

a)

kontroliuoti vandens įsiskverbimą į maisto medžiagų daleles, taigi ir maisto medžiagų išsiskyrimą (šiuo atveju polimeras bendrai vadinamas dangos medžiaga), arba

| a) | kontroliuoti vandens įsiskverbimą į maisto medžiagų daleles, taigi ir maisto medžiagų išsiskyrimą (šiuo atveju polimeras bendrai vadinamas dangos medžiaga), arba |
| --- | --- |

a)

kontroliuoti vandens įsiskverbimą į maisto medžiagų daleles, taigi ir maisto medžiagų išsiskyrimą (šiuo atveju polimeras bendrai vadinamas dangos medžiaga), arba

| b) | pagerinti CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto savybę sulaikyti vandenį. |
| --- | --- |

b)

pagerinti CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto savybę sulaikyti vandenį.

| b) | pagerinti CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto savybę sulaikyti vandenį
  arba |
| --- | --- |

b)

pagerinti CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto savybę sulaikyti vandenį
  arba

arba

| ba) | atlikti dirvožemį pagerinančios biologiškai skaidžios mulčiavimo plėvelės, atitinkančios visų pirma SMK 10 2a ir 3 punktų reikalavimus, funkciją, arba |
| --- | --- |

ba)

ba)

atlikti dirvožemį pagerinančios biologiškai skaidžios mulčiavimo plėvelės, atitinkančios visų pirma SMK 10 2a ir 3 punktų reikalavimus, funkciją, arba

atlikti dirvožemį pagerinančios biologiškai skaidžios mulčiavimo plėvelės, atitinkančios visų pirma SMK 10 2a ir 3 punktų reikalavimus, funkciją, arba

| bb) | veikti kaip tręšiamojo produkto komponentų rišiklis be jokio sąlyčio su dirvožemiu arba |
| --- | --- |

bb)

bb)

veikti kaip tręšiamojo produkto komponentų rišiklis be jokio sąlyčio su dirvožemiu arba

veikti kaip tręšiamojo produkto komponentų rišiklis be jokio sąlyčio su dirvožemiu arba

| bc) | pagerinti CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų stabilumą arba |
| --- | --- |

bc)

bc)

pagerinti CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų stabilumą arba

pagerinti CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų stabilumą arba

| bd) | pagerinti vandens skverbimąsi į dirvožemį
  . |
| --- | --- |

bd)

bd)

pagerinti vandens skverbimąsi į dirvožemį
  .

pagerinti vandens skverbimąsi į dirvožemį

Pakeitimas 276

Pakeitimas 276

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 10 2 punktas

II priedo II dalies SMK 10 2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | Nuo
  [Leidinių biuras prašomas įrašyti datą – trys
  metai po šio reglamento taikymo pradžios] turi būti laikomasi šio kriterijaus: polimeras turi galėti fiziškai ir biologiškai susiskaidyti taip, kad didžioji jo dalis suskiltų į anglies dioksidą (CO2), biomasę ir vandenį.
  Atliekant biologinio skaidumo bandymą
  ,
  kaip aprašyta a–c punktuose
  , ne mažiau kaip 90 % organinės anglies per ne daugiau kaip
  24
  mėnesius turi virsti CO2. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.

Nuo
  [Leidinių biuras prašomas įrašyti datą – trys
  metai po šio reglamento taikymo pradžios] turi būti laikomasi šio kriterijaus: polimeras turi galėti fiziškai ir biologiškai susiskaidyti taip, kad didžioji jo dalis suskiltų į anglies dioksidą (CO2), biomasę ir vandenį.
  Atliekant biologinio skaidumo bandymą
  ,
  kaip aprašyta a–c punktuose
  , ne mažiau kaip 90 % organinės anglies per ne daugiau kaip
  24
  mėnesius turi virsti CO2.

[Leidinių biuras prašomas įrašyti datą – trys

2

Atliekant biologinio skaidumo bandymą

kaip aprašyta a–c punktuose

24

2

| 2. | Nuo
  ... [penkeri
  metai po šio reglamento taikymo pradžios] turi būti laikomasi šio kriterijaus: polimeras turi galėti fiziškai ir biologiškai susiskaidyti taip, kad didžioji jo dalis suskiltų į anglies dioksidą (CO2), biomasę ir vandenį.
  Pasibaigus numatytam tręšiamojo produkto veikimo laikotarpiui
  ,
  nurodytam ant etiketės
  , ne mažiau kaip 90 % organinės anglies per ne daugiau kaip
  48
  mėnesius turi virsti CO2

  , palyginti su atliekant biologinio skaidumo bandymą taikomu atitinkamu standartu. Biologinio skaidumo kriterijai ir atitinkamo biologinio skaidumo bandymo metodo kūrimas vertinami atsižvelgiant į naujausius mokslinius įrodymus ir nustatomi šio reglamento 42 straipsnyje nurodytuose deleguotuose aktuose
  . |
| --- | --- |

2.

Nuo
  ... [penkeri
  metai po šio reglamento taikymo pradžios] turi būti laikomasi šio kriterijaus: polimeras turi galėti fiziškai ir biologiškai susiskaidyti taip, kad didžioji jo dalis suskiltų į anglies dioksidą (CO2), biomasę ir vandenį.
  Pasibaigus numatytam tręšiamojo produkto veikimo laikotarpiui
  ,
  nurodytam ant etiketės
  , ne mažiau kaip 90 % organinės anglies per ne daugiau kaip
  48
  mėnesius turi virsti CO2

  , palyginti su atliekant biologinio skaidumo bandymą taikomu atitinkamu standartu. Biologinio skaidumo kriterijai ir atitinkamo biologinio skaidumo bandymo metodo kūrimas vertinami atsižvelgiant į naujausius mokslinius įrodymus ir nustatomi šio reglamento 42 straipsnyje nurodytuose deleguotuose aktuose
  .

... [penkeri

2

Pasibaigus numatytam tręšiamojo produkto veikimo laikotarpiui

nurodytam ant etiketės

48

2

, palyginti su atliekant biologinio skaidumo bandymą taikomu atitinkamu standartu. Biologinio skaidumo kriterijai ir atitinkamo biologinio skaidumo bandymo metodo kūrimas vertinami atsižvelgiant į naujausius mokslinius įrodymus ir nustatomi šio reglamento 42 straipsnyje nurodytuose deleguotuose aktuose

| a) | Bandymas atliekamas 25 ± 2 oC temperatūroje. |
| --- | --- |

a)

a)

Bandymas atliekamas 25 ± 2 oC temperatūroje.

Bandymas atliekamas 25 ± 2 o

| b) | Bandymas atliekamas pagal metodą, kuris leistų nustatyti visišką plastikinių medžiagų aerobinį biologinį skaidumą dirvožemyje, matuojant deguonies suvartojimą arba išsiskyrusio anglies dioksido kiekį. |
| --- | --- |

b)

b)

Bandymas atliekamas pagal metodą, kuris leistų nustatyti visišką plastikinių medžiagų aerobinį biologinį skaidumą dirvožemyje, matuojant deguonies suvartojimą arba išsiskyrusio anglies dioksido kiekį.

Bandymas atliekamas pagal metodą, kuris leistų nustatyti visišką plastikinių medžiagų aerobinį biologinį skaidumą dirvožemyje, matuojant deguonies suvartojimą arba išsiskyrusio anglies dioksido kiekį.

| c) | Atliekant bandymą naudojama pamatinė medžiaga – mikrokristalinės celiuliozės milteliai, kurių matmenys yra tokie pat kaip bandomosios medžiagos. |
| --- | --- |

c)

c)

Atliekant bandymą naudojama pamatinė medžiaga – mikrokristalinės celiuliozės milteliai, kurių matmenys yra tokie pat kaip bandomosios medžiagos.

Atliekant bandymą naudojama pamatinė medžiaga – mikrokristalinės celiuliozės milteliai, kurių matmenys yra tokie pat kaip bandomosios medžiagos.

| d) | Prieš atliekant bandymą bandomajai medžiagai neturi būti taikomos sąlygos ir procedūros, skirtos plėvelės suirimui pagreitinti (pvz., veikiant karščiu arba šviesa). |
| --- | --- |

d)

d)

Prieš atliekant bandymą bandomajai medžiagai neturi būti taikomos sąlygos ir procedūros, skirtos plėvelės suirimui pagreitinti (pvz., veikiant karščiu arba šviesa).

Prieš atliekant bandymą bandomajai medžiagai neturi būti taikomos sąlygos ir procedūros, skirtos plėvelės suirimui pagreitinti (pvz., veikiant karščiu arba šviesa).

Pakeitimas 277

Pakeitimas 277

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 10 2 a punktas (naujas)

II priedo II dalies SMK 10 2 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a. | PKF 3 B nurodyta biologiškai skaidi mulčiavimo plėvelė turi atitikti šį kriterijų:



  polimeras turi galėti fiziškai ir biologiškai susiskaidyti taip, kad galiausiai jis suskiltų į anglies dioksidą (CO2), biomasę ir vandenį, ir atliekant biologinio skaidumo bandymą pagal Sąjungos standartus, taikomus polimerų skaidumui dirvožemyje, ne mažiau kaip 90 % organinės anglies, vertinant absoliučia išraiška arba santykine išraiška, palyginti su pamatine medžiaga, per ne daugiau kaip 24 mėnesius turi virsti CO2. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.

2a.

PKF 3 B nurodyta biologiškai skaidi mulčiavimo plėvelė turi atitikti šį kriterijų:

polimeras turi galėti fiziškai ir biologiškai susiskaidyti taip, kad galiausiai jis suskiltų į anglies dioksidą (CO2), biomasę ir vandenį, ir atliekant biologinio skaidumo bandymą pagal Sąjungos standartus, taikomus polimerų skaidumui dirvožemyje, ne mažiau kaip 90 % organinės anglies, vertinant absoliučia išraiška arba santykine išraiška, palyginti su pamatine medžiaga, per ne daugiau kaip 24 mėnesius turi virsti CO2.

polimeras turi galėti fiziškai ir biologiškai susiskaidyti taip, kad galiausiai jis suskiltų į anglies dioksidą (CO2

2

Pakeitimas 278

Pakeitimas 278

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 10 3 a punktas (naujas)

II priedo II dalies SMK 10 3 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a. | Kadangi produktą ketinama naudoti dirvožemyje ir jis pateks į aplinką, šie kriterijai taikomi visoms medžiagoms produkto sudėtyje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.

3a.

Kadangi produktą ketinama naudoti dirvožemyje ir jis pateks į aplinką, šie kriterijai taikomi visoms medžiagoms produkto sudėtyje.

Pakeitimas 279

Pakeitimas 279

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 10 3 b punktas (naujas)

II priedo II dalies SMK 10 3 b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3b. | CE ženklu pažymėtam produktui, kurio sudėtyje yra polimerų, išskyrus maisto medžiagų polimerus, 1, 2 ir 3 punktuose nustatyti reikalavimai netaikomi, jeigu tie polimerai naudojami tik kaip tręšiamojo produkto rišiklis ir nesiliečia su dirvožemiu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3b.

3b.

CE ženklu pažymėtam produktui, kurio sudėtyje yra polimerų, išskyrus maisto medžiagų polimerus, 1, 2 ir 3 punktuose nustatyti reikalavimai netaikomi, jeigu tie polimerai naudojami tik kaip tręšiamojo produkto rišiklis ir nesiliečia su dirvožemiu.

Pakeitimas 280

Pakeitimas 280

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 11

II priedo II dalies SMK 11

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti šalutinių gyvūninių produktų, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 1069/2009, kurie, kaip nustatyta pagal tą reglamentą, yra pasiekę galutinį gamybos grandinės tašką, yra išvardyti toliau pateiktoje lentelėje ir atitinka joje nustatytus reikalavimus:

Pakeitimas

Pakeitimas

Jei Komisija pagal 42 straipsnį priims deleguotuosius aktus,
  CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti šalutinių gyvūninių produktų, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 1069/2009, kurie, kaip nustatyta pagal tą reglamentą, yra pasiekę galutinį gamybos grandinės tašką, yra išvardyti toliau pateiktoje lentelėje ir atitinka joje nustatytus reikalavimus:

Jei Komisija pagal 42 straipsnį priims deleguotuosius aktus,

| | Šalutinių gyvūninių produktų gaminiai | Perdirbimo standartai, kad būtų pasiektas galutinis gamybos grandinės taškas |
| --- | --- | --- |
| 1 | Mėsos miltai | nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą |
| 2 | Kaulų miltai | nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą |
| 3 | Mėsos ir kaulų miltai | nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą |
| 4 | Gyvūnų kraujas | nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą |
| 5 | III kategorijos hidrolizuoti baltymai pagal Reglamentą (EB) Nr. 1069/2009 | nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, |
| 6 | Perdirbtas mėšlas | nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, |
| 7 | Kompostas

   (2) | nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, |
| 8 | Biodujų irimo atliekos

   (2) | nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, |
| 9 | Plunksnų miltai | nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, |
| 10 | Kailiai ir odos | nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą, |
| 11 | Kanopos ir ragai | nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą |
| 12 | Šikšnosparnių guanas | nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą |
| 13 | Vilna ir plaukai | nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą |
| 14 | Plunksnos ir pūkai | nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą |
| 15 | Kiaulių šeriai | nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą |
| 16 | Glicerinas ir kiti 2 ir 3 kategorijos medžiagų, gautų gaminant biodyzeliną ir degalus iš atsinaujinančiųjų išteklių, produktai | nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą |
| 17 | Gyvūnų ėdalas ir šunų kramtalai, kuriuos atsisakyta vartoti dėl komercinių priežasčių ar techninių nesklandumų | nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą |

Šalutinių gyvūninių produktų gaminiai

Šalutinių gyvūninių produktų gaminiai

Perdirbimo standartai, kad būtų pasiektas galutinis gamybos grandinės taškas

Perdirbimo standartai, kad būtų pasiektas galutinis gamybos grandinės taškas

1

1

Mėsos miltai

Mėsos miltai

nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą

nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą

2

2

Kaulų miltai

Kaulų miltai

nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą

nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą

3

3

Mėsos ir kaulų miltai

Mėsos ir kaulų miltai

nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą

nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą

4

4

Gyvūnų kraujas

Gyvūnų kraujas

nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą

nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą

5

5

III kategorijos hidrolizuoti baltymai pagal Reglamentą (EB) Nr. 1069/2009

III kategorijos hidrolizuoti baltymai pagal Reglamentą (EB) Nr. 1069/2009

nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą,

nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą,

6

6

Perdirbtas mėšlas

Perdirbtas mėšlas

nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą,

nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą,

7

7

Kompostas

   (2)

Kompostas

2

nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą,

nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą,

8

8

Biodujų irimo atliekos

   (2)

Biodujų irimo atliekos

2

nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą,

nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą,

9

9

Plunksnų miltai

Plunksnų miltai

nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą,

nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą,

10

10

Kailiai ir odos

Kailiai ir odos

nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą,

nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą,

11

11

Kanopos ir ragai

Kanopos ir ragai

nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą

nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą

12

12

Šikšnosparnių guanas

Šikšnosparnių guanas

nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą

nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą

13

13

Vilna ir plaukai

Vilna ir plaukai

nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą

nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą

14

14

Plunksnos ir pūkai

Plunksnos ir pūkai

nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą

nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą

15

15

Kiaulių šeriai

Kiaulių šeriai

nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą

nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą

16

16

Glicerinas ir kiti 2 ir 3 kategorijos medžiagų, gautų gaminant biodyzeliną ir degalus iš atsinaujinančiųjų išteklių, produktai

Glicerinas ir kiti 2 ir 3 kategorijos medžiagų, gautų gaminant biodyzeliną ir degalus iš atsinaujinančiųjų išteklių, produktai

nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą

nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą

17

17

Gyvūnų ėdalas ir šunų kramtalai, kuriuos atsisakyta vartoti dėl komercinių priežasčių ar techninių nesklandumų

Gyvūnų ėdalas ir šunų kramtalai, kuriuos atsisakyta vartoti dėl komercinių priežasčių ar techninių nesklandumų

nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą

nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1069/2009 5 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą

Pakeitimas 281

Pakeitimas 281

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo II dalies SMK 11 a (nauja)

II priedo II dalies SMK 11 a (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | SMK 11a. Kiti pramonės šalutiniai produktai |
| | 1. | CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti kitų pramonės šalutinių produktų, pavyzdžiui, amonio sulfato iš kaprolaktamo gamybos, sieros rūgšties, gautos rafinuojant gamtines dujas ir alyvas, taip pat kitų medžiagų, kylančių iš konkrečių pramoninių procesų, kurie nėra įtraukti į SMK 1 ir išvardijami toliau pateiktoje lentelėje joje nurodytomis sąlygomis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

SMK 11a. Kiti pramonės šalutiniai produktai

SMK 11a. Kiti pramonės šalutiniai produktai

1.

1.

CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje gali būti kitų pramonės šalutinių produktų, pavyzdžiui, amonio sulfato iš kaprolaktamo gamybos, sieros rūgšties, gautos rafinuojant gamtines dujas ir alyvas, taip pat kitų medžiagų, kylančių iš konkrečių pramoninių procesų, kurie nėra įtraukti į SMK 1 ir išvardijami toliau pateiktoje lentelėje joje nurodytomis sąlygomis:

| 2. | Nuo ... [vieneri metai po šio reglamento įsigaliojimo datos] kriterijai, pagal kuriuos pramonės šalutiniai produktai, kurie buvo vartojami laikantis Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 kaip CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų sudedamosios dalys, įtraukiami į sudedamųjų medžiagų kategorijas turi būti vertinami atsižvelgiant į naujausius mokslinius duomenis ir nustatomi šio reglamento 42 straipsnyje nurodytuose deleguotuose aktuose. |
| --- | --- |

2.

2.

Nuo ... [vieneri metai po šio reglamento įsigaliojimo datos] kriterijai, pagal kuriuos pramonės šalutiniai produktai, kurie buvo vartojami laikantis Reglamento (EB) Nr. 2003/2003 kaip CE ženklu pažymėtų tręšiamųjų produktų sudedamosios dalys, įtraukiami į sudedamųjų medžiagų kategorijas turi būti vertinami atsižvelgiant į naujausius mokslinius duomenis ir nustatomi šio reglamento 42 straipsnyje nurodytuose deleguotuose aktuose.

Pakeitimas 282

Pakeitimas 282

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 1 dalies 2 punkto e papunktis

III priedo 1 dalies 2 punkto e papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | visų sudedamųjų dalių, kurios sudaro daugiau nei
  5
  % produkto svorio, aprašymas, išvardijant jas mažėjančia tvarka pagal sausąją masę ir nurodant susijusias sudedamųjų medžiagų kategorijas (SMK), kaip nurodyta II priede. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

visų sudedamųjų dalių, kurios sudaro daugiau nei
  5
  % produkto svorio, aprašymas, išvardijant jas mažėjančia tvarka pagal sausąją masę ir nurodant susijusias sudedamųjų medžiagų kategorijas (SMK), kaip nurodyta II priede.

5

| e) | visų sudedamųjų dalių, kurios sudaro daugiau nei
  1
  % produkto svorio, aprašymas, išvardijant jas mažėjančia tvarka pagal sausąją masę ir nurodant susijusias sudedamųjų medžiagų kategorijas (SMK), kaip nurodyta II priede
  , įskaitant kiekį, išreikštą sausosios medžiagos procentais; |
| --- | --- |

e)

visų sudedamųjų dalių, kurios sudaro daugiau nei
  1
  % produkto svorio, aprašymas, išvardijant jas mažėjančia tvarka pagal sausąją masę ir nurodant susijusias sudedamųjų medžiagų kategorijas (SMK), kaip nurodyta II priede
  , įskaitant kiekį, išreikštą sausosios medžiagos procentais;

1

, įskaitant kiekį, išreikštą sausosios medžiagos procentais;

Pakeitimas 283

Pakeitimas 283

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 1 dalies 2 punkto e a papunktis (naujas)

III priedo 1 dalies 2 punkto e a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ea) | tais atvejais, kai bet kokio produkto sudėtyje yra medžiagos, gautos iš organinių atliekų ar šalutinių produktų, kuriems neatliktas visas organines medžiagas sunaikinęs procesas, etiketėje nurodoma, kokios atliekos ir šalutiniai produktai naudoti, ir partijos numeris ar gamybos laiko serijos numeris. Šiuo numeriu nurodomi gamintojo turimi atsekamumo duomenys, kuriais nurodomi partijos ir (arba) laiko serijoje naudotos kiekvienos organinės atliekos ir (arba) šalutinio produkto atskiri šaltiniai (ūkiai, gamyklos, kt.). Komisija po viešų konsultacijų ir ne vėliau kaip ...[dveji metai nuo šio reglamento įsigaliojimo datos] paskelbia šios nuostatos įgyvendinimo specifikacijas, kurios įsigalios ne vėliau kaip ... [praėjus trejiems metams nuo specifikacijų paskelbimo]. Siekiant sumažinti veiklos vykdytojams ir rinkos priežiūros institucijoms tenkančią administracinę naštą, Komisijos specifikacijose atsižvelgiama tiek į 6 straipsnio 5–7 dalyse ir 11 straipsnyje nustatytus reikalavimus, tiek į esamas atsekamumo sistemas (pvz., taikomas šalutiniams gyvūniniams produktams arba pramonės sistemoms), taip pat į Sąjungos atliekų klasifikavimo kodus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ea)

ea)

tais atvejais, kai bet kokio produkto sudėtyje yra medžiagos, gautos iš organinių atliekų ar šalutinių produktų, kuriems neatliktas visas organines medžiagas sunaikinęs procesas, etiketėje nurodoma, kokios atliekos ir šalutiniai produktai naudoti, ir partijos numeris ar gamybos laiko serijos numeris. Šiuo numeriu nurodomi gamintojo turimi atsekamumo duomenys, kuriais nurodomi partijos ir (arba) laiko serijoje naudotos kiekvienos organinės atliekos ir (arba) šalutinio produkto atskiri šaltiniai (ūkiai, gamyklos, kt.). Komisija po viešų konsultacijų ir ne vėliau kaip ...[dveji metai nuo šio reglamento įsigaliojimo datos] paskelbia šios nuostatos įgyvendinimo specifikacijas, kurios įsigalios ne vėliau kaip ... [praėjus trejiems metams nuo specifikacijų paskelbimo]. Siekiant sumažinti veiklos vykdytojams ir rinkos priežiūros institucijoms tenkančią administracinę naštą, Komisijos specifikacijose atsižvelgiama tiek į 6 straipsnio 5–7 dalyse ir 11 straipsnyje nustatytus reikalavimus, tiek į esamas atsekamumo sistemas (pvz., taikomas šalutiniams gyvūniniams produktams arba pramonės sistemoms), taip pat į Sąjungos atliekų klasifikavimo kodus.

tais atvejais, kai bet kokio produkto sudėtyje yra medžiagos, gautos iš organinių atliekų ar šalutinių produktų, kuriems neatliktas visas organines medžiagas sunaikinęs procesas, etiketėje nurodoma, kokios atliekos ir šalutiniai produktai naudoti, ir partijos numeris ar gamybos laiko serijos numeris. Šiuo numeriu nurodomi gamintojo turimi atsekamumo duomenys, kuriais nurodomi partijos ir (arba) laiko serijoje naudotos kiekvienos organinės atliekos ir (arba) šalutinio produkto atskiri šaltiniai (ūkiai, gamyklos, kt.). Komisija po viešų konsultacijų ir ne vėliau kaip ...[dveji metai nuo šio reglamento įsigaliojimo datos] paskelbia šios nuostatos įgyvendinimo specifikacijas, kurios įsigalios ne vėliau kaip ... [praėjus trejiems metams nuo specifikacijų paskelbimo]. Siekiant sumažinti veiklos vykdytojams ir rinkos priežiūros institucijoms tenkančią administracinę naštą, Komisijos specifikacijose atsižvelgiama tiek į 6 straipsnio 5–7 dalyse ir 11 straipsnyje nustatytus reikalavimus, tiek į esamas atsekamumo sistemas (pvz., taikomas šalutiniams gyvūniniams produktams arba pramonės sistemoms), taip pat į Sąjungos atliekų klasifikavimo kodus.

Pakeitimas 284

Pakeitimas 284

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 1 dalies 2 a punktas (naujas)

III priedo 1 dalies 2 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a. | Gamintojai pateikia trumpas naudojimo pagal paskirtį instrukcijas, apimančias numatomą naudojimo normą, laiką, numatomus tikslinius augalus ir laikymo vietą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.

2a.

Gamintojai pateikia trumpas naudojimo pagal paskirtį instrukcijas, apimančias numatomą naudojimo normą, laiką, numatomus tikslinius augalus ir laikymo vietą.

Pakeitimas 285

Pakeitimas 285

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 1 dalies 7 a punktas (naujas)

III priedo 1 dalies 7 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 7a. | Dėl jokio produkto negali būti skelbiama su kita PFK susijusių teiginių, jeigu jis neatitinka visų tos papildomos PFK reikalavimų, taip pat neleidžiama skelbti jokių tiesioginių ar numanomų teiginių dėl augalų apsaugos poveikio. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7a.

7a.

Dėl jokio produkto negali būti skelbiama su kita PFK susijusių teiginių, jeigu jis neatitinka visų tos papildomos PFK reikalavimų, taip pat neleidžiama skelbti jokių tiesioginių ar numanomų teiginių dėl augalų apsaugos poveikio.

Pakeitimas 286

Pakeitimas 286

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 2 dalies PFK 1 2 punkto b papunktis

III priedo 2 dalies PFK 1 2 punkto b papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | nitrifikacijos inhibitoriaus kiekis išreiškiamas suminio azoto (N), t. y. amonio azoto (NH4+) ir karbamido azoto (CH4N2O), masės procentine dalimi; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

nitrifikacijos inhibitoriaus kiekis išreiškiamas suminio azoto (N), t. y. amonio azoto (NH4+) ir karbamido azoto (CH4N2O), masės procentine dalimi;

4

4

2

| b) | nitrifikacijos inhibitoriaus kiekis išreiškiamas suminio azoto (N), t. y. 
  amonio azoto (NH4+) arba
  amonio azoto (NH4+) ir karbamido azoto (CH4N2O), masės procentine dalimi; |
| --- | --- |

b)

nitrifikacijos inhibitoriaus kiekis išreiškiamas suminio azoto (N), t. y. 
  amonio azoto (NH4+) arba
  amonio azoto (NH4+) ir karbamido azoto (CH4N2O), masės procentine dalimi;

amonio azoto (NH4+) arba

Pakeitimas 287

Pakeitimas 287

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 2 dalies PFK 1(A) 1 punkto a papunktis

III priedo 2 dalies PFK 1(A) 1 punkto a papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | deklaruojamos maisto medžiagos azotas (N), fosforas (P) arba kalis (K), nurodant jų cheminius simbolius tokia eilės tvarka – N, P, K; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

deklaruojamos maisto medžiagos azotas (N), fosforas (P) arba kalis (K), nurodant jų cheminius simbolius tokia eilės tvarka – N, P, K;

| a) | deklaruojamos maisto medžiagos azotas (N), fosforas (P) arba kalis (K), nurodant jų cheminius simbolius tokia eilės tvarka – N, P, K; 
  pranešamas azoto turinys pateikiamas nurodant amoniakinio azoto, nitrito azoto, karbamido azoto, karbamido formaldehido azoto, isobutylidene diurea azoto ir crotonylidene diurea azoto sumą. |
| --- | --- |

a)

deklaruojamos maisto medžiagos azotas (N), fosforas (P) arba kalis (K), nurodant jų cheminius simbolius tokia eilės tvarka – N, P, K; 
  pranešamas azoto turinys pateikiamas nurodant amoniakinio azoto, nitrito azoto, karbamido azoto, karbamido formaldehido azoto, isobutylidene diurea azoto ir crotonylidene diurea azoto sumą.

pranešamas azoto turinys pateikiamas nurodant amoniakinio azoto, nitrito azoto, karbamido azoto, karbamido formaldehido azoto, isobutylidene diurea azoto ir crotonylidene diurea azoto sumą.

Fosforo trąšos turi atitikti šiuos mažiausius tirpumo lygius, kad būtų tinkamas augalams, nes kitaip jų negalima laikyti fosforo trąšomis:

Fosforo trąšos turi atitikti šiuos mažiausius tirpumo lygius, kad būtų tinkamas augalams, nes kitaip jų negalima laikyti fosforo trąšomis:

| — | tirpumas vandenyje: mažiausias viso fosforo lygis – 25 %, |
| --- | --- |

—

tirpumas vandenyje: mažiausias viso fosforo lygis – 25 %,

tirpumas vandenyje: mažiausias viso fosforo lygis – 25 %,

| — | tirpumas neutraliame amonio citrate: mažiausias viso fosforo lygis – 30 %, |
| --- | --- |

—

tirpumas neutraliame amonio citrate: mažiausias viso fosforo lygis – 30 %,

tirpumas neutraliame amonio citrate: mažiausias viso fosforo lygis – 30 %,

| — | tirpumas skruzdžių rūgštyje (tik minkštasis gamtinis fosfatas): mažiausias viso fosforo lygis – 35 %. |
| --- | --- |

—

tirpumas skruzdžių rūgštyje (tik minkštasis gamtinis fosfatas): mažiausias viso fosforo lygis – 35 %.

tirpumas skruzdžių rūgštyje (tik minkštasis gamtinis fosfatas): mažiausias viso fosforo lygis – 35 %.

Pakeitimas 288

Pakeitimas 288

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 2 dalies PFK 1(A) 1 punkto b papunktis

III priedo 2 dalies PFK 1(A) 1 punkto b papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | deklaruojamos maisto medžiagos magnis (Mg),
  kalcis
  (
  Ca
  ),
  siera
  (
  S
  )
  arba
  natris (Na), nurodant jų cheminius simbolius tokia eilės tvarka – Mg,
  Ca, S,
  Na; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

deklaruojamos maisto medžiagos magnis (Mg),
  kalcis
  (
  Ca
  ),
  siera
  (
  S
  )
  arba
  natris (Na), nurodant jų cheminius simbolius tokia eilės tvarka – Mg,
  Ca, S,
  Na;

kalcis

Ca

siera

S

arba

Ca, S,

| b) | deklaruojamos maisto medžiagos
  kalcis
  (
  Ca
  ), magnis (Mg), natris (Na)
  arba siera
  (
  S
  ), nurodant jų cheminius simbolius tokia eilės tvarka –
  Ca,
  Mg, Na
  , S
  ; |
| --- | --- |

b)

deklaruojamos maisto medžiagos
  kalcis
  (
  Ca
  ), magnis (Mg), natris (Na)
  arba siera
  (
  S
  ), nurodant jų cheminius simbolius tokia eilės tvarka –
  Ca,
  Mg, Na
  , S
  ;

kalcis

Ca

arba siera

S

Ca,

, S

(Šis pakeitimas taikomas visam tekstui. Teisėkūros institucijoms susitarus, atitinkami pakeitimai bus taikomi visam tekstui, įskaitant ir tas dalis, kurios pateiktos pakeitimuose žemiau.)

(Šis pakeitimas taikomas visam tekstui. Teisėkūros institucijoms susitarus, atitinkami pakeitimai bus taikomi visam tekstui, įskaitant ir tas dalis, kurios pateiktos pakeitimuose žemiau.)

Pakeitimas 289

Pakeitimas 289

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 2 dalies PFK 1(A) 1 punkto c papunktis

III priedo 2 dalies PFK 1(A) 1 punkto c papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | skaičiai, rodantys
  suminį
  deklaruojamų maisto medžiagų azoto (N), fosforo (P) arba kalio (K) kiekį, po kurio skliaustuose nurodomas bendras magnio (Mg), kalcio (Ca), sieros (S) arba natrio (Na) kiekis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

skaičiai, rodantys
  suminį
  deklaruojamų maisto medžiagų azoto (N), fosforo (P) arba kalio (K) kiekį, po kurio skliaustuose nurodomas bendras magnio (Mg), kalcio (Ca), sieros (S) arba natrio (Na) kiekis;

suminį

| c) | skaičiai, rodantys
  vidutinį
  deklaruojamų maisto medžiagų azoto (N), fosforo (P) arba kalio (K) kiekį, po kurio skliaustuose nurodomas bendras magnio (Mg), kalcio (Ca), sieros (S) arba natrio (Na) kiekis; |
| --- | --- |

c)

skaičiai, rodantys
  vidutinį
  deklaruojamų maisto medžiagų azoto (N), fosforo (P) arba kalio (K) kiekį, po kurio skliaustuose nurodomas bendras magnio (Mg), kalcio (Ca), sieros (S) arba natrio (Na) kiekis;

vidutinį

Pakeitimas 290

Pakeitimas 290

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 2 dalies PFK 1(A) 1 punkto d papunkčio 6 įtrauka

III priedo 2 dalies PFK 1(A) 1 punkto d papunkčio 6 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | organinė anglis (C) ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

organinė anglis (C) ir

| — | organinė anglis (C) ir
  C/N santykis; |
| --- | --- |

—

organinė anglis (C) ir
  C/N santykis;

C/N santykis;

Pakeitimas 291

Pakeitimas 291

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 2 dalies PFK 1(A) 1 punkto d papunkčio 7 a įtrauka (nauja)

III priedo 2 dalies PFK 1(A) 1 punkto d papunkčio 7 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | Pavyzdžiui, miltelių ar granulių forma. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Pavyzdžiui, miltelių ar granulių forma.

Pavyzdžiui, miltelių ar granulių forma.

Pakeitimas 292

Pakeitimas 292

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 2 dalies PFK 1(B) 1 punkto d papunkčio 2 įtrauka

III priedo 2 dalies PFK 1(B) 1 punkto d papunkčio 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | suminis
  fosforo pentoksidas (P2O5); |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

suminis
  fosforo pentoksidas (P2O5);

suminis

2

5

| — | Fosforo pentoksidas (P2O5),
  tirpus neutraliame amonio citrate ir vandenyje
  ; |
| --- | --- |

—

Fosforo pentoksidas (P2O5),
  tirpus neutraliame amonio citrate ir vandenyje
  ;

2

5

tirpus neutraliame amonio citrate ir vandenyje

Pakeitimas 293

Pakeitimas 293

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 2 dalies PFK 1(B) 1 punkto d papunkčio 2 įtraukos 3 įtrauka

III priedo 2 dalies PFK 1(B) 1 punkto d papunkčio 2 įtraukos 3 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | jeigu yra malto minkštojo fosfato, –
  fosforo pentoksidas (P2O5), tirpus
  skruzdžių rūgštyje
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

jeigu yra malto minkštojo fosfato, –
  fosforo pentoksidas (P2O5), tirpus
  skruzdžių rūgštyje
  ;

jeigu yra malto minkštojo fosfato, –

2

5

skruzdžių rūgštyje

| — | fosforo pentoksidas (P2O5), tirpus
  tik neorganinėse rūgštyse
  ; |
| --- | --- |

—

fosforo pentoksidas (P2O5), tirpus
  tik neorganinėse rūgštyse
  ;

2

tik neorganinėse rūgštyse

Pakeitimas 294

Pakeitimas 294

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 2 dalies PFK 1(B) 1 a punktas (naujas)

III priedo 2 dalies PFK 1(B) 1 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a. | Suminį deklaruojamą azoto kiekį sudaro amoniako N, nitratinio N, karbamido N, N iš metileno karbamido, N iš izobutilideno dikarbamido, N iš krotonilideno dikarbamido ir N iš cianamido suma. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.

1a.

Suminį deklaruojamą azoto kiekį sudaro amoniako N, nitratinio N, karbamido N, N iš metileno karbamido, N iš izobutilideno dikarbamido, N iš krotonilideno dikarbamido ir N iš cianamido suma.

Pakeitimas 295

Pakeitimas 295

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 2 dalies PFK 1(C)(I) 1 punkto d papunkčio 2 įtrauka

III priedo 2 dalies PFK 1(C)(I) 1 punkto d papunkčio 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | suminis
  fosforo pentoksidas (P2O5); |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

suminis
  fosforo pentoksidas (P2O5);

suminis

2

5

| — | Fosforo pentoksidas (P2O5),
  tirpus neutraliame amonio citrate ir vandenyje; |
| --- | --- |

—

Fosforo pentoksidas (P2O5),
  tirpus neutraliame amonio citrate ir vandenyje;

2

5

tirpus neutraliame amonio citrate ir vandenyje;

Pakeitimas 296

Pakeitimas 296

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 2 dalies PFK 1(C)(I) 1 punkto d papunkčio 2 įtraukos 3 įtrauka

III priedo 2 dalies PFK 1(C)(I) 1 punkto d papunkčio 2 įtraukos 3 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | jeigu yra malto minkštojo fosfato, –
  fosforo pentoksidas (P2O5), tirpus
  skruzdžių rūgštyje
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

jeigu yra malto minkštojo fosfato, –
  fosforo pentoksidas (P2O5), tirpus
  skruzdžių rūgštyje
  ;

jeigu yra malto minkštojo fosfato, –

2

5

skruzdžių rūgštyje

| — | Fosforo pentoksidas (P2O5), tirpus
  tik neorganinėse rūgštyse
  ; |
| --- | --- |

—

Fosforo pentoksidas (P2O5), tirpus
  tik neorganinėse rūgštyse
  ;

2

5

tik neorganinėse rūgštyse

Pakeitimas 297

Pakeitimas 297

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 2 dalies PFK 1(C)(I) 1 punkto d papunkčio 4 įtraukos 1 a įtrauka (nauja)

III priedo 2 dalies PFK 1(C)(I) 1 punkto d papunkčio 4 įtraukos 1 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | pavyzdžiui, miltelių ar granulių forma; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

pavyzdžiui, miltelių ar granulių forma;

pavyzdžiui, miltelių ar granulių forma;

Pakeitimas 298

Pakeitimas 298

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 2 dalies PFK 1(C)(I) 1 punkto d a papunktis (naujas)

III priedo 2 dalies PFK 1(C)(I) 1 punkto d a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | pH vertė |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

da)

da)

pH vertė

pH vertė

Pakeitimas 299

Pakeitimas 299

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 2 dalies PFK 1(C)(I) 1 a punktas (naujas)

III priedo 2 dalies PFK 1(C)(I) 1 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a. | Tręšiamieji produktai, kuriuose yra mažiau kaip 5 ppm kadmio, arseno, švino, chromo (VI) ir gyvsidabrio, atitinkamai yra tinkami, kad jų pakuotėje ir etiketėje būtų naudojamas matomas ekologinis ženklas. Komisija suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 43 straipsnį dėl šio reglamento papildymo tokio ženklo techniniams standartams nustatyti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.

1a.

Tręšiamieji produktai, kuriuose yra mažiau kaip 5 ppm kadmio, arseno, švino, chromo (VI) ir gyvsidabrio, atitinkamai yra tinkami, kad jų pakuotėje ir etiketėje būtų naudojamas matomas ekologinis ženklas. Komisija suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 43 straipsnį dėl šio reglamento papildymo tokio ženklo techniniams standartams nustatyti.

Pakeitimas 300

Pakeitimas 300

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 2 dalies PFK 1(C)(I)(a) 3 punkto c papunktis

III priedo 2 dalies PFK 1(C)(I)(a) 3 punkto c papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | milteliai, jei ne mažiau kaip 90 % produkto masės išbyra pro sietą, kurio akučių dydis
  10
   mm, arba |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

milteliai, jei ne mažiau kaip 90 % produkto masės išbyra pro sietą, kurio akučių dydis
  10
   mm, arba

10

| c) | milteliai, jei ne mažiau kaip 90 % produkto masės išbyra pro sietą, kurio akučių dydis
  1
   mm, arba |
| --- | --- |

c)

milteliai, jei ne mažiau kaip 90 % produkto masės išbyra pro sietą, kurio akučių dydis
  1
   mm, arba

1

Pakeitimas 301

Pakeitimas 301

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 2 dalies PFK 1(C)(I)(a) 4 a punktas (naujas)

III priedo 2 dalies PFK 1(C)(I)(a) 4 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a. | II priedo SMK 10 1 punkto bb papunktyje nurodytų CE ženklu pažymėtų trešiamųjų produktų, kuriuose polimerai naudojami tik kaip rišiklis, atveju turi būti pateikiamas toks užrašas: „Tręšiamasis produktas neskirtas liestis su dirvožemiu.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.

4a.

II priedo SMK 10 1 punkto bb papunktyje nurodytų CE ženklu pažymėtų trešiamųjų produktų, kuriuose polimerai naudojami tik kaip rišiklis, atveju turi būti pateikiamas toks užrašas: „Tręšiamasis produktas neskirtas liestis su dirvožemiu.“

Pakeitimas 302

Pakeitimas 302

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 2 dalies PFK 1(C)(II) 1 punktas

III priedo 2 dalies PFK 1(C)(II) 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Deklaruojamų mikroelementų, esančių CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte, pavadinimai ir cheminiai simboliai nurodomi tokia eilės tvarka: boras (B), kobaltas (Co), varis (Cu), geležis (Fe), manganas (Mn), molibdenas (Mo) ir cinkas (Zn), o iš karto po mikroelemento pavadinimo pateikiamas jo priešjonio (-ių) pavadinimas (-ai). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

Deklaruojamų mikroelementų, esančių CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte, pavadinimai ir cheminiai simboliai nurodomi tokia eilės tvarka: boras (B), kobaltas (Co), varis (Cu), geležis (Fe), manganas (Mn), molibdenas (Mo) ir cinkas (Zn), o iš karto po mikroelemento pavadinimo pateikiamas jo priešjonio (-ių) pavadinimas (-ai).

| 1. | Deklaruojamų mikroelementų, esančių CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte, pavadinimai ir cheminiai simboliai nurodomi tokia eilės tvarka: boras (B), kobaltas (Co), varis (Cu), geležis (Fe), manganas (Mn), molibdenas (Mo)
  , selenas (Se), silicis (Si)
  ir cinkas (Zn), o iš karto po mikroelemento pavadinimo pateikiamas jo priešjonio (-ių) pavadinimas (-ai). |
| --- | --- |

1.

Deklaruojamų mikroelementų, esančių CE ženklu pažymėtame tręšiamajame produkte, pavadinimai ir cheminiai simboliai nurodomi tokia eilės tvarka: boras (B), kobaltas (Co), varis (Cu), geležis (Fe), manganas (Mn), molibdenas (Mo)
  , selenas (Se), silicis (Si)
  ir cinkas (Zn), o iš karto po mikroelemento pavadinimo pateikiamas jo priešjonio (-ių) pavadinimas (-ai).

, selenas (Se), silicis (Si)

Pakeitimas 303

Pakeitimas 303

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 2 dalies PFK 1(C)a (nauja)

III priedo 2 dalies PFK 1(C)a (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | PFK 1(C)a. Mažo anglies dioksido kiekio trąšos |
| | 1. | Turi būti pateikta ši informacija apie makroelementus: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

PFK 1(C)a. Mažo anglies dioksido kiekio trąšos

PFK 1(C)a. Mažo anglies dioksido kiekio trąšos

1.

1.

Turi būti pateikta ši informacija apie makroelementus:

| | a) | deklaruojamos maisto medžiagos azotas (N), fosforas (P) arba kalis (K), nurodant jų cheminius simbolius tokia eilės tvarka – N, P, K; |
| --- | --- | --- |

a)

a)

deklaruojamos maisto medžiagos azotas (N), fosforas (P) arba kalis (K), nurodant jų cheminius simbolius tokia eilės tvarka – N, P, K;

deklaruojamos maisto medžiagos azotas (N), fosforas (P) arba kalis (K), nurodant jų cheminius simbolius tokia eilės tvarka – N, P, K;

| | b) | deklaruojamos maisto medžiagos magnis (Mg), kalcis (Ca), siera (S) arba natris (Na), nurodant jų cheminius simbolius tokia eilės tvarka – Mg, Ca, S, Na; |
| --- | --- | --- |

b)

b)

deklaruojamos maisto medžiagos magnis (Mg), kalcis (Ca), siera (S) arba natris (Na), nurodant jų cheminius simbolius tokia eilės tvarka – Mg, Ca, S, Na;

deklaruojamos maisto medžiagos magnis (Mg), kalcis (Ca), siera (S) arba natris (Na), nurodant jų cheminius simbolius tokia eilės tvarka – Mg, Ca, S, Na;

| | c) | skaičiai, rodantys suminį deklaruojamų maisto medžiagų azoto (N), fosforo (P) arba kalio (K) kiekį, po kurio skliaustuose nurodomas bendras magnio (Mg), kalcio (Ca), sieros (S) arba natrio (Na) kiekis; |
| --- | --- | --- |

c)

c)

skaičiai, rodantys suminį deklaruojamų maisto medžiagų azoto (N), fosforo (P) arba kalio (K) kiekį, po kurio skliaustuose nurodomas bendras magnio (Mg), kalcio (Ca), sieros (S) arba natrio (Na) kiekis;

skaičiai, rodantys suminį deklaruojamų maisto medžiagų azoto (N), fosforo (P) arba kalio (K) kiekį, po kurio skliaustuose nurodomas bendras magnio (Mg), kalcio (Ca), sieros (S) arba natrio (Na) kiekis;

| | d) | toliau nurodytų deklaruojamų maisto medžiagų kiekis, išreikštas trąšų masės procentine dalimi, toliau nurodyta tvarka: |
| --- | --- | --- |

d)

d)

toliau nurodytų deklaruojamų maisto medžiagų kiekis, išreikštas trąšų masės procentine dalimi, toliau nurodyta tvarka:

toliau nurodytų deklaruojamų maisto medžiagų kiekis, išreikštas trąšų masės procentine dalimi, toliau nurodyta tvarka:

| | | — | suminis azotas (N)




  mažiausias organinio azoto (N) kiekis ir naudotos organinės medžiagos kilmės aprašymas,




  nitratinio azoto pavidalo azotas (N);




  amoniakinio azoto pavidalo azotas (N);




  karbamidinio azoto pavidalo azotas (N); |
| --- | --- | --- | --- |

—

suminis azotas (N)

suminis azotas (N)

mažiausias organinio azoto (N) kiekis ir naudotos organinės medžiagos kilmės aprašymas,

mažiausias organinio azoto (N) kiekis ir naudotos organinės medžiagos kilmės aprašymas,

nitratinio azoto pavidalo azotas (N);

nitratinio azoto pavidalo azotas (N);

amoniakinio azoto pavidalo azotas (N);

amoniakinio azoto pavidalo azotas (N);

karbamidinio azoto pavidalo azotas (N);

karbamidinio azoto pavidalo azotas (N);

| | | — | suminis fosforo pentoksidas (P2O5);




  Vandenyje tirpus fosforo pentoksidas (P2O5);




  fosforo pentoksidas (P2O5), tirpus neutraliame amonio citrato tirpale;




  jeigu yra malto minkštojo fosfato, – fosforo pentoksidas (P2O5), tirpus skruzdžių rūgštyje; |
| --- | --- | --- | --- |

—

suminis fosforo pentoksidas (P2O5);

suminis fosforo pentoksidas (P2

5

Vandenyje tirpus fosforo pentoksidas (P2O5);

Vandenyje tirpus fosforo pentoksidas (P2

5

fosforo pentoksidas (P2O5), tirpus neutraliame amonio citrato tirpale;

fosforo pentoksidas (P2

5

jeigu yra malto minkštojo fosfato, – fosforo pentoksidas (P2O5), tirpus skruzdžių rūgštyje;

jeigu yra malto minkštojo fosfato, – fosforo pentoksidas (P2

5

| | | — | Suminis kalio oksidas (K2O);




  Vandenyje tirpus kalio oksidas (K2O); |
| --- | --- | --- | --- |

—

Suminis kalio oksidas (K2O);

Suminis kalio oksidas (K2

Vandenyje tirpus kalio oksidas (K2O);

Vandenyje tirpus kalio oksidas (K2

| | | — | magnio oksidas (MgO), kalcio oksidas (CaO), sieros trioksidas (SO3) ir natrio oksidas (Na2O), išreikšti taip: |
| --- | --- | --- | --- |

—

magnio oksidas (MgO), kalcio oksidas (CaO), sieros trioksidas (SO3) ir natrio oksidas (Na2O), išreikšti taip:

magnio oksidas (MgO), kalcio oksidas (CaO), sieros trioksidas (SO3

2

| | | — | jei šios maisto medžiagos yra visiškai tirpios vandenyje, – tik vandenyje tirpių medžiagų kiekis; |
| --- | --- | --- | --- |

—

jei šios maisto medžiagos yra visiškai tirpios vandenyje, – tik vandenyje tirpių medžiagų kiekis;

jei šios maisto medžiagos yra visiškai tirpios vandenyje, – tik vandenyje tirpių medžiagų kiekis;

| | | — | jei tų tirpių maisto medžiagų dalis sudaro bent ketvirtadalį tų maisto medžiagų suminio kiekio, – suminis kiekis ir vandenyje tirpių medžiagų kiekis, |
| --- | --- | --- | --- |

—

jei tų tirpių maisto medžiagų dalis sudaro bent ketvirtadalį tų maisto medžiagų suminio kiekio, – suminis kiekis ir vandenyje tirpių medžiagų kiekis,

jei tų tirpių maisto medžiagų dalis sudaro bent ketvirtadalį tų maisto medžiagų suminio kiekio, – suminis kiekis ir vandenyje tirpių medžiagų kiekis,

| | | — | kitais atvejais nurodomas suminis kiekis. |
| --- | --- | --- | --- |

—

kitais atvejais nurodomas suminis kiekis.

kitais atvejais nurodomas suminis kiekis.

| | e) | jei yra karbamido (CH4N2O), informacija apie galimą poveikį oro kokybei, kai tręšiant išsiskiria amoniakas, ir raginimas naudotojams taikyti tinkamas taisomąsias priemones. |
| --- | --- | --- |

e)

e)

jei yra karbamido (CH4N2O), informacija apie galimą poveikį oro kokybei, kai tręšiant išsiskiria amoniakas, ir raginimas naudotojams taikyti tinkamas taisomąsias priemones.

jei yra karbamido (CH4

2

| 2. | Šie duomenys turi būti nurodomi kaip CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto masės procentinė dalis: |
| --- | --- |

2.

2.

Šie duomenys turi būti nurodomi kaip CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto masės procentinė dalis:

| | — | organinės anglies (C) kiekis, ir |
| --- | --- | --- |

—

organinės anglies (C) kiekis, ir

organinės anglies (C) kiekis, ir

| | — | sausosios medžiagos kiekis. |
| --- | --- | --- |

—

sausosios medžiagos kiekis.

sausosios medžiagos kiekis.

| 3. | Jei produkto sudėtyje yra vieno ar kelių mikroelementų (boro (B), kobalto (Co), vario (Cu), geležies (Fe), mangano (Mn), molibdeno (Mo) ir cinko (Zn)) mažiausias kiekis, toliau pateiktoje lentelėje nurodytas kaip masės procentinė dalis, mikroelementas (-ai) |
| --- | --- |

3.

3.

Jei produkto sudėtyje yra vieno ar kelių mikroelementų (boro (B), kobalto (Co), vario (Cu), geležies (Fe), mangano (Mn), molibdeno (Mo) ir cinko (Zn)) mažiausias kiekis, toliau pateiktoje lentelėje nurodytas kaip masės procentinė dalis, mikroelementas (-ai)

| | — | turi būti deklaruojamas (-i), jeigu jo (jų) į CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą įdėta specialiai, ir |
| --- | --- | --- |

—

turi būti deklaruojamas (-i), jeigu jo (jų) į CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą įdėta specialiai, ir

turi būti deklaruojamas (-i), jeigu jo (jų) į CE ženklu pažymėtą tręšiamąjį produktą įdėta specialiai, ir

| | — | gali būti deklaruojamas (-i) kitais atvejais: |
| --- | --- | --- |

—

gali būti deklaruojamas (-i) kitais atvejais:

gali būti deklaruojamas (-i) kitais atvejais:

| Mikroelementas | Masės procentinė dalis |
| --- | --- |
| Boras (B) | 0,01 |
| Kobaltas (Co) | 0,002 |
| Varis (Cu) | 0,002 |
| Manganas (Mn) | 0,01 |
| Molibdenas (Mo) | 0,001 |
| Cinkas (Zn) | 0,002 |

Mikroelementas

Mikroelementas

Masės procentinė dalis

Masės procentinė dalis

Boras (B)

Boras (B)

0,01

0,01

Kobaltas (Co)

Kobaltas (Co)

0,002

0,002

Varis (Cu)

Varis (Cu)

0,002

0,002

Manganas (Mn)

Manganas (Mn)

0,01

0,01

Molibdenas (Mo)

Molibdenas (Mo)

0,001

0,001

Cinkas (Zn)

Cinkas (Zn)

0,002

0,002

| | Jie deklaruojami po informacijos apie makroelementus. Turi būti pateikta ši informacija: |
| --- | --- |

Jie deklaruojami po informacijos apie makroelementus. Turi būti pateikta ši informacija:

Jie deklaruojami po informacijos apie makroelementus. Turi būti pateikta ši informacija:

| | a) | deklaruojamų mikroelementų pavadinimai ir cheminiai simboliai tokia eilės tvarka: boras (B), kobaltas (Co), varis (Cu), geležis (Fe), manganas (Mn), molibdenas (Mo) ir cinkas (Zn), iš karto po mikroelemento pavadinimo pateikiant jo priešjonio (-ių) pavadinimą (-us); |
| --- | --- | --- |

a)

a)

deklaruojamų mikroelementų pavadinimai ir cheminiai simboliai tokia eilės tvarka: boras (B), kobaltas (Co), varis (Cu), geležis (Fe), manganas (Mn), molibdenas (Mo) ir cinkas (Zn), iš karto po mikroelemento pavadinimo pateikiant jo priešjonio (-ių) pavadinimą (-us);

deklaruojamų mikroelementų pavadinimai ir cheminiai simboliai tokia eilės tvarka: boras (B), kobaltas (Co), varis (Cu), geležis (Fe), manganas (Mn), molibdenas (Mo) ir cinkas (Zn), iš karto po mikroelemento pavadinimo pateikiant jo priešjonio (-ių) pavadinimą (-us);

| | b) | suminis mikroelemento kiekis, išreikštas trąšų masės procentine dalimi: |
| --- | --- | --- |

b)

b)

suminis mikroelemento kiekis, išreikštas trąšų masės procentine dalimi:

suminis mikroelemento kiekis, išreikštas trąšų masės procentine dalimi:

| | | jei šios maisto medžiagos yra visiškai tirpios vandenyje, – tik vandenyje tirpių medžiagų kiekis; |
| --- | --- | --- |

jei šios maisto medžiagos yra visiškai tirpios vandenyje, – tik vandenyje tirpių medžiagų kiekis;

jei šios maisto medžiagos yra visiškai tirpios vandenyje, – tik vandenyje tirpių medžiagų kiekis;

| | | jei tų tirpių maisto medžiagų dalis sudaro bent ketvirtadalį tų maisto medžiagų suminio kiekio, – suminis kiekis ir vandenyje tirpių medžiagų kiekis, ir |
| --- | --- | --- |

jei tų tirpių maisto medžiagų dalis sudaro bent ketvirtadalį tų maisto medžiagų suminio kiekio, – suminis kiekis ir vandenyje tirpių medžiagų kiekis, ir

jei tų tirpių maisto medžiagų dalis sudaro bent ketvirtadalį tų maisto medžiagų suminio kiekio, – suminis kiekis ir vandenyje tirpių medžiagų kiekis, ir

| | | kitais atvejais – suminis kiekis; |
| --- | --- | --- |

kitais atvejais – suminis kiekis;

kitais atvejais – suminis kiekis;

| | c) | jeigu deklaruojamas (-i) mikroelementas (-ai) yra chelatintas (-i) su kompleksonu (-ais), po mikroelemento pavadinimo ir cheminio pavadinimo pateikiama tokia nuoroda:



  „... chelatas“ (kompleksono pavadinimas arba santrumpa ir mikroelemento chelato kiekis, išreikštas CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto masės procentine dalimi; |
| --- | --- | --- |

c)

c)

jeigu deklaruojamas (-i) mikroelementas (-ai) yra chelatintas (-i) su kompleksonu (-ais), po mikroelemento pavadinimo ir cheminio pavadinimo pateikiama tokia nuoroda:

jeigu deklaruojamas (-i) mikroelementas (-ai) yra chelatintas (-i) su kompleksonu (-ais), po mikroelemento pavadinimo ir cheminio pavadinimo pateikiama tokia nuoroda:

„... chelatas“ (kompleksono pavadinimas arba santrumpa ir mikroelemento chelato kiekis, išreikštas CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto masės procentine dalimi;

| | d) | jeigu CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje yra mikroelementas (-ų), sudarantis kompleksinį junginį su kompleksodariu (-iais):



  po mikroelemento pavadinimo ir cheminio pavadinimo pateikiama tokia nuoroda: „... kompleksinis junginys“ ir kompleksinį junginį sudarančio mikroelemento kiekis, išreikštas CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto masės procentine dalimi, ir


  kompleksodario pavadinimas arba jo santrumpa; |
| --- | --- | --- |

d)

d)

jeigu CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje yra mikroelementas (-ų), sudarantis kompleksinį junginį su kompleksodariu (-iais):

jeigu CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto sudėtyje yra mikroelementas (-ų), sudarantis kompleksinį junginį su kompleksodariu (-iais):

po mikroelemento pavadinimo ir cheminio pavadinimo pateikiama tokia nuoroda: „... kompleksinis junginys“ ir kompleksinį junginį sudarančio mikroelemento kiekis, išreikštas CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto masės procentine dalimi, ir

kompleksodario pavadinimas arba jo santrumpa;

| | e) | toks nurodymas: „Naudoti tik esant pripažintam būtinam reikalui. Neviršyti atitinkamų normų.“. |
| --- | --- | --- |

e)

e)

toks nurodymas: „Naudoti tik esant pripažintam būtinam reikalui. Neviršyti atitinkamų normų.“.

toks nurodymas: „Naudoti tik esant pripažintam būtinam reikalui. Neviršyti atitinkamų normų.“.

Pakeitimas 399

Pakeitimas 399

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo II dalies PFK 2 2 įtrauka

III priedo II dalies PFK 2 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | granuliometrinė sudėtis, išreikšta per
  nustatyto
  dydžio akučių
  sietą
  išbyrančio produkto
  procentine dalimi, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

granuliometrinė sudėtis, išreikšta per
  nustatyto
  dydžio akučių
  sietą
  išbyrančio produkto
  procentine dalimi,

nustatyto

sietą

procentine dalimi,

| — | granuliometrinė sudėtis, išreikšta per
  1,0  mm ir 3,15  mm
  dydžio akučių
  sietus
  išbyrančio produkto
  procentinėmis dalimis; |
| --- | --- |

—

granuliometrinė sudėtis, išreikšta per
  1,0  mm ir 3,15  mm
  dydžio akučių
  sietus
  išbyrančio produkto
  procentinėmis dalimis;

1,0  mm ir 3,15  mm

sietus

procentinėmis dalimis;

Pakeitimas 304

Pakeitimas 304

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 2 dalies PFK 3 1 punkto 3 įtrauka

III priedo 2 dalies PFK 3 1 punkto 3 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | suminis azoto (N) kiekis, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

suminis azoto (N) kiekis,

suminis azoto (N) kiekis,

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 305

Pakeitimas 305

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 2 dalies PFK 3 1 punkto 4 įtrauka

III priedo 2 dalies PFK 3 1 punkto 4 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | suminis fosforo pentoksido (P2O5) kiekis, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

suminis fosforo pentoksido (P2O5) kiekis,

suminis fosforo pentoksido (P2

5

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 306

Pakeitimas 306

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 2 dalies PFK 3 1 punkto 5 įtrauka

III priedo 2 dalies PFK 3 1 punkto 5 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | suminis kalio oksido (K2O) kiekis, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

suminis kalio oksido (K2O) kiekis,

suminis kalio oksido (K2

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 307

Pakeitimas 307

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 2 dalies PFK 6 e punktas

III priedo 2 dalies PFK 6 e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | naudojimo dozė, laikas (augalų vystymosi etapas) ir dažnumas, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

naudojimo dozė, laikas (augalų vystymosi etapas) ir dažnumas,

| e) | naudojimo dozė, laikas (augalų vystymosi etapas)
  , naudojimo vieta
  ir dažnumas
  (remiantis empiriniais įrodymais
  ,
  kuriais grindžiami teiginys (-iai) apie biostimuliatorius); |
| --- | --- |

e)

naudojimo dozė, laikas (augalų vystymosi etapas)
  , naudojimo vieta
  ir dažnumas
  (remiantis empiriniais įrodymais
  ,
  kuriais grindžiami teiginys (-iai) apie biostimuliatorius);

, naudojimo vieta

(remiantis empiriniais įrodymais

kuriais grindžiami teiginys (-iai) apie biostimuliatorius);

Pakeitimas 308

Pakeitimas 308

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 2 dalies PFK 6 f a punktas (naujas)

III priedo 2 dalies PFK 6 f a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | fa) | pareiškimas, kad produktas nėra augalų apsaugos produktas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

fa)

fa)

pareiškimas, kad produktas nėra augalų apsaugos produktas;

pareiškimas, kad produktas nėra augalų apsaugos produktas;

Pakeitimas 309

Pakeitimas 309

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 3 dalies PFK 1(A)

III priedo 3 dalies PFK 1(A)

| Komisijos siūlomas tekstas | | Pakeitimas |
| --- | --- | --- |
| | Deklaruojamo maisto medžiagų kiekio ir kitų deklaruojamų parametrų leidžiamasis nuokrypis | | | Deklaruojamo maisto medžiagų kiekio ir kitų deklaruojamų parametrų leidžiamasis nuokrypis |
| Organinė anglis (C) | ±20 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 2,0 procentinių punktų, vertinant absoliučiais skaičiais | | Organinė anglis (C) | ±15 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 2,0 procentinių punktų, vertinant absoliučiais skaičiais |
| Sausosios medžiagos kiekis | ±5,0 procentiniai punktai, vertinant absoliučiais skaičiais | | Sausosios medžiagos kiekis | ±5,0 procentiniai punktai, vertinant absoliučiais skaičiais |
| Suminis azotas (N) | ±
  50
   % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais | | Suminis azotas (N) | ±
  15
   % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais |
| Organinis azotas (N) | ±
  50
   % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais | | Organinis azotas (N) | ±
  15
   % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais |
| Suminis fosforo pentoksidas (P2O5); | ±
  50
   % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais | | Suminis fosforo pentoksidas (P2O5); | ±
  15
   % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais |
| Suminis kalio oksidas (K2O) | ±
  50
   % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais | | Suminis kalio oksidas (K2O) | ±
  15
   % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais |
| Suminis ir vandenyje tirpus magnio oksidas, kalcio oksidas, sieros trioksidas arba natrio oksidas | ±25 % tų maisto medžiagų deklaruojamo kiekio iki ne daugiau kaip 1,5 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais | | Suminis ir vandenyje tirpus magnio oksidas, kalcio oksidas, sieros trioksidas arba natrio oksidas | ±25 % tų maisto medžiagų deklaruojamo kiekio iki ne daugiau kaip 1,5 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais |
| Suminis varis (Cu): | ±50 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 2,5 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais | | Suminis varis (Cu): | ±50 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 2,5 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais |
| Suminis cinkas (Zn): | ±50 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 2,0 procentinių punktų, vertinant absoliučiais skaičiais | | Suminis cinkas (Zn): | ±50 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 2,0 procentinių punktų, vertinant absoliučiais skaičiais |
| Kiekis | -5 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės | | Kiekis | -5 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės |
| | | | Deklaruojamos azoto, fosforo ir kalio formos | Dvinariai mišiniai: didžiausias nuokrypis, vertinant absoliučiais skaičiais – 1,1 N ir 0,5 organinio N, 1,1 P2O5, 1,1 K2O ir 1,5 dviejų maisto medžiagų sumos atveju. |
| | | | | Trinariai mišiniai: didžiausias nuokrypis, vertinant absoliučiais skaičiais – 1,1 N ir 0,5 organinio N, 1,1 P2O5, 1,1 K2O ir 1,9 trijų maisto medžiagų sumos atveju. |
| | | | | ±10 % kiekvienos maisto medžiagos suminio deklaruojamo kiekio iki ne daugiau kaip 2 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Deklaruojamo maisto medžiagų kiekio ir kitų deklaruojamų parametrų leidžiamasis nuokrypis

Deklaruojamo maisto medžiagų kiekio ir kitų deklaruojamų parametrų leidžiamasis nuokrypis

Organinė anglis (C)

±20 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 2,0 procentinių punktų, vertinant absoliučiais skaičiais

Organinė anglis (C)

±15 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 2,0 procentinių punktų, vertinant absoliučiais skaičiais

Sausosios medžiagos kiekis

±5,0 procentiniai punktai, vertinant absoliučiais skaičiais

Sausosios medžiagos kiekis

±5,0 procentiniai punktai, vertinant absoliučiais skaičiais

Suminis azotas (N)

±
  50
   % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

50

Suminis azotas (N)

±
  15
   % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

15

Organinis azotas (N)

±
  50
   % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

50

Organinis azotas (N)

±
  15
   % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

15

Suminis fosforo pentoksidas (P2O5);

2

5

±
  50
   % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

50

Suminis fosforo pentoksidas (P2O5);

2

5

±
  15
   % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

15

Suminis kalio oksidas (K2O)

2

±
  50
   % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

50

Suminis kalio oksidas (K2O)

2

±
  15
   % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

15

Suminis ir vandenyje tirpus magnio oksidas, kalcio oksidas, sieros trioksidas arba natrio oksidas

±25 % tų maisto medžiagų deklaruojamo kiekio iki ne daugiau kaip 1,5 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

Suminis ir vandenyje tirpus magnio oksidas, kalcio oksidas, sieros trioksidas arba natrio oksidas

±25 % tų maisto medžiagų deklaruojamo kiekio iki ne daugiau kaip 1,5 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

Suminis varis (Cu):

±50 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 2,5 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

Suminis varis (Cu):

±50 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 2,5 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

Suminis cinkas (Zn):

±50 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 2,0 procentinių punktų, vertinant absoliučiais skaičiais

Suminis cinkas (Zn):

±50 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 2,0 procentinių punktų, vertinant absoliučiais skaičiais

Kiekis

-5 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės

Kiekis

-5 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės

Deklaruojamos azoto, fosforo ir kalio formos

Deklaruojamos azoto, fosforo ir kalio formos

Dvinariai mišiniai: didžiausias nuokrypis, vertinant absoliučiais skaičiais – 1,1 N ir 0,5 organinio N, 1,1 P2O5, 1,1 K2O ir 1,5 dviejų maisto medžiagų sumos atveju.

Dvinariai mišiniai: didžiausias nuokrypis, vertinant absoliučiais skaičiais – 1,1 N ir 0,5 organinio N, 1,1 P2

5

2

Trinariai mišiniai: didžiausias nuokrypis, vertinant absoliučiais skaičiais – 1,1 N ir 0,5 organinio N, 1,1 P2O5, 1,1 K2O ir 1,9 trijų maisto medžiagų sumos atveju.

Trinariai mišiniai: didžiausias nuokrypis, vertinant absoliučiais skaičiais – 1,1 N ir 0,5 organinio N, 1,1 P2

5

2

±10 % kiekvienos maisto medžiagos suminio deklaruojamo kiekio iki ne daugiau kaip 2 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais.

±10 % kiekvienos maisto medžiagos suminio deklaruojamo kiekio iki ne daugiau kaip 2 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais.

Pakeitimas 310

Pakeitimas 310

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 3 dalies PFK 1(B) 1 lentelė

III priedo 3 dalies PFK 1(B) 1 lentelė

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Neorganinių makroelementų pavidalų deklaruojamo kiekio leidžiamieji nuokrypiai

| N | P2O5 | K2O | MgO | CaO | SO3 | Na2O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ±25 % maisto medžiagų formų deklaruojamo kiekio iki ne daugiau kaip 2 procentinių punktų, vertinant absoliučiais skaičiais | ±
  25
  % tų maisto medžiagų deklaruojamo kiekio iki ne daugiau kaip
  1,5
  procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais | ±25 % deklaruojamo kiekio iki ne daugiau kaip 0,9 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais |

N

P2O5

2

5

K2O

2

MgO

CaO

SO3

3

Na2O

2

±25 % maisto medžiagų formų deklaruojamo kiekio iki ne daugiau kaip 2 procentinių punktų, vertinant absoliučiais skaičiais

±
  25
  % tų maisto medžiagų deklaruojamo kiekio iki ne daugiau kaip
  1,5
  procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

25

1,5

±25 % deklaruojamo kiekio iki ne daugiau kaip 0,9 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

Pakeitimas

Pakeitimas

Neorganinių makroelementų pavidalų deklaruojamo kiekio leidžiamieji nuokrypiai

| N | P2O5 | K2O | MgO | CaO | SO3 | Na2O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ±25 % maisto medžiagų pavidalų deklaruojamo kiekio iki ne daugiau kaip 2 procentinių punktų, vertinant absoliučiais skaičiais
  kiekvienai maisto medžiagai atskirai ir maisto medžiagų sumai | -50 % ir + 100
  % tų maisto medžiagų deklaruojamo kiekio iki ne daugiau kaip
  -2 ir + 4
  procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais | ±25 % deklaruojamo kiekio iki ne daugiau kaip 0,9 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais |
| P2O5 nuokrypiai reiškia fosforo pentoksidą (P2O5), tirpų neutraliame amonio citrate ir vandenyje. | | |

N

P2O5

2

5

K2O

2

MgO

CaO

SO3

3

Na2O

2

±25 % maisto medžiagų pavidalų deklaruojamo kiekio iki ne daugiau kaip 2 procentinių punktų, vertinant absoliučiais skaičiais
  kiekvienai maisto medžiagai atskirai ir maisto medžiagų sumai

kiekvienai maisto medžiagai atskirai ir maisto medžiagų sumai

-50 % ir + 100
  % tų maisto medžiagų deklaruojamo kiekio iki ne daugiau kaip
  -2 ir + 4
  procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

-50 % ir + 100

-2 ir + 4

±25 % deklaruojamo kiekio iki ne daugiau kaip 0,9 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

P2O5 nuokrypiai reiškia fosforo pentoksidą (P2O5), tirpų neutraliame amonio citrate ir vandenyje.

P2

5

2

5

Pakeitimas 311

Pakeitimas 311

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 3 dalies PFK 1(B)

III priedo 3 dalies PFK 1(B)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Organinė anglis: ±
  20
  % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 2,0 procentinių punktų, vertinant absoliučiais skaičiais | Organinė anglis: ±
  15
  % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 2,0 procentinių punktų, vertinant absoliučiais skaičiais |
| Organinis azotas (N): ±
  50
  % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais | Organinis azotas (N): ±
  15
  % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais |
| Suminis varis (Cu) ±
  50
  % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 2,5 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais | Suminis varis (Cu) ±
  15
  % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 2,5 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais |
| Suminis cinkas (Zn) ±
  50
  % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 2,0 procentinių punktų, vertinant absoliučiais skaičiais | Suminis cinkas (Zn) ±
  15
  % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 2,0 procentinių punktų, vertinant absoliučiais skaičiais |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Organinė anglis: ±
  20
  % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 2,0 procentinių punktų, vertinant absoliučiais skaičiais

20

Organinė anglis: ±
  15
  % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 2,0 procentinių punktų, vertinant absoliučiais skaičiais

15

Organinis azotas (N): ±
  50
  % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

50

Organinis azotas (N): ±
  15
  % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

15

Suminis varis (Cu) ±
  50
  % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 2,5 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

50

Suminis varis (Cu) ±
  15
  % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 2,5 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

15

Suminis cinkas (Zn) ±
  50
  % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 2,0 procentinių punktų, vertinant absoliučiais skaičiais

50

Suminis cinkas (Zn) ±
  15
  % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 2,0 procentinių punktų, vertinant absoliučiais skaičiais

15

Pakeitimas 312

Pakeitimas 312

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 3 dalies PFK 1(C)(I)

III priedo 3 dalies PFK 1(C)(I)

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Neorganinių makroelementų pavidalų deklaruojamo kiekio leidžiamieji nuokrypiai

| N | P2O5 | K2O | MgO | CaO | SO3 | Na2O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ±25 % maisto medžiagų formų deklaruojamo kiekio iki ne daugiau kaip 2 procentinių punktų, vertinant absoliučiais skaičiais | ±
  25
  % tų maisto medžiagų deklaruojamo kiekio iki ne daugiau kaip 1,5 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais | ±25 % deklaruojamo kiekio iki ne daugiau kaip 0,9 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais |
| Granuliometrija: ±
  10
  % santykinis nuokrypis, taikomas medžiagos, išbyrančios per tam tikrą sietą, deklaruojamai procentinei daliai |
| Kiekis: ±
  5
  % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės |

N

P2O5

2

5

K2O

2

MgO

CaO

SO3

3

Na2O

2

±25 % maisto medžiagų formų deklaruojamo kiekio iki ne daugiau kaip 2 procentinių punktų, vertinant absoliučiais skaičiais

±
  25
  % tų maisto medžiagų deklaruojamo kiekio iki ne daugiau kaip 1,5 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

25

±25 % deklaruojamo kiekio iki ne daugiau kaip 0,9 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

Granuliometrija: ±
  10
  % santykinis nuokrypis, taikomas medžiagos, išbyrančios per tam tikrą sietą, deklaruojamai procentinei daliai

10

Kiekis: ±
  5
  % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės

5

Pakeitimas

Pakeitimas

Neorganinių makroelementų pavidalų deklaruojamo kiekio leidžiamieji nuokrypiai

| N | P2O5 | K2O | MgO | CaO | SO3 | Na2O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ±25 % maisto medžiagų pavidalų deklaruojamo kiekio iki ne daugiau kaip 2 procentinių punktų, vertinant absoliučiais skaičiais
  kiekvienai maisto medžiagai atskirai ir maisto medžiagų sumai | -50 % ir + 100
  % tų maisto medžiagų deklaruojamo kiekio iki ne daugiau kaip
  -2 ir + 4
  procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais | -50 % ir + 100
  % tų maisto medžiagų deklaruojamo kiekio iki ne daugiau kaip
  -2 ir + 4
  procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais |
| Pirmiau nurodytos nuokrypio vertės taip pat taikomos N formoms ir tirpumui. |
| Granuliometrija: ±
  20
   % santykinis nuokrypis, taikomas medžiagos, išbyrančios per tam tikrą sietą, deklaruojamai procentinei daliai |
| Kiekis: ±
  3
  % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės |

N

P2O5

2

5

K2O

2

MgO

CaO

SO3

3

Na2O

2

±25 % maisto medžiagų pavidalų deklaruojamo kiekio iki ne daugiau kaip 2 procentinių punktų, vertinant absoliučiais skaičiais
  kiekvienai maisto medžiagai atskirai ir maisto medžiagų sumai

kiekvienai maisto medžiagai atskirai ir maisto medžiagų sumai

-50 % ir + 100
  % tų maisto medžiagų deklaruojamo kiekio iki ne daugiau kaip
  -2 ir + 4
  procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

-50 % ir + 100

-2 ir + 4

-50 % ir + 100
  % tų maisto medžiagų deklaruojamo kiekio iki ne daugiau kaip
  -2 ir + 4
  procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

-50 % ir + 100

-2 ir + 4

Pirmiau nurodytos nuokrypio vertės taip pat taikomos N formoms ir tirpumui.

Pirmiau nurodytos nuokrypio vertės taip pat taikomos N formoms ir tirpumui.

Granuliometrija: ±
  20
   % santykinis nuokrypis, taikomas medžiagos, išbyrančios per tam tikrą sietą, deklaruojamai procentinei daliai

20

Kiekis: ±
  3
  % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės

3

Pakeitimas 313

Pakeitimas 313

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 3 dalies PFK 3

III priedo 3 dalies PFK 3

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

| Deklaruojami maisto medžiagos pavidalai ir kiti deklaruojami kokybės kriterijai | Deklaruojamų parametrų leidžiamieji nuokrypiai |
| --- | --- |
| pH vertė | ±0,7 gamybos metu |
| ±
  1,0
  bet kuriuo metu platinimo grandinėje |
| Organinė anglis (C) | ±10 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais |
| Suminis azotas (N) | ±20 % santykinis nuokrypis iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais |
| Suminis fosforo pentoksidas (P2O5); | ±20 % santykinis nuokrypis iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais |
| Suminis kalio oksidas (K2O) | ±20 % santykinis nuokrypis iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais |
| Sausoji medžiaga | ±10 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės |
| Kiekis | - 5 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės gamybos metu |
| -
  25
  % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės bet kuriuo metu platinimo grandinėje |
| Org. anglis (C) / org. azotas (N) | ±20 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 2,0 procentinių punktų, vertinant absoliučiais skaičiais |
| Granuliometrija | ±10 % santykinis nuokrypis, taikomas medžiagos, išbyrančios per tam tikrą sietą, deklaruojamai procentinei daliai |

Deklaruojami maisto medžiagos pavidalai ir kiti deklaruojami kokybės kriterijai

Deklaruojamų parametrų leidžiamieji nuokrypiai

pH vertė

±0,7 gamybos metu

±
  1,0
  bet kuriuo metu platinimo grandinėje

1,0

Organinė anglis (C)

±10 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

Suminis azotas (N)

±20 % santykinis nuokrypis iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

Suminis fosforo pentoksidas (P2O5);

2

5

±20 % santykinis nuokrypis iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

Suminis kalio oksidas (K2O)

2

±20 % santykinis nuokrypis iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

Sausoji medžiaga

±10 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės

Kiekis

- 5 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės gamybos metu

-
  25
  % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės bet kuriuo metu platinimo grandinėje

25

Org. anglis (C) / org. azotas (N)

±20 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 2,0 procentinių punktų, vertinant absoliučiais skaičiais

Granuliometrija

±10 % santykinis nuokrypis, taikomas medžiagos, išbyrančios per tam tikrą sietą, deklaruojamai procentinei daliai

Pakeitimas

Pakeitimas

| Deklaruojami maisto medžiagos pavidalai ir kiti deklaruojami kokybės kriterijai | Deklaruojamų parametrų leidžiamieji nuokrypiai |
| --- | --- |
| pH vertė | ±0,7 gamybos metu |
| ±
  0,9
  bet kuriuo metu platinimo grandinėje |
| Organinė anglis (C) | ±10 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais |
| Suminis azotas (N) | ±20 % santykinis nuokrypis iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais |
| Suminis fosforo pentoksidas (P2O5); | ±20 % santykinis nuokrypis iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais |
| Suminis kalio oksidas (K2O) | ±20 % santykinis nuokrypis iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais |
| Sausoji medžiaga | ±10 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės |
| Kiekis | - 5 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės gamybos metu |
| –
  15
  % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės bet kuriuo metu platinimo grandinėje |
| Org. anglis (C) / org. azotas (N) | ±20 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 2,0 procentinių punktų, vertinant absoliučiais skaičiais |
| Granuliometrija | ±10 % santykinis nuokrypis, taikomas medžiagos, išbyrančios per tam tikrą sietą, deklaruojamai procentinei daliai |

Deklaruojami maisto medžiagos pavidalai ir kiti deklaruojami kokybės kriterijai

Deklaruojamų parametrų leidžiamieji nuokrypiai

pH vertė

±0,7 gamybos metu

±
  0,9
  bet kuriuo metu platinimo grandinėje

0,9

Organinė anglis (C)

±10 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

Suminis azotas (N)

±20 % santykinis nuokrypis iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

Suminis fosforo pentoksidas (P2O5);

2

5

±20 % santykinis nuokrypis iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

Suminis kalio oksidas (K2O)

2

±20 % santykinis nuokrypis iki ne daugiau kaip 1,0 procentinio punkto, vertinant absoliučiais skaičiais

Sausoji medžiaga

±10 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės

Kiekis

- 5 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės gamybos metu

–
  15
  % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės bet kuriuo metu platinimo grandinėje

15

Org. anglis (C) / org. azotas (N)

±20 % santykinis nuokrypis nuo deklaruojamos vertės iki ne daugiau kaip 2,0 procentinių punktų, vertinant absoliučiais skaičiais

Granuliometrija

±10 % santykinis nuokrypis, taikomas medžiagos, išbyrančios per tam tikrą sietą, deklaruojamai procentinei daliai

Pakeitimas 314

Pakeitimas 314

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 3 dalies PFK 4

III priedo 3 dalies PFK 4

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

| Deklaruojami maisto medžiagos pavidalai ir kiti deklaruojami kokybės kriterijai | Deklaruojamų parametrų leidžiamieji nuokrypiai |
| --- | --- |
| Elektrinis laidis | ±50 % santykinis nuokrypis gamybos metu |
| ±
  75
  % santykinis nuokrypis bet kuriuo metu platinimo grandinėje |
| pH vertė | ±0,7 gamybos metu |
| ±
  1,0
  bet kuriuo metu platinimo grandinėje |
| Kiekis pagal tūrį (litrais ar m3) | –5 % santykinis nuokrypis gamybos metu |
| –
  25
  % santykinis nuokrypis bet kuriuo metu platinimo grandinėje |
| Medžiagų, kurių dalelės didesnės nei 60 mm, kiekio (tūrio) nustatymas | –5 % santykinis nuokrypis gamybos metu |
| –
  25
  % santykinis nuokrypis bet kuriuo metu platinimo grandinėje |
| Iš anksto suformuotos auginimo terpės kiekio (tūrio) nustatymas | –5 % santykinis nuokrypis gamybos metu |
| –
  25
  % santykinis nuokrypis bet kuriuo metu platinimo grandinėje |
| Vandenyje tirpus azotas (N) | ±50 % santykinis nuokrypis gamybos metu |
| ±
  75
  % santykinis nuokrypis bet kuriuo metu platinimo grandinėje |
| Vandenyje tirpus fosforo pentoksidas (P2O5) | ±50 % santykinis nuokrypis gamybos metu |
| ±
  75
  % santykinis nuokrypis bet kuriuo metu platinimo grandinėje |
| Vandenyje tirpus kalio oksidas (K2O) | ±50 % santykinis nuokrypis gamybos metu |
| ±75 % santykinis nuokrypis bet kuriuo metu platinimo grandinėje |

Deklaruojami maisto medžiagos pavidalai ir kiti deklaruojami kokybės kriterijai

Deklaruojamų parametrų leidžiamieji nuokrypiai

Elektrinis laidis

±50 % santykinis nuokrypis gamybos metu

±
  75
  % santykinis nuokrypis bet kuriuo metu platinimo grandinėje

75

pH vertė

±0,7 gamybos metu

±
  1,0
  bet kuriuo metu platinimo grandinėje

1,0

Kiekis pagal tūrį (litrais ar m3)

3

–5 % santykinis nuokrypis gamybos metu

–
  25
  % santykinis nuokrypis bet kuriuo metu platinimo grandinėje

25

Medžiagų, kurių dalelės didesnės nei 60 mm, kiekio (tūrio) nustatymas

–5 % santykinis nuokrypis gamybos metu

–
  25
  % santykinis nuokrypis bet kuriuo metu platinimo grandinėje

25

Iš anksto suformuotos auginimo terpės kiekio (tūrio) nustatymas

–5 % santykinis nuokrypis gamybos metu

–
  25
  % santykinis nuokrypis bet kuriuo metu platinimo grandinėje

25

Vandenyje tirpus azotas (N)

±50 % santykinis nuokrypis gamybos metu

±
  75
  % santykinis nuokrypis bet kuriuo metu platinimo grandinėje

75

Vandenyje tirpus fosforo pentoksidas (P2O5)

2

5

±50 % santykinis nuokrypis gamybos metu

±
  75
  % santykinis nuokrypis bet kuriuo metu platinimo grandinėje

75

Vandenyje tirpus kalio oksidas (K2O)

2

±50 % santykinis nuokrypis gamybos metu

±75 % santykinis nuokrypis bet kuriuo metu platinimo grandinėje

Pakeitimas

Pakeitimas

| Deklaruojami maisto medžiagos pavidalai ir kiti deklaruojami kokybės kriterijai | Deklaruojamų parametrų leidžiamieji nuokrypiai |
| --- | --- |
| Elektrinis laidis | ±50 % santykinis nuokrypis gamybos metu |
| ±
  60
  % santykinis nuokrypis bet kuriuo metu platinimo grandinėje |
| pH vertė | ±0,7 gamybos metu |
| ±0,9 bet kuriuo metu platinimo grandinėje |
| Kiekis pagal tūrį (litrais ar m3) | –5 % santykinis nuokrypis gamybos metu |
| –
  15
  % santykinis nuokrypis bet kuriuo metu platinimo grandinėje |
| Medžiagų, kurių dalelės didesnės nei 60 mm, kiekio (tūrio) nustatymas | –5 % santykinis nuokrypis gamybos metu |
| –
  15
  % santykinis nuokrypis bet kuriuo metu platinimo grandinėje |
| Iš anksto suformuotos auginimo terpės kiekio (tūrio) nustatymas | –5 % santykinis nuokrypis gamybos metu |
| –
  15
  % santykinis nuokrypis bet kuriuo metu platinimo grandinėje |
| Vandenyje tirpus azotas (N) | ±50 % santykinis nuokrypis gamybos metu |
| ±
  60
  % santykinis nuokrypis bet kuriuo metu platinimo grandinėje |
| Vandenyje tirpus fosforo pentoksidas (P2O5) | ±50 % santykinis nuokrypis gamybos metu |
| ±
  60
  % santykinis nuokrypis bet kuriuo metu platinimo grandinėje |
| Vandenyje tirpus kalio oksidas (K2O) | ±50 % santykinis nuokrypis gamybos metu |
| ±
  60
  % santykinis nuokrypis bet kuriuo metu platinimo grandinėje |

Deklaruojami maisto medžiagos pavidalai ir kiti deklaruojami kokybės kriterijai

Deklaruojamų parametrų leidžiamieji nuokrypiai

Elektrinis laidis

±50 % santykinis nuokrypis gamybos metu

±
  60
  % santykinis nuokrypis bet kuriuo metu platinimo grandinėje

60

pH vertė

±0,7 gamybos metu

±0,9 bet kuriuo metu platinimo grandinėje

Kiekis pagal tūrį (litrais ar m3)

3

–5 % santykinis nuokrypis gamybos metu

–
  15
  % santykinis nuokrypis bet kuriuo metu platinimo grandinėje

15

Medžiagų, kurių dalelės didesnės nei 60 mm, kiekio (tūrio) nustatymas

–5 % santykinis nuokrypis gamybos metu

–
  15
  % santykinis nuokrypis bet kuriuo metu platinimo grandinėje

15

Iš anksto suformuotos auginimo terpės kiekio (tūrio) nustatymas

–5 % santykinis nuokrypis gamybos metu

–
  15
  % santykinis nuokrypis bet kuriuo metu platinimo grandinėje

15

Vandenyje tirpus azotas (N)

±50 % santykinis nuokrypis gamybos metu

±
  60
  % santykinis nuokrypis bet kuriuo metu platinimo grandinėje

60

Vandenyje tirpus fosforo pentoksidas (P2O5)

2

5

±50 % santykinis nuokrypis gamybos metu

±
  60
  % santykinis nuokrypis bet kuriuo metu platinimo grandinėje

60

Vandenyje tirpus kalio oksidas (K2O)

2

±50 % santykinis nuokrypis gamybos metu

±
  60
  % santykinis nuokrypis bet kuriuo metu platinimo grandinėje

60

Pakeitimas 315

Pakeitimas 315

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 1 dalies 1 punkto 1 papunkčio b punktas

IV priedo 1 dalies 1 punkto 1 papunkčio b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | kategorijoje SMK 4 nurodytų energinių augalų degazuotųjų substratų, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

kategorijoje SMK 4 nurodytų energinių augalų degazuotųjų substratų,

| b) | kategorijoje SMK 4 nurodytų energinių augalų degazuotųjų substratų
  ir augalinės kilmės biologinių atliekų
  , |
| --- | --- |

b)

kategorijoje SMK 4 nurodytų energinių augalų degazuotųjų substratų
  ir augalinės kilmės biologinių atliekų
  ,

ir augalinės kilmės biologinių atliekų

Pakeitimas 316

Pakeitimas 316

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 1 dalies 1 punkto 1 papunkčio f a punktas (naujas)

IV priedo 1 dalies 1 punkto 1 papunkčio f a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | fa) | kategorijoje SMK 2 nurodytų neapdorotų arba mechaniškai apdorotų augalų, augalų dalių arba augalų ekstraktų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

fa)

fa)

kategorijoje SMK 2 nurodytų neapdorotų arba mechaniškai apdorotų augalų, augalų dalių arba augalų ekstraktų.

kategorijoje SMK 2 nurodytų neapdorotų arba mechaniškai apdorotų augalų, augalų dalių arba augalų ekstraktų.

Pakeitimas 317

Pakeitimas 317

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 1 dalies 1 punkto 3 papunkčio b a punktas (naujas)

IV priedo 1 dalies 1 punkto 3 papunkčio b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | denitrifikacijos inhibitoriams, nurodytiems pakategorėje PFK 5(A)(Ia), |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

denitrifikacijos inhibitoriams, nurodytiems pakategorėje PFK 5(A)(Ia),

denitrifikacijos inhibitoriams, nurodytiems pakategorėje PFK 5(A)(Ia),

Pakeitimas 318

Pakeitimas 318

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 1 dalies 3 punkto 2 papunkčio a a punktas (naujas)

IV priedo 1 dalies 3 punkto 2 papunkčio a a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | denitrifikacijos inhibitoriams, nurodytiems pakategorėje PFK (A)(Ia), |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

denitrifikacijos inhibitoriams, nurodytiems pakategorėje PFK (A)(Ia),

denitrifikacijos inhibitoriams, nurodytiems pakategorėje PFK (A)(Ia),

Pakeitimas 319

Pakeitimas 319

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 2 dalies A modulio 2.2 punkto b papunktis

IV priedo 2 dalies A modulio 2.2 punkto b papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | projekto eskizas, gaminimo brėžiniai ir schemos, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

b)

projekto eskizas, gaminimo brėžiniai ir schemos,

projekto eskizas, gaminimo brėžiniai ir schemos,

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 320

Pakeitimas 320

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 2 dalies A modulio 2.2 punkto c papunktis

IV priedo 2 dalies A modulio 2.2 punkto c papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | tiems brėžiniams ir schemoms bei CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto naudojimui suprasti būtini aprašymai ir paaiškinimai, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

c)

tiems brėžiniams ir schemoms bei CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto naudojimui suprasti būtini aprašymai ir paaiškinimai,

tiems brėžiniams ir schemoms bei CE ženklu pažymėto tręšiamojo produkto naudojimui suprasti būtini aprašymai ir paaiškinimai,

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 321

Pakeitimas 321

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 2 dalies A1 modulio 4 punkto 1 pastraipa

IV priedo 2 dalies A1 modulio 4 punkto 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Su tipiniu produkto ėminiu gamintojo vardu ne rečiau kaip kas
  3
  mėnesius atliekami 4.1–4.3 dalyse nurodyti ciklai ir bandymai, siekiant patikrinti produkto atitiktį toliau nurodytiems reikalavimams: | Su tipiniu produkto ėminiu gamintojo vardu ne rečiau kaip kas
  šešis
  mėnesius
  nepertraukiamo įrenginio veikimo atveju arba kiekvienais metais vykstant periodinei gamybai
  atliekami 4.1–4.3 dalyse nurodyti ciklai ir bandymai, siekiant patikrinti produkto atitiktį toliau nurodytiems reikalavimams: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Su tipiniu produkto ėminiu gamintojo vardu ne rečiau kaip kas
  3
  mėnesius atliekami 4.1–4.3 dalyse nurodyti ciklai ir bandymai, siekiant patikrinti produkto atitiktį toliau nurodytiems reikalavimams:

3

Su tipiniu produkto ėminiu gamintojo vardu ne rečiau kaip kas
  šešis
  mėnesius
  nepertraukiamo įrenginio veikimo atveju arba kiekvienais metais vykstant periodinei gamybai
  atliekami 4.1–4.3 dalyse nurodyti ciklai ir bandymai, siekiant patikrinti produkto atitiktį toliau nurodytiems reikalavimams:

šešis

nepertraukiamo įrenginio veikimo atveju arba kiekvienais metais vykstant periodinei gamybai

Pakeitimas 322

Pakeitimas 322

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 2 dalies A1 modulio 4.3.5 a punktas (naujas)

IV priedo 2 dalies A1 modulio 4.3.5 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4.3.5a. | Gamintojas saugo bandymų ataskaitas kartu su technine dokumentacija. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.3.5a.

4.3.5a.

Gamintojas saugo bandymų ataskaitas kartu su technine dokumentacija.

Pakeitimas 323

Pakeitimas 323

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 2 dalies B modulio 3.2 punkto c papunkčio 6 įtrauka

IV priedo 2 dalies B modulio 3.2 punkto c papunkčio 6 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | bandymų ataskaitos ir, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

bandymų ataskaitos ir,

| — | bandymų ataskaitos
  , įskaitant agronominio veiksmingumo tyrimus,
  ir, |
| --- | --- |

—

bandymų ataskaitos
  , įskaitant agronominio veiksmingumo tyrimus,
  ir,

, įskaitant agronominio veiksmingumo tyrimus,

Pakeitimas 324

Pakeitimas 324

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

IV priedo 2 dalies D1 modulio 2 punkto b papunktis

IV priedo 2 dalies D1 modulio 2 punkto b papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | projekto eskizas, gaminimo brėžiniai ir schemos, įskaitant
  gamybos proceso
  aprašymą ir schemą, kurioje būtų aiškiai nurodytas apdorojimas, talpykla ir laikymo vieta
  , |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

projekto eskizas, gaminimo brėžiniai ir schemos, įskaitant
  gamybos proceso
  aprašymą ir schemą, kurioje būtų aiškiai nurodytas apdorojimas, talpykla ir laikymo vieta
  ,

projekto eskizas, gaminimo brėžiniai ir schemos, įskaitant

aprašymą ir schemą, kurioje būtų aiškiai nurodytas apdorojimas, talpykla ir laikymo vieta

| b) | gamybos proceso
  aprašymas ir schema
  , |
| --- | --- |

b)

gamybos proceso
  aprašymas ir schema
  ,

aprašymas ir schema

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas nagrinėti atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0270/2017).

1

(15)  2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2003/2003 dėl trąšų (OL L 304, 2003 11 21, p. 1).

15

(15)  2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2003/2003 dėl trąšų (OL L 304, 2003 11 21, p. 1).

15

(18)  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1069/2009, kuriuo nustatomos žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų ir jų gaminių sveikumo taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1774/2002 (Šalutinių gyvūninių produktų reglamentas) (OL L 300, 2009 11 14, p. 1).

18

(18)  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1069/2009, kuriuo nustatomos žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų ir jų gaminių sveikumo taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1774/2002 (Šalutinių gyvūninių produktų reglamentas) (OL L 300, 2009 11 14, p. 1).

18

(20)  Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

20

(20)  
  2008 m. lapkričio 19 d.
  Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

20

2008 m. lapkričio 19 d.

(21)  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantis Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (OL L 309, 2009 11 24, p. 1).

21

(21)  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantis Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (OL L 309, 2009 11 24, p. 1).

21

(22)  1986 m. birželio 12 d. Tarybos direktyva 86/278/EEB dėl aplinkos, ypač dirvožemio, apsaugos naudojant žemės ūkyje nuotėkų dumblą (OL L 181, 1986 7 4, p. 6).

22

(23)  1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyva 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo (OL L 183, 1989 6 29, p. 1).

23

(24)  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) (OL L 396, 2006 12 30, p. 1).

24

(25)  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo (OL L 353, 2008 12 31, p. 1).

25

(26)  2006 m. gruodžio 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1881/2006, nustatantis didžiausias leistinas tam tikrų teršalų maisto produktuose koncentracijas (OL L 364, 2006 12 20, p. 5).

26

(27)  2000 m. gegužės 8 d. Tarybos direktyva 2000/29/EB dėl apsaugos priemonių nuo augalams ir augaliniams produktams kenksmingų organizmų įvežimo į Bendriją ir išplitimo joje (OL L 169, 2000 7 10, p. 1).

27

(28)  2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 98/2013 dėl prekybos sprogstamųjų medžiagų pirmtakais ir jų naudojimo (OL L 39, 2013 2 9, p. 1).

28

(29)  2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1143/2014 dėl invazinių svetimų rūšių introdukcijos ir plitimo prevencijos ir valdymo (OL L 317, 2014 11 4, p. 35).

29

(22)  1986 m. birželio 12 d. Tarybos direktyva 86/278/EEB dėl aplinkos, ypač dirvožemio, apsaugos naudojant žemės ūkyje nuotėkų dumblą (OL L 181, 1986 7 4, p. 6).

22

(23)  1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyva 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo (OL L 183, 1989 6 29, p. 1).

23

(24)  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) (OL L 396, 2006 12 30, p. 1).

24

(25)  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo (OL L 353, 2008 12 31, p. 1).

25

(26)  2006 m. gruodžio 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1881/2006, nustatantis didžiausias leistinas tam tikrų teršalų maisto produktuose koncentracijas (OL L 364, 2006 12 20, p. 5).

26

(27)  2000 m. gegužės 8 d. Tarybos direktyva 2000/29/EB dėl apsaugos priemonių nuo augalams ir augaliniams produktams kenksmingų organizmų įvežimo į Bendriją ir išplitimo joje (OL L 169, 2000 7 10, p. 1).

27

(28)  2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 98/2013 dėl prekybos sprogstamųjų medžiagų pirmtakais ir jų naudojimo (OL L 39, 2013 2 9, p. 1).

28

(29)  2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1143/2014 dėl invazinių svetimų rūšių introdukcijos ir plitimo prevencijos ir valdymo (OL L 317, 2014 11 4, p. 35).

29

(29a)  
  1991 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyva 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių (OL L 375, 1991 12 31, p. 1).

29a

1991 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyva 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių (OL L 375, 1991 12 31, p. 1).

(29b)  
  2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

29b

2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

(32)  
  1993 m. vasario 8 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 315/93, nustatantis Bendrijos procedūras dėl maisto teršalų (OL L 37, 1993 2 13, p. 1).

32

1993 m. vasario 8 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 315/93, nustatantis Bendrijos procedūras dėl maisto teršalų (OL L 37, 1993 2 13, p. 1).

(33)  
  2005 m. vasario 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių augalinės ir gyvūninės kilmės maiste ir pašaruose ar ant jų ir iš dalies keičiantis Tarybos direktyvą 91/414/EEB (OL L 70, 2005 3 16, p. 1).

33

2005 m. vasario 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių augalinės ir gyvūninės kilmės maiste ir pašaruose ar ant jų ir iš dalies keičiantis Tarybos direktyvą 91/414/EEB (OL L 70, 2005 3 16, p. 1).

(34)  
  2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 470/2009, nustatantis Bendrijos farmakologiškai aktyvių medžiagų leistinų liekanų kiekių nustatymo gyvūninės kilmės maisto produktuose tvarką, panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2377/90 ir iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/82/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004 (OL L 152, 2009 6 16, p. 11).

34

2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 470/2009, nustatantis Bendrijos farmakologiškai aktyvių medžiagų leistinų liekanų kiekių nustatymo gyvūninės kilmės maisto produktuose tvarką, panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2377/90 ir iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/82/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004 (OL L 152, 2009 6 16, p. 11).

(35)  
  2002 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/32/EB dėl nepageidaujamų medžiagų gyvūnų pašaruose (OL L 140, 2002 5 30, p. 10).

35

2002 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/32/EB dėl nepageidaujamų medžiagų gyvūnų pašaruose (OL L 140, 2002 5 30, p. 10).

(8)  Jeigu medžiagos negalima priskirti kategorijai SMK 1, tai nereiškia, kad jos negalima priskirti kitai SMK, kuriai taikomi kiti reikalavimai. Žr., pavyzdžiui, SMK 11 (šalutiniai gyvūniniai produktai), SMK 9 ir SMK 10 (polimerai) bei SMK 8 (agronominiai priedai).

8

(39)  Jeigu medžiagos negalima priskirti kategorijai SMK 1, tai nereiškia, kad jos negalima priskirti kitai SMK, kuriai taikomi kiti reikalavimai. Žr., pavyzdžiui, SMK 11 (šalutiniai gyvūniniai produktai), SMK 9 ir SMK 10 (polimerai) bei SMK 8 (agronominiai priedai).

39

(1a)  
  2011 m. vasario 25 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 142/2011, kuriuo įgyvendinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1069/2009, kuriuo nustatomos žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų ir jų gaminių sveikumo taisyklės, ir Tarybos direktyva 97/78/EB dėl tam tikrų mėginių ir priemonių, kuriems netaikomi veterinariniai tikrinimai pasienyje pagal tą direktyvą (OL L 54, 2011 2 26, p. 1).

1a

2011 m. vasario 25 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 142/2011, kuriuo įgyvendinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1069/2009, kuriuo nustatomos žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų ir jų gaminių sveikumo taisyklės, ir Tarybos direktyva 97/78/EB dėl tam tikrų mėginių ir priemonių, kuriems netaikomi veterinariniai tikrinimai pasienyje pagal tą direktyvą (OL L 54, 2011 2 26, p. 1).

(2)  
  gauti iš 2 ir 3 kategorijos medžiagų, išskyrus mėsos ir kaulų miltus ir perdirbtus gyvūninius baltymus

2

gauti iš 2 ir 3 kategorijos medžiagų, išskyrus mėsos ir kaulų miltus ir perdirbtus gyvūninius baltymus

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/362 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/362

---

P8_TA(2017)0393

Keitimasis informacija apie naujas psichoaktyviąsias medžiagas, ankstyvojo perspėjimo sistemas ir rizikos įvertinimo procedūrą ***I

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1920/2006 nuostatos dėl keitimosi informacija apie naujas psichoaktyviąsias medžiagas, ankstyvojo perspėjimo sistemas ir rizikos įvertinimo procedūrą (COM(2016)0547 – C8-0351/2016 – 2016/0261(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 346/47)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0547), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0547),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 168 straipsnio 5 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0351/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 168 straipsnio 5 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0351/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. gegužės 31 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. gegužės 31 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A8-0359/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A8-0359/2016),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 34, 2017 2 2, p. 182.

---

P8_TC1-COD(2016)0261

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. spalio 24 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1920/2006, kiek tai susiję su keitimusi informacija apie naujas psichoaktyviąsias medžiagas, ankstyvojo perspėjimo apie jas sistema ir jų keliamos rizikos vertinimo procedūra

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2017/2101.)

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/363 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/363

---

P8_TA(2017)0394

Bendra žuvininkystės politika: įpareigojimo iškrauti laimikį vykdymas ***I

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos (COM(2017)0424 – C8-0239/2017 – 2017/0190(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 346/48)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0424), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0424),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0239/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0239/2017),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 20 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 20 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A8-0285/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A8-0285/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2017)0190

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. spalio 24 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2017/2092.)

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/364 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/364

---

P8_TA(2017)0399

Taisomojo biudžeto Nr. 5 projektas. Europos darnaus vystymosi fondo finansavimas ir neatidėliotinos pagalbos rezervo didinimas

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2017 finansinių metų Taisomojo biudžeto Nr. 5/2017 projekto dėl Europos darnaus vystymosi fondo (EDVF) finansavimo ir neatidėliotinos pagalbos rezervo (EAR) didinimo po Daugiametės finansinės programos reglamento persvarstymo (12441/2017 – C8-0351/2017 – 2017/2135(BUD))

(2018/C 346/49)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (1), ypač į jo 41 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (1), ypač į jo 41 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2017 finansinių metų bendrąjį biudžetą, priimtą 2016 m. gruodžio 1 d. (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2017 finansinių metų bendrąjį biudžetą, priimtą 2016 m. gruodžio 1 d. (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (3) (toliau – DFP reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (3) (toliau – DFP reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 20 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2017/1123, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 20 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2017/1123, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (4),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (5),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimą 2014/335/ES, Euratomas dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimą 2014/335/ES, Euratomas dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (6),

| — | atsižvelgdamas į Taisomojo biudžeto Nr. 5/2017 projektą, kurį Komisija priėmė 2017 m. liepos 28 d. (COM(2017)0485), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Taisomojo biudžeto Nr. 5/2017 projektą, kurį Komisija priėmė 2017 m. liepos 28 d. (COM(2017)0485),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 10 d. priimtą ir 2017 m. spalio 11 d. Europos Parlamentui perduotą Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 5/2017 projekto (12441/2017 – C8-0351/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 10 d. priimtą ir 2017 m. spalio 11 d. Europos Parlamentui perduotą Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 5/2017 projekto (12441/2017 – C8-0351/2017),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 88 ir 91 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 88 ir 91 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0301/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0301/2017),

| A. | kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 5/2017 projekto tikslas – finansuoti Europos darnaus vystymosi fondą (toliau – EDVF) priėmus atitinkamą teisinį pagrindą ir 2017 m. bendrajame biudžete atspindėti DFP reglamento laikotarpio vidurio peržiūros rezultatus, susijusius su neatidėliotinos pagalbos rezervo (toliau – EAR) metinės sumos padidinimu nuo 280 mln. EUR iki 300 mln. EUR 2011 m. kainomis; |
| --- | --- |

A.

kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 5/2017 projekto tikslas – finansuoti Europos darnaus vystymosi fondą (toliau – EDVF) priėmus atitinkamą teisinį pagrindą ir 2017 m. bendrajame biudžete atspindėti DFP reglamento laikotarpio vidurio peržiūros rezultatus, susijusius su neatidėliotinos pagalbos rezervo (toliau – EAR) metinės sumos padidinimu nuo 280 mln. EUR iki 300 mln. EUR 2011 m. kainomis;

| B. | kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 5/2017 projekte EDVF numatoma 275 mln. EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų suma, kuri visa turi būti finansuojama mobilizuojant lankstumo priemonės lėšas, atsižvelgiant į tai, kad 4 išlaidų kategorija (Europos vaidmuo pasaulyje) neturi maržos iki įsipareigojimų viršutinės ribos; |
| --- | --- |

B.

kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 5/2017 projekte EDVF numatoma 275 mln. EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų suma, kuri visa turi būti finansuojama mobilizuojant lankstumo priemonės lėšas, atsižvelgiant į tai, kad 4 išlaidų kategorija (Europos vaidmuo pasaulyje) neturi maržos iki įsipareigojimų viršutinės ribos;

| C. | kadangi pagal Taisomojo biudžeto Nr. 5/2017 projektą tuo pačiu metu dėl numatomo nevisiško asignavimų panaudojimo, susijusio su tuo, kad pavėluotai priimti teisiniai pagrindai ir vėlavo programavimas, 275 mln. EUR suma sumažinami pagal 3 išlaidų kategoriją (Saugumas ir pilietybė) Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondui (toliau – PMIF) skirti mokėjimų asignavimai; |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal Taisomojo biudžeto Nr. 5/2017 projektą tuo pačiu metu dėl numatomo nevisiško asignavimų panaudojimo, susijusio su tuo, kad pavėluotai priimti teisiniai pagrindai ir vėlavo programavimas, 275 mln. EUR suma sumažinami pagal 3 išlaidų kategoriją (Saugumas ir pilietybė) Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondui (toliau – PMIF) skirti mokėjimų asignavimai;

| D. | kadangi, atsižvelgiant į DFP reglamento laikotarpio vidurio peržiūrą, pagal Taisomojo biudžeto Nr. 5/2017 projektą taip pat numatoma skirti papildomus 22,8 mln. EUR (galiojančiomis kainomis) įsipareigojimų asignavimų EAR; |
| --- | --- |

D.

kadangi, atsižvelgiant į DFP reglamento laikotarpio vidurio peržiūrą, pagal Taisomojo biudžeto Nr. 5/2017 projektą taip pat numatoma skirti papildomus 22,8 mln. EUR (galiojančiomis kainomis) įsipareigojimų asignavimų EAR;

| E. | kadangi kartu su Taisomojo biudžeto Nr. 5/2017 projektu pateikiamas pasiūlymas dėl sprendimo dėl lankstumo priemonės lėšų mobilizavimo EDVF finansuoti (COM(2017)0480) – pagal 4 išlaidų kategoriją 275 mln. EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų suma; |
| --- | --- |

E.

kadangi kartu su Taisomojo biudžeto Nr. 5/2017 projektu pateikiamas pasiūlymas dėl sprendimo dėl lankstumo priemonės lėšų mobilizavimo EDVF finansuoti (COM(2017)0480) – pagal 4 išlaidų kategoriją 275 mln. EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų suma;

| F. | kadangi pagal 2017 m. biudžeto procedūrą Europos Parlamentas ir Taryba paragino Komisiją, kai tik bus patvirtintas teisinis pagrindas, paprašyti EDVF finansavimui būtinų asignavimų parengiant taisomąjį biudžetą ir įsipareigojo skubiai išnagrinėti Komisijos pateiktą 2017 m. taisomojo biudžeto projektą; |
| --- | --- |

F.

kadangi pagal 2017 m. biudžeto procedūrą Europos Parlamentas ir Taryba paragino Komisiją, kai tik bus patvirtintas teisinis pagrindas, paprašyti EDVF finansavimui būtinų asignavimų parengiant taisomąjį biudžetą ir įsipareigojo skubiai išnagrinėti Komisijos pateiktą 2017 m. taisomojo biudžeto projektą;

| 1. | atkreipia dėmesį į Komisijos pateiktą Taisomojo biudžeto Nr. 5/2017 projektą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palankiai vertina tai, kad laiku priimtas ir įsigaliojo EDVF reglamentas (ES) 2017/1601 (7), ir ragina jį sparčiai įgyvendinti, visiškai laikantis taisyklių ir teisės aktų leidėjo nustatytų prioritetų ir ypač daug dėmesio skiriant atskaitomybės nuostatoms; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina tai, kad daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio tikslinimas suteikia galimybę finansuoti EDVF padidinant lankstumo priemonę, taip pat padidinant EAR; |
| --- | --- |

3.

| 4. | apgailestauja dėl to, kad valstybės narės nepakankamai naudojasi PMIF ir Vidaus saugumo fondo (toliau – VSF) lėšomis; primena, kad, atlikus biudžeto lėšų perkėlimą (DEC 18/2017) ir panaudojus PMIF bei VSF kaip kitos išlaidų kategorijos lėšų šaltinį, jau 284 mln. EUR sumažėjo mokėjimų asignavimų pagal 3 išlaidų kategoriją (Saugumas ir pilietybė); ragina valstybes nares laikytis savo politinių susitarimų ir dėti visas įmanomas pastangas neperžengiant savo kompetencijos ribų, kad būtų atspindėta šio Sąjungos prioriteto reikšmė; |
| --- | --- |

4.

| 5. | patvirtina Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 5/2017 projekto; |
| --- | --- |

5.

| 6. | paveda Pirmininkui paskelbti, kad Taisomasis biudžetas Nr. 5/2017 yra galutinai priimtas, ir pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Audito Rūmams ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

(2)  OL L 51, 2017 2 28.

(3)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(4)  OL L 163, 2017 6 24, p. 1.

(5)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(6)  OL L 168, 2014 6 7, p. 105.

(7)  OL L 249, 2017 9 27, p. 1.

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/366 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/366

---

P8_TA(2017)0400

Lankstumo priemonės lėšų mobilizavimas siekiant finansuoti Europos darnaus vystymosi fondą

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl lankstumo priemonės lėšų mobilizavimo siekiant finansuoti Europos darnaus vystymosi fondą (COM(2017)0480 – C8-0235/2017 – 2017/2134(BUD))

(2018/C 346/50)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0480 – C8-0235/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0480 – C8-0235/2017),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (1) (toliau – DFP reglamentas), ypač į jo 11 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (1) (toliau – DFP reglamentas), ypač į jo 11 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (2), ypač į jo 12 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (2), ypač į jo 12 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2017 finansinių metų bendrąjį biudžetą, priimtą 2016 m. gruodžio 1 d. (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2017 finansinių metų bendrąjį biudžetą, priimtą 2016 m. gruodžio 1 d. (3),

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0298/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8-0298/2017),

| A. | kadangi, persvarsčius DFP reglamentą, pagal lankstumo priemonę turima metinė suma galiojančiomis kainomis yra 676 mln. EUR, kuri padidėjo nepanaudojus Europos Sąjungos solidarumo fondo ir Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų – 2016 m. pabaigoje jos sudarė 646 mln. EUR; kadangi 2017 m. biudžete jau mobilizuota 530 mln. EUR lankstumo priemonės lėšų suma, o 792 mln. EUR suma yra likusi kitam lėšų mobilizavimui; |
| --- | --- |

A.

kadangi, persvarsčius DFP reglamentą, pagal lankstumo priemonę turima metinė suma galiojančiomis kainomis yra 676 mln. EUR, kuri padidėjo nepanaudojus Europos Sąjungos solidarumo fondo ir Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų – 2016 m. pabaigoje jos sudarė 646 mln. EUR; kadangi 2017 m. biudžete jau mobilizuota 530 mln. EUR lankstumo priemonės lėšų suma, o 792 mln. EUR suma yra likusi kitam lėšų mobilizavimui;

| B. | kadangi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/1601 (4) įsigaliojo 2017 m. rugsėjo 28 d.; |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/1601 (4) įsigaliojo 2017 m. rugsėjo 28 d.;

| C. | kadangi, išnagrinėjusi visas galimybes perskirstyti įsipareigojimų asignavimus pagal 4 išlaidų kategoriją (Europos vaidmuo pasaulyje), Komisija pasiūlė mobilizuoti 275 mln. EUR lankstumo priemonės lėšų viršijant 4 išlaidų kategorijos viršutinę ribą, kad būtų finansuojamas Europos darnaus vystymosi fondas (EDVF); |
| --- | --- |

C.

kadangi, išnagrinėjusi visas galimybes perskirstyti įsipareigojimų asignavimus pagal 4 išlaidų kategoriją (Europos vaidmuo pasaulyje), Komisija pasiūlė mobilizuoti 275 mln. EUR lankstumo priemonės lėšų viršijant 4 išlaidų kategorijos viršutinę ribą, kad būtų finansuojamas Europos darnaus vystymosi fondas (EDVF);

| 1. | pažymi, kad dėl 2017 m. 4 išlaidų kategorijos viršutinės ribos nėra galimybių tinkamai finansuoti EDVF; dar kartą patvirtina savo ilgalaikę poziciją, kad Sąjungos išorės veiksmams skiriamų finansinių išteklių nepakanka aktyvios ir tvarios išorės politikos poreikiams patenkinti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | todėl pritaria tam, kad būtų mobilizuota 275 mln. EUR lankstumo priemonės įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų suma; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pakartoja, kad šios priemonės lėšų mobilizavimas, kaip numatyta DFP reglamento 11 straipsnyje, dar kartą parodo, jog labai svarbu, kad Sąjungos biudžetas būtų lankstesnis; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pakartoja požiūrį, kuriuo vadovaujasi jau ilgą laiką, kad mokėjimai, susiję su įsipareigojimais, anksčiau mobilizuotais pagal lankstumo priemonę, gali būti skaičiuojami tik virš viršutinių DFP ribų; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

5.

| 6. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(2)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(3)  OL L 51, 2017 2 28.

(4)  2017 m. rugsėjo 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/1601, kuriuo sukuriamas Europos darnaus vystymosi fondas (EDVF), EDVF garantija ir EDVF garantijų fondas (OL L 249, 2017 9 27, p. 1).

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl lankstumo priemonės lėšų mobilizavimo siekiant finansuoti Europos darnaus vystymosi fondą

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą (ES) 2018/51.)

---

2017 m. spalio 25 d., trečiadienis

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/369 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/369

---

P8_TA(2017)0404

Neprieštaravimas deleguotajam aktui: draudimo produktų priežiūra ir valdymo reikalavimai draudimo įmonėms ir draudimo produktų platintojams

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2017 m. rugsėjo 21 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/97 papildoma draudimo produktų priežiūros ir valdymo reikalavimais draudimo įmonėms ir draudimo produktų platintojams (C(2017)06218 – 2017/2854(DEA))

(2018/C 346/51)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2017)06218), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2017)06218),

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto 2017 m. spalio 16 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto 2017 m. spalio 16 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. sausio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/97 dėl draudimo produktų platinimo (1), ypač į jos 25 straipsnio 2 dalį ir 39 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. sausio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/97 dėl draudimo produktų platinimo (1), ypač į jos 25 straipsnio 2 dalį ir 39 straipsnio 5 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto rekomendaciją dėl sprendimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto rekomendaciją dėl sprendimo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalį,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad per Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalies trečioje ir ketvirtoje įtraukose nustatytą terminą, kuris pasibaigė 2017 m. spalio 24 d., nebuvo pareikšta prieštaravimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad per Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalies trečioje ir ketvirtoje įtraukose nustatytą terminą, kuris pasibaigė 2017 m. spalio 24 d., nebuvo pareikšta prieštaravimų,

| A. | kadangi deleguotasis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2018 m. vasario 23 d., t. y. dienos, kada pradedama taikyti Direktyva (ES) 2016/97, ir tuo atveju, jeigu Parlamentas išnaudotų visą galimą trijų mėnesių nagrinėjimo laikotarpį, sektorius nebeturėtų pakankamai laiko reikalingiems techniniams ir organizaciniams pokyčiams įgyvendinti; |
| --- | --- |

A.

kadangi deleguotasis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2018 m. vasario 23 d., t. y. dienos, kada pradedama taikyti Direktyva (ES) 2016/97, ir tuo atveju, jeigu Parlamentas išnaudotų visą galimą trijų mėnesių nagrinėjimo laikotarpį, sektorius nebeturėtų pakankamai laiko reikalingiems techniniams ir organizaciniams pokyčiams įgyvendinti;

| B. | kadangi greitai paskelbus deleguotąjį reglamentą Oficialiajame leidinyje būtų galima laiku įgyvendinti produktų priežiūrai ir valdymui taikytinas nuostatas ir užtikrinti su jomis susijusį teisinį tikrumą; |
| --- | --- |

B.

kadangi greitai paskelbus deleguotąjį reglamentą Oficialiajame leidinyje būtų galima laiku įgyvendinti produktų priežiūrai ir valdymui taikytinas nuostatas ir užtikrinti su jomis susijusį teisinį tikrumą;

| C. | kadangi Parlamentas mano, kad Direktyvos (ES) 2016/97 perkėlimo į nacionalinę teisę data ir toliau turėtų būti 2018 m. vasario 23 d., tačiau prašo Komisijos priimti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų nustatyta, kad taikymo pradžios data yra 2018 m. spalio 1 d.; |
| --- | --- |

C.

kadangi Parlamentas mano, kad Direktyvos (ES) 2016/97 perkėlimo į nacionalinę teisę data ir toliau turėtų būti 2018 m. vasario 23 d., tačiau prašo Komisijos priimti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų nustatyta, kad taikymo pradžios data yra 2018 m. spalio 1 d.;

| 1. | pareiškia, kad neprieštarauja deleguotajam reglamentui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL L 26, 2016 2 2, p. 19.

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/370 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/370

---

P8_TA(2017)0405

Neprieštaravimas deleguotajam aktui: draudimo principu pagrįstų investicinių produktų platinimui taikomi informavimo reikalavimai ir veiklos vykdymo taisyklės

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti 2017 m. rugsėjo 21 d. Komisijos deleguotajam reglamentui, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/97 papildoma draudimo principu pagrįstų investicinių produktų platinimui taikomais informavimo reikalavimais ir veiklos vykdymo taisyklėmis (C(2017)06229 – (2017/2855(DEA))

(2018/C 346/52)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2017)06229), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2017)06229),

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto 2017 m. spalio 16 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto 2017 m. spalio 16 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. sausio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/97 dėl draudimo produktų platinimo (1), ypač į jos 28 straipsnio 4 dalį, 29 straipsnio 4 dalį, 30 straipsnio 6 dalį ir 39 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. sausio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/97 dėl draudimo produktų platinimo (1), ypač į jos 28 straipsnio 4 dalį, 29 straipsnio 4 dalį, 30 straipsnio 6 dalį ir 39 straipsnio 5 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto rekomendaciją dėl sprendimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto rekomendaciją dėl sprendimo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalį,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad per Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalies trečioje ir ketvirtoje įtraukose nustatytą terminą, kuris pasibaigė 2017 m. spalio 24 d., nebuvo pareikšta prieštaravimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad per Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalies trečioje ir ketvirtoje įtraukose nustatytą terminą, kuris pasibaigė 2017 m. spalio 24 d., nebuvo pareikšta prieštaravimų,

| A. | kadangi deleguotasis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2018 m. vasario 23 d., t. y. dienos, kada pradedama taikyti Direktyva (ES) 2016/97, ir tuo atveju, jeigu Parlamentas išnaudotų visą galimą trijų mėnesių nagrinėjimo laikotarpį, sektorius nebeturėtų pakankamai laiko reikalingiems techniniams ir organizaciniams pokyčiams įgyvendinti; |
| --- | --- |

A.

kadangi deleguotasis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2018 m. vasario 23 d., t. y. dienos, kada pradedama taikyti Direktyva (ES) 2016/97, ir tuo atveju, jeigu Parlamentas išnaudotų visą galimą trijų mėnesių nagrinėjimo laikotarpį, sektorius nebeturėtų pakankamai laiko reikalingiems techniniams ir organizaciniams pokyčiams įgyvendinti;

| B. | kadangi greitai paskelbus deleguotąjį reglamentą Oficialiajame leidinyje būtų galima laiku įgyvendinti draudimo principu pagrįstiems investiciniams produktams taikytinas nuostatas ir užtikrinti su jomis susijusį teisinį tikrumą; |
| --- | --- |

B.

kadangi greitai paskelbus deleguotąjį reglamentą Oficialiajame leidinyje būtų galima laiku įgyvendinti draudimo principu pagrįstiems investiciniams produktams taikytinas nuostatas ir užtikrinti su jomis susijusį teisinį tikrumą;

| C. | kadangi Parlamentas mano, kad Direktyvos (ES) 2016/97 perkėlimo į nacionalinę teisę data ir toliau turėtų būti 2018 m. vasario 23 d., tačiau prašo Komisijos priimti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų nustatyta, kad taikymo pradžios data yra 2018 m. spalio 1 d.; |
| --- | --- |

C.

kadangi Parlamentas mano, kad Direktyvos (ES) 2016/97 perkėlimo į nacionalinę teisę data ir toliau turėtų būti 2018 m. vasario 23 d., tačiau prašo Komisijos priimti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų nustatyta, kad taikymo pradžios data yra 2018 m. spalio 1 d.;

| 1. | pareiškia, kad neprieštarauja deleguotajam reglamentui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL L 26, 2016 2 2, p. 19.

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/371 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/371

---

P8_TA(2017)0406

Neprieštaravimas deleguotajam aktui: netiesioginės tarpuskaitos susitarimų techniniai reguliavimo standartai (Reglamento (ES) Nr. 600/2014 papildymas)

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti dėl 2017 m. rugsėjo 22 d. Komisijos deleguotojo reglamento, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 600/2014, dėl netiesioginės tarpuskaitos susitarimų techninių reguliavimo standartų (C(2017)06268 – (2017/2860(DEA))

(2018/C 346/53)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2017)06268), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2017)06268),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2017 m. rugsėjo 28 d. laišką, kuriame ji prašo Parlamento pareikšti, kad jis neprieštaraus deleguotajam reglamentui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2017 m. rugsėjo 28 d. laišką, kuriame ji prašo Parlamento pareikšti, kad jis neprieštaraus deleguotajam reglamentui,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto 2017 m. spalio 16 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto 2017 m. spalio 16 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 600/2014 dėl finansinių priemonių rinkų, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (1), ypač į jo 30 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 600/2014 dėl finansinių priemonių rinkų, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (1), ypač į jo 30 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) ir iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB bei panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/77/EB (2), 13 straipsnį ir 10 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) ir iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB bei panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/77/EB (2), 13 straipsnį ir 10 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į netiesioginės tarpuskaitos susitarimų pagal Europos rinkos infrastruktūros reglamentą ir Finansinių priemonių rinkų reglamentą techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuos pagal Reglamento (ES) Nr. 600/2014 30 straipsnio 2 dalį 2016 m. gegužės 26 d. pateikė ESMA, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į netiesioginės tarpuskaitos susitarimų pagal Europos rinkos infrastruktūros reglamentą ir Finansinių priemonių rinkų reglamentą techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuos pagal Reglamento (ES) Nr. 600/2014 30 straipsnio 2 dalį 2016 m. gegužės 26 d. pateikė ESMA,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto rekomendaciją dėl sprendimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto rekomendaciją dėl sprendimo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalį,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad per Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalies trečioje ir ketvirtoje įtraukose nustatytą terminą, kuris pasibaigė 2017 m. spalio 24 d., nebuvo pareikšta prieštaravimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad per Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalies trečioje ir ketvirtoje įtraukose nustatytą terminą, kuris pasibaigė 2017 m. spalio 24 d., nebuvo pareikšta prieštaravimų,

| A. | kadangi Komisija techninių reguliavimo standarto projektą patvirtino tik praėjus 16 mėnesių po to, kai jį gavo iš Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (ESMA) 2016 m. gegužės 26 d.; kadangi per šį laikotarpį ji oficialiai nesikonsultavo su ESMA dėl šių techninių reguliavimo standartų projekto pakeitimų ir neinformavo nei teisės aktų leidėjų, nei sektoriaus subjektų, dėl kokių priežasčių jis patvirtintas vėliau nei per trijų mėnesių terminą, nustatytą Reglamente (ES) Nr. 1095/2010; kadangi tai, kad Komisija viršijo techninių reguliavimo standartų projekto patvirtinimo terminą daugiau kaip metais, neinformavusi teisės aktų leidėjų, yra nepriimtina; |
| --- | --- |

A.

kadangi Komisija techninių reguliavimo standarto projektą patvirtino tik praėjus 16 mėnesių po to, kai jį gavo iš Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (ESMA) 2016 m. gegužės 26 d.; kadangi per šį laikotarpį ji oficialiai nesikonsultavo su ESMA dėl šių techninių reguliavimo standartų projekto pakeitimų ir neinformavo nei teisės aktų leidėjų, nei sektoriaus subjektų, dėl kokių priežasčių jis patvirtintas vėliau nei per trijų mėnesių terminą, nustatytą Reglamente (ES) Nr. 1095/2010; kadangi tai, kad Komisija viršijo techninių reguliavimo standartų projekto patvirtinimo terminą daugiau kaip metais, neinformavusi teisės aktų leidėjų, yra nepriimtina;

| B. | kadangi Parlamentas mano, kad patvirtinti techniniai reguliavimo standartai yra ne tokie patys, kokius ESMA pateikė techninių reguliavimo standartų projekte, nes Komisija juos iš dalies pakeitė, ir mano, kad jis gali per tris mėnesius (nagrinėjimo laikotarpį) pareikšti prieštaravimą dėl šių techninių reguliavimo standartų; kadangi tai, kad nagrinėjimui skiriamas šis trijų mėnesių laikotarpis, Komisija patvirtino savo 2017 m. rugsėjo 28 d. laiške; |
| --- | --- |

B.

kadangi Parlamentas mano, kad patvirtinti techniniai reguliavimo standartai yra ne tokie patys, kokius ESMA pateikė techninių reguliavimo standartų projekte, nes Komisija juos iš dalies pakeitė, ir mano, kad jis gali per tris mėnesius (nagrinėjimo laikotarpį) pareikšti prieštaravimą dėl šių techninių reguliavimo standartų; kadangi tai, kad nagrinėjimui skiriamas šis trijų mėnesių laikotarpis, Komisija patvirtino savo 2017 m. rugsėjo 28 d. laiške;

| C. | kadangi deleguotasis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2018 m. sausio 3 d., t. y. dienos, kada pradedama taikyti Direktyva 2014/65/ES (II finansinių priemonių rinkų direktyva) ir Reglamentas (ES) Nr. 600/2014 (Finansinių priemonių rinkų reglamentas), ir tuo atveju, jeigu Parlamentas išnaudotų visą galimą trijų mėnesių nagrinėjimo laikotarpį, sektorius nebeturėtų pakankamai laiko pokyčiams įgyvendinti; |
| --- | --- |

C.

kadangi deleguotasis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2018 m. sausio 3 d., t. y. dienos, kada pradedama taikyti Direktyva 2014/65/ES (II finansinių priemonių rinkų direktyva) ir Reglamentas (ES) Nr. 600/2014 (Finansinių priemonių rinkų reglamentas), ir tuo atveju, jeigu Parlamentas išnaudotų visą galimą trijų mėnesių nagrinėjimo laikotarpį, sektorius nebeturėtų pakankamai laiko pokyčiams įgyvendinti;

| D. | kadangi greitai paskelbus deleguotąjį reglamentą Oficialiajame leidinyje būtų galima laiku įgyvendinti deleguotąjį reglamentą ir būtų užtikrintas teisinis tikrumas, susijęs su netiesioginei tarpuskaitai taikytinomis nuostatomis; |
| --- | --- |

D.

kadangi greitai paskelbus deleguotąjį reglamentą Oficialiajame leidinyje būtų galima laiku įgyvendinti deleguotąjį reglamentą ir būtų užtikrintas teisinis tikrumas, susijęs su netiesioginei tarpuskaitai taikytinomis nuostatomis;

| 1. | pareiškia, kad neprieštarauja deleguotajam sprendimui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL L 173, 2014 6 12, p. 84.

(2)  OL L 331, 2010 12 15, p. 84.

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/373 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/373

---

P8_TA(2017)0407

Neprieštaravimas deleguotajam aktui: netiesioginės tarpuskaitos susitarimų techniniai reguliavimo standartai (Reglamento (ES) Nr. 149/2013 papildymas)

Europos Parlamento sprendimas neprieštarauti dėl 2017 m. rugsėjo 22 d. Komisijos deleguotojo reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 149/2013, dėl netiesioginės tarpuskaitos susitarimų techninių reguliavimo standartų (C(2017)06270 – (2017/2859(DEA))

(2018/C 346/54)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2017)06270), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2017)06270),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2017 m. rugsėjo 28 d. laišką, kuriame ji prašo Parlamento pareikšti, kad jis neprieštaraus deleguotajam reglamentui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2017 m. rugsėjo 28 d. laišką, kuriame ji prašo Parlamento pareikšti, kad jis neprieštaraus deleguotajam reglamentui,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto 2017 m. spalio 16 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto 2017 m. spalio 16 d. laišką Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkui,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį,

| — | atsižvelgdama į 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (1), ypač į jo 4 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (1), ypač į jo 4 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) ir iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB bei panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/77/EB (2), 13 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) ir iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB bei panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/77/EB (2), 13 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į netiesioginių tarpuskaitos susitarimų pagal Europos rinkos infrastruktūros reglamentą ir Finansinių priemonių rinkų reglamentą techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuos pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 4 straipsnio 4 dalį 2016 m. gegužės 26 d. pateikė ESMA, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į netiesioginių tarpuskaitos susitarimų pagal Europos rinkos infrastruktūros reglamentą ir Finansinių priemonių rinkų reglamentą techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuos pagal Reglamento (ES) Nr. 648/2012 4 straipsnio 4 dalį 2016 m. gegužės 26 d. pateikė ESMA,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto rekomendaciją dėl sprendimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto rekomendaciją dėl sprendimo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalį,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad per Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalies trečioje ir ketvirtoje įtraukose nustatytą terminą, kuris pasibaigė 2017 m. spalio 24 d., nebuvo pareikšta prieštaravimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad per Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 6 dalies trečioje ir ketvirtoje įtraukose nustatytą terminą, kuris pasibaigė 2017 m. spalio 24 d., nebuvo pareikšta prieštaravimų,

| A. | kadangi Komisija techninių reguliavimo standarto projektą patvirtino tik praėjus 16 mėnesių po to, kai jį gavo iš Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (ESMA) 2016 m. gegužės 26 d.; kadangi per šį laikotarpį ji oficialiai nesikonsultavo su ESMA dėl šių techninių reguliavimo standartų projekto pakeitimų ir neinformavo nei teisės aktų leidėjų, nei sektoriaus subjektų, dėl kokių priežasčių jis patvirtintas vėliau nei per trijų mėnesių terminą, nustatytą Reglamente (ES) Nr. 1095/2010; kadangi tai, kad Komisija viršijo techninių reguliavimo standartų projekto patvirtinimo terminą daugiau kaip metais, neinformavusi teisės aktų leidėjų, yra nepriimtina; |
| --- | --- |

A.

kadangi Komisija techninių reguliavimo standarto projektą patvirtino tik praėjus 16 mėnesių po to, kai jį gavo iš Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (ESMA) 2016 m. gegužės 26 d.; kadangi per šį laikotarpį ji oficialiai nesikonsultavo su ESMA dėl šių techninių reguliavimo standartų projekto pakeitimų ir neinformavo nei teisės aktų leidėjų, nei sektoriaus subjektų, dėl kokių priežasčių jis patvirtintas vėliau nei per trijų mėnesių terminą, nustatytą Reglamente (ES) Nr. 1095/2010; kadangi tai, kad Komisija viršijo techninių reguliavimo standartų projekto patvirtinimo terminą daugiau kaip metais, neinformavusi teisės aktų leidėjų, yra nepriimtina;

| B. | kadangi Parlamentas mano, kad patvirtinti techniniai reguliavimo standartai yra ne tokie patys, kokius ESMA pateikė techninių reguliavimo standartų projekte, nes Komisija juos iš dalies pakeitė, ir mano, kad jis gali per tris mėnesius (nagrinėjimo laikotarpį) pareikšti prieštaravimą dėl šių techninių reguliavimo standartų; kadangi tai, kad nagrinėjimui skiriamas šis trijų mėnesių laikotarpis, Komisija patvirtino savo 2017 m. rugsėjo 28 d. laiške; |
| --- | --- |

B.

kadangi Parlamentas mano, kad patvirtinti techniniai reguliavimo standartai yra ne tokie patys, kokius ESMA pateikė techninių reguliavimo standartų projekte, nes Komisija juos iš dalies pakeitė, ir mano, kad jis gali per tris mėnesius (nagrinėjimo laikotarpį) pareikšti prieštaravimą dėl šių techninių reguliavimo standartų; kadangi tai, kad nagrinėjimui skiriamas šis trijų mėnesių laikotarpis, Komisija patvirtino savo 2017 m. rugsėjo 28 d. laiške;

| C. | kadangi deleguotasis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2018 m. sausio 3 d., t. y. dienos, kada pradedama taikyti Direktyva 2014/65/ES (II finansinių priemonių rinkų direktyva) ir Reglamentas (ES) Nr. 600/2014 (Finansinių priemonių rinkų reglamentas), ir tuo atveju, jeigu Parlamentas išnaudotų visą galimą trijų mėnesių nagrinėjimo laikotarpį, sektorius nebeturėtų pakankamai laiko pokyčiams įgyvendinti; |
| --- | --- |

C.

kadangi deleguotasis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2018 m. sausio 3 d., t. y. dienos, kada pradedama taikyti Direktyva 2014/65/ES (II finansinių priemonių rinkų direktyva) ir Reglamentas (ES) Nr. 600/2014 (Finansinių priemonių rinkų reglamentas), ir tuo atveju, jeigu Parlamentas išnaudotų visą galimą trijų mėnesių nagrinėjimo laikotarpį, sektorius nebeturėtų pakankamai laiko pokyčiams įgyvendinti;

| D. | kadangi greitai paskelbus deleguotąjį reglamentą Oficialiajame leidinyje būtų galima laiku įgyvendinti deleguotąjį reglamentą ir būtų užtikrintas teisinis tikrumas, susijęs su netiesioginei tarpuskaitai taikytinomis nuostatomis; |
| --- | --- |

D.

kadangi greitai paskelbus deleguotąjį reglamentą Oficialiajame leidinyje būtų galima laiku įgyvendinti deleguotąjį reglamentą ir būtų užtikrintas teisinis tikrumas, susijęs su netiesioginei tarpuskaitai taikytinomis nuostatomis;

| 1. | pareiškia, kad neprieštarauja deleguotajam reglamentui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL L 201, 2012 7 27, p. 1.

(2)  OL L 331, 2010 12 15, p. 84.

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/375 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/375

---

P8_TA(2017)0408

Europos Sąjungos 2018 finansinių metų bendrasis biudžetas. Visi skirsniai

2017 m. spalio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Europos Sąjungos 2018 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto (11815/2017 – C8-0313/2017 – 2017/2044(BUD))

(2018/C 346/55)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimą 2014/335/ES, Euratomas dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimą 2014/335/ES, Euratomas dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (3) (DFP reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (3) (DFP reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (4) (2013 m. gruodžio 2 d. tarpinstitucinis susitarimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (4) (2013 m. gruodžio 2 d. tarpinstitucinis susitarimas),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 15 d. rezoliuciją dėl biudžeto sudarymo bendrųjų gairių (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 15 d. rezoliuciją dėl biudžeto sudarymo bendrųjų gairių (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. balandžio 5 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento 2018 finansinių metų įplaukų ir išlaidų sąmatos (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. balandžio 5 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento 2018 finansinių metų įplaukų ir išlaidų sąmatos (6),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 29 d. Komisijos patvirtintą 2018 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektą (COM(2017)0400), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 29 d. Komisijos patvirtintą 2018 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektą (COM(2017)0400),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 4 d. Tarybos patvirtintą poziciją dėl Europos Sąjungos 2018 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto, kuri 2017 m. rugsėjo 13 d. buvo perduota Europos Parlamentui (11815/2017 – C8-0313/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 4 d. Tarybos patvirtintą poziciją dėl Europos Sąjungos 2018 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto, kuri 2017 m. rugsėjo 13 d. buvo perduota Europos Parlamentui (11815/2017 – C8-0313/2017),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl įgaliojimų, susijusių su trišaliu dialogu dėl 2018 m. biudžeto projekto (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl įgaliojimų, susijusių su trišaliu dialogu dėl 2018 m. biudžeto projekto (7),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 88 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 88 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ir į kitų suinteresuotų komitetų nuomones (A8-0299/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ir į kitų suinteresuotų komitetų nuomones (A8-0299/2017),

III skirsnis

Apžvalga

| 1. | pabrėžia, kad Parlamentui svarstant 2018 m. biudžetą visapusiškai atsižvelgta į politinius prioritetus, patvirtintus didžiosios daugumos narių ir nurodytus jau minėtose rezoliucijose – 2017 m. kovo 15 d. rezoliucijoje ir 2017 m. liepos 5 d. rezoliucijoje; primena, kad tvarus ekonomikos augimas, darbo vietų kūrimas, visų pirma jaunimo užimtumas, saugumas ir klimato kaita yra pagrindiniai tų prioritetų elementai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad Sąjungoje ir toliau kyla daug iššūkių, ir yra įsitikinęs, kad, nors ir reikia toliau laikytis biudžetinės drausmės, būtina iš Sąjungos biudžeto skirti reikiamus finansinius išteklius siekiant atitinkamai reaguoti į politinius prioritetus ir sudaryti sąlygas Sąjungai kuo skubiau ieškoti konkrečių sprendimų ir veiksmingai reaguoti į iššūkius; pabrėžia, kad Sąjungos išlaidos turėtų būti grindžiamos Europos pridėtinės vertės principu ir panaudojant lėšas turėtų būti laikomasi subsidiarumo principo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą finansuoti Sąjungos politikos priemones, kuriomis skatinamas darbo vietų kūrimas bei ekonomikos augimas visuose jos regionuose, investuojant į mokslinius tyrimus, švietimą, infrastruktūrą, MVĮ ir užimtumą ir visų pirma į jaunimo užimtumą; nurodo, kad yra nesuprantama, kaip Sąjunga gali pasiekti pažangos šiose srityse, atsižvelgiant į Tarybos siūlomą lėšų sumažinimą pagal 1a išlaidų pakategorę; todėl nusprendžia papildomai padidinti lėšas mokslinių tyrimų ir inovacijų programoms, kurių įgyvendinimo lygis labai aukštas, o patenkintų paraiškų rodiklis yra labai mažas dėl to, kad pateikiama labai daug paraiškų; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ir toliau yra pasiryžęs įgyvendinti Parlamento įsipareigojimus, prisiimtus per derybas dėl Europos strateginių investicijų fondo (ESIF), t. y. kuo labiau sumažinti su ESIF susijusio lėšų, numatytų programai „Horizontas 2020“ ir Europos infrastruktūros tinklų priemonei (EITP), mažinimo poveikį per metinę biudžeto procedūrą; todėl siūlo kompensuoti šį lėšų sumažinimą ir šioms dviem programoms vėl skirti iš pradžių numatytą metinę sumą, kad jas vykdant būtų galima visapusiškai įgyvendinti tikslus, dėl kurių buvo susitarta priimant atitinkamus teisės aktus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reiškia politinį pritarimą Europos solidarumo korpuso įkūrimui ir palankiai vertina šiuo klausimu Komisijos pateiktą pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto; mano, kad kol nepriimtas sprendimas dėl Europos solidarumo korpuso finansavimo ir pagal įprastą teisėkūros procedūrą nepriimtas susijęs reglamentas, šiuo tikslu į 2018 m. biudžetą neturėtų būti įtraukta jokia finansavimo nuostata; todėl priima sprendimą, kad Komisijos į 2018 m. biudžeto projektą (BP) įtraukti atitinkami asignavimai ir perskirstytos lėšos kol kas turėtų būti panaikinti, nes sprendimas dėl 2018 m. biudžeto neturėtų jokiais būdais daryti poveikio teisėkūros derybų rezultatams; ir toliau yra visapusiškai įsipareigojęs pasirūpinti, kad į sprendimą dėl Europos solidarumo korpuso finansavimo kitų metų biudžete būtų atsižvelgta nedelsiant priimant taisomąjį biudžetą, jei derybos dėl atitinkamo reglamento nebūtų užbaigtos iki 2018 m. biudžeto procedūros pabaigos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | yra susirūpinęs dėl to, kad jaunimo nedarbo lygis tebėra neregėtai aukštas, ir yra įsitikinęs, kad, jei nenorima, kad būtų pakenkta visos Europos jaunimo kartos ateičiai, reikia imtis papildomų veiksmų; todėl priima sprendimą skirti Jaunimo užimtumo iniciatyvai (JUI) daugiau lėšų, nei 2018 m. siūlo Komisija; pabrėžia, kad šis lėšų padidinimas turėtų būti laikomas visų Jaunimo užimtumo iniciatyvai skirtų asignavimų, kurie patvirtinti politiniu lygmeniu atliekant daugiametės finansinės programos (DFP) laikotarpio vidurio tikslinimą, papildymu, o ne vien tų asignavimų telkimu 2018 m. biudžeto laikotarpio pradžioje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primena, kad sanglaudos politika atlieka pagrindinį vaidmenį siekiant Sąjungos ekonominės ir socialinės konvergencijos ir taip užtikrinant vystymąsi ir ekonomikos augimą; pabrėžia, kad tikimasi, jog 2018 m. vykdant sanglaudos politikos programas bus įveiktas atsilikimas ir jos bus įgyvendinamos visu pajėgumu; atkreipia dėmesį į Parlamento įsipareigojimą užtikrinti pakankamai asignavimų šioms programoms, kurios priklauso vienai iš pagrindinių Sąjungos politikos sričių; vis dėlto yra susirūpinęs dėl nepriimtinų vėlavimų įgyvendinant veiksmų programas nacionaliniu lygmeniu; ragina valstybes nares užtikrinti, kad būtų užbaigtas vadovaujančiųjų, audito ir tvirtinančiųjų institucijų paskyrimas ir būtų pagreitintas įgyvendinimas; be to, ragina Komisiją dar labiau supaprastinti susijusias procedūras; |
| --- | --- |

7.

| 8. | yra labai susirūpinęs dėl padidėjusio nestabilumo ir netikrumo Sąjungoje ir už jos ribų; primygtinai tvirtina, kad reikia iš naujo suderinti Sąjungos požiūrį į sanglaudą, integraciją, taiką, darnų vystymąsi ir žmogaus teises; ragina Komisiją ir valstybes nares sujungti ir padidinti pastangas siekiant toliau išlaikyti taiką ir užkirsti kelią konfliktams; primena, koks įkvėpimo šaltinis visame pasaulyje buvo Didžiojo penktadienio susitarimas, tuo pačiu metu pripažįsta, kad po 2016 m. įvykusio Jungtinės Karalystės referendumo atsirado precedento neturinčių problemų ir sunkumų; ragina Komisiją ir valstybes nares padidinti savo paramą susitaikymo procesui, kad Airijoje būtų užtikrinta taika ir stabilumas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad, nors panašu, kad šiuo metu aktyviausias migracijos ir pabėgėlių krizės laikotarpis baigėsi, Sąjunga privalo būti pasirengusi reaguoti į visus su šia situacija susijusius būsimus nenumatytus įvykius ir laikytis aktyvesnio požiūrio migracijos srityje; todėl primygtinai ragina Komisiją nuolat stebėti pagal 3 išlaidų kategoriją skiriamų asignavimų adekvatumą ir visapusiškai pasinaudoti visomis turimomis priemonėmis pagal dabartinę DFP, siekiant laiku reaguoti į visus nenumatytus įvykius, kai gali būti reikalingas papildomas finansavimas; primena, kad, nors Sąjungai pavyko nustatyti tam tikrus mechanizmus, kuriais padedama susidoroti su šia padėtimi, Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro (UNHCR) duomenimis, 2017 m. vis dar daugiau kaip šimtas tūkstančių pabėgėlių ir migrantų jūra atvyko į Europą; todėl priima sprendimą ribotu mastu padidinti Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo ir Vidaus saugumo fondo, taip pat agentūrų, kurioms paskirtos užduotys prieglobsčio srityje, pvz., Europos prieglobsčio paramos biuro (EASO), lėšas, nes šioms įstaigoms reikia suteikti tinkamų finansinių ir žmogiškųjų išteklių; dar kartą pažymi, kad 3 išlaidų kategorijos viršutinė riba yra visiškai nepakankama norint teikti tinkamą finansavimą su migracijos ir pabėgėlių krize susijusiems veiksmams, kurių imamasi Sąjungos viduje, taip pat kitoms prioritetinėms programoms, kai antai, kultūros ir pilietybės programoms; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad pastaraisiais metais 3 išlaidų kategorijos lėšos buvo mobilizuojamos visų pirma siekiant spręsti migracijos ir pabėgėlių krizės problemą ir kad tokie veiksmai turėtų trukti tiek, kiek reikia; tačiau pažymi, kad iki šiol suteiktas finansavimas yra nepakankamas; dėl šios priežasties priima sprendimą padidinti teisingumo ir vidaus reikalų srityje dirbančių agentūrų lėšas, nes joms dėl padidėjusio darbo krūvio ir papildomų užduočių pastaraisiais metais trūko personalo ir finansinių išteklių; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad dėl to, jog pastaruoju metų visoje Sąjungoje kyla su saugumu susijusių problemų, numatant lėšas pagal 3 išlaidų kategoriją taip pat reikėtų atsižvelgti į priemones, kurios padės padidinti Sąjungos piliečių saugumą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pakartoja, kad esminė migracijos ir pabėgėlių krizės, taip pat Sąjungos piliečių saugumo problemų sprendimo dalis yra pagrindinių migracijos priežasčių šalinimas ir pakankamų finansinių išteklių skyrimas išorės priemonėms, kuriomis siekiama spręsti tokias problemas, kaip skurdas, nepakankamos užimtumo, švietimo ir ekonominės galimybės, nestabilumas, konfliktai ir klimato kaita, kuri yra viena iš pagrindinių didesnių migracijos srautų priežasčių; laikosi nuomonės, kad Sąjunga turėtų optimaliai panaudoti finansinius išteklius, numatytus pagal 4 išlaidų kategoriją, kurie, kaip pasirodė, yra nepakankami, kad būtų galima tinkamai reaguoti į visus išorės iššūkius, turint mintyje, kad išteklių aiškiai nepakanka ir jie turėtų būti didinami labiau suderintu būdu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | apgailestauja, kad tuo metu, kai rengė savo poziciją, Parlamentas nebuvo pakankamai informuotas apie galimo politinio sprendimo dėl Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonės taikymo pratęsimo poveikio biudžetui; pakartoja savo ilgalaikę poziciją, kad naujos iniciatyvos neturėtų būti finansuojamos darant žalą esamiems ES išorės projektus; todėl ragina Komisiją tuo atveju, jei bus pratęstas Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonės taikymas, pasiūlyti ją finansuoti taikant naujas finansavimo priemones ir ją įgyvendinant įtraukti daugiau vietos NVO; pažymi, kad 4 išlaidų kategorijos viršutinė riba yra visiškai nepakankama, kad būtų tvariai ir veiksmingai reaguojama į esamas išorės problemas, įskaitant migracijos ir pabėgėlių problemas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primena, kad iš Sąjungos biudžeto turi būti remiamas Paryžiaus susitarimo tikslų įgyvendinimas ir pačios Sąjungos ilgalaikiai klimato srities tikslai pasiekiant 20 proc. klimato išlaidų tikslą pagal 2014–2020 m. DFP; apgailestauja, kad Komisija nepateikė konkrečių ir realistiškų pasiūlymų dėl šių tikslų įgyvendinimo; todėl siūlo skirti daugiau lėšų su klimato kaita susijusiems veiksmams nei numatyta BP; tačiau pažymi, kad šis lėšų padidinimas yra nepakankamas, ir ragina Komisiją pateikti visus reikiamus pasiūlymus, kad būsimuose biudžetų projektuose būtų pasiekti minėti tikslai; atsižvelgdamas į tai pažymi, kad 8,2 proc. visų BP pasiūlytų įsipareigojimų asignavimų yra susiję su biologinės įvairovės apsauga; pabrėžia, kad metinis 0,1 proc. padidinimas yra nesuderinamas su susirūpinimą keliančiu ir greitėjančiu rūšių ir buveinių nykimu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palankiai vertina tai, kad į Komisijos vidaus biudžeto rengimą pirmą kartą buvo įtrauktas naujas į rezultatus orientuoto biudžeto principas, siekiant, kad išlaidos būtų peržiūrėtos remiantis iki tol įgyta patirtimi ir būtų nustatyti galimi patikslinimai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vėl įrašo sumas, kurias Taryba biudžeto projekte pasiūlė sumažinti; negali suprasti, dėl kokių priežasčių siūloma sumažinti, pavyzdžiui, programos „Horizontas 2020“ ir EITP (šias dvi programas jau paveikė asignavimų perskyrimas ESIF) asignavimus, taip pat išorės politikos priemonių asignavimus; bet kuriuo atveju ginčija Tarybos pareikštą ketinimą apkarpyti biudžeto eilutes, pagal kurias panaudojimo lygis žemas ar įsisavinimo gebėjimai nedideli, kadangi tai nepagrindžiama faktiniais įgyvendinimo duomenimis ir taip elgiantis neatsižvelgiama į tai, kad tam tikrų programų įgyvendinimo būdai yra skirtingi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | daro išvadą, kad siekiant tinkamai finansuoti visus skubiai tenkintinus poreikius ir atsižvelgiant į tai, kad DFP 2018 m. maržos yra labai mažos, reikės pasinaudoti visomis turimomis DFP reglamento numatytomis su lankstumu susijusiomis priemonėmis; tikisi, kad Taryba pritars šiam požiūriui ir kad per taikinimo procedūrą bus lengvai pasiektas susitarimas ir sudarytos galimybės Sąjungai tinkamiausiai atsižvelgti į susidariusias aplinkybes ir veiksmingai spręsti būsimus uždavinius; pabrėžia, kad kiekvienų biudžetinių metų nukrypimas nuo pradinio programavimo pagal dabartinę DFP parodo, kad DFP po 2020 m. viršutinės ribos turėtų būti tikslinamos numatant didesnes sumas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nustato bendrą 2018 m. asignavimų lygį: 162 597 930 901 EUR įsipareigojimų asignavimų ir 146 712 004 932 EUR mokėjimų asignavimų; |
| --- | --- |

18.

1a išlaidų pakategorė. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti

| 19. | atmeta Tarybos nepagrįstą 1a išlaidų pakategorės lėšų sumažinimą 750 mln. EUR, nes jau vien tik šis sumažinimas sudaro beveik du trečdalius visų Tarybos siūlomų DFP išlaidų kategorijų įsipareigojimų sumažinimų; atkreipia dėmesį į tai, kad toks sumažinimas prieštarauja pačios Tarybos nurodytiems politiniams prioritetams; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primygtinai tvirtina, kad, siekiant tvaraus ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo Sąjungoje, nepaprastai svarbu didinti investicijas į mokslinius tyrimus, inovacijas, švietimą, infrastruktūrą ir labai mažas, mažąsias ir vidutines įmones; įspėja, kad toks Tarybos pasiūlytas sumažinimas keltų pavojų programoms, turinčioms tikrą Europos pridėtinę vertę ir darančioms tiesioginį poveikį ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, pvz., programai „Horizontas 2020“ arba EITP; ypač atkreipia dėmesį į tai, kad labai svarbu skirti pakankamą finansavimą programai „Horizontas 2020“ norint sudaryti sąlygas plėtoti mokslinius tyrimus ir inovacijas, lyderystę skaitmeninimo srityje ir remti MVĮ Europoje; primena, kad ši programa įrodė, jog turi didelę Europos pridėtinę vertę – 83 proc. projektų, finansuotų pagal programą „Horizontas 2020“, nebūtų pradėti įgyvendinti be Sąjungos lygmens paramos; pakartoja, kad EITP finansavimo priemonė yra svarbi norint užbaigti TEN-T tinklą ir baigti kurti bendrą Europos transporto erdvę; todėl nusprendžia panaikinti visus Tarybos siūlomus sumažinimus ir vėl įrašyti visas pradines programai „Horizontas 2020“ ir EITP skirtas biudžeto eilučių sumas, kurios buvo sumažintos siekiant skirti asignavimų ESIF garantijų fondui; |
| --- | --- |

20.

| 21. | be to, pabrėžia, kad būtina labiau remti švietimą, mokymą ir programos „Erasmus +“ jaunimui skirtas dalis, nes tai yra strateginių investicijų į Europos jaunimą dalis; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad vienas svarbiausių Sąjungos prioritetų turėtų būti pakankama finansinė parama labai mažoms įmonėms, verslininkams ir MVĮ, nes jie yra pagrindinis darbo vietų šaltinis visoje Europoje; pabrėžia, kad gerų galimybių gauti finansavimą užtikrinimas yra būtinas siekiant, kad MVĮ išliktų konkurencingos ir kad būtų joms padedama įveikti sunkumus, susijusius su galimybėmis patekti į vidaus ir pasaulinę rinką; |
| --- | --- |

22.

| 23. | todėl priima sprendimą dar labiau padidinti programų, kurios yra itin svarbios skatinant ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą ir atspindi bendrai sutartus Sąjungos prioritetus, t. y. programų „Erasmus +“, „Horizontas 2020“ (programa „Marie Curie“, Europos mokslinių tyrimų taryba, MVĮ priemonė), COSME ir Užimtumo ir socialinių inovacijų programos (PROGRESS ir EURES), lėšas daugiau, nei buvo numatyta biudžeto projekte ir prieš sukuriant ESIF ir Europos solidarumo korpusą; ragina Komisiją skirti pakankamai lėšų pagal biudžeto eilutes, susijusias su programa „WIFI4EU“, ir 2017–2020 m. laikytis savo investavimo įsipareigojimų; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palankiai vertina tai, kad į 2018 m. biudžetą įtraukta eilutė „Ypatingi metiniai renginiai“, dėl kurios bus galima plėtoti piliečių priklausymo Europai jausmą; pažymi, kad eilutės „Ypatingi metiniai renginiai“ aprėptimi turėtų būti aiškiai teikiama pridėtinė vertė Europos piliečiams visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad svarbu skatinti bendradarbiavimą su gynyba susijusių mokslinių tyrimų srityje Europoje, siekiant panaikinti pagrindinius pajėgumų trūkumus tuo metu, kai dėl tarptautinių pokyčių ir netikrumo Europa turi dėti vis didesnes pastangas gynybos srityje; pritaria tam, kad būtų skiriama daugiau lėšų su gynyba susijusių mokslinių tyrimų parengiamiesiems veiksmams; ragina parengti su gynyba susijusių mokslinių tyrimų programą ir jai skirti atskirą biudžetą pagal kitą daugiametę finansinę programą, tačiau pakartoja savo ilgalaikę poziciją, kad naujos iniciatyvos turi būti finansuojamos joms numatant naujų asignavimų, o ne pakenkiant vykdomoms Sąjungos programoms; be to, pabrėžia, kad būtina didinti Europos gynybos pramonės konkurencingumą bei inovacijas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mano, kad reikia skirti daugiau išteklių pagal 2018 m. biudžetą, kad būtų galima atlikti išsamų ir nešališką trečiųjų šalių keliamos rizikos tyrimą, susijusį su jų strateginiais trūkumais kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu srityje, remiantis Direktyvos (ES) 2015/849 (8) 9 straipsnyje nustatytais kriterijais, ir sudaryti didelės rizikos šalių ir teritorijų sąrašą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina Komisiją užtikrinti tinkamo lygio asignavimus, kad Europos Sąjungos etaloninė laboratorija, ieškanti alternatyvų bandymams su gyvūnais (EURL ECVAM), galėtų veiksmingai atlikti savo pareigas ir užduotis, išvardytas Direktyvos 2010/63/ES (9) VII priede, visų pirma galėtų koordinuoti ir skatinti alternatyvų bandymams su gyvūnais plėtotę ir naudojimą, be kita ko, fundamentaliųjų ir taikomųjų mokslinių tyrimų ir pagal teisės aktus privalomų bandymų srityse; |
| --- | --- |

27.

| 28. | todėl 1a išlaidų pakategorės įsipareigojimų asignavimų lygį padidina 143,9 mln. EUR, taigi numato didesnę sumą, nei buvo numatyta BP (išskyrus vėl įrašomas sumas, buvusias prieš sukuriant ESIF ir Europos solidarumo korpusą, bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus), ir ši suma turi būti finansuojama pasinaudojant turima marža ir mobilizuojant bendrąją įsipareigojimų maržą; |
| --- | --- |

28.

1b išlaidų pakategorė. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

| 29. | nepritaria Tarybos siūlymui pagal 1b išlaidų pakategorę sumažinti 240 mln. EUR mokėjimų asignavimus (taip pat paramos eilutėse) ir, kol Komisija nepateiks atnaujintų prognozių, šiuos sumažinimus panaikina; |
| --- | --- |

29.

| 30. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į nepriimtinus vėlavimus naudojant Europos struktūrinių ir investicijų (ESI) fondų lėšas, dėl to buvo pakenkta fondų veiksmingumui ir daromas spaudimas vadovaujančiosioms institucijoms bei paramos gavėjams; dar kartą pakartoja, kad kyla rizika, jog dėl dabartinių vėlavimų gali susikaupti neapmokėtų sąskaitų antroje šios DFP pusėje ir kitos DFP pradžioje; primygtinai pakartoja savo raginimą valstybėms narėms kreiptis į Komisiją patarimų ir pagalbos siekiant pašalinti vėlavimus skiriant vadovaujančiąsias, tvirtinančiąsias ir audito institucijas; taip pat yra labai susirūpinęs dėl mažinimo tendencijos ir valstybių narių sąmatų netikslumo; |
| --- | --- |

30.

| 31. | primena, kad jaunimo nedarbo lygis Sąjungoje vis dar nepriimtinai aukštas; pabrėžia, kad, siekiant išspręsti šią problemą, labai svarbu užtikrinti, kad tinkamai būtų finansuojamos Jaunimo garantijų iniciatyvos programos, naudojantis JUI ir ESF; palankiai vertina susitarimą, kad JUI būtina skirti naujų lėšų, ir tai, kad atitinkami asignavimai numatyti 2018 m. BP; vis dėlto mano, kad, atsižvelgiant į sunkumus ir riziką, kurią kelia jaunimo nedarbas, JUI turėtų būti numatyta daugiau asignavimų, ir todėl priima sprendimą JUI 2018 m. skirti 600 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų; be to, mano, kad profesinio mokymo veiksmai, skirti jaunimui, ypač pameistrystės programos, turėtų būti laikomi atitinkančiais finansavimo reikalavimus pagal sanglaudos politiką; |
| --- | --- |

31.

| 32. | palankiai vertina naująjį 142,8 mln. EUR finansinį paketą, sukurtą siekiant palengvinti 2017–2020 m. struktūrinių reformų rėmimo programos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

32.

2 išlaidų kategorija. Tvarus augimas. Gamtos ištekliai

| 33. | primena, kad Komisijos pasiūlymas padidinti asignavimų sumą siekiant finansuoti Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) poreikius visų pirma pateiktas dėl to, kad numatoma, jog asignuotosios įplaukos, kurias bus galima naudoti 2018 m., bus gerokai mažesnės; pažymi, kad Taryba lėšas sumažino 275 mln. EUR, tačiau mano, kad Komisijos taisomasis raštas turėtų likti pagrindu atliekant bet kokį patikimą EŽŪGF asignavimų tikslinimą ir, kol šis taisomasis raštas nebus išnagrinėtas per taikinimo procedūrą, vėl įrašo BP numatytas sumas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia, kad saugojimo programos pasirodė esančios veiksmingos krizės metu ir kad planavimo procese numatytų finansinių išteklių sumažinimas duotų neigiamų rezultatų; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, kad dalis jaunimo nedarbo problemos sprendimo yra susijusi su tinkamomis jaunimo rėmimo priemonėmis kaimo vietovėse; todėl siūlo padidinti lėšas 50 mln. EUR viršijant BP lygį ir jas skirti išmokoms jauniesiems ūkininkams; pabrėžia, kad reikia naudotis Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kitų Sąjungos finansavimo schemų lėšomis siekiant sudaryti palankesnes sąlygas jaunimui pasinaudoti galimybėmis gauti darbą žvejybos pramonės srityje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vadovaudamasis savo strategijos „Europa 2020“ tikslais ir tarptautiniais įsipareigojimais kovoti su klimato kaita, priima sprendimą siūlyti padidinti lėšas 21,2 mln. EUR viršijant BP lygį su klimato kaita susijusiems veiksmams; pakartoja, kad Europos Audito Rūmai ir Ekonomikos ir finansų reikalų (ECOFIN) taryba patvirtino, kad Sąjungos biudžetas neatitinka jos klimato srities tikslų; |
| --- | --- |

36.

| 37. | primena, kad mokesčių mokėtojų pinigai neturėtų būti naudojami kovoms skirtų bulių veisimui ar auginimui remti; mano, kad veisimas ar auginimas tokiais tikslais neturėtų būti laikomas atitinkančiu bazinių išmokų skyrimo kriterijus, ir ragina Komisiją pateikti pasiūlymą, kuriuo būtų iš dalies keičiami dabartiniai teisės aktai šiuo klausimu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | todėl padidina įsipareigojimų asignavimus 78,1 mln. EUR, palikdamas 619,7 mln. EUR maržą pagal 2 išlaidų kategorijos įsipareigojimų viršutinę ribą po to, kai išskaičiuojami bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia, kad nelaimės paprastai daro poveikį tiems, kurie turi mažiau išteklių apsisaugoti – tai pasakytina tiek kalbant apie asmenis, tiek apie valstybes; mano, kad atsakas į gamtos ar žmogaus sukeltas nelaimes turėtų būti kuo greitesnis, kad žala būtų minimali ir kad būtų galima išgelbėti žmones bei turtą; ragina atkreipti dėmesį į tai, kad reikia papildomai padidinti lėšas, visų pirma su nelaimių prevencija ir pasirengimu Sąjungoje susijusiose biudžeto eilutėse, ypač atsižvelgiant į Ispanijos ir Portugalijos gaisrus (kuriuose tragiškai žuvo žmonės), darančius dramatišką ir esminį poveikį žmonėms; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atkreipia dėmesį į grėsmės veiksnius, darančius poveikį daugeliui miško ekosistemų, pavyzdžiui, be kita ko, invazinių svetimų rūšių ir kenkėjų (pvz., pušinio nematodo ir kt.) plitimą ir miškų gaisrus; mano, kad įgyvendinant bendruomenės paramos programas ir priemones turi būti skirta pakankamai finansinių išteklių miškų ekologinei ir augalų sveikatos būklei įvertinti bei miškams atkurti, įskaitant miško atsodinimą; pažymi, kad tokie ištekliai kai kurioms valstybėms narėms, t. y. Portugalijai ir Ispanijai, yra ypač svarbūs ir neatidėliotini dėl jų nacionalinėje teritorijoje vienas po kito įvykusių gaisrų; |
| --- | --- |

40.

3 išlaidų kategorija. Saugumas ir pilietybė

| 41. | pabrėžia, kad, Parlamento nuomone, migracijos ir saugumo problemų sprendimas turi išlikti pagrindiniu Sąjungos prioritetu, ir pakartoja, kad yra įsitikinęs, jog 3 išlaidų kategorijos viršutinė riba yra visiškai nepakankama norint skirti pakankamai lėšų tų problemų vidaus aspektams; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pažymi, kad, nors migrantų, keliaujančių į Sąjungą Vidurio ir Rytų Viduržemio jūros maršrutais, skaičius per pirmus devynis 2017 m. mėnesius sumažėjo, Vakarų Viduržemio jūros maršruto srautas tebėra didelis; pažymi, kad per pirmuosius devynis 2017 m. mėnesius į Europą jūra atvyko daugiau nei šimtas tūkstančių migrantų ir pabėgėlių, daugiau nei 75 proc. iš jų atvyko į Italiją, o likusieji – į Graikiją, Kiprą arba Ispaniją; laikosi nuomonės, kad reikia numatyti daugiau lėšų norint visapusiškai patenkinti Sąjungos poreikius migracijos srityje, visų pirma pasinaudojant Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondu siekiant remti valstybes nares integracijos priemonių ir praktikos, taikomų asmenims, kuriems reikia tarptautinės pagalbos, ypač nelydimiems nepilnamečiams, tobulinimo srityje ir prireikus vykdyti asmenų, kurie neturi teisės į apsaugą, grąžinimo operacijas visapusiškai laikantis negrąžinimo principo; šiuo požiūriu taip pat primygtinai ragina suteikti EASO tinkamus finansinius ir žmogiškuosius išteklius ir taip sudaryti sąlygas agentūrai vykdyti jai pavestas užduotis; |
| --- | --- |

42.

| 43. | teigiamai vertina naujos biudžeto eilutės, skirtos Paieškos ir gelbėjimo fondui, sukūrimą siekiant paremti valstybes nares, vykdančias savo prievoles pagal tarptautinę jūrų teisę; prašo Komisijos pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų įsteigtas toks ES paieškos ir gelbėjimo fondas; |
| --- | --- |

43.

| 44. | yra įsitikinęs, kad, siekiant veiksmingai spręsti Sąjungos piliečiams susirūpinimą keliančius klausimus saugumo srityje, reikia numatyti papildomų Vidaus saugumo fondo biudžeto lėšų, kad valstybės narės būtų geriau pasirengusios kovai su terorizmu, tarpvalstybiniu organizuotu nusikalstamumu, radikalizacija ir elektroniniais nusikaltimais; visų pirma pabrėžia, kad reikia numatyti pakankamai išteklių saugumo infrastruktūrai stiprinti ir keitimuisi informacija tarp teisėsaugos agentūrų ir nacionalinių valdžios institucijų skatinti, be kita ko, gerinant informacinių sistemų sąveikumą ir tuo pačiu metu užtikrinant asmens teisių ir laisvių paisymą; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atkreipia dėmesį į nepaprastai svarbų vaidmenį, kurį atlieka Sąjungos teisingumo ir vidaus reikalų srities agentūros sprendžiant neatidėliotinus Sąjungos piliečiams susirūpinimą keliančius klausimus; todėl priima sprendimą padidinti Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo) biudžeto asignavimus ir darbuotojų skaičių, be kita ko, sukurti 7 pareigybes naujame vykdomajame padalinyje – Europolo vykdomajame padalinyje dingusiems vaikams, taip pat sustiprinti Europos Sąjungos teisminio bendradarbiavimo padalinį (Eurojustas), EASO ir Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūrą (CEPOL); pakartoja, kad šios agentūros prisideda prie tvirtesnio valstybių narių bendradarbiavimo šioje srityje; |
| --- | --- |

45.

| 46. | prašo Komisijos, atsižvelgiant į faktinę pažangą, padarytą vykdant tarpinstitucines derybas, pateikti atnaujintą informaciją apie finansinį poveikį 2018 m., kurį darys dar vis svarstomi pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, sudarančių Europos migracijos darbotvarkės dalį, visų pirma Dublino sistemos reforma, atvykimo ir išvykimo sistema, Europos kelionių informacijos ir leidimų sistema ir EASO, kad į tai būtų galima atsižvelgti taikinimo etapu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | apgailestauja, kad Taryba savavališkai daugiau nei 30 mln. EUR sumažino įsipareigojimų asignavimus, numatytus įvairioms programoms kultūros, pilietybės, teisingumo, visuomenės sveikatos, vartotojų teisių ir civilinės saugos srityse, neatsižvelgdama į puikius šių programų įgyvendinimo rodiklius ir nepaisydama jau ir taip joms skiriamo per mažo finansavimo, o dėl to daug kokybiškų projektų lieka be finansavimo; vėl įrašo visas eilutes pagal BP numatytą lygį ir siūlo papildomai padidinti sumas atitinkamose biudžeto eilutėse; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pakartoja, kad yra įsitikinęs, jog laikas daugiau lėšų skirti svarbioms Sąjungos programoms kultūros ir pilietybės srityse, visų pirma programoms „Kūrybiška Europa“ ir „Europa piliečiams“, kurios atlieka pagrindinį vaidmenį remiant kultūros ir kūrybos sektorius, taip pat aktyvų pilietiškumą, ypač atsižvelgiant į 2019 m. Europos Parlamento rinkimus; pakartoja, kad visos institucijos turi laikytis politinio susitarimo, pasiekto dėl Europos kultūros paveldo metų finansavimo 2018 m., ir skirti šiems metams pakankamai asignavimų pasinaudojant programos „Kūrybiška Europa“ paprograme „Kultūra“, kadangi šiems metams nesukurta atskira biudžeto eilutė; ragina Komisiją persvarstyti iniciatyvas pagal biudžeto eilutę „Žiniasklaidos veiksmai“, siekiant užtikrinti, kad biudžeto lėšomis būtų veiksmingai remiamas aukštos kokybės nepriklausomas informavimas apie Sąjungos reikalus; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pritaria tam, kad būtų padidintas pagal Teisių, lygybės ir pilietybės programą įgyvendinamo „Daphne“ tikslo skaidrumas ir matomumas, nes tai yra pagrindinė Sąjungos priemonė kovojant su visų formų smurtu prieš vaikus, jaunimą, moteris, LGBTI asmenis ir kitas rizikos grupes; pritaria, kad Europos lyčių lygybės institute būtų sukurtas Europos kovos su smurtu dėl lyties stebėjimo centras; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pagal 3 išlaidų kategoriją numato 108,8 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų daugiau nei BP, išskyrus bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus, ir siūlo finansuoti šį padidinimą toliau mobilizuojant lankstumo priemonę; |
| --- | --- |

50.

4 išlaidų kategorija. Europos vaidmuo pasaulyje

| 51. | dar kartą pabrėžia, kad Sąjungos išorės veiksmams reikia vis didesnio finansavimo, nes poreikiai ženkliai viršija dabartinį 4 išlaidų kategorijos lygį; mano, kad artimiausiais metais reikės ir toliau dinamiškai reaguoti mobilizuojant Sąjungos biudžeto lėšas, siekiant reaguoti į migracijos problemą; pabrėžia, kad toks vienų metų ad hoc padidinimas, kaip 2017 m., negali būti laikomas pakankamu atsižvelgiant į sudėtingus uždavinius, su kuriais susiduria Sąjunga, ir skubų poreikį užtikrinti tvirtesnius Sąjungos išorės veiksmus dabartiniame globaliame pasaulyje; |
| --- | --- |

51.

| 52. | laikosi nuomonės, kad pirmenybė turėtų būti teikiama Sąjungos artimiausioms kaimynėms ir priemonėms, kuriomis siekiama spręsti pagrindines problemas, su kuriomis jos susiduria, t. y. migracijos ir pabėgėlių krizę ir susijusias humanitarines problemas pietinėse kaimyninėse šalyse, taip pat Rusijos agresijos rytinėse kaimyninėse šalyse problemą; mano, kad Sąjungos kaimyninių šalių stabilumas ir gerovė yra naudingi tiek atitinkamiems regionams, tiek visai Sąjungai; pakartoja savo raginimą didinti paramą Artimųjų Rytų taikos procesui, Palestinos Administracijai ir Jungtinių Tautų pagalbos ir darbų agentūrai Palestinos pabėgėliams Artimuosiuose Rytuose (JTPDO) siekiant Sąjungos nurodyto tikslo skatinti regiono vystymąsi ir stabilumą ir remti Palestinos gyventojų atsparumą; pakartoja, kad parama asociacijos susitarimus su Sąjunga įgyvendinančioms šalims yra labai svarbi siekiant sudaryti palankesnes sąlygas politinėms ir ekonominėms reformoms, tačiau pabrėžia, kad tokia parama turėtų būti teikiama tol, kol šios šalys atitinka tinkamumo ją gauti kriterijus, ypač susijusius su teisine valstybe ir demokratinių institucijų stiprinimu; todėl priima sprendimą padidinti išteklius, skirtus Europos kaimynystės priemonei (EKP), Pasirengimo narystei pagalbos priemonei (PNPP) ir makrofinansinei paramai (MFP); |
| --- | --- |

52.

| 53. | pabrėžia, kad Europa, laikydamasi JT darnaus vystymosi tikslų, atlieka svarbų vaidmenį pasauliniu lygmeniu šalinant skurdą ir užtikrinant vystymąsi skurdžiausiuose regionuose; todėl skiria papildomų finansinių išteklių vystomojo bendradarbiavimo priemonei ir humanitarinei pagalbai; atsižvelgdamas į tai, kad labai didelė Viduržemio jūra keliaujančių migrantų dalis atvyksta iš Užsachario Afrikos, primena, kad Sąjungos parama šiame regione yra nepaprastai svarbi siekiant šalinti pagrindines migracijos priežastis; |
| --- | --- |

53.

| 54. | prieštarauja tam, kad būtų iš esmės sumažinti pagal išorės finansavimo priemones (EKP, PNPP, partnerystės priemonė ir vystomojo bendradarbiavimo priemonė) programai „Erasmus+“ skiriami finansiniai įnašai, nepaisant to, kad jaunimo mainų programos yra vienos iš sėkmingiausių ilgalaikių investicijų į kultūros diplomatiją ir tarpusavio supratimą, ir todėl priima sprendimą padidinti šiuos įnašus; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atsižvelgdamas į nerimą keliantį padėties, susijusios su demokratija, teisinės valstybės principu ir žmogaus teisėmis, blogėjimą, priima sprendimą sumažinti paramą politinėms reformoms Turkijoje; priima sprendimą likusių asignavimų dalį įrašyti į rezervą, kuris bus panaudotas, kai Turkija padarys išmatuojamą pažangą teisinės valstybės, demokratijos, žmogaus teisių ir spaudos laisvės srityse, siekiant nukreipti šias lėšas pilietinės visuomenės subjektams, įgyvendinantiems priemones, kuriomis remiami minėti tikslai; |
| --- | --- |

55.

| 56. | laikosi nuomonės, kad, siekiant tinkamai atremti dezinformacijos kampanijas ir propaguoti objektyvų Sąjungos įvaizdį už Sąjungos ribų, reikia papildomų finansinių išteklių; todėl ragina padidinti finansavimą, skirtą kovai su dezinformacijos kampanijomis ir kibernetiniais išpuoliais; todėl priima sprendimą padidinti išteklius, skirtus strateginės komunikacijos veiksmams, kurie bus vykdomi kaimyninėse ir Vakarų Balkanų šalyse; primena, kad svarbu investuoti į Sąjungos išorės veiksmų matomumą siekiant stiprinti finansavimo toje srityje poveikį ir išplėsti Sąjungos viešąją diplomatiją, kad ji atitiktų Visuotinės strategijos užmojus; |
| --- | --- |

56.

| 57. | mano, kad būtina padidinti Kipro turkų bendruomenės biudžeto eilutės asignavimus, kad būtų ryžtingai prisidėta prie Kipro be žinios dingusių asmenų paieškos komiteto misijos tęsimo ir intensyvesnės veiklos, norinčių persikelti maronitų ir visų asmenų, gyvenančių izoliuotose vietovėse, gerovės, kaip susitarta 3-iame Vienos susitarime, ir būtų paremtas iš dviejų bendruomenių atstovų sudarytas Kultūros paveldo techninis komitetas, taip skatinant šių dviejų bendruomenių pasitikėjimą ir susitaikymą; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pabrėžia, kad Komisijos polinkis pasitelkti pagalbinius biudžeto mechanizmus, pvz., patikos fondus ir kitas panašias priemones, ne visais atvejais buvo sėkmingas; yra susirūpinęs dėl to, kad kuriant į Sąjungos biudžetą neįtraukiamas finansines priemones gali būti keliama grėsmė jo vieningumui ir apeinama biudžeto procedūra, tuo pačiu metu kenkiama skaidriam biudžeto valdymui ir trukdoma Parlamentui naudotis teise vykdyti veiksmingą išlaidų kontrolę; todėl mano, kad pastaraisiais metais atsiradusios ad hoc išorės priemonės turi būti įtrauktos į Sąjungos biudžetą, o Parlamentas turi vykdyti visapusišką šių priemonių įgyvendinimo kontrolę; pažymi, kad iki 2017 m. rugsėjo mėn. pabaigos 2017 m. biudžete ES patikos fondams buvo skirta iš viso 795,4 mln. EUR; prašo Komisijos Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti sumą, kurią ji 2018 m. ketina skirti patikos fondams; dar kartą pareiškia savo susirūpinimą dėl to, kad valstybių narių įnašai į šiuos patikos fondus paprastai atsilieka, palyginti su jų įsipareigojimais; atkreipia dėmesį į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 11/2017 dėl ES patikos fondo „Bekou“, skirto Centrinės Afrikos Respublikai; reiškia susirūpinimą dėl Audito Rūmų nustatytų trūkumų, pvz., bendrų poreikių vertinimo trūkumo ir neveiksmingų koordinavimo su kitais paramos teikėjais mechanizmų; pareiškia, kad ketina įvertinti ES patikos fondų, kaip Sąjungos išorės politikos priemonės, pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

58.

| 59. | primena, kad pagal DFP reglamento 24 straipsnį visos Sąjungos ir Euratomo išlaidos ir įplaukos įrašomos į bendrąjį Sąjungos biudžetą, laikantis Finansinio reglamento 7 straipsnio; ragina Komisiją išsaugoti biudžeto vieningumą ir vadovautis juo kaip pagrindiniu principu pradedant naujas iniciatyvas; |
| --- | --- |

59.

| 60. | atkreipia dėmesį į rinkimų stebėjimo misijų svarbą siekiant stiprinti demokratines institucijas ir visuomenės pasitikėjimą rinkimų procesais, nes tai padeda skatinti taikos kūrimą ir stabilumą; pabrėžia, kad reikia užtikrinti pakankamai finansinių išteklių šiam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

60.

| 61. | atkreipia dėmesį į tai, kad vystomojo bendradarbiavimo priemonei numatytos lėšos neperskiriamos siekiant finansuoti naują pajėgumų stiprinimo remiant saugumą ir vystymąsi iniciatyvą pagal priemonę, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos (IcSP); apgailestauja dėl BP pateikto pasiūlymo 7,5 mln. EUR iš vystomojo bendradarbiavimo priemonei numatytų lėšų perskirti pajėgumų stiprinimo remiant saugumą ir vystymąsi iniciatyvai ir pabrėžia, kad reikia kuo skubiau rasti kitus sprendimus siekiant užpildyti šią spragą; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pakartoja savo prašymą, kad ES specialiesiems įgaliotiniams skirta biudžeto eilutė būtų perkelta iš BUSP biudžeto į EIVT administracinių išlaidų biudžetą, nedarant poveikio biudžetui, siekiant toliau stiprinti Sąjungos diplomatinę veiklą; |
| --- | --- |

62.

| 63. | todėl nusprendžia panaikinti beveik visus Tarybos sumažinimus ir pagal 4 išlaidų kategoriją numatyti 299,7 mln. EUR daugiau įsipareigojimų asignavimų nei numatyta biudžeto projekte (išskyrus bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus, ES specialiųjų įgaliotinių perkėlimą ir patvirtintas sumažintas sumas); |
| --- | --- |

63.

5 išlaidų kategorija. Administravimas. Kitos išlaidų kategorijos. Administracinės ir mokslinių tyrimų paramos išlaidos

| 64. | mano, kad Tarybos sumažinimai neatspindi tikrų poreikių ir todėl kelia pavojų administracinėms išlaidoms, kurios jau reikšmingai racionalizuotos; todėl vėl įrašo visas BP numatytas Komisijos administracines išlaidas, įskaitant 1–4 išlaidų kategorijų administracines ir mokslinių tyrimų paramos išlaidas; |
| --- | --- |

64.

| 65. | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 12 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų bendros nuomonės dėl OLAF ir jos Priežiūros komiteto santykių trijų aspektų išvadas, priima sprendimą atidėti 10 % asignavimų, skirtų Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF), kol Priežiūros komitetui bus suteikta galimybė susipažinti su OLAF bylų medžiaga, tačiau šiek tiek padidina OLAF biudžetą, atsižvelgiant į padidėjusias užduotis; |
| --- | --- |

65.

| 66. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2017 m. pradžioje OLAF tyrė didelio sukčiavimo muitų srityje atvejį Jungtinėje Karalystėje, kurio priežastis – nepakankamas importuojamų produktų įvertinimas ir dėl kurio 2013–2016 m. buvo prarasta Sąjungos biudžeto įplaukų už beveik 2 mlrd. EUR; reiškia susirūpinimą dėl to, kad sukčiavimas iki šiol nebuvo sustabdytas ir kad vis prarandamos Sąjungos biudžeto lėšos; prašo Komisijos, vykdant derybas dėl „Brexit“, atsižvelgti į Jungtinės Karalystės administracijos lėtą reakciją į Komisijos rekomendacijas šiuo požiūriu; prašo tų valstybių narių, kurios prieštaravo dėl Sąjungos muitų teisės pažeidimų ir sankcijų teisinės sistemos iš naujo apsvarstyti savo poziciją siekiant greitai išspręsti šią problemą; |
| --- | --- |

66.

Decentralizuotos agentūros

| 67. | iš esmės pritaria Komisijos pateiktoms agentūrų biudžeto poreikių sąmatoms; taigi mano, kad dar labiau sumažinus lėšas, kaip siūlo Taryba, kiltų grėsmė tinkamam agentūrų veikimui ir jos negalėtų atlikti joms pavestų užduočių; mano, kad šioje pozicijoje patvirtintų naujų etatų reikia tam, kad būtų galima atlikti papildomas užduotis, atsižvelgiant į naujus politikos pokyčius ir naujus teisės aktus; pakartoja savo įsipareigojimą išsaugoti išteklius ir prireikus suteikti papildomų išteklių, kad būtų galima užtikrinti tinkamą agentūrų veikimą; |
| --- | --- |

67.

| 68. | atsižvelgiant į problemas, su kuriomis Sąjunga vis dar susiduria migracijos bei saugumo srityse, ir turint omenyje, kad reikia numatyti suderintą Europos atsaką, priima sprendimą padidinti asignavimus, skiriamus Europolui, Eurojustui, CEPOL, EASO ir Europos Sąjungos tinklų ir informacijos apsaugos agentūrai (ENISA); |
| --- | --- |

68.

| 69. | primena, kad svarbu, jog Sąjunga daugiausia dėmesio skirtų konkurencingumui, ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui; primena, kad strateginis Sąjungos prioritetas – iki galo sukurti ir įgyvendinti GALILEO ir EGNOS projektus, už kuriuos iš dalies atsakinga Europos GNSS agentūra (GSA); primena, kad GSA trūksta išteklių kibernetiniam saugumui ir paslaugai valstybinėms institucijoms finansuoti ir todėl nusprendžia padidinti jai skiriamų asignavimų lygį; |
| --- | --- |

69.

| 70. | mano, kad reikia numatyti papildomų asignavimų ir darbuotojų Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrai (ACER), kad ji galėtų atlikti jai patikėtas didesnes užduotis, susijusias su elektros energijos ir dujų tinklo kodeksų bei gairių įgyvendinimu ir jos stebėsena; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ypač primena, kad Europos aplinkos agentūra (EAA) padeda Sąjungai priimti informacija pagrįstus sprendimus dėl aplinkos gerinimo, aplinkos klausimų integravimo į ekonomikos politiką ir pereiti prie darnumo, taip pat kad atsižvelgdama į Sąjungos klimato ir energetikos politiką iki 2030 m., Komisija EAA pasiūlė naują užduotį, susijusią su energetikos sąjungos valdymu, visiškai atitinkamai nepadidinusi etatų plano; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pabrėžia, kad, nors Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūrai numatyti biudžeto ištekliai ir etatų skaičius kol kas atrodo pakankami, reikia atidžiai stebėti būsimus agentūros poreikius, susijusius su veiklos ištekliais ir darbuotojais; |
| --- | --- |

72.

| 73. | teigiamai vertina tai, kad 2018 m. biudžete numatyti atitinkami ištekliai siekiant paremti Europos priežiūros institucijas (EPI); pabrėžia, kad Europos priežiūros institucijų vaidmuo labai svarbus skatinant nuoseklų Sąjungos teisės taikymą ir geresnį nacionalinių valdžios institucijų veiksmų koordinavimą ir užtikrinant finansinį stabilumą, geriau integruotas finansų rinkas ir vartotojų apsaugą bei priežiūros konvergenciją; pabrėžia, kad, siekdamos apdairiai naudoti savo biudžetą, Europos priežiūros institucijos turi laikytis užduočių ir įgaliojimų, kuriuos joms skyrė Sąjungos teisės aktų leidėjas; |
| --- | --- |

73.

| 74. | pakartoja, kad, kaip susitarta 2013 m. gruodžio 2 d. Tarpinstituciniame susitarime, 2018 m. yra paskutiniai metai, kai įgyvendinamas darbuotojų skaičiaus mažinimo 5 proc. tikslas ir etatų perskirstymo rezervo metodas aprūpinant darbuotojais agentūras; pakartoja, kad prieštarauja tam, kad po 2018 m. kokiu nors būdu būtų toliau taikomas visuotinis metodas aprūpinant agentūras ištekliais; pakartoja, jog sutinka su tuo, kad būtų veiksmingiau naudojami agentūrų ištekliai, vykdant glaudesnį administracinį bendradarbiavimą arba net sujungimus, kai tinkama, taip pat dalijantis tam tikromis funkcijomis su Komisija arba kitomis agentūromis; šiuo požiūriu teigiamai vertina iniciatyvą toliau koordinuoti agentūrų veiklą ir įsteigti ES agentūrų tinklo nuolatinį sekretoriatą (dabar vadinamą bendros paramos biuru) ir pritaria tam, kad į Europos maisto saugos tarnybos etatų planą būtų įrašytas papildomas etatas, dėl kurio susidariusios išlaidos būtų pasidalytos naudojant turimus Sąjungos agentūrų biudžetus ir kuris būtų komandiruojamas į tas pareigas; |
| --- | --- |

74.

Bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai

| 75. | atlikęs išsamią pateiktų bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų analizę ir įvertinęs, kaip sekasi įgyvendinti vykdomus projektus ir veiksmus (išskyrus iniciatyvas, kurioms jau taikomas galiojantis teisinis pagrindas), taip pat visapusiškai atsižvelgdamas į Komisijos atliktą projektų įgyvendinamumo vertinimą, taip pat į turimas nedideles maržas ir viršutines ribas, numatytas bandomiesiems projektams ir parengiamiesiems veiksmams, nusprendžia priimti kompromisinį paketą, kurį sudaro ribotas bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų skaičius; |
| --- | --- |

75.

| 76. | todėl atkreipia dėmesį į pastangas, kurias dėjo Parlamentas šiuo klausimu, ir prašo Komisijos parodyti gerą valią įgyvendinant bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus, patvirtintus biudžeto procedūros pabaigoje, nepaisant jos įgyvendinamumo vertinimo, taip pat ir kiekvieno Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo atžvilgiu; |
| --- | --- |

76.

Specialios priemonės

| 77. | primena, kad specialios priemonės yra naudingos siekiant suteikti lankstumo, kai reikia viršyti labai ankštas dabartinės DFP viršutines ribas, ir teigiamai vertina patobulinimus, padarytus atliekant DFP reglamento laikotarpio vidurio tikslinimą; ragina kuo labiau pasinaudoti lankstumo priemone, bendrąja įsipareigojimų marža ir nenumatytų atvejų rezervu, kad būtų galima finansuoti įvairiausius naujus iššūkius ir papildomus uždavinius, kuriems spręsti reikia Sąjungos biudžeto lėšų; |
| --- | --- |

77.

| 78. | ragina padidinti neatidėliotinos pagalbos rezervą ir ES solidarumo fondą (ESSF), atsižvelgiant į pastarąsias ir tragiškas nelaimes, t. y. gaisrus ir labai didelę sausrą Portugalijoje ir Ispanijoje; |
| --- | --- |

78.

| 79. | taip pat primena Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF), neatidėliotinos pagalbos rezervo ir ESSF svarbą; remia Komisijos ketinimą sudaryti sąlygas sparčiau mobilizuoti lėšas pagal ESSF, didžiąją dalį šio fondo metinių lėšų perkeliant į Sąjungos biudžeto rezervą ir jas pridedant prie jau į biudžetą įrašytos avansų sumos; apgailestauja, kad Taryba sumažino lėšas šiuo požiūriu, ir iš dalies vėl įrašo biudžeto projekte numatytą finansavimą, išskyrus sumą, kuri 2017 m. buvo sutelkta pradiniame etape patvirtinus Taisomąjį biudžetą Nr. 4/2017 ir mobilizavus lėšas Italijai pasinaudojant ESSF; ragina išplėsti ESSF taikymo sritį ir suteikti pagalbą nukentėjusiesiems nuo teroro aktų ir jų šeimoms; |
| --- | --- |

79.

Mokėjimai

| 80. | yra susirūpinęs dėl dabartinės nepakankamo mokėjimų panaudojimo tendencijos, būdingos visam Sąjungos biudžetui, ne tik 1b išlaidų pakategorei, bet ir 3 ir 4 išlaidų kategorijoms, nepaisant to, kad reikia reaguoti į daugybę naujų iššūkių, ir lanksčių finansavimo mechanizmų sukūrimo; primena, kad per pastaruosius dvejus metus Sąjungos biudžeto mokėjimų lygis buvo gerokai sumažintas, o biudžeto pertekliaus lygis buvo aukštas; todėl reiškia susirūpinimą, kad BP vis dar numatyta precedento neturinti 10 mlrd. EUR mokėjimų viršutinės ribos marža, kuri rodo, kad panaudojimo lygis žemas, o tai gali lemti ūmų mokėjimų poreikį baigiantis dabartinei DFP; |
| --- | --- |

80.

| 81. | primygtinai nurodo, kad būtina į visas eilutes, kurių lėšas sumažino Taryba, vėl įrašyti BP numatytus mokėjimus, ir tikslingai padidina mokėjimų asignavimus, ypač tose eilutėse, kuriose iš dalies pakeisti įsipareigojimų asignavimai; |
| --- | --- |

81.

Kiti skirsniai

| 82. | apgailestauja dėl to, kad Taryba nuolat taiko praktiką, pagal kurią didinama standartinė vienoda sumažinimo norma Sąjungos institucijose; mano, kad tai lemia labai didelį iškreipiamąjį poveikį institucijų, nuo seno taikančių tikslias sumažinimo normas, biudžetams; mano, kad šis metodas negali būti laikomas nei tiksliniu mažinimu, nei patikimu finansų valdymu; todėl vėl įrašo BP numatytą sumažinimo normos lygį; |
| --- | --- |

82.

I skirsnis. Europos Parlamentas

| 83. | palieka tą pačią bendrą 2018 m. biudžeto sumą, kuri patvirtinta anksčiau minėtoje 2017 m. balandžio 5 d. Parlamento rezoliucijoje ir sudaro 1 953 483 373 EUR; įtraukia biudžetui poveikio nedarančius techninius patikslinimus siekiant atsižvelgti į atnaujintą informaciją, kurios dar nebuvo ankstesniu šių metų laikotarpiu; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pažymi, kad 2018 m. sąmatos lygis sudaro 18,88 proc., o tai yra mažiau nei 2017 m. (19,25 proc.) ir tai yra mažiausia 5 išlaidų kategorijos dalis per pastaruosius penkiolika metų; tačiau primygtinai tvirtina, kad siekis kuo labiau sumažinti Europos Parlamento išlaidas neturėtų būti įgyvendinamas sumažinant Parlamento pajėgumą atlikti savo įprastą teisėkūros darbą; |
| --- | --- |

84.

| 85. | pakartoja Parlamento prioritetus ateinantiems finansiniams metams, t. y. stiprinti saugumo priemones, kurių jau imtasi, ir gerinti Parlamento atsparumą kibernetiniams išpuoliams, didinti Parlamento vidaus biudžeto procedūros skaidrumą ir vykdant Parlamento biudžetą dėmesį sutelkti į pagrindines Parlamento funkcijas – teisėkūros, vienos iš biudžeto valdymo institucijų, atstovavimo piliečiams ir kitų institucijų darbo kontrolės funkcijas; |
| --- | --- |

85.

| 86. | teigiamai vertina tai, kad sukurta Biuro darbo grupė dėl bendroms išlaidoms kompensuoti skirtos išmokos; primena, kad tikimasi užtikrinti daugiau bendroms išlaidoms kompensuoti skirtos išmokos skaidrumo, ir tai, kad reikia apibrėžti tikslesnes atskaitomybės už išlaidas, kurias galima padengti iš šios išmokos, taisykles nesudarant Parlamentui papildomų išlaidų; |
| --- | --- |

86.

| 87. | ragina Biurą padaryti šiuos konkrečius pakeitimus, susijusius su bendroms išlaidoms kompensuoti skirtomis išmokomis:






  — | bendroms išlaidoms kompensuoti skirtos išmokos visais atvejais turėtų būti tvarkomos atskiroje banko sąskaitoje; |
| --- | --- | --- |

87.

—

bendroms išlaidoms kompensuoti skirtos išmokos visais atvejais turėtų būti tvarkomos atskiroje banko sąskaitoje;

| — | Parlamento nariai turėtų saugoti visas sąskaitas, susijusias su bendroms išlaidoms kompensuoti skirtomis išmokomis; |
| --- | --- |

—

Parlamento nariai turėtų saugoti visas sąskaitas, susijusias su bendroms išlaidoms kompensuoti skirtomis išmokomis;

| — | neišleista bendroms išlaidoms kompensuoti skirtų išmokų dalis turėtų būti grąžinama mandato pabaigoje; |
| --- | --- |

—

neišleista bendroms išlaidoms kompensuoti skirtų išmokų dalis turėtų būti grąžinama mandato pabaigoje;

| 88. | sumažina savo generalinio sekretoriato 2018 m. etatų planą 60 etatų (1 proc. darbuotojų skaičiaus mažinimo tikslas), laikantis 2015 m. lapkričio 14 d. su Taryba pasiekto susitarimo dėl Europos Sąjungos 2016 finansinių metų bendrojo biudžeto; primena, kad 2016 m. Parlamentui skirti 35 etatai buvo susiję su nauja saugumo didinimo veikla ir dėl šios priežasties jų atžvilgiu nebuvo taikomas darbuotojų skaičiaus mažinimo tikslas, kaip patvirtinta priėmus Taisomąjį biudžetą Nr. 3/2016 ir 2017 m. bendrąjį biudžetą (10); ragina Komisiją atitinkamai patikslinti savo stebėsenos lenteles siekiant suteikti Europos Parlamentui ir Tarybai tikslią informaciją visais procedūros etapais; |
| --- | --- |

88.

| 89. | palankiai vertina keitimąsi nuomonėmis dėl Parlamento pastatų politikos, kuris vyko 2017 m. liepos 11 d. dalyvaujant Biudžeto komitetui, generaliniam sekretoriui ir Parlamento pirmininko pavaduotojams, atsakingiems už Parlamento pastatų politiką; mano, kad šis dialogas turėtų būti tęstinis procesas, ypač atsižvelgiant į būsimas Biuro diskusijas dėl Paulio Henri-Spaako pastato renovacijos; |
| --- | --- |

89.

| 90. | pakartoja Parlamento poziciją, pareikštą pirmiau minėtoje 2017 m. balandžio 5 d. rezoliucijoje, kad dar esama galimybių pagerinti kontrolės mechanizmus, susijusius su Europos politinėmis partijomis ir Europos politiniais fondais; šiuo klausimu atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą iš dalies pakeisti Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 (11) ir palankiai vertina visas pastangas pagerinti atskaitomybę ir išlaidų skaidrumą; |
| --- | --- |

90.

| 91. | primena 2014 m. Audito Rūmų analizę, kurioje apskaičiuota, kad išlaidos, patiriamos dėl Parlamento geografinio išsklaidymo, yra 114 mln. EUR per metus; be to, atkreipia dėmesį į savo 2013 m. lapkričio 20 d. rezoliucijoje dėl Europos Sąjungos institucijų būstinių vietos (12) pateiktą išvadą, kad 78 proc. visų teisės aktais numatytų Parlamento darbuotojų komandiruočių yra tiesioginis Parlamento geografinio išsklaidymo rezultatas; pabrėžia, jog pranešime taip pat nurodoma, jog apskaičiuota, kad dėl geografinio išsklaidymo daromas poveikis aplinkai siekia nuo 11 000 iki 19 000 tonų išmetamo CO2; primena apie neigiamą visuomenės nuomonę dėl šio išsklaidymo ir todėl ragina parengti perėjimo prie vienos būstinės veiksmų gaires ir sumažinti atitinkamų biudžeto eilučių lėšas; |
| --- | --- |

91.

IV skirsnis. Teisingumo Teismas

| 92. | vėl įrašo BP numatytas sumas pagal visas biudžeto eilutes, kurių lėšas sumažino Taryba ir kurios nepaprastai svarbios Teisingumo Teismo veikimui, ir vėl įrašo sąmatas dviejuose biudžeto punktuose, kad būtų padidintas Teisingumo Teismo gebėjimas tenkinti vis didėjančius vertimo raštu poreikius; |
| --- | --- |

92.

| 93. | negali patikėti, kad Taryba savo pozicijoje dėl 2018 m. biudžeto projekto padarė vienašališką pareiškimą ir pateikė susijusį priedą dėl 5 proc. darbuotojų sumažinimo tikslo, pagal kurį Teismas vis dar turi sumažinti savo etatų planą 19 etatų; pabrėžia, kad tie 19 etatų atitinka 12 ir 7 etatus, kuriuos pagrįstai suteikė atitinkamai Parlamentas ir Taryba vykdant atitinkamai 2015 ir 2016 m. biudžeto procedūras, kad būtų patenkinti papildomi poreikiai, ir todėl primygtinai tvirtina, kad tų 19 etatų neturėtų būti atsisakyta, nes Teismas jau tinkamai įvykdė 5 proc. darbuotojų skaičiaus mažinimo reikalavimą 2013–2017 m. laikotarpiu panaikindamas 98 etatus; |
| --- | --- |

93.

V skirsnis. Audito Rūmai

| 94. | vėl įrašo BP numatytas sumas pagal visus punktus, kurių lėšas sumažino Taryba, kad būtų įgyvendintą Audito Rūmų darbo programa ir pateiktos suplanuotos audito ataskaitos; |
| --- | --- |

94.

| 95. | punkto „Nedidelės apimties konsultacijos, tyrimai ir apklausos“ lėšas įrašo į rezervą tol, kol bus aiškūs vykstančių derybų dėl Finansinio reglamento tikslinimo rezultatai ir patikslintas reglamentas įsigalios 2018 m.; |
| --- | --- |

95.

VI skirsnis. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

| 96. | vėl įrašo BP numatytas sumas pagal visus punktus, kurių lėšas sumažino Taryba; |
| --- | --- |

96.

| 97. | padidina lėšas dviejose biudžeto eilutėse viršijant BP numatytas sumas, susijusias su vietos patarėjų grupių prekybos susitarimų klausimais darbu; |
| --- | --- |

97.

VII skirsnis. Regionų komitetas

| 98. | vėl įrašo BP numatytas sumas pagal visus punktus, kurių lėšas sumažino Taryba; |
| --- | --- |

98.

| 99. | padidina sumas tam tikrose eilutėse viršijant BP sumas pagal Regionų komiteto parengtą sąmatą; |
| --- | --- |

99.

VIII skirsnis. Europos ombudsmenas

| 100. | palankiai vertina ombudsmenės darbą surandant taupymo galimybių institucijos biudžete padidinant veiksmingumą, palyginti su ankstesniais metais; |
| --- | --- |

100.

IX skirsnis. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

| 101. | kelia klausimą, kodėl Taryba norėtų sumažinti Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno biudžetą, atsižvelgiant į tai, kad Parlamentas ir Taryba šiai institucijai pavedė papildomų užduočių; todėl vėl įrašo ankstesnes sumas pagal visas biudžeto eilutes, kurių lėšas sumažino Taryba, kad Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas galėtų vykdyti savo prievoles ir įsipareigojimus; |
| --- | --- |

101.

X skirsnis. Europos išorės veiksmų tarnyba

| 102. | vėl įrašo visas ankstesnes sumas pagal eilutes, kurių lėšas sumažino Taryba; |
| --- | --- |

102.

| 103. | vadovaudamasis Europos Vadovų Tarybos 2015 m. kovo mėn. išvadomis, sukuria biudžeto punktą „Strateginės komunikacijos pajėgumai“ siekiant suteikti EIVT pakankamai darbuotojų ir priemonių, kad būtų galima reaguoti į trečiųjų valstybių ir nevalstybinių subjektų skleidžiamą dezinformaciją; |
| --- | --- |

103.

| 104. | be to, priima sprendimą su ES specialiaisiais įgaliotiniais susijusias išlaidas perkelti iš BUSP skyriaus į EIVT biudžetą, kad būtų užtikrintas didesnis Sąjungos išorės veiksmų suderinamumas; |
| --- | --- |

104.

| 105. | skiria papildomą EIVT sąmatą viršijančią sumą Sąjungos delegacijų stažuotojams, reaguodamas į Europos ombudsmeno tyrimo dėl nemokamų stažuočių išvadas (13); |
| --- | --- |

105.

o

o o

| 106. | atkreipia dėmesį į vienašalį Prancūzijos ir Liuksemburgo pareiškimą, pridėtą prie 2017 m. rugsėjo 4 d. priimtos Tarybos pozicijos dėl 2018 m. biudžeto projekto; primena, kad per 2017 m. kovo 27 d. pavasario trišalį dialogą biudžeto klausimais Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos atstovai susitarė dėl pragmatiško biudžeto procedūros tvarkaraščio, be kita ko, taikinimo laikotarpio datų; primena, kad Bendrųjų reikalų taryba per savo 2017 m. balandžio 25 d. posėdį patvirtino pragmatišką tvarkaraštį, visapusiškai susipažinusi su Parlamento 2017 m. mėnesinių sesijų tvarkaraščiu; todėl pažymi, kad biudžeto procedūra vyksta pagal pragmatišką tvarkaraštį, dėl kurio susitarė visos trys institucijos; |
| --- | --- |

106.

| 107. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją kartu su bendrojo biudžeto projekto pakeitimais Tarybai, Komisijai, kitoms atitinkamoms institucijoms ir organams bei nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

107.

---

(1)  OL L 168, 2014 6 7, p. 105.

(2)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

(3)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(4)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(5)  Tą dieną priimti tekstai, P8_TA(2017)0085.

(6)  Tą dieną priimti tekstai, P8_TA(2017)0114.

(7)  Tą dieną priimti tekstai, P8_TA(2017)0302.

(8)  2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB (OL L 141, 2015 6 5, p. 73).

(9)  2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/63/ES dėl mokslo tikslais naudojamų gyvūnų apsaugos (OL L 276, 2010 10 20, p. 33).

(10)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0401, P8_TA(2016)0411.

(11)  COM(2017)0481.

(12)  OL C 436, 2016 11 24, p. 2.

(13)  Europos ombudsmenas, 454.2014/PMC.

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/389 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/389

---

P8_TA(2017)0410

Darbuotojų apsauga nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe ***I

2017 m. spalio 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe (COM(2016)0248 – C8-0181/2016 – 2016/0130(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 346/56)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0248), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0248),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 153 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0181/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 153 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0181/2016),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. liepos 11 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. liepos 11 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 39 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 39 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A8–0064/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A8–0064/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 487, 2016 12 28, p. 113.

---

P8_TC1-COD(2016)0130

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. spalio 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/..., kuria iš dalies keičiama Direktyva 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą (ES) 2017/2398.)

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/390 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/390

---

P8_TA(2017)0411

Atvykimo ir išvykimo sistemos (AIS), kurioje registruojami trečiųjų šalių piliečių, kertančių ES išorės sienas, atvykimo ir išvykimo duomenys, sukūrimas ***I

2017 m. spalio 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama atvykimo ir išvykimo sistema (AIS), kurioje registruojami trečiųjų šalių piliečių, kertančių Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienas, atvykimo ir išvykimo bei atsisakymo leisti jiems atvykti duomenys, nustatomos prieigos prie AIS teisėsaugos tikslais sąlygos ir iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 767/2008 ir Reglamentas (ES) Nr. 1077/2011 (COM(2016)0194 – C8-0135/2016 – 2016/0106(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 346/57)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0194), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0194),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 77 straipsnio 2 dalies b ir d punktus, 87 straipsnio 2 dalies a punktą ir į 88 straipsnio 2 dalies a punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0135/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 77 straipsnio 2 dalies b ir d punktus, 87 straipsnio 2 dalies a punktą ir į 88 straipsnio 2 dalies a punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0135/2016),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, 77 straipsnio 2 dalies b ir d punktus ir į 87 straipsnio 2 dalies a punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, 77 straipsnio 2 dalies b ir d punktus ir į 87 straipsnio 2 dalies a punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. liepos 12 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. liepos 12 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 39 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 39 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A8-0057/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A8-0057/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia kitu tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 487, 2016 12 28, p. 66.

---

P8_TC1-COD(2016)0106

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. spalio 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo sukuriama atvykimo ir išvykimo sistema (AIS), kurioje registruojami trečiųjų šalių piliečių, kertančių valstybių narių išorės sienas, atvykimo ir išvykimo bei atsisakymo leisti jiems atvykti duomenys, nustatomos prieigos prie AIS teisėsaugos tikslais sąlygos ir iš dalies keičiama Konvencija dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo ir reglamentai (EB) Nr. 767/2008 ir (ES) Nr. 1077/2011

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2017/2226.)

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/391 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/391

---

P8_TA(2017)0412

Šengeno sienų kodekso dalinis keitimas dėl atvykimo ir išvykimo sistemos naudojimo ***I

2017 m. spalio 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl atvykimo ir išvykimo sistemos naudojimo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/399 (COM(2016)0196 – C8-0134/2016 – 2016/0105(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 346/58)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0196), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0196),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 77 straipsnio 2 dalies b punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0134/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 77 straipsnio 2 dalies b punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0134/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. liepos 12 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. liepos 12 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0059/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0059/2017),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeis kitu tekstu, jį pakeis iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 487, 2016 12 28, p. 66.

---

P8_TC1-COD(2016)0105

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. spalio 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) 2016/399 nuostatos, susijusios su atvykimo ir išvykimo sistemos naudojimu

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2017/2225.)

---

2017 m. spalio 26 d., ketvirtadienis

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/392 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/392

---

P8_TA(2017)0415

Paprasto, skaidraus ir standartizuoto pakeitimo vertybiniais popieriais sistema ***I

2017 m. spalio 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos bendros pakeitimo vertybiniais popieriais taisyklės ir sukuriama paprasto, skaidraus ir standartizuoto pakeitimo vertybiniais popieriais Europos sistema ir iš dalies keičiamos direktyvos 2009/65/EB, 2009/138/EB, 2011/61/ES bei reglamentai (EB) Nr. 1060/2009 ir (ES) Nr. 648/2012 (COM(2015)0472 – C8-0288/2015 – 2015/0226(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 346/59)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2015)0472), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2015)0472),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0288/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0288/2015),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 11 d. Europos Centrinio Banko nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 11 d. Europos Centrinio Banko nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. sausio 20 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. sausio 20 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. birželio 28 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. birželio 28 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0387/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0387/2016),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 219, 2016 6 17, p. 2.

(2)  OL C 82, 2016 3 3, p. 1.

---

P8_TC1-COD(2015)0226

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. spalio 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo nustatoma bendroji pakeitimo vertybiniais popieriais sistema ir sukuriama specialioji paprasto, skaidraus ir standartizuoto pakeitimo vertybiniais popieriais sistema, ir iš dalies keičiamos direktyvos 2009/65/EB, 2009/138/EB ir 2011/61/ES bei reglamentai (EB) Nr. 1060/2009 ir (ES) Nr. 648/2012

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2017/2402.)

---

| 27.9.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 346/393 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 346/393

---

P8_TA(2017)0416

Prudenciniai reikalavimai kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ***I

2017 m. spalio 26 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms (COM(2015)0473 – C8-0289/2015 – 2015/0225(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 346/60)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2015)0473), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2015)0473),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0289/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0289/2015),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 11 d. Europos Centrinio Banko nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 11 d. Europos Centrinio Banko nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. sausio 20 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. sausio 20 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. birželio 28 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2017 m. birželio 28 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0388/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0388/2016),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 219, 2016 6 17, p. 2.

(2)  OL C 82, 2016 3 3, p. 1.

---

P8_TC1-COD(2015)0225

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. spalio 26 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2017/2401.)

---