# Euroopa Liidu C 387/25.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 387 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 61. aastakäik25. oktoober 2018 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 387

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

61. aastakäik25. oktoober 2018

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Regioonide komitee |
| | Täiskogu 130. istungjärk, 4.7.2018–5.7.2018 |
| 2018/C 387/01 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Idapartnerluse eesmärgid 2020. aastaks: kohalike ja piirkondlike omavalitsuste panus | 1 |
| 2018/C 387/02 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Avaliku ruumi kaitse toetamise tegevuskava | 5 |
| 2018/C 387/03 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal ELi linnade tegevuskava rakendamise hindamine | 8 |
| 2018/C 387/04 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamine ELi piirialadel | 14 |
| 2018/C 387/05 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Kohalikud ja piirkondlikud stiimulid tervisliku ja jätkusuutliku toitumise edendamiseks | 21 |
| 2018/C 387/06 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Majandus- ja rahaliidu reformimise ettepanekud (detsember 2017) | 27 |
| 2018/C 387/07 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Riigihangete pakett | 37 |
| 2018/C 387/08 | Euroopa Regioonide Komitee perspektiivarvamus teemal Kliimaalane juhtimine pärast 2020. aastat: Euroopa ja üleilmne perspektiiv – panus ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 24. konverentsile | 42 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Regioonide komitee

Täiskogu 130. istungjärk, 4.7.2018–5.7.2018

2018/C 387/01

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Idapartnerluse eesmärgid 2020. aastaks: kohalike ja piirkondlike omavalitsuste panus

1

2018/C 387/02

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Avaliku ruumi kaitse toetamise tegevuskava

5

2018/C 387/03

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal ELi linnade tegevuskava rakendamise hindamine

8

2018/C 387/04

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamine ELi piirialadel

14

2018/C 387/05

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Kohalikud ja piirkondlikud stiimulid tervisliku ja jätkusuutliku toitumise edendamiseks

21

2018/C 387/06

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Majandus- ja rahaliidu reformimise ettepanekud (detsember 2017)

27

2018/C 387/07

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Riigihangete pakett

37

2018/C 387/08

Euroopa Regioonide Komitee perspektiivarvamus teemal Kliimaalane juhtimine pärast 2020. aastat: Euroopa ja üleilmne perspektiiv – panus ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 24. konverentsile

42

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | KONTROLLIKODA |
| | Täiskogu 130. istungjärk, 4.7.2018–5.7.2018 |
| 2018/C 387/09 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Ebaausad kaubandustavad toiduainete tarneahelas | 48 |
| 2018/C 387/10 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Läbipaistvad ja prognoositavad töötingimused Euroopa Liidus | 53 |
| 2018/C 387/11 | Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia elluviimine | 70 |

III   Ettevalmistavad aktid

KONTROLLIKODA

Täiskogu 130. istungjärk, 4.7.2018–5.7.2018

2018/C 387/09

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Ebaausad kaubandustavad toiduainete tarneahelas

48

2018/C 387/10

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Läbipaistvad ja prognoositavad töötingimused Euroopa Liidus

53

2018/C 387/11

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia elluviimine

70

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Regioonide komitee

Täiskogu 130. istungjärk, 4.7.2018–5.7.2018

| 25.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 387/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 387/1

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Idapartnerluse eesmärgid 2020. aastaks: kohalike ja piirkondlike omavalitsuste panus“

(2018/C 387/01)

| Raportöör: | Sören HERBST (DE/EPP), Magdeburgi linnavolikogu liige |
| --- | --- |
| Viitedokument: | Idapartnerluse tippkohtumise ühisdeklaratsioon, 24. november 2017, I lisa „20 eesmärki aastaks 2020“ |

Raportöör:

Sören HERBST (DE/EPP), Magdeburgi linnavolikogu liige

Viitedokument:

Idapartnerluse tippkohtumise ühisdeklaratsioon, 24. november 2017, I lisa „20 eesmärki aastaks 2020“

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Üldised märkused

| 1. | tervitab 24. novembril 2017 Brüsselis toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisdeklaratsioonis 2020. aastaks kokku lepitud 20 eesmärki ning samuti asjaolu, et selles rõhutatakse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemist idapartnerluse riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste konverentsil (CORLEAP) idapartnerluse eesmärkide aktiivsete edendajatena; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiidab heaks 2020. aasta 20 eesmärgi rakendamise uue institutsioonilise struktuuri, mis käivitati 12. märtsil 2018 ja mis on üles ehitatud selleks, et mõnede valdkondadevaheliste küsimuste käsitlemise kõrval tugevdada majandust, juhtimist, ühenduvust ja ühiskonda kõnealustes riikides; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toonitab, et diferentseeritud koostöö ELi ja kuue idapartnerluse riigi vahel on otsustava tähtsusega kõnealuste riikide demokraatliku, majandusliku ja kodanikuühiskonna arengu seisukohalt, sest neil on nii hulgaliselt sarnasusi kui ka osaliselt märkimisväärseid erinevusi kõigis poliitika-, majandus- ja ühiskonnaelu valdkondades; |
| --- | --- |

3.

| 4. | juhib tähelepanu asjaolule, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on tänu oma kodanikulähedusele ning kohaliku omavalitsuse reformile idapartnerluse riikides keskne roll 2020. aasta 20 eesmärgi edukal elluviimisel; |
| --- | --- |

4.

| 5. | viitab sellele, et Krimmi ebaseaduslik annekteerimine Venemaa Föderatsiooni poolt ning Venemaa toetatav sõda Ukraina Donetski ja Luganski piirkonnas tõid Ukraina rahva ja kogu riigi jaoks kaasa tõsised sotsiaalsed tagajärjed, mida on võimalik kõrvaldada vaid ELi ja läänepoolsete partnerite toetusel; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meenutab, et kahjuks ei ole Ukraina ainus idapartnerluse riik, kellel on konflikt teise idapartnerluse riigi või kolmanda riigiga. Komitee kinnitab seetõttu ELi toetust kõikide partnerriikide sõltumatusele, suveräänsusele ja territoriaalsele terviklikkusele ning 1975. aasta Helsingi lõppaktis, 1990. aasta Pariisi hartas ja ÜRO põhikirjas sätestatud kõigi põhimõtete, eesmärkide ja kohustuste täielikule järgimisele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab uusi jõupingutusi, et edendada lahendamata konfliktide rahumeelset lahendamist piirkonnas, lähtudes rahvusvahelise õiguse põhimõtetest ja normidest. Konfliktide lahendamine ning usalduse ja heanaaberlike suhete loomine on hädavajalik, et tagada majanduslik ja sotsiaalne areng ning koostöö; |
| --- | --- |

7.

Institutsioonide ja hea valitsemistava tugevdamine

| 8. | tuletab meelde, et kohaliku omavalitsuse reform, mille eesmärk on riiklike institutsioonide ja hea valitsemistava tugevdamine, on üks idapartnerluse riikide prioriteet. Euroopa kohaliku omavalitsuse harta allkirjastasid Moldova Vabariik ja Ukraina juba 1997. aastal, Armeenia ja Aserbaidžaan 2002. aastal ning Gruusia 2004. aastal. Valgevene ei ole Euroopa Nõukogu liige ega ole hartale alla kirjutanud; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub üles viima läbi tulemuslikke detsentraliseerimisreforme koos tõhusate korruptsioonivastaste meetmetega kõigil valitsustasanditel, et tagada tugevama ja usaldust vääriva juhtimise positiivne mõju kodanike igapäevaelule; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tunneb heameelt selle üle, et 2020. aasta 20 eesmärgi raames viidatakse selgesõnaliselt avaliku halduse reformi elluviimisele, ning on arvamusel, et ametlik statistika, mis koostatakse kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning mille eesmärk on pakkuda kvaliteetset statistilist teavet, tuleks muuta avatud andmetena kättesaadavaks idapartnerluse riikide kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et ametlik kvaliteetne statistika aitab parandada arusaama sotsiaalsetest, majanduslikest ja keskkonnaalastest seosest ning võimaldab langetada tõenduspõhiseid otsuseid poliitikas ja majanduses ning edendada kodanike osalemist poliitilistes protsessides. Komitee nõuab sellega seoses konkreetset tuge jätkusuutlike projektide vormis, et ületada praegused raskused ametliku statistika hankimisel, eriti mis puudutab riigi tasandist madalamat tasandit. Komitee juhib tähelepanu tema poolt välja töötatud ja hallatavale veebilehele Division of Powers, mis annab ülevaate institutsioonilise ja fiskaalse detsentraliseerimise tasemetest ELis ja naaberriikides; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuletab selles kontekstis meelde, et kohaliku omavalitsuse reformi raames toimuval ametliku statistilise teabe riigiasutustepoolsel kogumisel, töötlemisel ja avaldamisel on märkimisväärne majanduslik potentsiaal – see võimaldab kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel tõhusalt hinnata oma majanduslikku potentsiaali ning väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel (VKEd) leida turunišše ja edendada jätkusuutlikku majanduskasvu kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Samuti annavad kvaliteetsed ja usaldusväärsed andmed panuse korruptsiooni ennetamisse ja tõhusate korruptsioonivastaste mehhanismide väljatöötamisse. Lisaks kujutavad kogutud andmed endast lähtematerjali paljude teadusasutuste analüüsidele ning see omakorda tugevdab teadustegevust idapartnerluse riikides; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub üles lisama tegevuskavva kohaliku avaliku sektori eelarvete tõhusa ja tulemusliku haldamise teema ning nõudma kohalike eelarvete sise- ja välisauditeid, tagamaks, et avaliku sektori vahendeid kasutatakse otstarbekalt ja tõhusalt. Kodanike osalemine sõltumatus auditis toetaks kohalikke asutusi nende tulemuslikkuse, programmide ja teenuste kvaliteedi hindamisel ning nende kohandamisel kodanike nõudmistele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | soovitab edendada kodanike osalemist kohalike ja piirkondlike omavalitsuste eelarvetes kaasava eelarvestamise vormis, et anda kodanikele võimalus olla kaasatud avalike ressursside haldamisse ja selles osaleda ning väljendada oma eelistusi avaliku sektori kulutuste osas; |
| --- | --- |

14.

Liikuvus ja inimestevahelised kontaktid

| 15. | tervitab asjaolu, et idapartnerluse riigid saavad osaleda sellistes programmides nagu Erasmus+, „Loov Euroopa“, COSME ja „Horisont 2020“, mis pakuvad täiendavaid vahetusvõimalusi ülikoolidele, haldusasutustele, ettevõtjatele ja teadlastele, ning nõuab rohkem projekte nende programmide tutvustamiseks kohalikul ja piirkondlikul tasandil, pidades eelkõige silmas asjaolu, et mõnedes idapartnerluse riikides pakuvad üksnes rahvusvahelised toetusprogrammid platvormi kogemuste vahetamiseks ning et neist mõne puhul on taotluste edukuse määr suhteliselt madal; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab lisaks (vahetus)projektide edendamisele teaduse alusuuringute valdkonnas ka projekte humanitaarteaduste alal, mis annavad panuse poliitiliste, sotsiaalsete ja kultuuriliste arengute paremasse mõistmisse idapartnerluse riikides ning võimaldavad uurimismeetodite alaste kogemuste vahetamist ning teadlaste integreerimist Euroopa teadustöö struktuuridesse; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tunneb muret selle pärast, et 2020. aasta 20 eesmärgis on mainitud, et ülikoolide võrgustikud idapartnerluse riikides peavad keskenduma üksnes õpetamisele; |
| --- | --- |

17.

| 18. | soovitab sellega seoses tungivalt mitte üksnes edendada idapartnerluse riikide ülikoolides õpetamist, vaid toetada ka teadustegevust, jagades konkreetsete projektide kaudu parimate tavade näiteid uurimismeetoditest ja teadustöö kirjutamisest; |
| --- | --- |

18.

| 19. | juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et vahetused keskse tähtsusega osalejate – nagu ülikoolid, teadusasutused, kodanikuühiskonna organisatsioonid (nt mõttekojad) ja VKE – vahel võiksid anda panuse positiivsete sünergiate arengusse, millest omakorda saaks kasu kogu teadusuuringute ja innovatsiooni valdkond; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nõustub, et kohaliku omavalitsuse ja detsentraliseerimise reform avaldab kohalikele ja piirkondlikele eelarvetele positiivset mõju ning sisaldab tohutut potentsiaali teadusuuringute ja innovatsiooni edendamiseks kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

20.

| 21. | märgib, et ettevõtlusega seotud projektid tuleks suunata mitte ainult noortele, vaid ka täiskasvanutele ja eelkõige naistele; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nõuab sellega seoses konkreetseid meetmeid sotsiaalse ettevõtluse arendamiseks noorte ja täiskasvanute mitteformaalse hariduse vormis kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Sotsiaalne ettevõtlus lahendab kohalikke probleeme, pakub sissetulekut, loob töökohti ja edendab sotsiaalset innovatsiooni kohapeal; |
| --- | --- |

22.

| 23. | viitab sellele, et lisaks vahetustele idapartnerluse riikide vahel ja ELiga tuleks edendada ka vahetusi idapartnerluse riikide sees, kuivõrd neid riike iseloomustab suhteliselt passiivne liikuvus, tuues kaasa eelarvamuste ja stereotüüpide kinnistumise oma riigis ning luues võimalusi väärinfo levikuks; |
| --- | --- |

23.

| 24. | peab seetõttu vajalikuks toetada sellised sissepoole suunatud piirkondadevahelisi vahetusprojekte eelkõige Ukrainas, kuna riik kannatab Venemaa Föderatsiooni poolse jätkuva sõjalise agressiooni ja pideva väärinfo all; |
| --- | --- |

24.

Majandusareng ja turuvõimalused

| 25. | tervitab asjaolu, et idapartnerluse riigid saavad osaleda VKEdele suunatud COSME programmis; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab sellega seoses, et Armeenia, Aserbaidžaan ja Gruusia praegu veel selles programmis ei osale ning projektide arv Ukrainas, Moldovas ja Valgevenes on suhteliselt väike (1–8 projekti) ja need on suures osas koondunud pealinnadesse; |
| --- | --- |

26.

| 27. | on kindlalt veendunud, et kõnealust programmi tuleb edasi arendada ning see peab keskenduma idapartnerluse riikide kohalikele ja piirkondlikele VKEdele, ka neile, mis asuvad pealinnadest kaugel eemal. Sellised programmid edendavad VKEsid ning annavad panuse kestlikku majanduskasvu kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, kui oluline on edendada ettevõtjate ühendusi, kutseühinguid ning kohalikke ja piirkondlikke kaubanduskodasid (nt tööstus- ja kaubanduskojad, inseneride kojad jne) ELi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaudu, sest need institutsioonid hõlbustavad integratsiooni Euroopa struktuuridesse ning annavad panuse ausa konkurentsi kultuuri, mis aitaks samuti kaasa korruptsioonivastasele võitlusele; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tuletab taas kord meelde, et sotsiaalset ettevõtlust tuleb edendada, sest see parandab majandusarengut kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning loob uusi töökohti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | peab oluliseks edendada VKEsid innovatsiooni valdkonnas ning toetada sünergiaid ettevõtluse ja teadustegevuse vahel; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, et ei piisa kohalike ja piirkondlike omavalitsuste toetamisest majandusarengu strateegiate rakendamisel, nagu sõnastati 2020. aasta 20 eesmärgis, vaid tarvis on pakkuda tehnilist tuge juba strateegiate ettevalmistamise etapis; |
| --- | --- |

31.

Valdkonnaülesed eesmärgid

| 32. | ootab, et kooskõlas eesmärkidega suurendaksid asjaomased riigid õigusriigi ja kohtusüsteemi tugevdamiseks tehtavaid jõupingutusi, et tagada põhiõigused, vabadused ja julgeolek ning kindlustada vähemuste kaitse ja sooline võrdõiguslikkus, sh võitlus koduvägivalla vastu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab oma seisukohta, et idapartnerluse riikide kodanikuühiskond etendab olulist rolli ühiskonna demokraatliku arengu jaoks ning valitsused peaksid kodanikuühiskonda nägema tõsiseltvõetava ja olulise partnerina; |
| --- | --- |

33.

| 34. | viitab sellele, et kohaliku omavalitsuse ja detsentraliseerimise reformi silmas pidades etendavad uued demokraatlikud jõud ja juhid olulist osa demokraatlikes protsessides ning neid tuleks sihipäraste meetmete abil toetada; |
| --- | --- |

34.

| 35. | toonitab vajadust parandada haldustegevuse kvaliteeti ning nõuab sellega seoses, et loodaks töövarjuprogrammid kohaliku ja piirkondliku omavalitsuse tasandi haldustöötajatele, et edastada paremini Euroopa haldusalaseid standardeid; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nõuab seda silmas pidades, et komisjon võtaks uuesti kasutusele kohalike omavalitsuste muudetud programmi, millele viidatakse oktoobris 2016 vastu võetud komitee arvamuses „Euroopa naabruspoliitika läbivaatamine“ (1); |
| --- | --- |

36.

| 37. | soovitab tungivalt edendada teadustööd kodanikuühiskonna institutsioonides, nagu mõttekojad ja teadusasutused, kes rikastavad oma analüüsiga poliitilist dialoogi ning lihtsustavad idapartnerluse riikide poliitika- ja majandusvaldkonna peamiste osalejate otsuste langetamist praktiliste ettepanekutega; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab vähemuste kaitse erilist tähendust kõigis idapartnerluse riikides kui olulist tegurit, mis võimaldab üksikisikutel end samastada oma piirkonnaga koos kõigi selle kultuuriliste, sotsiaalsete ja ühiskondlike tunnusjoontega; |
| --- | --- |

38.

| 39. | peab vajalikuks edendada mittekaubanduslike kohalike ja piirkondlike meediakanalite ning avalik-õigusliku ringhäälingu loomist ja säilitamist, et toetada mitmehäälset arutelu, tagada idapartnerluse riikide kodanikele juurdepääs sõltumatule teabele, toetada kvaliteetset ajakirjandust ja seega tõhusalt tõrjuda väärinfot; |
| --- | --- |

39.

| 40. | viitab Donbassi elanikkonna erilisele olukorrale, sest nendeni jõuavad analoogringhäälingu kaudu vaid Venemaa Föderatsiooni kontrollitud kanalid, mille sisu on enamjaolt propagandistlik, ning kutsub seetõttu üles looma ELi tehnilise toetuse fondi Ukraina kohalike mittekaubanduslike raadiojaamade jaoks, kes edastavad Donbassi elanikkonnale sõltumatut teavet okupeerimata aladelt; |
| --- | --- |

40.

Kokkuvõtvad märkused

| 41. | rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste erilist rolli, sest nad saavad tegutseda kõigis valdkondades, ning peab eriti oluliseks vahetuste edendamist ELi ja idapartnerluse riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel linnade ja piirkondade partnerluste vormis, samuti idapartnerluse riikide endi omavalitsuste vahel; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kutsub sellega seoses üles looma programmi ELi ja idapartnerluse riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vaheliste partnerluste bürokraatiavabaks ettevalmistamiseks, misläbi avaneb samuti rohkem võimalusi selle eesmärkide praktiliseks rakendamiseks, tagades rahalise toetuse partnerluste tugevdamiseks; |
| --- | --- |

42.

| 43. | väljendab muret, et mitmeaastase finantsraamistiku ettepanek aastateks 2021–2027 ei näe ette rohkemate rahaliste vahendite eraldamist uuele välisrahastamisvahendile (mis vahetaks muu hulgas välja Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi), mida on vaja idapartnerluse riikide osas seatud eesmärkide elluviimiseks, kuigi see suurendaks mujal maailmas võetavatele meetmetele ELi üldeelarvest eraldatavat osa; |
| --- | --- |

43.

| 44. | peab oluliseks, et Euroopa Liidu ja idapartnerluse riikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste konverentsi (CORLEAP) roll ei piirduks vaid vahetusplatvormiga, vaid et toetataks konkreetselt territoriaalset koostööd tegevuste kaudu, mis ulatuvad võimalike partnerite tõhusast kokkuviimisest kuni konkreetsete projektide nähtavuse tagamiseni; kohustub lisaks täitma ootusi, millega partnerid astuvad CORLEAPi, demonstreerides territoriaalse koostöö edu ja võimalusi ning suurendades idapartnerluse poliitika eeliste mõistmist ja nähtavust kodanike jaoks. |
| --- | --- |

44.

Brüssel, 4. juuli 2018

Euroopa Regioonide Komitee president

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COR-2016-00982-00–00-AC-TRA-ET.

1

---

| 25.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 387/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 387/5

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Avaliku ruumi kaitse toetamise tegevuskava“

(2018/C 387/02)

| Raportöör: | Jean-François BARNIER (FR/ADLE), Chambon-Feugerolles’i linnapea |
| --- | --- |
| Viitedokument: | COM(2017) 612 final |

Raportöör:

Jean-François BARNIER (FR/ADLE), Chambon-Feugerolles’i linnapea

Viitedokument:

COM(2017) 612 final

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Märkused

| 1. | nendib, et viimastel aastatel avalikus ruumis või üldsusele avatud eravaldustes toimunud terrorirünnakud on nõudnud paljudes Euroopa linnades sadu ohvreid. Mitte kunagi varem ei ole liidus korraldatud nii palju ja nii ränkade tagajärgedega rünnakuid. Neid iseloomustab organiseerituse erinev tase (täideviijate ja osavõtjate arv, profiil, taust ja kodakondsus, ühekordsed, samaaegsed või järjestikused teod, kavandatud või spontaansed teod), tegutsemisviiside paljusus (lõhkeseadeldised, tulirelvad, külmrelvad, relvadena kasutatud esemed, eelkõige sõidukid) ja rünnakuks valitud koht, mis on võimalikult ootamatu või sümboolne. Kõik rünnakud olid suunatud igapäevaeluga seotud kohtadele, mis on kas täiesti või suures osas avatud ja ühiskasutuses, mida külastatakse sageli ja mis on seega eriti kaitsetud kuritahtliku tegevuse korral, st nn pehmed sihtmärgid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et riigi julgeolek kuulub liikmesriigi pädevusse, kuid rõhutab samas, et koostöö partneritega ELis ja väljaspool on äärmiselt oluline; tervitab julgeoleku- ja sõjaliste jõudude, õiguskaitseasutuste, pääste- ja hädaabiteenuste, rahvasaadikute ja kodanikuühiskonna mobiliseerimist ja kaasamist terrorismivastasesse võitlusesse. Komitee rõhutab sellega seoses, kuivõrd tähtis on, et terrorirünnakute järel kaasatakse kohaliku tasandi valitud esindajad üldsuse teadlikkuse suurendamise ja terrorismi ärahoidmise püüetesse sotsiaalse integratsiooni ja kogukondade ülesehitamise kaudu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | leiab, et komisjoni tegevuskava, mille eesmärk on avaliku ruumi kaitse toetamine, sobib väga hästi kokku Euroopa julgeoleku tegevuskavaga (ja komisjoni 2016. aasta teatisega selle elluviimise kohta, „et võidelda terrorismi vastu ning liikuda tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu poole“), samuti ajavahemikuks 2015–2020 vastu võetud sisejulgeoleku strateegiaga ning Euroopa Liidu terrorismivastase võitluse strateegiaga; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et võitlus terrorismi vastu, seadusliku rände haldamine ja vägivaldse radikaliseerumise ennetamine kuuluvad küll endiselt peaasjalikult liikmesriikide pädevusse, kuid tõhusate meetmete võtmisel on keskne tähtsus ka kohaliku, Euroopa ja rahvusvahelise tasandi koostööl (1). Komitee kutsub seepärast üles ELis laiemalt teavet ja parimaid tavasid jagama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde, et mõnede energeetika- ja transpordisektori nn hästikaitstud sihtmärkidega oli juba arvestatud 2006. aasta Euroopa elutähtsate infrastruktuuride kaitse programmis ja 2008. aasta direktiivis Euroopa elutähtsate infrastruktuuride identifitseerimise ja määramise ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamise kohta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, et tegevuskava sisaldab rahastamisvõimalusi ning parimate tavade ja kogemuste jagamise olemasolevaid mehhanisme, samuti ettepanekuid uuteks mehhanismideks, mis kaasavad suuremal või vähemal määral liikmesriikide riiklikke ja kohalike omavalitsuste ametiasutusi. Komiteel on heameel, et see soodustab kodanike ja elutähtsa taristu kaitsel tehtava ELi tasandi koostöö lisaväärtuse mõistmist; |
| --- | --- |

6.

Prioriteedid

| 7. | kinnitab kindlalt Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 2 sätestatud eesmärki, et liit moodustab oma kodanikele vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva sisepiirideta ala, kus isikute vaba liikumine on tagatud koos välispiirikontrolli, varjupaiga ja sisserändega ning kuritegevuse ennetamise ja selle vastu võitlemisega seotud asjakohaste meetmete rakendamisega; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kordab Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 222 sätestatud solidaarsusklauslit, mille kohaselt mobiliseerib liit kõik tema käsutuses olevad vahendid, kaasa arvatud liikmesriikide poolt kättesaadavaks tehtud sõjalised vahendid, selleks et hoida liikmesriikide territooriumil ära terrorismiohtu, kaitsta demokraatlikke institutsioone ja tsiviilelanikke terrorirünnaku eest, abistada liikmesriiki tema poliitiliste organite taotlusel tema territooriumil terrorirünnaku korral; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et tegevuskavas ette nähtud operatiivmeetmed, koordineerimistegevus ja juhised on lahutamatu osa liidu poliitikast, meetmetest ja vahenditest, eelkõige õigusalasest koostööst kriminaalasjade, politseikoostöö, tsiviiljulgeoleku, kriisiohje ja radikaliseerumise ennetamise valdkonnas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toonitab vajadust säilitada tasakaal ühelt poolt üksikisiku ja kollektiivi vabaduste vaba kasutamise, sh isikuandmete kaitse, avatud ühiskonna ja juurdepääsetava avaliku ruumi tagamise, ning teiselt poolt nende võimaliku vajaliku, õigusliku ja proportsionaalse piiramise vahel, mis on kohandatud olukorrale, toimub järk-järgult, on pöörduv ning ajaliselt ja ruumiliselt piiratud; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub ELi institutsioone üles suurendama terrorismile vastuseismise võimet nii üksikisiku kui ka kollektiivi, institutsioonide ja kodanike, Euroopa, liikmesriigi ja kohalikul tasandil, samuti moraalses ja materiaalses mõttes, et terrorismi ära hoida ja ennetada, selle vastu kaitsta, sellega toime tulla, sellele reageerida ja sellest võitu saada; |
| --- | --- |

11.

| 12. | soovitab, et asjakohane riiklik, piirkondlik või kohalik ametiasutus teostaks järelevalvet ja kontrolli iga erasektori partnerluse ning iga kodanike algatuse või osaluse üle julgeolekuvaldkonnas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab, et komisjon lihtsustaks ja laiendaks valitsusväliste osalejate juurdepääsu ELi rahastamisvahenditele, avades need mis tahes suurusega omavalitsustele, ning tagaks nende tõhusa kasutamise ja riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi julgeolekuvaldkonna rahastamisvahendite asjakohase kooskõlastamise; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toetab tegevuskava, mille eesmärk on avaliku ruumi tõhusat kaitset innustada, selles valdkonnas teadlikkust suurendada, seda lihtsustada ja sellele kaasa aidata planeeringute, ideede, ehituse, sisustamise ja renoveerimise kaudu, sõltumata nende funktsioonist, paigutusest või kasutamisest. Sama kehtib igasuguse isikute, esemete või sõidukite läbivaatuse või tõkestamise, ohvrite turvamise ja evakueerimise või päästeoperatsioonide lihtsustamise ja juurdlustoimingute puhul; |
| --- | --- |

14.

Avaliku ruumi turvalisuse tagamine

| 15. | avaldab heameelt uute rahaliste vahendite – kokku 18,5 miljoni euro – kättesaadavaks tegemise üle sisejulgeolekufondist riikidevahelistele projektidele, „millega parandatakse avaliku ruumi kaitset“; |
| --- | --- |

15.

| 16. | soovitab komisjonil muuta selline rahastamine alaliseks ja pöörata eritähelepanu projektidele, mida omavalitsused ellu viivad, eelistades innovatiivseid projekte, mida saaks laiemalt levitada; |
| --- | --- |

16.

| 17. | jagab kohalike omavalitsuste muret avaliku ruumi haavatavuse pärast ja kutsub liikmesriike, linnu ja piirkondi üles paremini lõimima avaliku ruumi kaitset Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi taristuinvesteeringutesse; |
| --- | --- |

17.

| 18. | innustab Euroopa Liidu institutsioone edendama ja toetama kohalikke nutikate/ohutute linnade projekte; |
| --- | --- |

18.

| 19. | väljendab heameelt algatusele „Linnadega seotud uuenduslikud meetmed“ Euroopa Regionaalarengu Fondist eraldatud uute rahaliste vahendite üle kokku 100 miljoni euro summas. Komisjon käivitab selle algatuse 2018. aasta oktoobris; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tuletab meelde, et 30. mai 2016. aasta ELi linnade tegevuskava ehk Amsterdami pakt seab eesmärgiks linnade ametiasutuste kaasamise Euroopa poliitika kujundamisse ja elluviimisesse ning nende linnamõõtme tugevdamisse. Sellega aidatakse viia 2030. aastaks ellu ÜRO kestliku arengu tegevuskava, eelkõige selle eesmärk nr 11 „muuta linnad kaasavaks, turvaliseks, vastupidavaks ja jätkusuutlikuks“, aga ka uus linnade tegevuskava Habitat III raames; |
| --- | --- |

20.

Uuringud avaliku ruumi turvalisuse tagamiseks

| 21. | tuletab meelde, et seitsmenda raamprogrammi koostöö peatükis sisalduvad kümme prioriteetset teemat, sh julgeolek, ning et teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammis „Horisont 2020“ sätestatakse kolm peaeesmärki: teaduse tipptase, juhtpositsioon tööstuses ja ühiskonna probleemid. Viimasega seoses peaksid teadusuuringud ja innovatsioon olema suunatud Euroopa ees seisvatele suutele ühiskondlikele probleemidele vastuse leidmisele, mitte aga pelgalt teadusvaldkondadele või tehnoloogiasektorile. Üks teema on „Turvaline ühiskond – Euroopa kodanike ja ühiskonna vabaduse ja turvalisuse kaitse“. Seni on kokku 195 miljoni euro eest rahastatud 48 julgeolekualast uurimisprojekti, mis käsitlevad avaliku ruumi kaitset; |
| --- | --- |

21.

Kogemuste ja parimate tavade vahetamise foorumid

| 22. | toetab hiljuti moodustatud ELi pehmete sihtmärkide kaitse poliitikarühma, et tihendada liikmesriikide koostööd ja koordineerimist kahes järgmises valdkonnas:






  — | praktikute foorum (ühendab liikmesriikide õiguskaitsetöötajaid ja õiguskaitsevõrgustikke, nagu AIRPOL, ATLAS, ENLETS ja RAILPOL), mida täiendab suurte julgeolekuriskide võrgustik, mis pakub ühise väljaõppe ja ühiste õppuste platvormi; |
| --- | --- | --- |

22.

—

praktikute foorum (ühendab liikmesriikide õiguskaitsetöötajaid ja õiguskaitsevõrgustikke, nagu AIRPOL, ATLAS, ENLETS ja RAILPOL), mida täiendab suurte julgeolekuriskide võrgustik, mis pakub ühise väljaõppe ja ühiste õppuste platvormi;

| — | ettevõtjate foorum ja selle temaatilised rühmad (spordi- ja kultuuriüritused jne), mis ühendavad eraõiguslikke ruumi kasutajaid või eraürituste korraldajaid, näiteks transpordiettevõtjad, spordi- või vabaaja veetmise rajatiste käitajad, kaubanduskeskused; |
| --- | --- |

—

ettevõtjate foorum ja selle temaatilised rühmad (spordi- ja kultuuriüritused jne), mis ühendavad eraõiguslikke ruumi kasutajaid või eraürituste korraldajaid, näiteks transpordiettevõtjad, spordi- või vabaaja veetmise rajatiste käitajad, kaubanduskeskused;

nõuab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste esindajad kui terrorirünnakute ärahoidmisel eesliinil tegutsejad oleksid kaasatud sellesse poliitikarühma;

| 23. | väljendab heameelt, et 8. märtsil 2018 toimus Brüsselis ELi linnapeade konverents teemal „Linnade kaitsmine terrorismivastases võitluses: hiljutiste rünnakute käigus saadud õppetunnid“. Sellel osalesid ka Nice’i deklaratsioonile allakirjutanud; |
| --- | --- |

23.

| 24. | innustab töötama välja ja rakendama „parimate tavade julgeolekujuhiste töövahendit äriotstarbelise maanteetranspordi sektori jaoks“ ja praegu katsetamisel olevat „ELi pehmeteks sihtmärkideks olevate paikade hindamise töövahendit“ ning jätkama tööd ELi õigusnormide kallal, et tagada tsiviilkasutuses olevate mehitamata õhusõidukite süsteemide ohutus ja turvalisus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | toetab lõpetuseks tegevuskavas võetud lähenemisviisi soodustada sihtotstarbelise rahastamise, juhtnööride ja kohalike sidusrühmade ning erasektori kaasamise abil praktikute ja otsustajate võrgustikutööd nii riiklikul kui ka kohalikul tasandil, samuti parimate tavade jagamist. |
| --- | --- |

25.

Brüssel, 4. juuli 2018

Euroopa Regioonide Komitee president

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Komitee arvamus „Võitlus radikaliseerumise ja vägivaldse ekstremismi vastu: kohaliku ja piirkondliku tasandi ennetusmehhanismid“ (CoR 6329/2015), juuni 2016.

1

---

| 25.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 387/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 387/8

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „ELi linnade tegevuskava rakendamise hindamine“

(2018/C 387/03)

| Raportöör: | Kieran McCARTHY (IE/EA), Corki linnavalitsus |
| --- | --- |
| Viitedokument: | komisjoni aruanne nõukogule ELi linnade tegevuskava kohta
  COM(2017) 657 final |

Raportöör:

Kieran McCARTHY (IE/EA), Corki linnavalitsus

Viitedokument:

komisjoni aruanne nõukogule ELi linnade tegevuskava kohta

COM(2017) 657 final

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Tehtud töö tunnustamine

| 1. | kinnitab võetud kohustust uuendada oma esialgset järelmeetmete strateegiat ELi linnade tegevuskava rakendamiseks ja selgitada oma kavandatavat poliitilise tasandi tegevust asjaomaste meetmete rakendamisel; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunnustab ELi institutsioonide jõupingutusi, et teadvustada Euroopa linnade pidevalt kasvavat mõjuvõimu ja üha suuremat tähtsust ELi strateegiliste eesmärkide täitmisel ning kaasava, ambitsioonikalt kestliku arengu eesmärkide saavutamise poole püüdleva ja ülemaailmselt konkurentsivõimelise Euroopa loomisel; |
| --- | --- |

2.

| 3. | juhib tähelepanu olulisele asjaolule, et ELi linnade tegevuskavaga üritatakse koondada linnade ametiasutuste kogemusi ja oskusteavet ning võimaldada neil aidata kaasa linnu enim mõjutavate ELi poliitika protsesside ja vahendite arendamisele ja rakendamisele; |
| --- | --- |

3.

| 4. | jagab arvamust, et ELi linnade tegevuskavaga seonduv asjade käik on mõnes liikmesriigis toonud endaga kaasa teatava uuenenud huvi riikliku linnapoliitika arendamise või tugevdamise vastu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tunnustab linnade tegevuskava partnerluste murrangulisi töömeetodeid linnade ametiasutuste esmakordsel otsesel kaasamisel ELi poliitikakujundamise protsessi ja alt üles lähenemisviisi edendamisel ning on seisukohal, et selline lähenemisviis on tihedalt seotud aruteluga Euroopa tuleviku üle, võimaldades kodanikke kohapeal detsentraliseeritult kaasata; |
| --- | --- |

5.

| 6. | väljendab oma veendumust, et Euroopa tuleviku kujundamisel on vajalik rakendada tõhusamat teadmiste jagamist ja linnadevahelist koostööd, et edendada linnade juhtimisega seotud parimate tavade vahetamist, vähendada ELi asjadega seotud halduskoormust, leida kulutõhusamad viisid poliitikameetmete rakendamiseks ja vältida dubleerimist, eelkõige seoses ELi rahastamisvahendite ja poliitiliste algatuste asjakohase ülesehitusega; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mõistab, et linnade tegevuskava osas töö alles käib; märgib, et Euroopa Komisjoni 2017. aasta novembri aruandes väljendatakse üldist rahulolu, kuid juhib sellegipoolest tähelepanu tõsiasjale, et see hinnang põhineb täielikult osalejate tagasisidel; seepärast tervitab komitee selle hinnangu osas konsulteerimist; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toetab linnade tegevuskava käsitluse tuginemist mitmetasandilise valitsemise töömeetodile, mis hõlmab kahtteist laiaulatuslikku poliitiliselt prioriteetset valdkonda, mis on määratletud Amsterdami paktis, ja ka vajadust mõtestada ümber olemasolevate eeskirjade ja määruste kujundamise viisid, parandades linnadele suunatud olemasolevate rahastamisallikate kasutusmugavust, samuti parandada erinevate sidusrühmade hulgas linnaküsimustega seotud teadmiste vahetamist ja koostööd; |
| --- | --- |

8.

| 9. | juhib tähelepanu sellele, et partnerluste meetod loob platvormi, mis aitab ühendada tervikuks ekspertide väärtuslikud vaated mitmetes ELi jaoks prioriteetsetes küsimustes ning kasutada nende praktilisi kogemusi selle kohta, kuidas Euroopa Liidu poliitika mõjutab linnade ja kodanike igapäevaelu; |
| --- | --- |

9.

Valdkondadevahelised kaalutlused ja sünergia

| 10. | toetab ELi linnade tegevuskava, milles käsitletakse kõiki linnapiirkondi, sealhulgas nende sageli funktsionaalseid maapiirkondlikke alasid, et saavutada ELi poliitika ja õigusaktide integreeritum ja terviklikum käsitlus ning kaasata linnasid rohkem igas poliitikameetmete ettevalmistamise etapis, ja vajadust muuta osalemine võimalikult laialdaseks, et kaasata tõepoolest kõik linnapiirkonnad; |
| --- | --- |

10.

| 11. | märgib, et paljud partnerluste teemad on ise teiste teemadega tihedalt seotud ning et integreeritud mõtlemise vaimus ei tohiks neid käsitleda eraldiseisvatena; rõhutab vajadust tegevuskavade tunduvalt parema koordineerimise järele, kuna nende raames võetud meetmetel võib olla üksteisele oluline mõju, näiteks i) säästva maakasutuse ja looduspõhiste lahenduste, elamumajanduse ja kliimamuutustega kohanemise partnerlused, ii) kliimamuutustega kohanemise, energiaalase ülemineku ja õhukvaliteedi partnerlused, iii) linnade vaesuse teemaline, elamumajanduse ning rändajate ja pagulaste kaasamise partnerlused; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tunneb heameelt selle üle, et linnaküsimusi puudutavate andmete kättesaadavus on viimastel aastatel paranenud, kuid tõdeb siiski vajadust paremini kajastada riiklikust tasandist madalamaid, kohalikke ja piirkondlikke tasandeid, et võimaldada tõenduspõhise poliitika kujundamist; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab Amsterdami pakti punktile 12.6 viidates, et ELi linnade tegevuskava peab andma panuse ka soolise õigluse ja võrdõiguslikkuse saavutamisse. Selle saavutamise vahendid on mh soolise mõju hindamise meetodid, sootundlik andmebaas, aga ka analüüs soolise aspektiga arvestamise kohta programmides ja projektides; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toetab üleskutset ka muude linnade tegevuskava valdkondadevaheliste kaalutluste arvessevõtmiseks partnerluste meetmetes, näiteks linnajuhtimine ja linnaplaneerimine, maa- ja linnapiirkondade ühenduskohad, ühiskondlike muutuste mõjudega toimetulemine, väikeste ja keskmise suurusega linnade probleemid ja võimalused, linnade taaselavdamine, demograafilised muutused, avalikud üldhuviteenused ning seosed ÜRO uue linnade tegevuskavaga; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et paljusid partnerluse käigus määratletud probleeme on komitee arvamustes ja resolutsioonides käsitletud nii ulatuslikult, et komitee tehtud tööd selge linnamõõtmega teemadel tuleks kasutada tegevuskavade töövahendina; samuti võiks linnade tegevuskava väljundeid ja tulemusi levitada parimate tavadena komitee teadlikkuse suurendamise üritustel ja väljaannetes; juhib tähelepanu sellele, et linnapartnerlustes on esindatud paljude komitee liikmete kohalikud omavalitsused, ning kutsub üles hoidma komiteed kursis partnerluste tegevusega; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tuletab meelde, et paljud linnalised tegevused on nii otseselt kui kaudselt seotud ning sõltuvuses linnadega ja nendega piirnevate omavalitsustega (nn tagala) tehtavast koostööst ning ELi linnade tegevuskava rakendamisel ja hindamisel tuleks asjaomaseid tegevusi kindlasti arvesse võtta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tuletab meelde arvamust sadamalinnade ja sadamapiirkondade taaselustamise kohta ning vajadust uurida sealseid spetsiifilisi probleeme, mis nõuavad linnade kestliku arengu ja linnaplaneerimise integreeritud käsitlust; |
| --- | --- |

17.

| 18. | märgib, et täiendavaid sihipäraseid sünergiaid oleks võimalik luua erinevates partnerlustes esindatud organisatsioonidega, näiteks Euroopa Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Nõukogu (CEMR), EUROCITIESe võrgustikud, URBACT 3 linnade kestliku arengu programm ja Euroopa linnapoliitika teabekeskuste võrk (EUKN); |
| --- | --- |

18.

Linnade tegevuskava vahendid

| 19. | tunnustab partnerlusi oma vahendite kasutamise eest (kuna osalustasusid ei kaeta) ning Euroopa Komisjoni tehtud jõupingutusi linnade tegevuskava rakendamise lihtsustamiseks; |
| --- | --- |

19.

| 20. | juhib tähelepanu sellele, et ELi linnade tegevuskava ligi kaks aastat kestnud rakendamise jooksul on peamised probleemid olnud seni seotud vahendite nappusega, eriti partnerlustes osalevate linnade osaluskulude katmiseks (eelkõige väikeste ja keskmise suurusega linnade puhul); |
| --- | --- |

20.

| 21. | märgib, et suurematel linnapiirkondadel on tavaliselt ressursse, mida eraldada Euroopa asjades osalemiseks, et pääseda juurde teabele, taotleda rahastamisvõimalusi ja üritada koguni mõjutada poliitikakujundamist – väiksematel omavalitsustel see võimalus puudub; rõhutab, et ELi linnade tegevuskava peaks pakkuma väiksemate linnade omavalitsustele, kellel on täita oluline roll oma vastava laiema piirkonna majanduses, piisavaid võimalusi oma kestliku linnaarengu teadlikumaks korraldamiseks; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub üles kaaluma konkreetse väiksematele linnadele mõeldud rahastamismehhanismi loomise võimalust, et toetada koostööalgatusi linnade tegevuskava raames. Selle eesmärk oleks aktiivsema kogemustevahetamise innustamine. Koostöö hariva rolli edendamine (kogenud, peamiselt keskmise suurusega ja suured linnad annavad teavet edasi väikestele linnadele) on ülimalt oluline mastaabisäästu saavutamisel ja sotsiaal-majandusliku kasvu kiirendamisel; |
| --- | --- |

22.

| 23. | väljendab muret reaalse ohu pärast, et partnerluste praegune ülesehitus ja toimimine viib vähese vastutuseni, pidades silmas eelkõige üldise juhtimisstruktuuri vabatahtlikkust, teatavate liikmesriikide passiivsust ja mõningaid sisekorralduslikke probleeme, mis on tingitud liikmete ülesannete ja kohustuste jaotamise eeskirjade puudumisest; kutsub tungivalt üles neid küsimusi linnade tegevuskava jätkuva rakendamise jooksul lahendama; |
| --- | --- |

23.

| 24. | väljendab heameelt tehnilise sekretariaadi osutatud abi üle partnerluste toetamisel ja kutsub samas üles asetama rohkem rõhku asjatundlikkusele ja tulemustele suunatud lähenemisviisidele, et tehniline tugi ei oleks vaid halduslikku laadi. Sellega seoses on vaja ka suuremat läbipaistvust ja aktiivsemat kaasamist partnerlustesse, et saada asjakohast kasu tehnilisest toest, muu hulgas ekspertide kaasamisest; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et partnerluste abil usaldusväärsete ja hästi kavandatud tulemusteni jõudmiseks on kindlalt vaja, et linnade tegevuskava saaks tugineda stabiilsetele mitmeaastastele eelarveeraldistele; |
| --- | --- |

25.

| 26. | avaldab kiitust nüüdseks juba loodud interaktiivse veebisaidi „Futurium“ käivitamise algatusele, millega koondatakse kõik partnerluste tulemused ühte kohta ja pakutakse laiemale sidusrühmade kogukonnale nii ajakohastatud teavet kui ka võimalusi tegevusi arutada ja neile kaasa aidata; hoiatab sellegipoolest, et ühtset veebipõhist kontaktpunkti ei tohiks iseenesest pidada imerohuks linnade tegevuskava eesmärkide täitmisel, eelkõige tingituna selle vahendi vähesest tuntusest potentsiaalse sihtrühma hulgas; |
| --- | --- |

26.

Parem õigusloome ja linnadele avalduva mõjuga arvestamine

| 27. | tõdeb, et linnade tegevuskava täideviimiseks on vaja luua uusi õiguslikke mehhanisme ELi institutsioonide, liikmesriikide, linnade ja sidusrühmade vahel, et toetada nendele suunatud ja nende vastutusalasse kuuluvate meetmete rakendamist; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kordab oma nõuet, et tegevuskava rakendamine peaks olema komisjoni siduv kohustus, millesse peaksid käesolevas etapis olema kaasatud kõik asjaomased peadirektoraadid, sama moodi nagu nad praegu annavad panuse partnerlustesse; lisaks rõhutab, et liikmesriigid peaksid osalema asjaomase valdkonna ministeeriumi tasandil, mitte suunama küsimused automaatselt linnaarengu eest vastutavale ministeeriumile; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et üks Amsterdami pakti peamistest aspektidest oli siduda see Euroopa Liidu parema õigusloome tegevuskavaga; soovitab seega luua otsesed seosed partnerluste ja REFITi platvormi liikmete töö vahel ning panna partnerluste alastel kohtumistel suuremat rõhku ELi õigusloome parandamisele vastavas valdkonnas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | märgib, et oleks kasulik ühendada linnade tegevuskava partnerluste raames tehtav tegevus tihedamalt Euroopa Komisjoni õiguskontrollikomitee tööga; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tuletab meelde oma jõupingutusi tegevuskava rakendamisel parema õigusloome osas, milleks on viimaste aastate jooksul viidud läbi (territoriaalse) linnapiirkondadele avalduva mõju hindamise katseprojektid, eesmärgiga esitada raportööridele analüüs konkreetsete seadusandlike ettepanekute võimaliku mõju kohta kohapeal valimisse kuuluvate linnade näitel; |
| --- | --- |

31.

| 32. | on arvamusel, et linnadele avalduva mõjuga arvestamine peaks saama ELi poliitikakujundamisel põhielemendiks; rõhutab, et süstemaatilisemalt tuleks hinnata kavandatavate ELi meetmete mõju linnadele (eri tasanditel), et tagada kohaliku vaatepunkti asjakohane kajastumine lõplikus meetmes või õigusaktis; |
| --- | --- |

32.

| 33. | väljendab heameelt, et regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat tunnustab territoriaalse mõju hindamiste läbiviimise olulisust uute seadusandlike ettepanekute arutamisel, ja innustab komisjoni neid laiemalt rakendama kõigis poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kutsub linnasid ja linnapiirkondi üles aitama kaasa ELi prioriteetide kohandamisele vastavalt oma konkreetsetele arenguvajadustele ning rõhutab, et „kohalik areng“ peaks jätkuvalt olema osa üldisemast ELi lähenemisest „territoriaalsele arengule“ ning need mõisted peaksid olema paremini määratletud terviklike mõistetena; |
| --- | --- |

34.

Tulevased 2020. aasta järgse linnade tegevuskava raamistikud

| 35. | on seisukohal, et esimeste partnerluste praeguseks saavutatud ühised tulemused näitavad, et ELi linnade tegevuskava loob usaldusväärse tõenduspõhja tulevasest Euroopa koostööst teavitamiseks ja koguni selle suuna määratlemiseks nii Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kui ka osade komisjoni poolt keskselt juhitud programmide elementide puhul pärast 2020. aastat; |
| --- | --- |

35.

| 36. | avaldab soovi, et mitmeaastase finantsraamistiku järgmises ettepanekus ja ühtekuuluvuspoliitikas pärast 2020. aastat kajastuks linnade ja linnapiirkondade roll, parandades ühtseid vahendeid ja mehhanisme linnade ja piirkondade mõjuvõimu suurendamiseks ja neile otsetoetuse pakkumiseks; rõhutab, kui oluline on, et ühtekuuluvuspoliitika edendaks ühtse territoriaalse käsitluse lisaväärtust ning et tänu tugevale maapiirkondade toetamisele oleks sel ka tugev linnamõõde, aga samuti linnades ja linnapiirkondades kohapeal tuntav vastutus; |
| --- | --- |

36.

| 37. | osutab, et vaatamata madalaimate valitsustasandite (nt linnade) olulisuse kasvule ELis, võrreldes keskse valitsustasandiga, võib mõnes riigis täheldada naasmist valitsusmehhanismide tsentraliseerimise juurde, mis väljendub siiani linnade ja piirkondade käsutuses olnud ja neil endil otsustada aidanud rahastamisvahendite vähenemises. See ohtlik suundumus takistab kohalikel arenguteguritel ja kohalikel oludel põhinevat polütsentrilist majanduskasvu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kinnitab, et uued ühtsed vahendid tuleb muuta paindlikumaks ja proportsionaalsemaks ning vaja on konkreetsetele oludele kohandatud juhendamist, et tagada nende vahendite parem mõistmine ja suurem kindlus neile, kes soovivad neid kasutada; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kutsub üles seadma linnade tegevuskavas prioriteediks linnade äärmiselt killustunud rahastamise kättesaadavamaks muutmise igas suuruses linnadele, tehes muu hulgas koostööd selliste oluliste sidusrühmadega nagu üleeuroopalised kohaliku ja piirkondliku valitsustasandi võrgustikud ja Euroopa Regioonide Komitee, et töötada välja kohandatud teabematerjalid, kuhu on koondatud kõik linnade rahastamisvõimalused kõigis 12 teemavaldkonnas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | nõuab, et prioriteediks seataks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jõuline teadlikkuse suurendamine olemasolevatest rahastamisalgatustest (URBISe ja Euroopa Investeerimispanga kohandatud laenukavad) ning praeguste nõustamis- ja rahastamisvaldkondade ühtlustamine ja teatud määral linnade vajadustega kohandamine; |
| --- | --- |

40.

| 41. | on teadlik vajadusest ühtlustada linnadesse investeerimise rahastamist ja kohandada Euroopa Investeerimispanga laenukavaga seotud teenuseid paremini konkreetsete linnade vajadustele; tunnustab uue sihtotstarbelise linnade investeerimisnõustamise platvormi URBIS osa linnade ametiasutustele finantsalaste ja tehniliste suuniste andmisel integreeritud linnaprojektide ettevalmistamise ja rakendamise olulistes etappides, sealhulgas investeerimisstrateegiate väljatöötamisel, projekti ajakava koostamisel ja uudsete rahastamisvahendite uurimisel (nt Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kombineerimine Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondiga); |
| --- | --- |

41.

| 42. | rõhutab Euroopa territoriaalse koostöö jätkuvat tähtsust linnade ja kohalike omavalitsuste jaoks, et kujundada arengut Euroopa perspektiivist lähtudes; rõhutab, et üle kolmandiku ELi kodanikest elab ja töötab Euroopa piirilinnades ja -aladel, kus luuakse kaks kolmandikku ELi SKPst; märgib, et piiriüleste ja riikidevaheliste INTERREGi projektide abil on saavutatud Euroopa kodanike heaks mitmeid konkreetseid tulemusi linnade tegevuskava seisukohast olulistes valdkondades, näiteks liikuvus, kliimamuutustega kohanemine, energiaalane üleminek, koolitus ja töökohtade loomine; |
| --- | --- |

42.

| 43. | nõuab, et linnade tegevuskavaga ühendataks tihedalt kõikide linnapoliitikaga seonduvate järgmise põlvkonna ELi programmide, mis ei ole ühtekuuluvusprogrammid – näiteks üheksas teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm – eesmärgid ja tulemuste saavutamise mehhanismid, aga ka sellised poliitilised algatused nagu linnapeade pakt; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rõhutab, et linnade tegevuskava peaks olema olulisel kohal tulevastes Euroopa Komisjoni iga-aastastes tööprogrammides, ja palub, et nõukogu vahetuvad eesistujariigid näitaksid uuesti üles kõrgetasemelist poliitilist tahet seda protsessi toetada, võimaldaksid liikmesriikidel selles osaleda ja annaksid ametlikult aru partnerluste arengust; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kutsub üles tagama linnadele ja piirkondadele juurdepääsu linnaküsimustega tegelevatele nõukogu ja Euroopa Parlamendi töörühmadele ning kolmepoolsetele kohtumistele oma institutsioonilise esindaja, Euroopa Regioonide Komitee kaudu, et sel oleks võimalik nõukogu tööd nende pädevusi puudutavates valdkondades jälgida ning sellesse panustada; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rõhutab, et plaanitavate tegevuskavadega peab kaasnema üldine kava, milles pannakse paika realistlikud eesmärgid, tähtajad, näitajad ja sihid konkreetsete eesmärkide saavutamiseks, mis kajastab partnerlustele omast osalejate paljusust ja mis töötatakse välja koostöös erinevate juhtimistasandite, erasektori ja kodanikuühiskonnaga; |
| --- | --- |

46.

| 47. | teeb ettepaneku korraldada tegevuskavade lõpuleviimisel riikide ministeeriumide ja/või teiste arvamuskujundajate, muu hulgas Brüsselis asuvate linnade/piirkondade esinduste kaudu asjakohaste tagasisidemehhanismidega teabelevituskampaaniate sari; |
| --- | --- |

47.

| 48. | eeldab, et Euroopa Komisjoni 2019. aasta hindamises toodaks välja, kuidas on partnerlused aidanud kaasa parema õigusloome tegevuskava rakendamisele, parema juurdepääsu tagamisele rahastamisvahenditele ning teadmiste ja parimate tavade tõhusamale jagamisele; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kutsub partnerlusi üles ka ise hindamisi korraldama ja andma tagasisidet selle kohta, kas protsess vastas nende ootustele, ning esitama ettepanekuid võimalike täiustuste kohta; |
| --- | --- |

49.

| 50. | toetab ettepanekut luua juhtkomitee, et arutada linnade tegevuskava edasist arengut, näiteks partnerluste raames tehtud töö peamiste järelduste kasutamine edaspidiste meetmete kujundamisel ja otsustusprotsessi kavandamisel, võimalikud uued valdkondlikud partnerlused, valdkondadevaheliste küsimuste rakendamine ja arutelude tulemuste levitamine; nõustub, et vaja on arutada selliseid uusi teemasid nagu julgeolek, kultuuripärand, demograafia, linnatranspordisõlmed ja TEN-T; |
| --- | --- |

50.

| 51. | rõhutab sellegipoolest, et enne uute partnerluste loomist on vaja põhjalikult hinnata olemasolevate partnerluste tulemusi ning nende struktuuri ja rakendusmeetmeid; |
| --- | --- |

51.

| 52. | soovitab kaasata komitee iga-aastase koordineerimiskoosoleku korraldamisse, et osaleda aruteludes, soovitada meetmeid, võõrustada koosolekuid ja eelkõige vältida teiste võimalike ürituste ja arutelude dubleerimist; |
| --- | --- |

52.

Järeldused

| 53. | kutsub ELi institutsioone üles kinnitama pühendumust ELi linnade tegevuskavale ja andma sellele ametliku vormi; märgib, et linnade tegevuskaval on liiga suur potentsiaal meie linnade toimimise parandamiseks tulevikus, et piirduda vaid võrgustiku loomisega, ning et seda tuleb tunnustada siduva poliitilise kohustusena õigusnormide ja rahastamisprogrammide väljatöötamisel ja elluviimisel ELi tasandil ja liikmesriikides; |
| --- | --- |

53.

| 54. | rõhutab, et Amsterdami paktiga antakse komiteele suurem institutsiooniline roll, kutsudes komiteed kui ELi tasandil piirkondi ja omavalitsusi ametlikult esindavat ELi nõuandvat organit üles osalema linnade tegevuskava edasiarendamises; |
| --- | --- |

54.

| 55. | soovitab järgmistel ELi Nõukogu eesistujariikidel edendada sünergiat ELi linnade tegevuskava rakendamise hindamise ja 2020. aasta järgse uuendatud territoriaalse tegevuskava üle peetavate arutelude vahel, pidades silmas integreeritumat ruumilise planeerimise ja territoriaalse juhtimise käsitlust, millesse tuleks kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning ruumilise planeerimise eest vastutajad alt-üles ja tõenduspõhise lähenemisviisi alusel; |
| --- | --- |

55.

| 56. | tunnustab linnade tähtsust 2030. aasta kestliku arengu eesmärkide saavutamisel; kutsub üles looma tugeva sünergia ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 ja 2020. aasta järgse ELi poliitika prioriteetide vahel; |
| --- | --- |

56.

| 57. | usub, et kestliku arengu eesmärkide asjakohane integreerimine ELi poliitikameetmetesse stimuleeriks terviklikumat visiooni linnade ja piirkondade tulevikust kogu liidus; leiab, et kestliku arengu eesmärkide linnaline mõõde vajab põhjalikumat, integreeritumat ja tõhusamat käsitlust; soovib seepärast tihedamat koostööd partnerite ja teiste sidusrühmade ning ka kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, et ergutada mitmeid sidusrühmi hõlmavaid tegevusi; |
| --- | --- |

57.

| 58. | palub Euroopa ja liikmesriikide statistikaametitel koostada ja parandada andmeid, näitajaid, vahendeid ja metoodikat, et kvantifitseerida ja jälgida ELi poliitikameetmete panust 2030. aasta tegevuskava linnadega seotud eesmärkidesse, pakkudes NUTS2, NUTS3 ja funktsionaalse linnapiirkonna tasandi kohta rohkem näitajaid; |
| --- | --- |

58.

| 59. | rõhutab, et ÜRO uus linnade tegevuskava suunab eri osaliste jõupingutusi kestliku linnaarengu valdkonnas järgneva 20 aasta jooksul; kutsub kõiki ELi juhtimistasandeid tegema koostööd, et kasutada uut linnade tegevuskava kaasava ja kestliku linnaarengu saavutamise vahendina. |
| --- | --- |

59.

Brüssel, 4. juuli 2018

Euroopa Regioonide Komitee president

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 25.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 387/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 387/14

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamine ELi piirialadel“

(2018/C 387/04)

| Raportöör: | János Ádám KARÁCSONY (HU/EPP), Tahitótfalu volikogu liige |
| --- | --- |
| Viitedokument: | komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamine ELi piirialadel“
  COM(2017) 534 final |

Raportöör:

János Ádám KARÁCSONY (HU/EPP), Tahitótfalu volikogu liige

Viitedokument:

komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamine ELi piirialadel“

COM(2017) 534 final

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Üldised märkused

| 1. | kiidab heaks Euroopa Komisjoni esitatud teatise „Majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamine ELi piirialadel“. Komitee tunneb heameelt, et komisjoni talitused eri peadirektoraatides on tõhusalt koostööd teinud, nii et see dokument kajastab ELi piirialade koostöö valdkonnaülest olemust. Komitee toetab ka piirikeskuse loomist meetmete rakendamise tagamiseks, kuid kardab, et selles keskuses võib jääda töötajatest puudu, võttes arvesse rohkeid ülesandeid, mis on teatises sellele ette nähtud; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on eriti rahul kõnealuse teatise ettevalmistamise protsessiga, mis paistis silma tõhusa mitmetasandilise osalemise ja koostöö poolest. Piirialade olukorra hindamise algatuse raames tegutses komisjon ergutava keskusena, mis võimaldas sidusrühmadel ideid ja tavasid vahetada. Lisaks on rohked andmekogud, seisukohavõtud ja uuringud toonud kaasa olukorra, kus poliitikakujundajatel on võimalik toetuda suurele hulgale tõendusmaterjalile koostööd takistavate tegurite kohta piirialadel; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toonitab asjaolu, et koostöö tugevdamiseks ELi piirialadel tuleb kõrvaldada õiguslikud, halduslikud, füüsilised ja kultuurilised takistused. Selles mõttes on endiselt hädavajalik Euroopa territoriaalse koostöö rahaline toetamine; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on seisukohal, et ELi rahalist toetust Euroopa territoriaalse koostöö algatustele tuleks järgmises mitmeaastases finantsraamistikus oluliselt suurendada ning peab lubamatuks, et praeguse ettepanekuga summasid hoopis vähendatakse. Komitee mõistab, et Ühendkuningriigi EList väljaastumise otsuse ja ELi liikmesriikide endiselt suurte riigivõlgade tõttu on ELi eelarve tugeva surve all. Siiski pakub Euroopa territoriaalse koostöö algatuste toetamine Euroopale väga suurt lisaväärtust, kuna sellega edendatakse majanduskasvu ja ühtekuuluvust ning muudetakse EL kodanike jaoks paremaks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et Euroopa territoriaalse koostöö eelised pole mitte ainult projektid ise, vaid ka see, et erinevad kohaliku ja piirkondliku tasandi asutused, sh riigiasutused, töötavad koos ühisprogrammides ja -projektides; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub liikmesriike üles korraldama võimalikult palju piiriüleseid konsultatsioone kodanikega, et panna uus alus Euroopale ning seosele eurooplaste ja Euroopa ülesehitamise vahel ning luua tõeline Euroopa avalik ruum, määratledes probleemid, mille lahendamist kodanikud Euroopa Liidult ootavad; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nendib, et ELi piirialade koostöösse on haaratud sise- ja välispiirid, aga ka maa- ja merepiirid sõltumata mereülese püsiühenduse olemasolust. Merepiiride puhul tuleb loobuda 150 kilomeetri piirangu kehtestamisest, mis vähendab saarepiirkondade osalemisvõimalusi. Parem koostöö ja takistuste kõrvaldamine ei tohi piirduda ELi liikmesriikidega, vaid sellesse tuleb kaasata naaberriike ja -piirkondi, iseäranis siis, kui koostöös osalevad ELi äärepoolseimad piirkonnad; |
| --- | --- |

7.

Märkused komisjoni teatises esitatud kümne ettepaneku kohta

Koostöö ja suhtlemise tihendamine

| 8. | kiidab heaks kogu ELi hõlmava veebipõhise eksperdivõrgustiku (Futurium) loomise ja avaliku katseprojektide konkursi korraldamise, mille eesmärk on kõrvaldada õiguslikud ja halduslikud taksitused. On oluline, et komisjon jätkaks koostöö ja suhtluse parandamise hoogustamist ja koordineerimist; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, kui oluline on luua territoriaalsed strateegiad, et investeeringuid integreeritud ja kooskõlastatud viisil juhtida. „Integreeritud“ tähendab, et konkreetse territooriumi eesmärkide saavutamiseks teevad koostööd kõik valitsustasandid alates kohalikust kuni Euroopa tasandini. „Kooskõlastatud“ tähendab, et eri rahastamisallikad aitavad üksteist täiendades kaasa samade kokkulepitud territoriaalsete eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab makropiirkondlike strateegiate osa kindla alt üles lähenemisviisiga asukohapõhise vahendina, mille abil saab „tõhusamalt kasutada makropiirkondade pakutavaid ühiseid võimalusi, rakendades ja koordineerides paremini poliitilisi vastuseid“, ja juhib tähelepanu komitee selleteemalisele arvamusele (1); |
| --- | --- |

10.

| 11. | tõstab sellega seoses esile nii piiriülese kui ka riikide- ja piirkondadevahelise koostöö programmide tähtsuse, kuna nende pakutud lisaväärtus Euroopas ei piirdu rahastamisega, sest nad viivad inimesi kokku ühisprojektides, mis loovad kestvaid partnerlusi, usaldust ja vastastikku kasulikke koostööstruktuure; |
| --- | --- |

11.

| 12. | võtab teadmiseks määruse ettepaneku uute piiriüleste programmide kohta ja tuletab meelde, et ELi sisepiirid hõlmavad ka merepiiri. Komitee leiab, et viimane tuleks lugeda samaväärseks maismaapiiriga nagu praeguselgi programmitöö perioodil. Muidu satub ohtu nii merepiiriga ELi piirialade koostöö kui ka kohalikud kohandused, mida need programmid võimaldavad piirülese koostöö valdkonnas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, kui olulised ja kasulikud on programmid Interact, Interreg Europe, URBACT ja ESPON Euroopa koostöö tugevdamiseks ja ühtekuuluvuspoliitika rakendamise parandamiseks. Praeguseid ettepanekuid silmas pidades rõhutab komitee, et Interreg Europe ja URBACT programmide jätkamine on Euroopa piirkondadevahelise koostöö jaoks väga olulised ning nõuab Euroopa Komisjonilt, Euroopa Parlamendilt ja nõukogult, et Interreg Europe ja URBACT programmide tulevikku mitte ainult ei selgitataks, vaid ka garanteeritaks; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab, et järgmiselgi programmitöö perioodil palutakse ja innustatakse Ühendkuningriigi kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi osalema Euroopa territoriaalse koostöö programmides ja territoriaalse koostöö projektides. Tagada tuleb juurdepääs makropiirkondlikele ja merendusstrateegiatele ning ETKRidele; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nendib, et riiklikud statistikaametid ei koosta enamasti statistikat piiriülese liikumise kohta, näiteks töötajate liikumine üle ELi sisepiiride. Selliste faktide kohta puudub teave ja statistika, mistõttu võiks komisjonil või mõnel muul ametil, näiteks Eurostatil, olla suurem roll seda liiki teabe kogumisel ja töötlemisel; |
| --- | --- |

15.

Õigusloomeprotsessi täiustamine

| 16. | nendib, et eeskirjade ja õigusaktide täielik ühtlustamine ja lähendamine ei ole realistlik ega ka soovitav. Seepärast on veelgi olulisem mõista Euroopa ja liikmesriikide seaduste ja eeskirjade mõju ELi piirialadel. Komitee on juba kaua nõudnud, et Euroopa Komisjon peaks hindama territoriaalset mõju kõigi olulisemate ELi õigusaktide puhul, millel võib olla territoriaalne mõju. Seepärast kiidab komitee heaks komisjoni soovi kehtestada ELi õigusaktide piiriülese mõju hindamine, et teha juba varakult kindlaks õigusakti võimalik piiriülene mõju ja toetada ELi liikmesriikides territoriaalse mõju hindamise metoodika rakendamist riigi tasandil. See näib seda pakilisem, et muudatused olulistes riiklikes poliitikavaldkondades – keskkonna-, tarbija- ja töötajate kaitse – loovad piiriüleselt tegutsevatele ettevõtetele takistusi vastastikusel turulepääsul ning siseturu vabadusi on võimatu täielikult ära kasutada; |
| --- | --- |

16.

| 17. | toonitab, et kaasseadusandjad – Euroopa Parlament ja nõukogu – peaksid olema uute õigusaktide piiriülesest mõjust rohkem teadlikud. Sellega seoses peaksid nad seadusandlike ettepanekute üle peetavatel läbirääkimistel süstemaatiliselt arvestama territoriaalse mõjuga; |
| --- | --- |

17.

| 18. | toetab Euroopa territoriaalse koostöö laiendatud töörühma loomist Euroopa Parlamendis ning väljendab oma toetust kõnealusele töörühmale; |
| --- | --- |

18.

| 19. | on seisukohal, et ELi õiguse riiklikku õigusesse ülevõtmine peaks olema liikmesriikide vahel paremini kooskõlastatud, et ei loodaks uusi takistusi ega täiendavat koormust piiriülesele ja rahvusvahelisele koostööle ega loodaks võimalikke tõkkeid siseturul. Komitee teeb Euroopa Komisjonile ettepaneku võtta koordineerija rolli, et tagada ELi õigusaktide sidus ja võimalikult tõhus rakendamine; |
| --- | --- |

19.

Piiriülese avaliku halduse soodustamine

| 20. | rõhutab avalike teenuste koostalitluse olulisust piiriülese koostöö seisukohalt; |
| --- | --- |

20.

| 21. | toob sellega seoses esile digitaalse avaliku halduse valdkonnas tehtud edusammud. Komitee toonitab aga, et tagada tuleb piiriülene koostalitlusvõime. Komitee toetab ka erinevate liikmesriikide ametiasutuste vahel ametnike vahetamist, et paremini mõista teiste riikide halduskultuuri. Komisjon peaks julgema pakkuda selles valdkonnas laiemat toetust. Komisjon võiks võtta eeskuju oma TAIEX REGIO PEER 2 PEER programmist, mida viiakse ellu ühtekuuluvuspoliitika raames ja mis toob kokku ühe riigi rakenduseksperdid, et toetada rakendusprotsesse teises riigis. Selles osas on inimestevahelised piiriülesed projektid tõestanud oma tõhusust piirialadel, hõlbustades niisugust koostööd ning vahetusi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahel; |
| --- | --- |

21.

Usaldusväärse ja arusaadava teabe esitamine ja abi andmine

| 22. | on seisukohal, et ühtsel digiväraval on potentsiaal piiriülest koostööd oluliselt parandada. Komitee soovitab komisjonil uut väravat ja SOLVITi vahendit piirialadel aktiivselt edendada, korraldades sihtotstarbelisi avalikke koolitusi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | juhib tähelepanu Euroopa Regioonide Komitee arvamusele „Erasmus kohalikul ja piirkondlikul tasandil valitud esindajatele“, milles kutsutakse üles avaldama toetust „kohalikul ja piirkondlikul tasandil valitud esindajatele suunatud koolitus- ning kogemuste ja heade tavade vahetamise programmide loomisele“; |
| --- | --- |

23.

| 24. | toonitab, et sama tähtis on, et kodanikud ja ettevõtjad saavad toetuda tugiteenuste füüsilisele kohalolule, mitte üksnes elektroonilistele vahenditele. Sellega seoses on oluline, et kohalikel ja piirkondlikel tugiteenustel, näiteks tööjõudu vahendavatel asutustel ja ettevõtluse tugistruktuuridel, on võimekus ja teadmised kodanike ja ettevõtjate piiriülestes küsimustes nõustamiseks; |
| --- | --- |

24.

Piiriülese tööhõive toetamine

| 25. | mõistab probleeme, millega komisjon seisab silmitsi poliitikavaldkondades, kus ELil on jagatud või toetav pädevus, näiteks tööhõive- ja tervishoiupoliitika. Siiski peaks komisjon julgelt välja selgitama kokkusobimatud riiklikud poliitikastrateegiad ja pakkuma välja lahendused nende kooskõlla viimiseks; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab võimalusi, mida pakuvad piiriülese tööjõu liikumise arendamisel ja edendamisel ühtekuuluvuspoliitika programmid; |
| --- | --- |

26.

| 27. | on seisukohal, et kehtiv kord ei ole piisav. Eelkõige tuleb edendada tunnistuste, diplomite ja kutseõppe vastastikust tunnustamist. Komisjon peaks selles valdkonnas praktiliste ettepanekute tegemisel julgem olema; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku luua Euroopa sotsiaalõiguste samba (2) osana Euroopa Tööjõuamet. Kõnealune asutus hõlbustaks üksikisikute ja tööandjate juurdepääsu nende õigusi ja kohustusi puudutavale teabele, toetaks ELi riikide vahelist koostööd liidu asjaomase õiguse piiriülesel jõustamisel ning vahendaks ja hõlbustaks lahenduse leidmist riikide ametiasutuste vaheliste piiriüleste vaidluste või tööturuhäirete korral. Komitee kutsub komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu piirialatöötajatele, kuna igapäevaelus seisavad suurimate takistustega silmitsi just nemad; |
| --- | --- |

28.

Mitmekeelsuse edendamine piirialadel

| 29. | toonitab asjaolu, et keelebarjäär takistab endiselt olulisel määral piiriülest koostööd, eriti sellistel piirialadel, kus puudub pikaajalise koostöö traditsioon. Ehkki hariduspoliitika kuulub liikmesriikide pädevusse, võib EL saavutada olulist mõju Euroopa territoriaalse koostöö programmide kaudu. Seepärast on eriti oluline jätta piisavalt paindlikkust piiriüleste programmide loomiseks, et rahastada mh haridus- ja kultuurilisi tegevusi, mis ühendavad piirialade kodanikke. Komitee peab kahetsusväärseks, et valdkondliku keskendumise eesmärkide ning majanduskasvule ja innovatsioonile keskendumise seisukohalt pole see paraku alati nii ning alahinnatakse mõju, mida kodanikke kaasav koostöö võib avaldada Euroopa projekti elluviimisele. Komitee nõuab, et Euroopa territoriaalse koostöö programme rakendavatele asutustele antaks vabadus otsustada oma investeerimisprioriteetide üle oma piirkondlikele arengustrateegiatele tuginedes, ilma valdkondliku keskendumise korrast tulenevate piiranguteta, mis ei pruugi konkreetsesse piiriülesesse konteksti sobida; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab kakskeelsuse erilist tähtsust piirialadel. Jõupingutuste suurendamine naaberalade keelte vastastikuse oskuse edendamiseks hõlbustab koostööd mis tahes valdkonnas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | juhib tähelepanu olulisele rollile, mida täidavad piiriülese koostöö programmides inimestevahelised ja väikesemahulised projektid. Selleteemalises arvamuses (3) nõuab komitee, et „inimestevahelised ja väikesemahulised projektid kui õiguspärased piiriülese koostöö vahendid oleksid hõlmatud eeskirjadega, millega reguleeritakse ELi toetust piiriülesele koostööle“. Kodanikuläheduse tagamiseks peavad projektid olema kohalikul tasandil kättesaadavad ja võimalikult lihtsad; |
| --- | --- |

31.

Piiriülese juurdepääsetavuse hõlbustamine

| 32. | juhib tähelepanu komitee arvamusele „Puuduvad transpordiühendused piirialadel“, (4) kuna paljudel piirialadel on transporditeenused vastuoluliste prioriteetide ja/või taristustandardite, eelarvepiirangute või erinevate õiguslike, menetlusalaste või organisatsiooniliste käsitlusviiside tõttu ikka veel puudu, ebapiisavad või halva kvaliteediga; |
| --- | --- |

32.

| 33. | palub komisjonil võtta järelmeetmeid seoses puuduvaid transpordiühendusi käsitleva uuringuga ja tagada tuvastatud puudujääkide kõrvaldamiseks täiendavad rahalised vahendid, võimaldades senisest tõhusamat piiriülest koostööd, sh merepiirkondades, kus asuvad sadama- ja muud logistikarajatised; |
| --- | --- |

33.

| 34. | väljendab heameelt hiljutiste telekommunikatsiooni valdkonna saavutuste üle, mille tulemusel vähenesid paljudel juhtudel rändlustasud. Komitee palub aga, et piiriülese teabevahetuse ja juurdepääsu hõlbustamiseks arvestataks naabruses asuvatele piiriülestele aladele helistamisel väljuvate kõnede puhul tasu siseriiklike tariifide ja mitte rahvusvaheliste tariifide alusel, mis kahjuks hetkel nii ei ole; |
| --- | --- |

34.

| 35. | leiab, et äärepoolseimate piirkondade jaoks on puuduliku juurdepääsetavuse parandamine äärmiselt oluline küsimus, kuna nad asuvad lisaks ELi välispiirile ka saartel või saarestikes ja on eraldatud; |
| --- | --- |

35.

Tervishoiuteenuste suurema koondamise edendamine

| 36. | peab kahetsusväärseks, et tervishoiudirektiivist hoolimata esinevad piiriüleste tervishoiuteenuste osutamisel endiselt praktilised probleemid. Ettepanek piiriülese tervishoiualase koostöö ülevaate koostamise kohta on tervitatav, kuid seda tuleks täiendada lahendusettepanekutega, mis käsitlevad tervishoiuteenuste kulude kandmise (tunnustamine ja hüvitamine) erinevusi liikmesriikide vahel, sh Euroopa ravikindlustuskaardiga patsientide jaoks. Komitee peab samuti kahetsusväärseks piiriülese patsiendiveo (haiglasse või ühest haiglast teise) ebapiisavat õiguslikku reguleerimist; |
| --- | --- |

36.

| 37. | juhib tähelepanu asjaolule, et tööjõu liikuvuse ja haldusalase koostalitlusvõime parandamine edendaks märgatavalt ka piiriüleseid tervishoiuteenuseid; |
| --- | --- |

37.

Piiriülese koostöö õigus- ja finantsraamistik

| 38. | toonitab Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) vahendist ning teistest territoriaalse koostöö struktuuridest, nagu toimivad kogukonnad, saadavat kasu hädavajalike piiriüleste projektide elluviimisel. Komitee palub komisjonil tagada, et kõik liikmesriigid võtaksid vastu ETKRi määruses määratletud nõutavad riiklikud sätted, algatades vajaduse korral rikkumismenetlused. Mõningatel juhtudel on ETKRi riiklikud sätted endiselt liikmesriigiti erinevad, kuna liikmesriikidel puudub huvi ajakohastatud sätete vastuvõtmise vastu või kuna varem vastu võetud sätteid peetakse piisavaiks. See tekitab raskusi ETKRide igapäevatöös ja uute ETKRide loomisel; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kutsub komisjoni üles tagama, et ETKRid oleksid kõigi ELi rahastatavate projektide puhul rahastamiskõlblikud, kuna see on kõnealuse vahendi üks põhieesmärk. Konkreetse meetmena peaks komisjon ETKRide potentsiaalsetest kasutusaladest aktiivsemalt teavitama ja selgelt mainima, et ETKRid kui juriidilised isikud on tulevastes seadusandlikes ettepanekutes kõigi ELi rahastatavate projektide puhul rahastamiskõlblikud. Lisaks soovitab komitee riiklikel heakskiitvatel asutustel teha koostööd, et lihtsustada ETKRide sujuvat rakendamist; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tervitab komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse koostamiseks, et luua mehhanism õiguslike ja haldustakistuste kõrvaldamiseks piiriüleses kontekstis. See on ETKRe täiendav alt üles suunatud õiguslik vahend ja võib toetada tõhusalt piiriülese koostöö projekte, võimaldades kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel kohaldada ühe liikmesriigi õigusnorme teise, sellega piirneva liikmesriigi territooriumil (eelnevalt kindlaks määratud territooriumi ja projekti puhul ning kindlaksmääratud ajavahemikul). See määrus võiks muuta piiriülese koostöö oluliselt tõhusamaks, eriti piiriüleste investeeringute puhul, ning vähendaks samas haldus- ja finantskoormust; |
| --- | --- |

40.

| 41. | nõuetekohast tähelepanu tuleks pöörata ELi seadusandlike tekstide sidususele. Euroopa territoriaalse koostöö raames põhjustavad ebakõlad probleeme, tarbetuid viivitusi ja mõnikord üldse projektidest loobumist. Õigusaktide muutmisel või väljatöötamisel on komisjoni peadirektoraatide vahel vaja paremat koordineerimist; |
| --- | --- |

41.

| 42. | Euroopa territoriaalse koostöö programmide suhtes peaks kehtima erand riigiabi eeskirjadest, kuna need on oma olemuselt piiriülesed. Kuna Euroopa territoriaalse koostöö projektid teenivad liidu üldisi huve, aitavad need projektid ühtset turgu pigem arendada kui moonutavad seda. Komitee mõistab, et komisjoni arvates ei ole täieliku erandi kehtestamine võimalik, kuna see nõuaks lepingute muutmist. Kuid siiski on lihtsustada võimalik ja vaja kohe. Komitee nõuab, et komisjon mõtleks läbi oma edasise lähenemisviisi riigiabi suhtes; |
| --- | --- |

42.

| 43. | nendib, et Euroopa territoriaalne koostöö kuulub ELi ühtekuuluvuspoliitika õigusraamistikku. Euroopa territoriaalse koostöö programmidel on aga täiendav rahvusvaheline mõõde, mis võib need keerukamaks muuta. Lisaks on Euroopa territoriaalse koostöö programmid sageli väikesemamahulised, mis tähendab, et halduskoormus on rahalise abiga võrreldes proportsionaalselt suurem kui tavaliste ühtekuuluvuspoliitika programmide puhul. Ka rahastamisvajadused ja projektide liigid erinevad tavapärastest programmidest. Ühtekuuluvuspoliitika ühissätete määruses ja olemasolevas Euroopa territoriaalse koostöö erisätete määruses pole Euroopa territoriaalse koostöö eripära piisavalt arvesse võetud; |
| --- | --- |

43.

| 44. | nõuab, et järgmisel programmitöö perioodil võetaks paremini arvesse Euroopa territoriaalse koostöö programmide territoriaalset eripära, arvestades eeskätt äärepoolseimate piirkondade puhul nende iseärasusi. Seetõttu kutsub komitee komisjoni üles võtma uue programmitöö perioodi jaoks seadusandlikke ettepanekuid tehes arvesse mitmeid käesoleva dokumendi lõpus olevaid konkreetseid ettepanekuid; |
| --- | --- |

44.

Teadlike otsuste tegemiseks vajaliku tõendusmaterjali kogumine piiriülese suhtluse kohta

| 45. | toonitab asjaolu, et piiriüleste takistuste kõrvaldamiseks on vaja asjakohaseid territoriaalseid andmeid ja teavet. Kahjuks on piiriülese koostöö puhul takistuseks kättesaadavate andmete vähesus ning olemasolevate andmete võrreldavusega seotud probleemid, mis tulenevad erinevatest andmekogumise meetoditest ja erinevate õigusaktide rakendamisest; |
| --- | --- |

45.

| 46. | avaldab heameelt pingutuste üle hoogustada statistikaametite koostööd ja ootab, milliseid tulemusi annab peatselt tehtav ESPONi uuring territoriaalsete näitajate väljatöötamise meetodite katsetamise kohta. Andmete kättesaadavus on ELi mittekuuluvate riikidega tehtavas piiriüleses koostöös veelgi suurem probleem. Komisjon peaks tagama, et ühtlustamiseks tehtavad jõupingutused hõlmaksid ka ELi mittekuuluvaid riike; |
| --- | --- |

46.

| 47. | peab kahetsusväärseks, et Euroopa territoriaalse koostöö eelistest ja edust ei räägita, kuna ühtekuuluvuspoliitikas ja mujal on hindamissüsteemid liiga kitsad ning keskenduvad peamiselt majanduslikele näitajatele ja lühiajalisele mõjule. Euroopa territoriaalse koostöö eeliseid on aga äärmiselt raske mõõta ning need on sageli pehmet laadi, kaudsed ja pikaajalised. Nende hulka kuuluvad usalduse suurendamine, kestvate koostööstruktuuride loomine, elukvaliteedi paranemine, praktiline lihtsustamine ja uued võimalused kodanike jaoks. Seetõttu kutsub komitee poliitikakujundajaid, eriti rahandusosakondi ja eelarveasutusi üles Euroopa territoriaalse koostöö projektide kvalitatiivset kirjeldust üle vaatama, mõistmaks nende tõelisi eeliseid; |
| --- | --- |

47.

Ettepanekud ja soovitused Euroopa territoriaalse koostöö programmide rakendamise lihtsustamise kohta

| 48. | tunneb muret, et praeguse süsteemi keerukuse tõttu ei taotle toetust sellised võimalikud toetusesaajad nagu väikesemahuliste projektide edendajad või väikesed ühendused ja vabaühendused, ehkki neil on suurepärased projektiettepanekud; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kiidab heaks programmis Interact esitatud lihtsustamismeetmed, mis on esitatud 2020. aasta järgse Interregi aruteludokumendis, (5) ning toonitab, et Euroopa territoriaalse koostöö programmide rakendamise ja juurdepääsetavuse lihtsustamise ja parandamise seisukohalt on äärmiselt olulised järgmised meetmed: |
| --- | --- |

49.

| 50. | ametiasutuste ametisse nimetamist ei peaks enam nõudma või see peaks piirduma tööprogrammides rakendusasutuste osa kirjeldamisega. Praegune ametisse nimetamise menetlus on tekitanud viivitusi ja halduskoormust, kuna audiitorid nõudsid komisjoni väljastatud kontroll-loendite läbitöötamisel suurt hulka dokumente ja tõendeid. See tekitas halduskoormust, parandamata samas programmide rakendamist; |
| --- | --- |

50.

| 51. | auditid peaksid keskenduma ennetamisele ja põhinema koostööl. Praktikas ei peaks auditite käigus tähelepanu juhtima üksnes vigadele, vaid ka ebavajalikele eeskirjadele/menetlustele, ning tuleks välja pakkuda sobivad lahendused, et vältida täiendavaid haldusnõudeid. Selline käsitlusviis toetaks ka ühe auditi põhimõtet, mis peab tuginema juhtkonnapoolsel kontrollil, et vältida olukorda, kus toetusesaajad peavad tõendeid esitama rohkem kui korra. Kontrolli, seire ja auditite käigus tuleks keskenduda rohkem sisule ja tulemustele, mitte pelgalt menetlusele; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ühissätete määruses esitatud auditeerimise statistilise ja mittestatistilise valimi nõuded tekitavad Euroopa territoriaalse koostöö programmidele raskusi, kuna need programmid on oma olemuselt piiriülesed ja rahalised eraldised on väikesemahulised. Kaetuse määra (5 % tegevustest, 10 % kuludest) tuleks vähendada või jätta see täielikult auditeerivate asutuste otsustada, võttes arvesse programmi eripära. Ainult ühte projektipartnerit puudutavaid vigu ei tohiks üldistada kogu koostööprogrammile. Vigade olulisuse piirmäär tuleks tõsta 5 %ni, et soodustada eksperimenteerimist ja võimaldada toetust taotleda esmakordsetel projektiedendajatel, kes teevad suurema tõenäosusega vigu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | oluline probleemne valdkond Euroopa territoriaalse koostöö programmide rakendamisel on seotud rahastamiskõlblikkuse eeskirjade ja eelkõige personalikuludega. Et tagada tõeline lihtsustamine, peavad poliitikakujundajad lubama toetuse maksmist saavutatud väljundite ja võimaluse korral saavutatud eesmärkide eest, mitte vaid tegelike kulude hüvitamist. Korraldusasutustelt ei tuleks nõuda toetusesaajate personalikulude kontrollimist ega arvutamist. Esimene samm oleks veelgi suurendada lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamist, luua rohkem valmisvõimalusi ja tõsta konkreetseid piirmäärasid; |
| --- | --- |

53.

| 54. | iga-aastane raamatupidamiskontode sulgemine tuleks läbi vaadata ja tunduvalt lihtsamaks muuta, et see ei asetaks asutustele ega toetusesaajatele ebaproportsionaalset koormust ega avaldaks hüvitistele negatiivset mõju; |
| --- | --- |

54.

| 55. | proportsionaalsuse põhimõtet tuleks tugevdada ja selle kohaldamisala määruses täpselt määratleda, ilma et oleks vaja edasisi suuniseid. Kehtivad õigusaktid kipuvad kahjuks sõna „proportsionaalne“ vabalt kasutama, defineerimata selle tagajärgi rakendamise mõttes. See tekitab õiguskindlusetust ja tingib lisajuhiste koostamist, mis suurendab halduskoormust; |
| --- | --- |

55.

| 56. | valdkondlik keskendumine ei peaks kehtima Euroopa territoriaalse koostöö programmide kohta. Investeerimisvaldkondade üle arutlemine peaks olema osa iga Euroopa territoriaalse koostöö programmi üle peetavatest läbirääkimistest, kuna ELi piirialade ja riikidevaheliste alade vajadused on väga erinevad. Mõned piirialad, kus pikaajaline koostöö on tavapärane, võivad olla valmis keskenduma majanduskasvu ja innovatsiooni edendamisele. Enamik aga vajavad endiselt algatusi kahepoolse usalduse suurendamiseks, mis on piiriülese koostöö alus. Sellised algatused on näiteks kultuuri- ja spordiüritused, samuti muud liiki projektid, mis on otseselt kodanikele suunatud. Investeerimisvaldkonnad peaksid aga olema kooskõlas makropiirkondlike ja merendusstrateegiate temaatiliste prioriteetidega, kui need hõlmavad üht või mitut piiriülese ja riikidevahelise koostöö programmi. Erinevate territoriaalsete väljakutsete tõttu vajab riikidevaheline koostöö samuti suuremat tegutsemisvabadust arengupoliitika prioriteetide ja strateegiate määratlemisel; |
| --- | --- |

56.

| 57. | lihtsustada tuleb Euroopa territoriaalse koostöö määruse artikli 20 – programmipiirkonna liiduvälist osa käsitlevate meetmete – rakendamist; |
| --- | --- |

57.

| 58. | selleks et soodustada piirkondlike ja asjakohasel juhul mitut piirkonda hõlmavate programmide ning piiriülese, riikidevahelise ja üleeuroopalise koostöö programmide ühtlustamist, võiks teha muudatuse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide üldmääruse artikli 70 lõikesse 2, et muuta kohustuslikuks Euroopa Regionaalarengu Fondist piirkondlikele programmidele eraldatud vahendite (kindlaks määratava) miinimumosa kasutamine üleeuroopalisteks koostöömeetmeteks, millest saab kasu algne piirkond. Selline säte suurendaks tulevikus veelgi ühtekuuluvuspoliitika lisaväärtust ja arendaks märkimisväärselt edasi Euroopa koostöömeetmeid; |
| --- | --- |

58.

| 59. | vaja oleks ELi poolt keskselt hallatavate ELi tasandi fondide ja erinevate Euroopa territoriaalse koostöö programmide vahelisi ühtlustamis- ja rakenduseeskirju, sest rakendamisasutused ja toetusesaajad on sageli kaasatud rohkem kui ühte programmi ja oluliselt keerukamate eeskirjade kohaldamist Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide puhul on raske selgitada, muutes nende kasutamise vähem atraktiivseks. Kõigile Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidele ja keskselt hallatavatele fondidele peaksid seepärast kehtima ühesugused eeskirjad; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kogukonna juhitud kohaliku arengu piiriüleseks kasutamiseks peab see sisaldama erikorda. Piiriülese koostöö raames tuleks üldisemalt julgustada integreeritud territoriaalse arengu, sh kogukonna juhitud kohaliku arengu vahendite ja integreeritud territoriaalsete investeeringute kasutamist. |
| --- | --- |

60.

Brüssel, 4. juuli 2018

Euroopa Regioonide Komitee president

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  „Makropiirkondlike strateegiate rakendamine“, raportöör Raffaele Cattaneo (IT/EPP), COTER-VI/029.

1

(2)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1226&langId=et

2

(3)  „Inimestevahelised ja väikesemahulised projektid piiriülese koostöö programmides“, raportöör Pavel Branda (CZ/ECR), COTER-VI/023.

3

(4)  „Puuduvad transpordiühendused piirialadel“, raportöör Michiel Scheffer (NL/ALDE), COTER-VI/016.

4

(5)  http://interact-eu.net/#o=news/interreg-post-2020-reflection-paper

5

---

| 25.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 387/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 387/21

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Kohalikud ja piirkondlikud stiimulid tervisliku ja jätkusuutliku toitumise edendamiseks“

(2018/C 387/05)

| Raportöör: | Nikolaos CHIOTAKIS (EL/EPP), Kifissia linnavolikogu liige |
| --- | --- |

Raportöör:

Nikolaos CHIOTAKIS (EL/EPP), Kifissia linnavolikogu liige

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Üldised märkused

| 1. | rõhutab, kui oluline on tervisliku ja aktiivse eluviisi edendamine ELi tasandil, et täiendada riiklikku poliitikat ja rakendada ellu ülemaailmse kestliku arengu tegevuskava 2030. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad – vajaduse korral Euroopa ühiste programmide toel – võtma ja rakendama asjakohaseid meetmeid, mis peegeldavad järjepidevalt elanikkonna vajadusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunnistab vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 168 ja 169 ELi juhtivat osa tervishoiu ja tarbijakaitse valdkonnas, sest EL toetab ja koordineerib liikmesriikide poliitikameetmeid tervislike ja jätkusuutlike toiduvalikute edendamisel ning ebaausate kaubandustavade, nagu ebaõige teabe edastamine tarbijatele, vastu võitlemisel, nagu on esitatud kestliku arengu tegevuskava 2030 eesmärgis 2; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et ebatervislike toitumisharjumuste ja vähese liikumisega seotud terviseprobleemid on laialt levinud ja ühiskonnale kulukad. Tervisliku ja jätkusuutliku toitumise harjumuste, näiteks Vahemere piirkonna toitumistavade edendamine on kulutõhusam kui haiguste ravimine. Komitee peab äärmiselt tähtsaks stiimulite leidmist Maailma Terviseorganisatsiooni soovituste (1) järgi tervislike ja samal ajal jätkusuutlike valikute edendamiseks, sest hiljutiste andmete kohaselt on viimastel aastakümnetel hakatud rohkem tarbima kaloririkkaid ja suure küllastunud rasvhapete sisaldusega toiduaineid ning suhkru-, transrasvade- ja soolarikkaid töödeldud toiduaineid (2); |
| --- | --- |

3.

| 4. | tõdeb, et eri rühmade tervisliku seisundi erinevused suurenevad. Näiteks rasvumisega seotud terviseprobleemid on sagedamini madala haridustasemega inimestel. Kuid terviseprobleeme saab ennetada ning eri rühmade vajadustest ja eeldustest lähtuvate meetmete kujundamisel on suur tähtsus sotsiaalmajanduslikel elementidel. Süsteemsed ja pikaajalised meetmed, mille nimel paljud sidusrühmad ühiselt ja koordineeritult tegutsevad, loovad tingimused kogu elanikkonna tervislikuks ja jätkusuutlikuks toitumiseks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | leiab, et tervislike toitumisharjumuste edendamist tuleb ametlikult suunata. Avaliku sektori suunavaid meetmeid tuleb vaadelda laiemalt: nendeks võivad olla maksud, toetused ja seadused, aga ka ruumiline planeerimine ja taristu ning toidu märgistamine ja selle koostise muutmine; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuletab meelde, et eesmärk saavutada säästev tarbimine ja tootmine on 2030. aasta tegevuskava lahutamatu ja jagamatu osa, mis tasakaalustab inimtervist ja heaolu kõigile ning kestliku arengu kolme mõõdet: majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnaalane; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata toiduainete ja toitlustusteenuste kvaliteedile igas etapis, tootmisest tarbimiseni (näiteks põllumajanduslik tootmine, kalandus, loomakasvatus, töötlev tööstus, kaubandus ning lõppkasutajatele, s.o tarbijatele suunatud toodete reklaamimise poliitika), edendades kestlikke tootmismeetodeid ja tervislikke tarbimisharjumusi, täielikult kooskõlas kestliku arengu tegevuskava 2030 eesmärgiga 12 „Säästev tarbimine ja tootmine“; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nendib, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ühendavad kõiki sidusrühmi (riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud tootjad, jaemüüjad, tarbijad, ettevõtjad ja haridusasutused, nt koolid, ülikoolid jne) ning asuvad samal ajal kõige lähemal kodanikele, kes ootavad neilt sageli teavet oma õiguste kohta tarbijana; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib, et nõukogu on korduvalt kutsunud komisjoni üles tegema algatusi tervise, kehalise aktiivsuse ja toitumise valdkonnas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub komisjoni üles kookõlas kestliku arengu tegevuskava 2030 eesmärgiga 2 esitama ettepaneku nõuete kohta, mida piirkonnad on rakendanud toidu raiskamise vähendamiseks, tunnistades, et suur osa Euroopas toodetud toiduaineid jääb kasutamata, ning rõhutades selliste uurimisprogrammide tähtsust, mille eesmärk on hinnata toidupoliitikat sel teemal avaldatud uuringute kaudu (3); |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et kohalik toidutootmine võib kaasa aidata piirkondade majanduslikule ja sotsiaalsele arengule, hoides ära maapiirkondade rahvastikukadu ja liigset demograafilist survet linnakeskustele. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel võib olla kestlikkuse toetamisel oluline osa, edendades lühikesi tarneahelaid, kavandades tõhusaid toidujäätmete tekke vältimise kavu, korraldades teadlikkuse suurendamiseks sihipäraseid avalikke teabekampaaniaid, kaasates ka suuri jaekaubandusettevõtteid; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi koordineerima tervislikku ja jätkusuutlikku toitumist edendavaid kohalikke ja piirkondlikke meetmeid, võttes vastu tõhusaid toitumise ja kehalise aktiivsuse tegevuskavu ning kasutades selleks partnerlust asjakohaste valitsus- ja haldustasandite ja sidusrühmade vahel; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on seisukohal, et strateegiad saavad olla tõhusad vaid juhul, kui neid toetavad kohalikud meetmed ja algatused, ning peab seepärast soovitavaks, et kohalikud ja piirkondlikud asutused kaasataks ELi tegevusse, sest nad asuvad ELi kodanikele kõige lähemal; |
| --- | --- |

13.

Laste toitumisalane haridus ning toit koolides ja lasteaedades

| 14. | kutsub üles edendama kohalikku väljaõpet ja oskuste arendamist lastega kokku puutuvatele inimestele (lasteaia- ja kooliõpetajad, koolitoidu inspektorid, lastearstid ja samuti laste toitumisalases hariduses olulist osa täitvad asutused), et aidata tervislikule toitumisele kaasa alates lisatoidu kasutuselevõtmisest peale, võimaldades samas muuta koolikeskkonna ja hankemeetmed tervist edendavaks, et anda panus kestliku arengu tegevuskava 2030 eesmärkide 4.7 ja 12.8 saavutamisse; |
| --- | --- |

14.

| 15. | peab väga tähtsaks kohustusliku toitumisõpetuse kava sisseviimist kõigis kooliastmetes, kuid eelkõige lasteaedades ja algkoolides, kus kujundatakse toitumisalase käitumise alus. Need kavad peaksid soovituslikult sisaldama teooriatunde, harivaid õpitubasid ja teabekülastusi mitmetel teemadel (nt kokanduse ja toiduga ümberkäimise õpitoad, külastused toiduainete tootmis-, töötlemis- ja pakendamiskohtadesse). Kava eesmärk on tervislike toitumisharjumuste edendamine, suunates samaaegselt nooremat põlvkonda eelistama jätkusuutlikumaid toitumisvalikuid, nagu töötlemata kohalikud, värsked ja hooajalised taimsed saadused; |
| --- | --- |

15.

| 16. | peab väga oluliseks pakkuda lasteaedades ja koolides (koolitoidus, iseteenindusletis, sööklates, kohvikutes ja toiduautomaatides) vaid kvaliteetseid tooteid, mis on kvaliteedinormide alusel sertifitseeritud, nii et lastele oleks kättesaadavad tervislikud ja toitvad valikud; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on seisukohal, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad seoses oma otseste, haridusasutusi puudutavate järelevalveülesannetega mõjutada toitumistavasid kõnealustes asutustes ja parandada nii ELi kõige nooremate kodanike tervislikku olukorda; |
| --- | --- |

17.

| 18. | väljendab heameelt dokumendi „Public Procurement of Food for Health – technical report on the school setting“ („Tehniline aruanne koolides pakutava tervisliku toidu riigihangete kohta“) avaldamise üle ning kutsub komisjoni üles tõlkima selle ka teistesse ELi ametlikesse keeltesse, et kõik kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, kes ostavad koolide jaoks toiduaineid ja toiduainetega seotud teenuseid, saaksid kasutada seda toetavat dokumenti selleks, et tagada kooskõla toiduhanketingimustega; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kiidab heaks Euroopa Komisjoni tegevuse laste heaks, mille käigus koostati ELi toetatavad kavad, et pakkuda lasteaedades ja koolides piima ning puu- ja köögivilju; |
| --- | --- |

19.

| 20. | on seisukohal, et asjaomased ametiasutused erinevates ELi liikmesriikides peaksid tunnustama ja käsitlema toiduaineid ning tervislikku ja jätkusuutlikku toitumist osana haridusalasest ülesandest; |
| --- | --- |

20.

| 21. | toetab audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi muutmist, et karmistada eeskirju, mis käsitlevad rasva-, soola- ja suhkrurikaste toiduainete ja karastusjookide turustamist ja reklaami, mis jõuab lasteni ja noorteni mitte ainult konkreetselt neile suunatud programmide kaudu. Eesmärk on vähendada tulevaste täiskasvanud kodanike kokkupuudet sellise turustamisega, järgides Maailma Terviseorganisatsiooni üleskutset (4); |
| --- | --- |

21.

Täiskasvanute teavitamine ja harimine

| 22. | leiab, et kestliku arengu tegevuskava 2030 eesmärgi 12.8 saavutamiseks tuleks korrapäraselt teha avalikke teabekampaaniaid jätkusuutlike meetoditega toodetud värskete puu- ja köögiviljade positiivse tervisemõju kohta ning samuti palju küllastunud ja transrasvu sisaldavate soola- ja suhkrurikaste toiduainete, iseäranis kõnealuste koostisainete suure sisaldusega töödeldud toodete tarbimise vähendamise tervisemõju kohta. Selliste kampaaniatega edendatakse tervislikku toitumist, ennetatakse haigusi ja parandatakse elanikkonna tervist. Lisaks kutsub komitee sellega seoses Euroopa Komisjoni üles esitama õigusakti ettepaneku kohustusliku valgusfoorisüsteemi või muu värvidega kodeeritud märgistussüsteemi sisseviimiseks rasvadele, küllastunud rasvadele, suhkrule ja soolale ning kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi jagama seejärel üldsusele teavet selgitamaks, kuidas tarbijad peaksid kõnealust toidumärgistust kasutama; |
| --- | --- |

22.

| 23. | märgib, et kuna töökeskkond sobib hästi tervislike ja jätkusuutlike toitumistavade edendamiseks, on eriti oluline, et seal pakutakse üksnes suurepärase kvaliteediga ja kõrge toiteväärtusega tooteid (restoranieinetes, sööklates, kohvikutes ja toiduautomaatides), vähemalt ametiasutustes, kus töötavad kohalike ja piirkondlike omavalitsuste töötajad, kuid võimaluse korral ka ükskõik millises avalikus või eraettevõttes, et tagada töötajatele tervislikumad ja toitvamad valikud; |
| --- | --- |

23.

| 24. | peab väga oluliseks kaitsta tarbijaid eksitavate reklaamsõnumite eest. Sel eesmärgil peaksid kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused korraldama teabekampaaniaid toidu märgistamise ja toitumisalaste väidete kohta, harides tarbijaid, et suunata neid tegema jätkusuutlikumaid valikuid ning edendades nii tervislikke toitumisharjumusi (nagu nt Vahemere piirkonna toitumistavad); |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub nõukogu, Euroopa Parlamenti ja Euroopa Komisjoni üles kasutama võimalust teha audiovisuaalmeedia teenuste direktiivis muudatusi, et karmistada rasva-, soola- ja suhkrurikaste toiduainete ning alkohoolsete jookide turustamise ja reklaami eeskirju, ning viitab pakilisele vajadusele tegeleda internetiplatvormide ja digitaalmeedia kaudu toimuva turustamise ja reklaamimisega seonduvate uute probleemidega, sest seal on sõnumeid raskem jälgida; |
| --- | --- |

25.

Algatused kohalike omavalitsuste suutlikkuse suurendamiseks

| 26. | on seisukohal, et toitumisvaldkonna seiresüsteemi ajakohasuse tagamiseks on vaja teha koostööd Maailma Terviseorganisatsiooniga, pidades silmas tervisevaldkonna järgmise tegevusprogrammi vastuvõtmist; |
| --- | --- |

26.

| 27. | märgib, et mõned subsideeritud meetmed, nt alternatiivsete valguallikate tuvastamine, (5) võivad olla tõhusad toitumisharjumuste muutmisel, ent nende kulutõhusus ja mõju tarbijate valikute muutmisele pikas perspektiivis vajavad täiendavat uurimist; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub Euroopa Komisjoni üles esitama 2018. aasta lõpuks aruande uuenduslike toidumärgistuse süsteemide mõju kohta, analüüsides olemasolevate toidumärgistamise süsteemide näiteid; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kutsub Euroopa Komisjoni üles pärast olemasolevate märgistussüsteemide analüüsimist esitama ettepaneku töödeldud toidu pakendite jaoks sellise ühtse kohustusliku Euroopa värvimärgistussüsteemi sisseseadmiseks, kus värve kasutatakse 100-grammiste ühikute alusel toidupaki esiküljel kogu ELis, andes tarbijatele selget teavet suhkru-, soola- ja rasvasisalduse kohta ning edendades seeläbi tervislikumaid toitumisharjumusi. Arvestades tänapäevaseid tehnoloogilisi nõudeid, soovitab komitee teha toitumisalase teabe märgistuse kättesaadavaks ka veebis; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub üles kehtestama konkreetsed nõuded toodetele, mille märgistusel on esitatud toitumis- ja tervisealaseid väiteid nende suhkru-, soola- ja rasvasisalduse kohta. Selliste väidete esitamiseks mis tahes toote pakendil peavad olema kõnealused tingimused eelnevalt täidetud; |
| --- | --- |

30.

| 31. | peab oluliseks konkreetsete ambitsioonikate ja tõhusate eesmärkide sõnastamist suhkru, transrasvade ja soola vähendamiseks paljudes toidu- ja joogikategooriates ning nende eesmärkide saavutamiseks riiklike strateegiate loomist; |
| --- | --- |

31.

| 32. | juhib kohalike omavalitsuste tähelepanu sellele, et nad peaksid seadma esmatähtsaks, et toiduainesektori riigihangete kaudu annaksid kõik avaliku sektori asutused (sh haiglad, hooldekodud, vanadekodud, lasteaiad, koolid, vanglad ja nende sööklad) eeskuju, müües ja pakkudes jätkusuutlikkust edendavate tervislikke, kohalikke ja hooajalisi toiduaineid, ning et nad annaksid oma panuse kestliku arengu tegevuskava 2030 eesmärgi 12.7 „Säästvad riigihanked“ saavutamisse. Komitee soovitab sel eesmärgil eelistada hankemenetlustes kohalikke tootjaid, et soodustada tervislikku toitumist ja kohaliku majanduse arengut; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab vajadust kehtestada suuniseid, milles kajastataks mõnes riigis kasutatavaid tõhusaid tervislikumate toitumisharjumuste edendamise strateegiaid. Tuleb astuda samme tasuta juurdepääsu tagamiseks joogiveele. Näiteks töötatakse Hispaania Andaluusia piirkonnas välja õigusakti, mis sisaldab sellekohast meedet: ettevõtted, kes paigaldavad või hooldavad avaliku sektori haridusasutustes ja laste vaba aja keskustes pakendatud toidu ja joogi müügiautomaate, peavad paigaldama tasuta kasutatava joogivee automaadi, mis peab olema integreeritud müügiautomaati või asuma sellest kuni 2 meetri kaugusel, ning seda töökorras hoidma. Veel üks näide on Kreeka, kus selleks, et pakkuda konkurentsivõimelise hinnaga pigem sellist põhikaupa nagu vesi ja lisaks veel mõnda vajalikku kaupa enne muid jooke ja toiduaineid, on teatud müügikohtades (sööklad, puhvetid, baarid, restoranid ning muud toitu ja jooke pakkuvad asutused, müügiautomaadid jne), mis asuvad seal, kus konkurents ei ole võimalik (nagu lennujaamad, spordikeskused, reisilaevad, haiglad, haridusasutused, raudteejaamad, muuseumid, puhkealad jne), kehtestatud põhiklientidele maksimumhinnad (nt 50 eurosenti pooleliitrise veepudeli eest); |
| --- | --- |

33.

| 34. | kutsub komisjoni üles kehtestama täpsed toitainelised põhijooned ja tingimused, sealhulgas erandid, millele toit või teatavad toidugrupid peavad vastama, et kanda toitumis- või tervisealaseid väiteid; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pöördub taas kord ELi institutsioonide poole seoses vajadusega märkida alkohoolsete toodete pakendile kohustuslikus korras nende koostisosad ja toitumisalane teave, sh kalorisisaldus. Samuti tuleks lisada terviseohu hoiatused alkohoolsetele toodetele ja energiajookidele. Täpsemalt kutsub komitee Euroopa Komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamenti üles kaotama erandi, mis tehti alkohoolsetele jookidele ELi määrusega (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse toidualase teabe esitamist tarbijatele, võimaldades sellega tarbijatel teha teadliku valiku; |
| --- | --- |

35.

| 36. | leiab, et ELi institutsioonid peaksid tegema koostööd toitumise ja toidu küsimustega tegelevate Euroopa tasandi ja riiklike organisatsioonide ning riiklike avaliku sektori asutustega, et tõhustada tervisliku ja jätkusuutliku toitumise edendamise eraalgatusi; |
| --- | --- |

36.

Tootmisprotsessi ajal

| 37. | tunnistab rikkumata ja viljaka mulla tähtsust toiduga kindlustatuse tagamiseks ning seepärast pooldab mahepõllumajanduse tavasid ning orgaaniliste väetiste ja mullaparandusainete kasutamist, et soodustada mulla orgaanilise aine sisaldust, parandades mulla struktuuri ja vee infiltratsiooni võimet; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kordab, et põllumajanduse arendamiseks ja maapiirkondade elujõulisuse säilitamiseks on vaja, et kohalikud osalejad toetaksid noori põllumajandustootjaid, samuti on vaja selliseid kavasid nagu kogukonna toetatud põllumajandus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kutsub üles edendama tehniliste ja juhtimisoskuste ja -teadmiste omandamist ning innovatsiooni jõudmist eri ettevõtlusvaldkondadesse, et parandada tootmise ja järgneva töötlemise jätkusuutlikku juhtimist eesmärgiga pakkuda autentseid tooteid, mille tootmisahel on jälgitav; |
| --- | --- |

39.

| 40. | soovitab anda toetust ELi asjakohase poliitika kaudu, et soodustada tervisliku toidu tootmise arendamist ja edendamist; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kutsub üles edendama nõustamisteenuseid, mille eesmärk on parandada ettevõtete konkurentsivõimet jätkusuutliku ja kvaliteedile keskenduva juhtimise abil; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kutsub kohalikke omavalitsusi üles tegema koostööd koolituskeskuste ja riiklike ülikoolidega, et anda hoogu niisuguste jätkusuutlike toitumisvalikute uurimisele kõigis tootmisetappides, mis võimaldavad jõuda tervisliku toitumise aspektist tuvastatud kvaliteediga toodeteni: iseäranis tuleks välja tuua tootmisprotokollid, mis tõendavad keemiliste väetiste, antibiootikumide ja pestitsiidide vähesemat kasutamist; |
| --- | --- |

42.

| 43. | rõhutab vajadust ergutada ja toetada sellise toiduainete tootmise arengut, millega hoitakse keskkonda, vähendatakse pakendimaterjali ja toidujäätmeid eesmärgiga need täielikult kaotada, piiratakse CO2 heitkoguseid ja toetatakse säästvaid tootmistavasid; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kutsub üles toetama põllumajandustootjaid, kes tegutsevad kvaliteetsete põllumajandustoodete ja toiduainete valdkonnas, ning viima koostöös asjaomaste kohalike omavalitsustega ellu meetmeid sellistest toodetest teavitamiseks ja nende müügi edendamiseks; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rõhutab vajadust investeerida keskkonnahoidlike ja tootekesksete tehnoloogiate kaudu toimuvasse innovatsiooni; |
| --- | --- |

45.

| 46. | teeb ettepaneku uurida, kuidas saaks kohapeal toetada vabatahtlikke püüdlusi tervislike toitumisharjumuste tagamiseks, nt vabatahtliku osalemise kaudu aiamaal toidu tootmises; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kutsub üles mitmekesistama põllumajandusettevõtjate tegevust turismi- ja sotsiaalsete tegevuste abil, mille arendamine võimaldab laiendada kohalike toodete pakkumist, tugevdada lühikese tarneahelaga toodete positsiooni kohapeal ja edendada autentsete, konkreetse kohaga seotud toodete tarbimist; |
| --- | --- |

47.

Toiduainete töötlemise ajal

| 48. | kutsub toiduainetööstust üles investeerima olemasolevate suure küllastunud rasvhapete, suhkru- ja soolasisaldusega toiduainete ümberkujundamisse ning uuenduslike, nüüdistehnoloogiatega toodetud, tervislike, maitsvate ja taskukohase hinnaga toiduainete ja eritoodete (nagu mh gluteenivabad ja laktoosivabad tooted) uurimisse ja arendamisse, aidates sellega kaasa tervislikele ja jätkusuutlikele valikutele; |
| --- | --- |

48.

| 49. | innustab ettevõtjaid kestliku arengu tegevuskava 2030 eesmärgi 12.6 vaimus võtma kasutusele vastutustundlikud tavad ja kaasama need oma aruandlusse; |
| --- | --- |

49.

| 50. | toetab värskete toodete pakendamist nende säilitamiseks ja lühikesi tarneahelaid, et kaitsta kohalike tervislike toodete turustamist; |
| --- | --- |

50.

| 51. | nõuab, et investeeringud toiduainetööstusesse tagaksid väiksema mõju tootele ja pakendite ratsionaalsema kasutamise, pidades silmas jäätmetekke ja raiskamise vähendamist ning kaitstes samas toodet; |
| --- | --- |

51.

| 52. | peab vajalikuks kõigi sidusrühmade koostööd Euroopa kõikehõlmava, kohustusliku ja kergelt äratuntava toidumärgistamise süsteemi loomisel kõigi toodete jaoks, sealhulgas nende jaoks, millele kohaldatakse praegu õigusaktidega erandeid, ning laiendades toitumisalast teavet, et tarbijad saaksid teha teadlikke valikuid tarbitavate toodete kohta; |
| --- | --- |

52.

| 53. | teeb ettepaneku eristada mägipiirkondade tooteid spetsiaalse piktogrammiga, millega toodaks esile nende eriomadused, nagu mulla, õhu ja vee kvaliteet, ning tootmismaht; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pooldab kindlalt Euroopa ühtse portsjonisuuruste kindlaksmääramise süsteemi kasutuselevõtmist, et oleks võimalik võrrelda riikide samaväärseid tooteid; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kutsub tööstust üles tegema koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, et astuda ettevõtte sotsiaalse vastutuse osana riiklikul, kogukonna ja kohalikul tasandil samme tervisliku toitumise edendamiseks; |
| --- | --- |

55.

Kohalikud tootjad, taluturud ja tänavamüüjad

| 56. | väljendab heameelt kohalike omavalitsuste jõupingutuste üle toetada alternatiivseid toiduvõrgustikke, nagu mahetooteid müüvad taluturud, kus pakutakse tervislikke ja jätkusuutlikke toiduvalikuid; |
| --- | --- |

56.

| 57. | tunneb heameelt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jõupingutuste üle aidata moodustada uurimisrühmi, kus tootjad ja töötlejad vahetavad praktilisi kogemusi mahepõllumajanduse teemal. Selliste uurimisrühmade töö võib täiendada traditsioonilisi põllumajandusprogramme, mida pakuvad koolituskeskused, koolid ja ülikoolid; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kutsub üles võtma meetmeid, et toetada selliste kohalike põhiteenuste ja võrgustike kasutuselevõttu, mis on suunatud kohalike toodete turu tugevdamisele, põllumajandusturismile ning maapiirkondade kaitsele ja taaselustamisele, et soodustada tervislike ja traditsiooniliste toiduainete vahetust; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kiidab heaks kohalike vabaühenduste eraalgatused, millega juhitakse tarbijaid tervislike eluviisivalikute tegemise suunas, täiendades sellega Euroopa Liidu ja liikmesriikide valitsuste poliitikat ja seadusandlikke algatusi; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kutsub kohalikku meediat (televisioon, raadio, internet, ajakirjandus ja sotsiaalmeedia) üles võtma osa toitumiskoolituse kampaaniatest ning järgima kooskõlas Maailma Terviseorganisatsiooni üleskutsega ebatervisliku toidu ja joogi reklaami suhtes kehtestatud õiguslikke piiranguid; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pooldab selliste toiduvõrgustike, sh taluturgude loomist, kus kohalikud tootjad pakuvad mõistliku hinnaga tervislikku ja kvaliteetset toitu otse tarbijatele. Peale selle säilitavad need toiduvõrgustikud kohaliku kogukonna toidukultuuri ja aitavad kaitsta bioloogilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

61.

| 62. | juhib tähelepanu asjaolule, et tervislike ja jätkusuutlike valikute edendamiseks on väga oluline strateegiline kavandamine ning kõigi valitsus- ja haldustasandite koostöö, kuhu tuleb kaasata asjaomased sidusrühmad; |
| --- | --- |

62.

| 63. | toetab ühist veendumust, et jätkusuutlike lahenduste leidmise eeltingimuseks on tugevad partnerlussuhted kohalike omavalitsustega. |
| --- | --- |

63.

Brüssel, 4. juuli 2018

Euroopa Regioonide Komitee president

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  „Tervislik toitumine“, teabeleht nr 394, ajakohastatud 2015. aasta septembris.

1

(2)  http://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/7694616/3-14102016-BP-EN.pdf

2

(3)  https://ec.europa.eu/jrc/sites/jrcsh/files/public-procurement-food-health-technical-report.pdf

3

(4)  http://www.hse.ie/eng/about/Who/healthwellbeing/Our-Priority-Programmes/HEAL/HEAL-docs/tackling-food-marketing-to-children-in-a-digital-world-trans-disciplinary-perspectives-WHO-2016.pdf

4

(5)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/ELI/?eliuri=eli:dec_impl:2014:424:oj

5

---

| 25.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 387/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 387/27

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Majandus- ja rahaliidu reformimise ettepanekud (detsember 2017)“

(2018/C 387/06)

| Raportöör: | Christophe ROUILLON (FR/PES), Coulaines’i linnapea |
| --- | --- |
| Viitedokumendid: | Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega nähakse ette sätted liikmesriikides vastutustundliku eelarvepoliitika ja keskpika perioodi eelarveorientatsiooni tugevdamiseks
  COM(2017) 824 final
  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule ja Euroopa Keskpangale „Euroopa majandus- ja rahandusminister“
  COM(2017) 823 final
  Ettepanek: nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Valuutafond
  COM(2017) 827 final
  Teadmiseks:
  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule ja Euroopa Keskpangale „Edasised sammud Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimiseks: tegevuskava“
  COM(2017) 821 final |

Raportöör:

Christophe ROUILLON (FR/PES), Coulaines’i linnapea

Viitedokumendid:

Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega nähakse ette sätted liikmesriikides vastutustundliku eelarvepoliitika ja keskpika perioodi eelarveorientatsiooni tugevdamiseks

COM(2017) 824 final

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule ja Euroopa Keskpangale „Euroopa majandus- ja rahandusminister“

COM(2017) 823 final

Ettepanek: nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Valuutafond

COM(2017) 827 final

Teadmiseks:

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule ja Euroopa Keskpangale „Edasised sammud Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimiseks: tegevuskava“

COM(2017) 821 final

I.   MUUDATUSETTEPANEKUD

Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega nähakse ette sätted liikmesriikides vastutustundliku eelarvepoliitika ja keskpika perioodi eelarveorientatsiooni tugevdamiseks

(COM(2017) 824 final)

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kuna
  majandus- ja finantskriis on pärandanud mitmele liikmesriigile
  suure valitsemissektori võla, on valitsemissektori võla mõistliku taseme suunas vähenemiseks olulised liikmesriigipõhiste numbriliste eelarve-eeskirjade raamistik ja selle eesmärk parandada riigi vastutustundliku eelarvepoliitika järgimist, samas tõhusalt parandades ELi toimimise lepingust tulenevate eelarvet käsitlevate kohustuste järgimist.
  Sellise
  raamistiku keskmes
  peaks
  eelkõige olema struktuurse eelarvepositsiooni keskpika perioodi eesmärgi kindlaksmääramine, mis on riikide eelarveasutustele nende iga-aastaste otsuste tegemisel siduv. Eelarvepositsiooni keskpika perioodi eesmärgid võimaldavad võtta arvesse liikmesriikide erinevaid valitsemissektori võla suhteid SKPsse ja jätkusuutlikkuse riske, sidudes võlataseme muutuse kontrollväärtusega, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 12 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta) artiklis 1. | Kuna
  mitmed liikmesriigid on vastamisi nii
  suure valitsemissektori võla
  kui ka avaliku sektori alainvesteeringutega
  , on valitsemissektori võla mõistliku taseme suunas vähenemiseks olulised liikmesriigipõhiste numbriliste eelarve-eeskirjade raamistik ja selle eesmärk parandada riigi vastutustundliku eelarvepoliitika järgimist, samas tõhusalt parandades ELi toimimise lepingust tulenevate eelarvet käsitlevate kohustuste järgimist.
  Pärast riikliku tasandi läbipaistvat ja demokraatlikku menetlust peaks sellise
  raamistiku keskmes eelkõige olema struktuurse eelarvepositsiooni keskpika perioodi eesmärgi kindlaksmääramine, mis on riikide eelarveasutustele nende iga-aastaste otsuste tegemisel siduv. Eelarvepositsiooni keskpika perioodi eesmärgid võimaldavad võtta arvesse liikmesriikide erinevaid valitsemissektori võla suhteid SKPsse ja jätkusuutlikkuse riske
  ning võimalike struktuurireformide läbiviimist liikmesriigi tasandil, et pakkuda Euroopa lisaväärtust Euroopa jagatud või toetavate pädevuste osas, millel võib olla märkimisväärne sotsiaal-majanduslik mõju
  , sidudes
  sel viisil
  võlataseme muutuse kontrollväärtusega, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 12 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta) artiklis 1. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Kuna
  majandus- ja finantskriis on pärandanud mitmele liikmesriigile
  suure valitsemissektori võla, on valitsemissektori võla mõistliku taseme suunas vähenemiseks olulised liikmesriigipõhiste numbriliste eelarve-eeskirjade raamistik ja selle eesmärk parandada riigi vastutustundliku eelarvepoliitika järgimist, samas tõhusalt parandades ELi toimimise lepingust tulenevate eelarvet käsitlevate kohustuste järgimist.
  Sellise
  raamistiku keskmes
  peaks
  eelkõige olema struktuurse eelarvepositsiooni keskpika perioodi eesmärgi kindlaksmääramine, mis on riikide eelarveasutustele nende iga-aastaste otsuste tegemisel siduv. Eelarvepositsiooni keskpika perioodi eesmärgid võimaldavad võtta arvesse liikmesriikide erinevaid valitsemissektori võla suhteid SKPsse ja jätkusuutlikkuse riske, sidudes võlataseme muutuse kontrollväärtusega, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 12 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta) artiklis 1.

Kuna
  mitmed liikmesriigid on vastamisi nii
  suure valitsemissektori võla
  kui ka avaliku sektori alainvesteeringutega
  , on valitsemissektori võla mõistliku taseme suunas vähenemiseks olulised liikmesriigipõhiste numbriliste eelarve-eeskirjade raamistik ja selle eesmärk parandada riigi vastutustundliku eelarvepoliitika järgimist, samas tõhusalt parandades ELi toimimise lepingust tulenevate eelarvet käsitlevate kohustuste järgimist.
  Pärast riikliku tasandi läbipaistvat ja demokraatlikku menetlust peaks sellise
  raamistiku keskmes eelkõige olema struktuurse eelarvepositsiooni keskpika perioodi eesmärgi kindlaksmääramine, mis on riikide eelarveasutustele nende iga-aastaste otsuste tegemisel siduv. Eelarvepositsiooni keskpika perioodi eesmärgid võimaldavad võtta arvesse liikmesriikide erinevaid valitsemissektori võla suhteid SKPsse ja jätkusuutlikkuse riske
  ning võimalike struktuurireformide läbiviimist liikmesriigi tasandil, et pakkuda Euroopa lisaväärtust Euroopa jagatud või toetavate pädevuste osas, millel võib olla märkimisväärne sotsiaal-majanduslik mõju
  , sidudes
  sel viisil
  võlataseme muutuse kontrollväärtusega, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 12 (ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohta) artiklis 1.

Motivatsioon

Ei vaja selgitust.

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Et saavutada struktuurse eelarvepositsiooni keskpika perioodi eesmärk ja seda taset ka hoida, peavad liikmesriigid koostama järjekindla kohandamiskava, mis põhineb eelarveasutuste kontrollitavatel näitajatel. Riikide eelarve planeerimine, mida toetab valitsemissektori kulude kava, mida on kohandatud kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmete mõjuga, soosib eelarvesuundumuste jälgimisel tõhusust, läbipaistvust ja vastutust. Et siduda kavad tihedalt keskpika perioodi üldise eelarvetulemusega
  ning tagada ja suurendada riikide vastutust eelarvepoliitika eest
  , tuleks valitsemissektori kulusid sisaldava keskpika perioodi kasvukava
  , millest on maha arvatud kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed,
  koostada kogu perioodiks, nagu on sätestatud iga liikmesriigi põhiseaduslikus õiguskorras.
  Kava tuleks koostada niipea, kui uus valitsus ametisse astub, ja
  aastaeelarved peaksid
  sellest
  lähtuma, et tagada
  kindel
  lähenemine keskpika perioodi eesmärgile. | Et saavutada struktuurse eelarvepositsiooni keskpika perioodi eesmärk ja seda taset ka hoida, peavad liikmesriigid koostama järjekindla kohandamiskava, mis põhineb eelarveasutuste kontrollitavatel näitajatel. Riikide eelarve planeerimine, mida toetab valitsemissektori kulude kava, mida on kohandatud kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmete mõjuga, soosib eelarvesuundumuste jälgimisel tõhusust, läbipaistvust ja vastutust. Et siduda kavad tihedalt keskpika perioodi üldise eelarvetulemusega
  ja võtta samas arvesse nii liikmesriikide eesõigusi maksustamise valdkonnas kui ka Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 110–113
  , tuleks valitsemissektori kulusid sisaldava keskpika perioodi kasvukava koostada kogu perioodiks
  pärast läbipaistvat ja demokraatlikku menetlust,
  nagu on sätestatud iga liikmesriigi põhiseaduslikus õiguskorras
  , kaasates kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning majandus- ja sotsiaalpartnerid partnerluse ja mitmetasandilise valitsemise põhimõtete kohaselt, tagades sel viisil riikide suurema vastutuse eelarvepoliitika eest
  .
  Aastaeelarved
  peaksid
  kavast
  lähtuma, et tagada
  järkjärguline
  lähenemine keskpika perioodi eesmärgile. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Et saavutada struktuurse eelarvepositsiooni keskpika perioodi eesmärk ja seda taset ka hoida, peavad liikmesriigid koostama järjekindla kohandamiskava, mis põhineb eelarveasutuste kontrollitavatel näitajatel. Riikide eelarve planeerimine, mida toetab valitsemissektori kulude kava, mida on kohandatud kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmete mõjuga, soosib eelarvesuundumuste jälgimisel tõhusust, läbipaistvust ja vastutust. Et siduda kavad tihedalt keskpika perioodi üldise eelarvetulemusega
  ning tagada ja suurendada riikide vastutust eelarvepoliitika eest
  , tuleks valitsemissektori kulusid sisaldava keskpika perioodi kasvukava
  , millest on maha arvatud kaalutlusõigusel põhinevad tulumeetmed,
  koostada kogu perioodiks, nagu on sätestatud iga liikmesriigi põhiseaduslikus õiguskorras.
  Kava tuleks koostada niipea, kui uus valitsus ametisse astub, ja
  aastaeelarved peaksid
  sellest
  lähtuma, et tagada
  kindel
  lähenemine keskpika perioodi eesmärgile.

Et saavutada struktuurse eelarvepositsiooni keskpika perioodi eesmärk ja seda taset ka hoida, peavad liikmesriigid koostama järjekindla kohandamiskava, mis põhineb eelarveasutuste kontrollitavatel näitajatel. Riikide eelarve planeerimine, mida toetab valitsemissektori kulude kava, mida on kohandatud kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmete mõjuga, soosib eelarvesuundumuste jälgimisel tõhusust, läbipaistvust ja vastutust. Et siduda kavad tihedalt keskpika perioodi üldise eelarvetulemusega
  ja võtta samas arvesse nii liikmesriikide eesõigusi maksustamise valdkonnas kui ka Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 110–113
  , tuleks valitsemissektori kulusid sisaldava keskpika perioodi kasvukava koostada kogu perioodiks
  pärast läbipaistvat ja demokraatlikku menetlust,
  nagu on sätestatud iga liikmesriigi põhiseaduslikus õiguskorras
  , kaasates kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning majandus- ja sotsiaalpartnerid partnerluse ja mitmetasandilise valitsemise põhimõtete kohaselt, tagades sel viisil riikide suurema vastutuse eelarvepoliitika eest
  .
  Aastaeelarved
  peaksid
  kavast
  lähtuma, et tagada
  järkjärguline
  lähenemine keskpika perioodi eesmärgile.

Motivatsioon

| — | Valitsemissektori kulusid sisaldav keskpika perioodi kasvukava ei võimalda iseenesest tagada ja suurendada riikide vastutust eelarvepoliitika eest. |
| --- | --- |

—

Valitsemissektori kulusid sisaldav keskpika perioodi kasvukava ei võimalda iseenesest tagada ja suurendada riikide vastutust eelarvepoliitika eest.

| — | Kasvukava ei saa kehtestada üheaegselt nii ametiajaks kui ka uue valitsuse ametisse astumisel. |
| --- | --- |

—

Kasvukava ei saa kehtestada üheaegselt nii ametiajaks kui ka uue valitsuse ametisse astumisel.

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tänu oma tulevasele positiivsele mõjule võib
  suurte
  , pikaajalist jätkusuutlikkust toetavate
  struktuurireformide tegemine õigustada muudatusi keskpika perioodi eesmärgi suunas liikumiseks tehtavate kohanduste kavas, tingimusel et reformidel on tõendatavalt positiivne mõju eelarvele, mida kinnitab stabiilsuse ja kasvu pakti menetlusnõuete kohaselt tehtud hindamine. Majanduse stabiliseerimise lihtsustamiseks peaksid erandlikud asjaolud – euroala või kogu liidu tõsine majanduslangus või ebatavalised sündmused, mis on väljaspool asjaomase liikmesriigi kontrolli, kuid millel on tugev mõju eelarvele – võimaldama ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eesmärgist või selle suunas liikumiseks tehtavate kohanduste kavast, kui selline kõrvalekaldumine ei ohusta keskpikas perspektiivis rahanduse jätkusuutlikkust. | Euroopa lisaväärtust andvate ja ELi pädevusvaldkondadega seotud
  suurte struktuurireformide
  või pikaajalist jätkusuutlikkust toetavate avaliku sektori investeeringute
  tegemine võib õigustada muudatusi keskpika perioodi eesmärgi suunas liikumiseks tehtavate kohanduste kavas, tingimusel et reformidel on tõendatavalt positiivne mõju eelarvele, mida kinnitab stabiilsuse ja kasvu pakti menetlusnõuete kohaselt tehtud hindamine. Majanduse stabiliseerimise lihtsustamiseks peaksid erandlikud asjaolud –
  ühe või mitme liikmesriigi,
  euroala või kogu liidu tõsine majanduslangus või ebatavalised sündmused, mis on väljaspool asjaomase liikmesriigi kontrolli, kuid millel on tugev mõju eelarvele – võimaldama ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eesmärgist või selle suunas liikumiseks tehtavate kohanduste kavast, kui selline kõrvalekaldumine ei ohusta keskpikas perspektiivis rahanduse jätkusuutlikkust. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Tänu oma tulevasele positiivsele mõjule võib
  suurte
  , pikaajalist jätkusuutlikkust toetavate
  struktuurireformide tegemine õigustada muudatusi keskpika perioodi eesmärgi suunas liikumiseks tehtavate kohanduste kavas, tingimusel et reformidel on tõendatavalt positiivne mõju eelarvele, mida kinnitab stabiilsuse ja kasvu pakti menetlusnõuete kohaselt tehtud hindamine. Majanduse stabiliseerimise lihtsustamiseks peaksid erandlikud asjaolud – euroala või kogu liidu tõsine majanduslangus või ebatavalised sündmused, mis on väljaspool asjaomase liikmesriigi kontrolli, kuid millel on tugev mõju eelarvele – võimaldama ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eesmärgist või selle suunas liikumiseks tehtavate kohanduste kavast, kui selline kõrvalekaldumine ei ohusta keskpikas perspektiivis rahanduse jätkusuutlikkust.

Euroopa lisaväärtust andvate ja ELi pädevusvaldkondadega seotud
  suurte struktuurireformide
  või pikaajalist jätkusuutlikkust toetavate avaliku sektori investeeringute
  tegemine võib õigustada muudatusi keskpika perioodi eesmärgi suunas liikumiseks tehtavate kohanduste kavas, tingimusel et reformidel on tõendatavalt positiivne mõju eelarvele, mida kinnitab stabiilsuse ja kasvu pakti menetlusnõuete kohaselt tehtud hindamine. Majanduse stabiliseerimise lihtsustamiseks peaksid erandlikud asjaolud –
  ühe või mitme liikmesriigi,
  euroala või kogu liidu tõsine majanduslangus või ebatavalised sündmused, mis on väljaspool asjaomase liikmesriigi kontrolli, kuid millel on tugev mõju eelarvele – võimaldama ajutiselt kõrvale kalduda keskpika perioodi eesmärgist või selle suunas liikumiseks tehtavate kohanduste kavast, kui selline kõrvalekaldumine ei ohusta keskpikas perspektiivis rahanduse jätkusuutlikkust.

Motivatsioon

| — | Teatavaid avaliku sektori investeeringuid, mis toovad kaasa otsest ja kontrollitavat pikaajalist positiivset eelarvemõju majanduskasvule ja riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, peetakse võrdväärseteks suurte struktuurireformidega stabiilsuse ja kasvu pakti raames. Stabiilsuse ja kasvu pakti investeerimisklauslit tuleb lisaks arvesse võtta riiklike eelarve-eeskirjade sõnastamisel. |
| --- | --- |

—

Teatavaid avaliku sektori investeeringuid, mis toovad kaasa otsest ja kontrollitavat pikaajalist positiivset eelarvemõju majanduskasvule ja riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, peetakse võrdväärseteks suurte struktuurireformidega stabiilsuse ja kasvu pakti raames. Stabiilsuse ja kasvu pakti investeerimisklauslit tuleb lisaks arvesse võtta riiklike eelarve-eeskirjade sõnastamisel.

| — | Riikide tasandil eelarve-eeskirjade raamistiku kehtestamise puhul tuleb arvesse võtta võimalikke erandlikke olukordi, mis mõjutavad üht või mitut liikmesriiki, viimata sellegipoolest majanduslanguseni kogu euroala või liidu puhul. |
| --- | --- |

—

Riikide tasandil eelarve-eeskirjade raamistiku kehtestamise puhul tuleb arvesse võtta võimalikke erandlikke olukordi, mis mõjutavad üht või mitut liikmesriiki, viimata sellegipoolest majanduslanguseni kogu euroala või liidu puhul.

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu artiklis 13 on sätestatud, et eelarvepoliitikat ja muid kõnealuses lepingus käsitletud teemasid arutatakse valitsustevahelistel kohtumistel, mida peavad Euroopa Parlament ja lepinguosaliste valitsused aluslepingutele lisatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) II jaotise kohaselt.
  Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada
  seda tava
  piiramata
  , kuna selline dialoog aitab suurendada demokraatlikku vastutust liidu majanduse juhtimise valdkonnas. | Majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu artiklis 13 on sätestatud, et eelarvepoliitikat ja muid kõnealuses lepingus käsitletud teemasid arutatakse valitsustevahelistel kohtumistel, mida peavad Euroopa Parlament ja lepinguosaliste valitsused aluslepingutele lisatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) II jaotise kohaselt.
  Nendesse kohtumistesse kaasatakse Euroopa Regioonide Komitee ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee. Käesolev direktiiv kinnitab
  seda tava, kuna selline dialoog aitab suurendada demokraatlikku vastutust liidu majanduse juhtimise valdkonnas. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu artiklis 13 on sätestatud, et eelarvepoliitikat ja muid kõnealuses lepingus käsitletud teemasid arutatakse valitsustevahelistel kohtumistel, mida peavad Euroopa Parlament ja lepinguosaliste valitsused aluslepingutele lisatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) II jaotise kohaselt.
  Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada
  seda tava
  piiramata
  , kuna selline dialoog aitab suurendada demokraatlikku vastutust liidu majanduse juhtimise valdkonnas.

Majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu artiklis 13 on sätestatud, et eelarvepoliitikat ja muid kõnealuses lepingus käsitletud teemasid arutatakse valitsustevahelistel kohtumistel, mida peavad Euroopa Parlament ja lepinguosaliste valitsused aluslepingutele lisatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) II jaotise kohaselt.
  Nendesse kohtumistesse kaasatakse Euroopa Regioonide Komitee ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee. Käesolev direktiiv kinnitab
  seda tava, kuna selline dialoog aitab suurendada demokraatlikku vastutust liidu majanduse juhtimise valdkonnas.

Motivatsioon

Valitsustevaheliste kohtumiste tava aitab kaasa demokraatliku vastutuse tõhustamisele liidu majandusjuhtimise raames ning seda tuleb seetõttu rõhutada. Lisaks tuleb tunnustada Euroopa Regioonide Komitee tegelikku osalemist nendel kohtumistel.

Muudatusettepanek 5

Artikli 2 punkt a

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 2
  Mõisted | Artikkel 2
  Mõisted |
| [...] | [...] |
| Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:






  a) | „erandlikud asjaolud“ – väljaspool asjaomase liikmesriigi kontrolli toimuv ebatavaline sündmus, millel on suur mõju valitsemissektori eelarvepositsioonile, või euroala või kogu liidu tõsine majanduslangus; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Artikkel 2

Mõisted

Artikkel 2

Mõisted

[...]

[...]

Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)

„erandlikud asjaolud“ – väljaspool asjaomase liikmesriigi kontrolli toimuv ebatavaline sündmus, millel on suur mõju valitsemissektori eelarvepositsioonile, või euroala või kogu liidu tõsine majanduslangus;

Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „erandlikud asjaolud“ – väljaspool asjaomase liikmesriigi kontrolli toimuv ebatavaline sündmus, millel on suur mõju valitsemissektori eelarvepositsioonile, või
  ühe või mitme liikmesriigi,
  euroala või kogu liidu tõsine majanduslangus; |
| --- | --- |

a)

„erandlikud asjaolud“ – väljaspool asjaomase liikmesriigi kontrolli toimuv ebatavaline sündmus, millel on suur mõju valitsemissektori eelarvepositsioonile, või
  ühe või mitme liikmesriigi,
  euroala või kogu liidu tõsine majanduslangus;

Motivatsioon

Vt põhjenduse 9 muudatusettepanekut.

Muudatusettepanek 6

Artikli 3 lõike 2 punkt a

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 3
  Vastutustundlik eelarvepoliitika ja keskpika perioodi eelarveorientatsioon | Artikkel 3
  Vastutustundlik eelarvepoliitika ja keskpika perioodi eelarveorientatsioon |
| [...] | [...] |
| a) | Aastaeelarvete puhul tuleb tagada lõike 1 punktis a osutatud keskpika perioodi eesmärgi järgimine või sellele lähenemine, tagades eelkõige kõnealuse lõike punktis b osutatud valitsemissektori kulukava järgimise. Kooskõlas liidu õigusraamistiku menetlusnõuetega keskpika perioodi eesmärgi suunas liikumiseks tehtavate kohanduste kava koostamisel võivad liikmesriigid võtta arvesse selliste oluliste struktuurireformide elluviimist, millel on pikaajaline otsene positiivne mõju eelarvele, mis nt suurendavad võimalikku kestlikku kasvu, ja seega tõendatav mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Artikkel 3

Vastutustundlik eelarvepoliitika ja keskpika perioodi eelarveorientatsioon

Artikkel 3

Vastutustundlik eelarvepoliitika ja keskpika perioodi eelarveorientatsioon

[...]

[...]

a)

Aastaeelarvete puhul tuleb tagada lõike 1 punktis a osutatud keskpika perioodi eesmärgi järgimine või sellele lähenemine, tagades eelkõige kõnealuse lõike punktis b osutatud valitsemissektori kulukava järgimise. Kooskõlas liidu õigusraamistiku menetlusnõuetega keskpika perioodi eesmärgi suunas liikumiseks tehtavate kohanduste kava koostamisel võivad liikmesriigid võtta arvesse selliste oluliste struktuurireformide elluviimist, millel on pikaajaline otsene positiivne mõju eelarvele, mis nt suurendavad võimalikku kestlikku kasvu, ja seega tõendatav mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele.

| a) | Aastaeelarvete puhul tuleb tagada lõike 1 punktis a osutatud keskpika perioodi eesmärgi järgimine või sellele lähenemine, tagades eelkõige kõnealuse lõike punktis b osutatud valitsemissektori kulukava järgimise. Kooskõlas liidu õigusraamistiku menetlusnõuetega keskpika perioodi eesmärgi suunas liikumiseks tehtavate kohanduste kava koostamisel võivad liikmesriigid võtta arvesse selliste oluliste struktuurireformide elluviimist,
  mis võivad Euroopa tasandil avaldada positiivset sotsiaal-majanduslikku mõju, aga ka avaliku sektori investeeringute tegemist või Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide või Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondide kaasrahastamist,
  millel on pikaajaline otsene positiivne mõju eelarvele, mis nt suurendavad võimalikku kestlikku kasvu, ja seega tõendatav mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele. |
| --- | --- |

a)

Aastaeelarvete puhul tuleb tagada lõike 1 punktis a osutatud keskpika perioodi eesmärgi järgimine või sellele lähenemine, tagades eelkõige kõnealuse lõike punktis b osutatud valitsemissektori kulukava järgimise. Kooskõlas liidu õigusraamistiku menetlusnõuetega keskpika perioodi eesmärgi suunas liikumiseks tehtavate kohanduste kava koostamisel võivad liikmesriigid võtta arvesse selliste oluliste struktuurireformide elluviimist,
  mis võivad Euroopa tasandil avaldada positiivset sotsiaal-majanduslikku mõju, aga ka avaliku sektori investeeringute tegemist või Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide või Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondide kaasrahastamist,
  millel on pikaajaline otsene positiivne mõju eelarvele, mis nt suurendavad võimalikku kestlikku kasvu, ja seega tõendatav mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele.

Motivatsioon

Teatavaid avaliku sektori investeeringuid, mis toovad kaasa otsest ja kontrollitavat pikaajalist positiivset eelarvemõju majanduskasvule ja riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, peetakse võrdväärseteks suurte struktuurireformidega stabiilsuse ja kasvu pakti raames. Stabiilsuse ja kasvu pakti investeerimisklauslit tuleb lisaks arvesse võtta riiklike eelarve-eeskirjade sõnastamisel.

Muudatusettepanek 7

Artikli 3 lõige 4

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 3
  Vastutustundlik eelarvepoliitika ja keskpika perioodi eelarveorientatsioon



  4.
     
  Liikmesriigid määravad sõltumatud organid, et jälgida lõike 1 ja 2 täitmist. Sõltumatud organid esitavad avalikud hinnangud, et selgitada välja:










  (a) | lõike 1 punkti a kohase keskpika perioodi eesmärgi ja lõike 1 punktis b osutatud valitsemissektori kulukava asjakohasus. Hindamisel võetakse arvesse aluseks oleva makromajandusliku prognoosi usutavust, valitsemissektori kavandatud kulude ja tulude täpsusastet ning suurte struktuurireformide võimalikku otsest pikaajalist positiivset mõju eelarvele; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Artikkel 3

Vastutustundlik eelarvepoliitika ja keskpika perioodi eelarveorientatsioon

4.
     
  Liikmesriigid määravad sõltumatud organid, et jälgida lõike 1 ja 2 täitmist. Sõltumatud organid esitavad avalikud hinnangud, et selgitada välja:

(a)

lõike 1 punkti a kohase keskpika perioodi eesmärgi ja lõike 1 punktis b osutatud valitsemissektori kulukava asjakohasus. Hindamisel võetakse arvesse aluseks oleva makromajandusliku prognoosi usutavust, valitsemissektori kavandatud kulude ja tulude täpsusastet ning suurte struktuurireformide võimalikku otsest pikaajalist positiivset mõju eelarvele;

| (b) | keskpika perioodi eesmärgi ja valitsemissektori kulukava järgimine, sealhulgas tõsine oht kalduda märkimisväärselt kõrvale keskpika perioodi eesmärgist või selle poole liikumiseks tehtavate kohanduste kavast; |
| --- | --- |

(b)

keskpika perioodi eesmärgi ja valitsemissektori kulukava järgimine, sealhulgas tõsine oht kalduda märkimisväärselt kõrvale keskpika perioodi eesmärgist või selle poole liikumiseks tehtavate kohanduste kavast;

| (c) | lõikes 3 osutatud erandlike asjaolude esinemine või lõppemine. |
| --- | --- |

(c)

lõikes 3 osutatud erandlike asjaolude esinemine või lõppemine.

Motivatsioon

Motivatsioon

Kõikidel liikmesriikidel on juba avaliku sektori asutused, mis saavad sõltumatult hinnata valitsemissektori kavandatud kulusid ja tulusid. Ei tohiks luua uusi, ebamäärase legitiimsusega asutusi, et mitte seada ohtu riiklikku vastutust eelarvepoliitika eest.

Muudatusettepanek 8

Muudatusettepanek 8

Lisada uus artikkel pärast artiklit 5.

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Uus artikkel




  Parlamentidevahelised konverentsid




  Nagu nähakse ette Euroopa Liidu lepingule lisatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) II jaotises, määravad Euroopa Parlament ja riikide parlamendid üheskoos kindlaks Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide komisjonide esindajaid hõlmavate konverentside korraldamise ja edendamise, et arutada liidu eelarvepoliitikat ja majandusjuhtimist. Nendesse kohtumistesse kaasatakse liidu nõuandvad organid, st Euroopa Regioonide Komitee ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Uus artikkel

Uus artikkel

Parlamentidevahelised konverentsid

Parlamentidevahelised konverentsid

Nagu nähakse ette Euroopa Liidu lepingule lisatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) II jaotises, määravad Euroopa Parlament ja riikide parlamendid üheskoos kindlaks Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide komisjonide esindajaid hõlmavate konverentside korraldamise ja edendamise, et arutada liidu eelarvepoliitikat ja majandusjuhtimist. Nendesse kohtumistesse kaasatakse liidu nõuandvad organid, st Euroopa Regioonide Komitee ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee.

Nagu nähakse ette Euroopa Liidu lepingule lisatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) II jaotises, määravad Euroopa Parlament ja riikide parlamendid üheskoos kindlaks Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide komisjonide esindajaid hõlmavate konverentside korraldamise ja edendamise, et arutada liidu eelarvepoliitikat ja majandusjuhtimist. Nendesse kohtumistesse kaasatakse liidu nõuandvad organid, st Euroopa Regioonide Komitee ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee.

Motivatsioon

Motivatsioon

Vt muudatusettepanekut 4, mis käsitleb põhjendust 17.

II.   POLIITILISED SOOVITUSED

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | tunneb heameelt komisjoni soovi üle viivitamata reformida ja süvendada majandus- ja rahaliitu ajal, mil Euroopa majandus on taastumisetapis, tagades seejuures, et toetatakse nii euroalasse kuuluvate kui ka sinna mittekuuluvate liikmesriikide lähenemist üksteisele. 2008. aastast alates on kriis välja toonud euroala institutsioonilise raamistiku nõrkused ning võetud meetmed ei ole piisavad, et tagada selle stabiilsus ja jõukus võimalike uute majanduslike ja rahaliste vapustuste puhuks. Komitee rõhutab, et vähene lähenemine ja ühtekuuluvus liidus ning majanduse ja panganduse ebakindlus mõjutavad eeskätt kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, eriti kriisist tuleneva sotsiaalsete kulutuste suurenemise, piiratud investeerimissuutlikkuse ning avalike teenuste nõuetekohase kvaliteeditaseme säilitamise seisukohast (1); |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt komisjoni soovi üle viivitamata reformida ja süvendada majandus- ja rahaliitu ajal, mil Euroopa majandus on taastumisetapis, tagades seejuures, et toetatakse nii euroalasse kuuluvate kui ka sinna mittekuuluvate liikmesriikide lähenemist üksteisele. 2008. aastast alates on kriis välja toonud euroala institutsioonilise raamistiku nõrkused ning võetud meetmed ei ole piisavad, et tagada selle stabiilsus ja jõukus võimalike uute majanduslike ja rahaliste vapustuste puhuks. Komitee rõhutab, et vähene lähenemine ja ühtekuuluvus liidus ning majanduse ja panganduse ebakindlus mõjutavad eeskätt kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, eriti kriisist tuleneva sotsiaalsete kulutuste suurenemise, piiratud investeerimissuutlikkuse ning avalike teenuste nõuetekohase kvaliteeditaseme säilitamise seisukohast (1

| 2. | toetab sellise fiskaalvõimekuse loomise põhimõtet, mis on suunatud euroala vastupanuvõime suurendamisele ning tulevaste euroala liikmetega toimuva lähenemise ettevalmistamisele. Seda fiskaalvõimekust tuleb siiski rahastada muudest omavahenditest kui need, mis on ette nähtud Euroopa Liidu eelarve rahastamiseks, et kõnealune finantsvõimekus ei kattuks EL 27 käsutuses olevate ELi programmidega. Lisaks peaks see võimekus jääma väljapoole ELi eelarvevahendite ülempiiri arvestust; |
| --- | --- |

2.

toetab sellise fiskaalvõimekuse loomise põhimõtet, mis on suunatud euroala vastupanuvõime suurendamisele ning tulevaste euroala liikmetega toimuva lähenemise ettevalmistamisele. Seda fiskaalvõimekust tuleb siiski rahastada muudest omavahenditest kui need, mis on ette nähtud Euroopa Liidu eelarve rahastamiseks, et kõnealune finantsvõimekus ei kattuks EL 27 käsutuses olevate ELi programmidega. Lisaks peaks see võimekus jääma väljapoole ELi eelarvevahendite ülempiiri arvestust;

| 3. | peab lisaks kahetsusväärseks, et komisjoni 31. mail 2018 esitatud ettepanekus suunatakse see võimekus struktuurireforme toetavatele meetmetele, mis ei ole tingimata seotud lähenemisega euroalal, ja Euroopa investeeringute stabiliseerimise vahendile suhteliselt tagasihoidlike, maksimaalselt 30 miljardi euro suuruste laenude vormis, ning tegeliku lähenemisrahastu tarvis nähakse ette vaid 2,16 miljardit eurot; |
| --- | --- |

3.

peab lisaks kahetsusväärseks, et komisjoni 31. mail 2018 esitatud ettepanekus suunatakse see võimekus struktuurireforme toetavatele meetmetele, mis ei ole tingimata seotud lähenemisega euroalal, ja Euroopa investeeringute stabiliseerimise vahendile suhteliselt tagasihoidlike, maksimaalselt 30 miljardi euro suuruste laenude vormis, ning tegeliku lähenemisrahastu tarvis nähakse ette vaid 2,16 miljardit eurot;

| 4. | on nõus struktuurireformide võimaliku Euroopa kaasrahastamisega riiklikul tasandil, kui need viiakse ellu kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ELi pädevusvaldkonda jäävate meetmete puhul, mis annavad Euroopa lisaväärtust ja märkimisväärset positiivset majanduslikku mõju. 31. mail 2018 esitatud määruse ettepanekut, millega luuakse reformide tugiprogramm kogueelarvega 25 miljardit eurot, käsitleb komitee eraldi arvamuses; |
| --- | --- |

4.

on nõus struktuurireformide võimaliku Euroopa kaasrahastamisega riiklikul tasandil, kui need viiakse ellu kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ELi pädevusvaldkonda jäävate meetmete puhul, mis annavad Euroopa lisaväärtust ja märkimisväärset positiivset majanduslikku mõju. 31. mail 2018 esitatud määruse ettepanekut, millega luuakse reformide tugiprogramm kogueelarvega 25 miljardit eurot, käsitleb komitee eraldi arvamuses;

| 5. | leiab seejuures, et uute rahastamisvahendite rahastamine ei tohiks toimuda ühtekuuluvuspoliitika vahendite arvelt (2) (3); |
| --- | --- |

5.

leiab seejuures, et uute rahastamisvahendite rahastamine ei tohiks toimuda ühtekuuluvuspoliitika vahendite arvelt (2

3

| 6. | kordab oma üleskutset majanduspoliitika, aga ka sotsiaalpoliitika paremaks kooskõlastamiseks Euroopa poolaasta raames ning kutsub üles parandama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamist käitumisjuhendi abil (4); |
| --- | --- |

6.

kordab oma üleskutset majanduspoliitika, aga ka sotsiaalpoliitika paremaks kooskõlastamiseks Euroopa poolaasta raames ning kutsub üles parandama kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamist käitumisjuhendi abil (4

| 7. | rõhutab, et praegused Euroopa kontrollieeskirjad ja -menetlused ei võimalda tõhusalt ära hoida liidu liikmesriikide eelarvete tasakaalustamatust ega puudujääke, samuti puudub neil demokraatlik õiguspära; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et praegused Euroopa kontrollieeskirjad ja -menetlused ei võimalda tõhusalt ära hoida liidu liikmesriikide eelarvete tasakaalustamatust ega puudujääke, samuti puudub neil demokraatlik õiguspära;

| 8. | võtab teadmiseks Euroopa Komisjoni ettepaneku riigivõlakirjadega tagatud väärtpaberite (SBBS) kohta, mille eesmärk on suurendada integratsiooni ja mitmekesistamist Euroopa finantssektoris. Komitee tunnistab, et põhimõtteliselt ei kaasne riigivõlakirjadega tagatud väärtpaberitega riskide ja kahjude jagamist euroala liikmesriikide vahel ning et sellised võlakirjad võimaldaksid nõrgendada pankade ja suveräänsete laenusaajate vahelist seost ja vähendada riigivõlakirjade eelisseisundit. Siiski kordab komitee oma kahtlusi selles osas, kuidas vähendab riigivõlakirjade „ümberpakendamine“ väärtpaberistatud finantstoodeteks riske, selle asemel et neid reguleerimata finantsturu osalistele hajutada (5); |
| --- | --- |

8.

võtab teadmiseks Euroopa Komisjoni ettepaneku riigivõlakirjadega tagatud väärtpaberite (SBBS) kohta, mille eesmärk on suurendada integratsiooni ja mitmekesistamist Euroopa finantssektoris. Komitee tunnistab, et põhimõtteliselt ei kaasne riigivõlakirjadega tagatud väärtpaberitega riskide ja kahjude jagamist euroala liikmesriikide vahel ning et sellised võlakirjad võimaldaksid nõrgendada pankade ja suveräänsete laenusaajate vahelist seost ja vähendada riigivõlakirjade eelisseisundit. Siiski kordab komitee oma kahtlusi selles osas, kuidas vähendab riigivõlakirjade „ümberpakendamine“ väärtpaberistatud finantstoodeteks riske, selle asemel et neid reguleerimata finantsturu osalistele hajutada (5

| 9. | rõhutab pakilist vajadust kujundada välja pangandusliit ja peab kahetsusväärseks, et Euroopa Ülemkogu on lükanud selle lõpuleviimiseks koostatud tegevuskava vastuvõtmise edasi juunisse 2018. Komitee toetab jõupingutusi vähendada pankade ebatõenäoliselt laekuvate ja viivislaenude mahtu, viies samal ajal astmeliselt sisse Euroopa hoiuste tagamise skeemi; |
| --- | --- |

9.

rõhutab pakilist vajadust kujundada välja pangandusliit ja peab kahetsusväärseks, et Euroopa Ülemkogu on lükanud selle lõpuleviimiseks koostatud tegevuskava vastuvõtmise edasi juunisse 2018. Komitee toetab jõupingutusi vähendada pankade ebatõenäoliselt laekuvate ja viivislaenude mahtu, viies samal ajal astmeliselt sisse Euroopa hoiuste tagamise skeemi;

Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega nähakse ette sätted liikmesriikides vastutustundliku eelarvepoliitika ja keskpika perioodi eelarveorientatsiooni tugevdamiseks

Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega nähakse ette sätted liikmesriikides vastutustundliku eelarvepoliitika ja keskpika perioodi eelarveorientatsiooni tugevdamiseks

| 10. | võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku, mille eesmärk on kaasata stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu sisu Euroopa õigusraamistikku, nagu on sätestatud stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu artiklis 16. Komitee kahtleb siiski, kas direktiivi ettepaneku kasutamine on õiguslikult, poliitiliselt ja demokraatlikult asjakohane (võttes aluseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 14). Selles nähakse ette üksnes konsulteerimine Euroopa Parlamendiga, mis ei anna seetõttu tagatisi läbipaistvaks ja demokraatlikuks otsustamiseks, mis asja tuuma arvesse võttes on ometi vajalik; |
| --- | --- |

10.

võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku, mille eesmärk on kaasata stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu sisu Euroopa õigusraamistikku, nagu on sätestatud stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu artiklis 16. Komitee kahtleb siiski, kas direktiivi ettepaneku kasutamine on õiguslikult, poliitiliselt ja demokraatlikult asjakohane (võttes aluseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 14). Selles nähakse ette üksnes konsulteerimine Euroopa Parlamendiga, mis ei anna seetõttu tagatisi läbipaistvaks ja demokraatlikuks otsustamiseks, mis asja tuuma arvesse võttes on ometi vajalik;

| 11. | rõhutab seejuures, et stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu kohaselt tuleb see integreerida rakendamisel saadud kogemuste hindamise alusel, kuid näib, et komisjon ei ole seda põhjalikult teostanud ega avaldanud. Selline hindamine oleks pidanud esile tooma avaliku sektori investeeringute murettekitava olukorra ELis. Eurostati kohaselt langes avaliku sektori investeerimine liidus 2008. aasta 3,4 %-lt SKPst 2016. aastal 2,7 %-ni. Samal ajal langesid kohalike omavalitsuste investeeringud veelgi enam, st 1,5 %-lt SKPst 2008. aastal 1,1 %-ni 2016. aastal, ning mõnes riigis oli olukord palju tõsisem (6). Komitee tõdeb seejuures kahetsusega, et eelarve konsolideerimise poliitikasuunad mõjutavad sageli kõige enam avaliku sektori investeeringuid, sealhulgas kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tasandil, kuigi just omavalitsused vastutavad rohkem kui poolte avaliku sektori investeeringute eest ELis ning need investeeringud mõjutavad otse kohalikku majandust ja Euroopa kodanike igapäevaelu. Sellega seoses tunneb komitee lisaks muret avaliku sektori investeeringute kasvava tsentraliseerituse pärast; omavalitsuste tehtud investeeringute osakaal on märkimisväärselt langenud võrreldes 1990. aastatega, mil see oli 60 % (7). Samuti oleks hindamisega tulnud tuua esile kriisi ja konsolideerimispoliitika tagajärjed paljude riikide ja piirkondade sotsiaalkulutustele ja heaoluriigi teenustele; |
| --- | --- |

11.

rõhutab seejuures, et stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu kohaselt tuleb see integreerida rakendamisel saadud kogemuste hindamise alusel, kuid näib, et komisjon ei ole seda põhjalikult teostanud ega avaldanud. Selline hindamine oleks pidanud esile tooma avaliku sektori investeeringute murettekitava olukorra ELis. Eurostati kohaselt langes avaliku sektori investeerimine liidus 2008. aasta 3,4 %-lt SKPst 2016. aastal 2,7 %-ni. Samal ajal langesid kohalike omavalitsuste investeeringud veelgi enam, st 1,5 %-lt SKPst 2008. aastal 1,1 %-ni 2016. aastal, ning mõnes riigis oli olukord palju tõsisem (6

7

| 12. | tunneb seetõttu muret asjaolu pärast, et komisjoni ettepanekus ei käsitleta avaliku sektori investeeringuid, seda enam, et varem on tunnistatud investeeringutega seotud paindlikkuse vajalikkust, eeskätt komisjoni 2015. aasta jaanuari samateemalises teatises (8), ning et teatavatel avaliku sektori investeeringutel on pikaajaline positiivne ja kontrollitav mõju majanduskasvule ning seetõttu riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Komitee tuletab sellele lisaks meelde, et ELi toimimise lepingu artikli 126 lõikes 3 sätestatakse, et enne ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse käivitamist koostatud ettekandes võetakse „arvesse ka seda, kas eelarvepuudujääk ületab riigi investeerimiskulutused, samuti kõiki muid asjassepuutuvaid tegureid“; |
| --- | --- |

12.

tunneb seetõttu muret asjaolu pärast, et komisjoni ettepanekus ei käsitleta avaliku sektori investeeringuid, seda enam, et varem on tunnistatud investeeringutega seotud paindlikkuse vajalikkust, eeskätt komisjoni 2015. aasta jaanuari samateemalises teatises (8

| 13. | tuletab lisaks meelde, et komitee seadis kahtluse alla komisjoni tõlgendava teatise pakutava õiguskindluse ning leidis, et on vaja võtta arvesse alainvesteerimise taset riiklikul või piirkondlikul tasandil, et avaldada tegelikku mõju kohalike ja piirkondlike omavalitsuste investeerimissuutlikkusele (9). Komitee arvates kinnitab seda analüüsi 23. mai 2018. aasta teatis stabiilsuse ja kasvu paktiga võimaldatava paindlikkuse läbivaatamise kohta (10), kuna selles sedastatakse, et alates 2015. aastast on vaid neli liikmesriiki taotlenud struktuurireformide klausli ja/või investeerimisklausli kasutamist, samas kui pea pooled liikmesriikidest oleksid täitnud struktuurireformide klausli kasutamise tingimused. Tingimus, mille kohaselt peab liikmesriik investeerimisklauslist kasusaamiseks olema majandusraskustes, on tõepoolest märkimisväärselt piiranud selle kasutamist. Ka nõue järgida puudujäägi 3 % ülempiiri osas kindlusvaru kolme aasta jooksul on osutunud mõningate liikmesriikide jaoks takistuseks. Komisjon tunnistab ka ise, et (tõlgendava teatise) mõju riiklike investeeringute mahule on keeruline täpselt hinnata. Seepärast näib vajalik laiendada teatise kohaldamisala, et tagada mõju investeeringute tasandil; |
| --- | --- |

13.

tuletab lisaks meelde, et komitee seadis kahtluse alla komisjoni tõlgendava teatise pakutava õiguskindluse ning leidis, et on vaja võtta arvesse alainvesteerimise taset riiklikul või piirkondlikul tasandil, et avaldada tegelikku mõju kohalike ja piirkondlike omavalitsuste investeerimissuutlikkusele (9

10

| 14. | kordab uuesti oma nõuet mitte arvestada liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste avaliku sektori kulutusi Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, üleeuroopaliste võrkude ja Euroopa ühendamise rahastu kaasrahastamisel stabiilsuse ja kasvu paktis määratletud avaliku sektori või samaväärsete struktuuriliste kulutuste hulka ilma lisanõudeid esitamata, arvestades, et need investeeringud on oma olemuselt kvaliteetsed Euroopa investeeringud; |
| --- | --- |

14.

kordab uuesti oma nõuet mitte arvestada liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste avaliku sektori kulutusi Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, üleeuroopaliste võrkude ja Euroopa ühendamise rahastu kaasrahastamisel stabiilsuse ja kasvu paktis määratletud avaliku sektori või samaväärsete struktuuriliste kulutuste hulka ilma lisanõudeid esitamata, arvestades, et need investeeringud on oma olemuselt kvaliteetsed Euroopa investeeringud;

| 15. | märgib, et ELi toimimise lepingu protokolli (nr 12) kohaselt vastutavad liikmesriigid avaliku halduse sektori (sh kõigi valitsustasandite) puudujäägi eest. Samas aga mõjutavad ELi eelarve-eeskirjad Euroopa kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi väga erinevalt. Nende mõju sõltub a) sellest, kuidas liikmesriigid on ELi eelarve-eeskirjad riiklikku õigusesse üle võtnud, b) liikmesriigi eelarvelise detsentraliseerituse tasemest, c) kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevuste ulatusest ning d) nimetatud omavalitsuste rahalisest olukorrast, mis võib isegi riigisiseselt tugevalt erineda; |
| --- | --- |

15.

märgib, et ELi toimimise lepingu protokolli (nr 12) kohaselt vastutavad liikmesriigid avaliku halduse sektori (sh kõigi valitsustasandite) puudujäägi eest. Samas aga mõjutavad ELi eelarve-eeskirjad Euroopa kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi väga erinevalt. Nende mõju sõltub a) sellest, kuidas liikmesriigid on ELi eelarve-eeskirjad riiklikku õigusesse üle võtnud, b) liikmesriigi eelarvelise detsentraliseerituse tasemest, c) kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevuste ulatusest ning d) nimetatud omavalitsuste rahalisest olukorrast, mis võib isegi riigisiseselt tugevalt erineda;

| 16. | palub komisjonil uuesti avaldada valge raamatu, milles tuuakse välja ELi tasandi avaliku sektori investeeringute tõhususe tüpoloogia avaliku sektori kulutuste aruandes vastatavalt selle pikaajalisele mõjule (11); |
| --- | --- |

16.

palub komisjonil uuesti avaldada valge raamatu, milles tuuakse välja ELi tasandi avaliku sektori investeeringute tõhususe tüpoloogia avaliku sektori kulutuste aruandes vastatavalt selle pikaajalisele mõjule (11

| 17. | leiab, et riikide tasandil eelarve-eeskirjade raamistiku kehtestamisel direktiivi abil tuleks arvesse võtta võimalikke erandlikke olukordi, mis mõjutavad üht või mitut liikmesriiki, viimata sellegipoolest majanduslanguseni kogu euroala või liidu puhul; |
| --- | --- |

17.

leiab, et riikide tasandil eelarve-eeskirjade raamistiku kehtestamisel direktiivi abil tuleks arvesse võtta võimalikke erandlikke olukordi, mis mõjutavad üht või mitut liikmesriiki, viimata sellegipoolest majanduslanguseni kogu euroala või liidu puhul;

| 18. | kordab oma muret Eurostati arvepidamise süsteemi ESA 2010 pärast, mida rakendatakse 2014. aasta septembrist ning milles ei eristata kulutusi investeeringutest. Teatavates liikmesriikides tähendab nende standardite ülevõtmine riiklikku õigusse seda, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad rakendama investeeringute ülemmäärasid elaniku kohta aastas. Niisugune ülemmäär takistab eelkõige kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel tagada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide projektide puhul nõutavat kaasrahastamist. Lisaks ei luba selline ülemmäär omavalitsustel, kellel on varuks rahalisi vahendeid, käivitada suuri investeerimisprojekte, mis ei ole eelnimetatud fondidega seotud. Komitee kutsub seetõttu Euroopa Komisjoni esitama aruande ESA 2010 elluviimise kohta; |
| --- | --- |

18.

kordab oma muret Eurostati arvepidamise süsteemi ESA 2010 pärast, mida rakendatakse 2014. aasta septembrist ning milles ei eristata kulutusi investeeringutest. Teatavates liikmesriikides tähendab nende standardite ülevõtmine riiklikku õigusse seda, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad rakendama investeeringute ülemmäärasid elaniku kohta aastas. Niisugune ülemmäär takistab eelkõige kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel tagada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide projektide puhul nõutavat kaasrahastamist. Lisaks ei luba selline ülemmäär omavalitsustel, kellel on varuks rahalisi vahendeid, käivitada suuri investeerimisprojekte, mis ei ole eelnimetatud fondidega seotud. Komitee kutsub seetõttu Euroopa Komisjoni esitama aruande ESA 2010 elluviimise kohta;

| 19. | tõdeb, et stabiilsuse ja kasvu pakti eeskirju saab mõistlikult, ilma liigse raamatupidamisalase loovuseta käsitleda avaliku sektori investeeringute amortisatsioonieeskirjadele muutmise abil, st esimesel aastal ei arvestata kulude hulka investeeringu kogumaksumust, vaid amortiseerimine toimub investeeringute eeldatava kasutusaja jooksul nagu eraettevõteteski; |
| --- | --- |

19.

tõdeb, et stabiilsuse ja kasvu pakti eeskirju saab mõistlikult, ilma liigse raamatupidamisalase loovuseta käsitleda avaliku sektori investeeringute amortisatsioonieeskirjadele muutmise abil, st esimesel aastal ei arvestata kulude hulka investeeringu kogumaksumust, vaid amortiseerimine toimub investeeringute eeldatava kasutusaja jooksul nagu eraettevõteteski;

| 20. | leiab, et stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu artiklis 13 sätestatud parlamentidevaheliste kohtumiste tava aitab kaasa demokraatliku vastutuse suurendamisele liidu majandusjuhtimise raames ning seda tuleb seetõttu direktiivi ettepanekus rõhutada. Ent komitee nõuab ametlikku otsust oma osalemise kohta nendel kohtumistel, et tunnustada vajadust kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemise järele majandusjuhtimises; |
| --- | --- |

20.

leiab, et stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu artiklis 13 sätestatud parlamentidevaheliste kohtumiste tava aitab kaasa demokraatliku vastutuse suurendamisele liidu majandusjuhtimise raames ning seda tuleb seetõttu direktiivi ettepanekus rõhutada. Ent komitee nõuab ametlikku otsust oma osalemise kohta nendel kohtumistel, et tunnustada vajadust kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemise järele majandusjuhtimises;

Ettepanek: nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Valuutafond

Ettepanek: nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Valuutafond

| 21. | leiab, et Euroopa Finantsstabiilsuse Fond ja sellele järgnenud Euroopa stabiilsusmehhanism olid äärmiselt vajalikud vahendid majandus- ja finantskriisi lühiajaliseks haldamiseks. Komitee märgib siiski, et Euroopa stabiilsusmehhanismi raames tehtavad otsused ei ole piisavalt läbipaistvad, et vajalik ühehäälsus on võimalik takistuste allikas ning et need vahendid jäävad Euroopa õigusraamistikust välja; |
| --- | --- |

21.

leiab, et Euroopa Finantsstabiilsuse Fond ja sellele järgnenud Euroopa stabiilsusmehhanism olid äärmiselt vajalikud vahendid majandus- ja finantskriisi lühiajaliseks haldamiseks. Komitee märgib siiski, et Euroopa stabiilsusmehhanismi raames tehtavad otsused ei ole piisavalt läbipaistvad, et vajalik ühehäälsus on võimalik takistuste allikas ning et need vahendid jäävad Euroopa õigusraamistikust välja;

| 22. | võtab teadmiseks, et komisjoni ettepanek kaasab Euroopa stabiilsusmehhanismi Euroopa esmasesse õigusesse, muudab selle – euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide õigusi kahjustamata – Euroopa Parlamendi ees vastutavaks ning kehtestab sellele kohustuse avaldada aruandeid ja raamatupidamise aastaaruandeid, järgida dokumentidele juurdepääsemise eeskirju ning vastutada Euroopa Pettustevastase Ameti ja Euroopa Ombudsmani ees; |
| --- | --- |

22.

võtab teadmiseks, et komisjoni ettepanek kaasab Euroopa stabiilsusmehhanismi Euroopa esmasesse õigusesse, muudab selle – euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide õigusi kahjustamata – Euroopa Parlamendi ees vastutavaks ning kehtestab sellele kohustuse avaldada aruandeid ja raamatupidamise aastaaruandeid, järgida dokumentidele juurdepääsemise eeskirju ning vastutada Euroopa Pettustevastase Ameti ja Euroopa Ombudsmani ees;

| 23. | toetab seejuures komisjoni ettepanekut, milles nähakse ette, et olulised otsused, eeskätt finantsabi andmise kohta, tehakse kaalutud häälteenamusega 85 % eraldatud kapitali alusel ning mitte ühehäälselt, mis peaks hõlbustama otsuste tegemist; |
| --- | --- |

23.

toetab seejuures komisjoni ettepanekut, milles nähakse ette, et olulised otsused, eeskätt finantsabi andmise kohta, tehakse kaalutud häälteenamusega 85 % eraldatud kapitali alusel ning mitte ühehäälselt, mis peaks hõlbustama otsuste tegemist;

| 24. | toetab samuti Euroopa Valuutafondi kasutamist turvavõrgu või toetuslahendusena ühtse kriisilahendusfondi jaoks, mis on pangandusliidu põhielement, kui selle vahendid ei ole piisavad, et hõlbustada raskustes suurte pankade kriisilahendust; |
| --- | --- |

24.

toetab samuti Euroopa Valuutafondi kasutamist turvavõrgu või toetuslahendusena ühtse kriisilahendusfondi jaoks, mis on pangandusliidu põhielement, kui selle vahendid ei ole piisavad, et hõlbustada raskustes suurte pankade kriisilahendust;

| 25. | soovitab siiski muuta fondi nime, et tagada loetavus ja selgus kodanike seisukohast; ELi toimimise lepingu artiklis 127 on sätestatud, et Euroopa Keskpank koos Euroopa Keskpankade Süsteemi riiklike keskpankadega määratleb ja viib ellu rahapoliitikat. Kuna kavandatud määruses käsitletud fond ei osale selles mingil määral, ei tohiks selle nimi sisaldada mõistet „valuuta“ ning komitee leiab, et sobivam nimetus oleks Euroopa toetusfond või Euroopa stabiilsusfond; |
| --- | --- |

25.

soovitab siiski muuta fondi nime, et tagada loetavus ja selgus kodanike seisukohast; ELi toimimise lepingu artiklis 127 on sätestatud, et Euroopa Keskpank koos Euroopa Keskpankade Süsteemi riiklike keskpankadega määratleb ja viib ellu rahapoliitikat. Kuna kavandatud määruses käsitletud fond ei osale selles mingil määral, ei tohiks selle nimi sisaldada mõistet „valuuta“ ning komitee leiab, et sobivam nimetus oleks Euroopa toetusfond või Euroopa stabiilsusfond;

Teatis „Euroopa majandus- ja rahandusminister“

Teatis „Euroopa majandus- ja rahandusminister“

| 26. | kiidab heaks komisjoni teatise Euroopa majandus- ja rahandusministri ametikoha loomise kohta, sest asjaomane isik oleks ühtlasi nii Euroopa Komisjoni asepresident kui ka eurorühma esimees, kandes seega kahekordset legitiimsust ning kehastades majandus- ja rahaliidu juhtimise suuremat demokraatlikku vastutust ning selgust. Siiski tuleks täpsustada, kuidas neid ametiülesandeid täidetakse, et vältida eelarveotsuste tegemisel veelgi ulatuslikumat tsentraliseerimist; |
| --- | --- |

26.

kiidab heaks komisjoni teatise Euroopa majandus- ja rahandusministri ametikoha loomise kohta, sest asjaomane isik oleks ühtlasi nii Euroopa Komisjoni asepresident kui ka eurorühma esimees, kandes seega kahekordset legitiimsust ning kehastades majandus- ja rahaliidu juhtimise suuremat demokraatlikku vastutust ning selgust. Siiski tuleks täpsustada, kuidas neid ametiülesandeid täidetakse, et vältida eelarveotsuste tegemisel veelgi ulatuslikumat tsentraliseerimist;

| 27. | tuletab meelde oma toetust eurorühma esimehe ning majandus- ja rahandusküsimuste voliniku funktsioonide ühendamisele, et esindada euroala üldist huvi eurorühmas ning võimaldada tal anda aru Euroopa Parlamendile, mida praegu ei tehta; |
| --- | --- |

27.

tuletab meelde oma toetust eurorühma esimehe ning majandus- ja rahandusküsimuste voliniku funktsioonide ühendamisele, et esindada euroala üldist huvi eurorühmas ning võimaldada tal anda aru Euroopa Parlamendile, mida praegu ei tehta;

| 28. | märgib, et Euroopa majandus- ja rahandusministri valimise korral kohaldataks õiguslike alustena eurorühma käsitleva protokolli nr 14 artiklit 2 ning Euroopa Liidu lepingu artiklit 17; |
| --- | --- |

28.

märgib, et Euroopa majandus- ja rahandusministri valimise korral kohaldataks õiguslike alustena eurorühma käsitleva protokolli nr 14 artiklit 2 ning Euroopa Liidu lepingu artiklit 17;

| 29. | leiab siiski, et selle meetmega peaks kaasnema eurorühma põhjalik reform, millega rühmale antakse ametlikum staatus, ning eurorühm peaks näiteks avaldama üksikasjalikke protokolle, et tagada nendel kohtumistel tehtavate oluliste otsuste läbipaistvus; |
| --- | --- |

29.

leiab siiski, et selle meetmega peaks kaasnema eurorühma põhjalik reform, millega rühmale antakse ametlikum staatus, ning eurorühm peaks näiteks avaldama üksikasjalikke protokolle, et tagada nendel kohtumistel tehtavate oluliste otsuste läbipaistvus;

| 30. | tuletab lisaks meelde oma veendumust, et majandus- ja rahaliidu demokraatliku puudujäägi probleemi on võimalik lahendada üksnes siis, kui Euroopa kodanikud on veendunud, et selle raames kaitstakse ka sotsiaalse progressi põhimõtet ning et tööhõivet, palkade kasvu ning sotsiaalnorme ei peeta makromajanduslike ja eelarvega seotud küsimustega võrreldes kõrvalisteks; |
| --- | --- |

30.

tuletab lisaks meelde oma veendumust, et majandus- ja rahaliidu demokraatliku puudujäägi probleemi on võimalik lahendada üksnes siis, kui Euroopa kodanikud on veendunud, et selle raames kaitstakse ka sotsiaalse progressi põhimõtet ning et tööhõivet, palkade kasvu ning sotsiaalnorme ei peeta makromajanduslike ja eelarvega seotud küsimustega võrreldes kõrvalisteks;

| 31. | märgib, et majandus- ja rahaliidu süvendamine ning eelarvepoliitika kooskõlastamine on väga vajalik eelkõige pangandus- ja kapitaliturgude liidu, aga ka Euroopa Valuutafondi rakendamise seisukohalt. Samas tuleb arvesse võtta poliitilist olukorda ja üldsuse arvamust. |
| --- | --- |

31.

märgib, et majandus- ja rahaliidu süvendamine ning eelarvepoliitika kooskõlastamine on väga vajalik eelkõige pangandus- ja kapitaliturgude liidu, aga ka Euroopa Valuutafondi rakendamise seisukohalt. Samas tuleb arvesse võtta poliitilist olukorda ja üldsuse arvamust.

Brüssel, 5. juuli 2018

Euroopa Regioonide Komitee president

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Komitee arvamus „Aruteludokument majandus- ja rahaliidu süvendamise kohta aastaks 2025“. Võeti vastu 30. novembril 2017. Raportöör Christophe Rouillon (FR/PES): http://webapi.cor.europa.eu/documentsanonymous/cor-2017-03197-00-01-ac-tra-et.docx

1

(2)  Komitee resolutsioon „Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ühissätete määruse muutmine struktuurireformide toetuseks“. Võeti vastu 1. veebruaril 2018: http://webapi.cor.europa.eu/documentsanonymous/cor-2017-06173-00-00-res-tra-et.docx.

2

(3)  Komitee arvamus „Muudetud struktuurireformi tugiprogramm ja uued euroala eelarvelised toetusvahendid“. Raportöör: Olga Zrihen (BE/PES). Võeti vastu 22. märtsil 2018. http://webapi.cor.europa.eu/documentsanonymous/cor-2018-00502-00-00-ac-tra-et.docx

3

(4)  Komitee arvamus „Euroopa poolaasta juhtimise parandamine: käitumisjuhend kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamiseks“. Raportöör: Rob Jonkman (NL/ECR). Võeti vastu 11. mail 2017. ELT C 306, 15.9. 2017, lk 24.

4

(5)  Vt Euroopa Regioonide Komitee 30. novembri 2017. aasta arvamuse „Aruteludokument majandus- ja rahaliidu süvendamise kohta aastaks 2025“ punkt 22.

5

(6)  Eurostat: valitsussektori kapitali kogumahutus. Kood: tec00022. Esialgsed andmed 2016. aasta kohta. http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/refreshTableAction.do?tab=table&plugin=1&pcode=tec00022&language=en.

6

(7)  Euroopa Komisjoni seitsmes aruanne majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse kohta. September 2017, lk 168. http://ec.europa.eu/regional_policy/et/information/cohesion-report/

7

(8)  Euroopa Komisjoni teatis „Stabiilsuse ja kasvu pakti kehtivate nõuete paindlikum kasutamine“. 13. jaanuar 2015. Viide: COM(2015) 12: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/HTML/?uri =CELEX:52015DC0012&from=EN.

8

(9)  Euroopa Regioonide Komitee arvamus „Stabiilsuse ja kasvu pakti kehtivate nõuete paindlikum kasutamine“. Võeti vastu 9. juulil 2015. Raportöör Olga Zrihen (BE/PES). ELT C 313, 22.9.2015, lk 22.

9

(10)  COM(2018) 335 final.

10

(11)  Euroopa Regioonide Komitee arvamus „Avaliku sektori kulutuste tõhususe parandamine ELi tegevusega hõlmatud valdkondades“. Raportöör: Catiuscia Marini (IT/PES) ELT C 19, 21.1.2015, lk 4.

11

---

| 25.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 387/37 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 387/37

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Riigihangete pakett“

(2018/C 387/07)

| Raportöör: | Adrian Ovidiu TEBAN (RO/EPP), Cugiri linnapea |
| --- | --- |
| Viitedokumendid: | teatis „Kuidas rakendada Euroopa riigihanked kogu Euroopa teenistusse“,
  COM(2017) 572 final
  Teatis „Investeerimise soodustamine suurte taristuprojektide hankeaspektide vabatahtliku eelhindamise kaudu“,
  COM(2017) 573 final
  Komisjoni soovitus riigihankevaldkonna kutseliseks muutmise kohta,
  C(2017) 6654 final |

Raportöör:

Adrian Ovidiu TEBAN (RO/EPP), Cugiri linnapea

Viitedokumendid:

teatis „Kuidas rakendada Euroopa riigihanked kogu Euroopa teenistusse“,

COM(2017) 572 final

Teatis „Investeerimise soodustamine suurte taristuprojektide hankeaspektide vabatahtliku eelhindamise kaudu“,

COM(2017) 573 final

Komisjoni soovitus riigihankevaldkonna kutseliseks muutmise kohta,

C(2017) 6654 final

I.   ÜLDISED MÄRKUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | märgib, et paljud liikmesriigid võtsid riigihankeid käsitlevad 2014. aasta direktiivid üle alles hiljuti ning asutused ja ettevõtjad on koolitus- ja nõustamisteenuste toel nende uute sätetega alles kohanemas. Sellega seoses juhib komitee tähelepanu sellele, et ka e-riigihangete vallas tuleb teha suuremaid edusamme; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil kolme aasta jooksul alates nende direktiivide ülevõtmisest igas liikmesriigis hinnata põhjalikult seda, kuidas riigihankeid käsitlevad Euroopa õigusnormid on siseriiklikku õigusesse üle võetud ja kuidas neid rakendatakse, soovitades selleks kasutada mitmetasandilist lähenemist. Komitee arvates tuleks normide rakendamise hindamisel keskenduda sellele, kuidas neid on rakendatud kohalikul ja piirkondlikul tasandil, arvestades, kui olulised on riigihangete valdkonnas riigi tasandist allapoole jäävad valitsemistasandid, kes on rakendusetapis peamised partnerid, ning mil määral on uued normid lihtsustanud või raskendanud nende direktiivide nõuetekohase ülevõtmise kaudu selle valdkonna reguleerimist, parandanud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juurdepääsu riigihangetele, vähendanud bürokraatlikke takistusi ja tõstnud strateegiliste riigihangete kasutamise määra. Samuti tuleks hinnata, kas ja mil määral on need aidanud suurendada avaliku sektori kulude tõhusust ja edendada tööhõivet. Jätkuks subsidiaarsuse rakkerühmas toimunud aruteludele on komitee valmis tegema koostööd teiste ELi institutsioonidega parema tagasiside andmisel ELi poliitika rakendamise kohta kohalikul ja piirkondlikul tasandil, eesmärgiga parandada liidu õigusnormide toimimist kodanike hüvanguks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on seisukohal, et 2014. aasta reformiga kasutusele võetud strateegilised riigihanked muutsid hankemenetlused keerukamaks ja et nende eest vastutavad isikud võivad vajada täiendavat koolitust, mis aitaks vältida ebakindlust innovatsiooni ja sotsiaalseid või keskkonnaalaseid kaalutlusi edendavate lisakriteeriumide kasutamise õiguspärasuse suhtes. Komitee rõhutab, et komisjoni riigihangete valdkonna mis tahes uut algatust tuleb kohalikku olukorda arvestades hoolikalt hinnata, et mitte suurendada avaliku sektori hankijate halduskoormust; |
| --- | --- |

3.

| 4. | peab kahetsusväärseks, et riigiabieeskirjad ja Euroopa raamatupidamiseeskirjad, nagu ESA 2010, ning komisjoni väljakujunenud tava survestavad kasutama riigihankeid kui „lihtsamat viisi“, kuidas järgida ELi konkurentsivaldkonna norme ja vältida ülemäärase hüvitamise riski. Selle tulemusel piiratakse liikmesriikide vabadust avalike teenuste korraldamisel, eelkõige sotsiaalvaldkonnas, ja tekib vastuolu ELi toimimise lepingu artiklis 14 sätestatuga. Komitee toonitab samuti, et riigiabi valdkonnas ei ole olemas midagi võrreldavat riigihanke-eeskirjades ette nähtud nn asutusesisese erandiga ning et selline olukord tekitab lisasurvet, ebakindlust ja moonutusi halduses, mis lõppkokkuvõttes halvendab eelarve täitmist; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab muret tõsiasja pärast, et komisjoni dokumendist „Toolbox 2017 edition – Quality of Public administration“ (Vahendite pakett, 2017. aasta versioon – avaliku halduse kvaliteet) (1) võib välja lugeda, et avaliku halduse asutused oleksid peaaegu
  kohustatud
  kasutama strateegilisi riigihankeid, et saavutada parimaid ühiskondlikke tulemusi, sealhulgas säästliku arengu ja innovatsiooni valdkonnas, ning et neil on avalik keskne kohustus töövõtjatega suhelda; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab sellega seoses, et 2014. aasta reformiga ette nähtud ökoloogiliste, sotsiaalsete ja innovatsiooniga seotud kriteeriumide arvessevõtmise tuleks kooskõlas avalike teenuste korraldamise kohaliku omavalitsuse tasandi põhimõttega jätta asjaomaste avalike asutuste otsustada. Samuti tuleb muu hulgas võtta arvesse otstarbekuse kriteeriume ja nii kulude kui ka investeeringute tulemuste tasakaalustatud mõjuhinnangut; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et kasutades oma ostujõudu, et valida keskkonnahoidlikud tooted, teenused ja tööd, saavad Euroopa avaliku sektori asutused anda suure panuse kestlikusse tarbimisse ja tootmisse, ressursitõhusasse majandusse ning seega kestliku arengu eesmärkide saavutamisse tänu keskkonnahoidliku riigihanke vabatahtlikule vahendile. Sellega seoses väljendab komitee heameelt Euroopa Komisjoni 2017. aasta oktoobris avaldatud brošüüri üle ringmajandust soodustavate riigihangete teemal (2). |
| --- | --- |

7.

| 8. | toonitab, et 2014. aasta reformiga kiideti heaks avalike asutuste õigus oma teenuseid otse pakkuda ja korraldada ning määratleti mõisted „asutusesisene teenus“ ja „ametiasutustevaheline koostöö“. Seega on riigihange vaid üks mitmest võimalikust avalike teenuste pakkumise tagamise viisist, mille haldamise vorm ei tohi sõltuda ühestki tingimusest; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palub komisjonil innovatsiooniga seotud riigihangete suunised ja sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete suunised kiiresti valmis saada, et soodustada vastavate õigusnormide rakendamist liikmesriikides ning eriti majanduslikult soodsaima pakkumuse kasutamist peamise pakkumuste hindamise kriteeriumina. Komitee kutsub siinkohal komisjoni üles selgitama, et see ei tähenda kõige madalamat hinda; |
| --- | --- |

9.

II.   POLIITILISED SOOVITUSED

Seoses teatisega „Kuidas rakendada Euroopa riigihanked kogu Euroopa teenistusse“

| 10. | toetab ideed, et riigihangete tõhus haldamine kuulub kogu ELis lahutamatult avaliku halduse kvaliteedi juurde, arvestades, et tegemist on tõeliselt valdkondadevahelise haldusülesandega, mis puudutab sisuliselt iga avalikku asutust alates keskvalitsuse ministeeriumidest kohalike avalike teenusteni, nii et see kujutab endast suuresti avaliku halduse kvaliteedi iseloomulikku elementi, (3) mistõttu tuleks riigihanked integreerida ELi parema õigusloome tegevuskavasse; |
| --- | --- |

10.

| 11. | märgib, et paketi arutamine toimub enne 2018. aasta oktoobri tähtaegu, milleks tuleb järk-järgult kasutusele võtta digitaalsete vahendite kasutust reguleerivad uued hanke-eeskirjad. Seetõttu ei ole veel teada, kas uued e-riigihanke eeskirjad täidavad soovitud eesmärgid ja kas neid on vaja edaspidi õiguslikult kohandada; |
| --- | --- |

11.

| 12. | leiab, et kehtivad riigihankealased õigusaktid panevad niivõrd suurt rõhku riigihangete läbipaistvusele ja nende strateegilisele kasutamisele, et see kahjustab menetluste tõhusust. Sel põhjusel ei tule eelkõige väikseimad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused nende kasutamise koormaga toime, kuna nad kardavad teha menetlusvigu, või on ettevaatlikumad klassikaliste pakkumissüsteemide kasutamisest loobumisel või uuenduslike menetluste väljatöötamisel. Seda silmas pidades tuleb koostada standarditud hankedokumendid; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et keerulised menetlused ja standarditud dokumentide puudumine on suurendanud riigihangetega seotud halduskoormust nii ostjate kui ka müüjate jaoks ning et hankeotsuste vaidlustamiseks apellatsioonikohtusse pöördumise suhteline lihtsus on kaasa toonud suure hulga kaebuseid ja vaidluste arvu kasvu. Kõnealuseid direktiive kohaldavate õigusaktidega ei tohi suurendada õiguslikku keerukust ega laiendada seda lineaarselt künnistest allapoole, nagu on juhtunud mõnes liikmesriigis. Üha suurenev pakkujate poolt õiguskaitsedirektiivi alusel esitatud hagide arv annab tunnistust sellest, et komisjon ja liikmesriigid peavad tegema otsustavaid samme takistamaks õiguskaitsedirektiiviga pakkujatele antud õiguste kuritarvitamist; |
| --- | --- |

13.

| 14. | märgib samuti, et innovatsioonivaldkonna riigihanked tekitavad valitsemisele ja sidususele täiendavaid probleeme, kuna omavahel tuleb ühendada riigihangete peamised eesmärgid ja eesmärk muuta need innovatsioonipoliitika vahendiks. Innovatsioon riigihangete vallas eeldab ka paremaid kontseptuaalseid, operatiiv- ja juhtimisoskusi ning standarditud dokumente, et suuta keeruliste projektide puhul pidada vajalikke mitmepoolseid läbirääkimisi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib sellega seoses, et komitee enda Euroopa poolaastat käsitlevad analüüsid näitavad, et riigihanked pidurdavad sageli investeerimist (4). Kohalikul ja piirkondlikul tasandil esinevaid investeerimistakistusi käsitlevas komitee uuringus on selgelt esile toodud, et pakkumismenetluse eeskirjad on linnades ja piirkondades oluliselt takistanud investeerimist, eelkõige erinevuste tõttu eeskirjade rakendamisel, riigihankemenetluse keerukuse või ebatõhususe tõttu, selle liiga pika kestvuse tõttu ja seonduvate kohtumenetluste põhjustatava ebakindluse tõttu (5); |
| --- | --- |

15.

| 16. | on seisukohal, et komisjoni teatise väide, mille kohaselt 55 % pakkumismenetlustest põhineb endiselt kõige madalama hinna kriteeriumil, võib olla eksitav, kuna 2014. aasta reform laiendas oluliselt pakkumiskutsetes strateegiliste kriteeriumide arvesse võtmise võimalusi ja uus õigusraamistik võeti siseriiklikku õigusesse üle alles 2016. aastal, mis ei ole piisav ajavahemik, et täielikult hinnata selle mõju. Komitee soovib lisada, et hankelepingu sõlmimine üksnes kõige madalama hinna kriteeriumi alusel ei tähenda tingimata, et vastavas pakkumismenetluses ei võetud arvesse sotsiaalseid või keskkonnaalaseid eesmärke: asjaomase menetluse tehnilises kirjelduses võis tegelikult olla ka märgitud strateegilisi kriteeriume, näiteks võis nõuetekohaselt arvesse olla võetud keskkonna või energiaga seotud konkreetseid kriteeriume. Sellisel juhul sõlmiti leping kõige madalama hinna alusel, kui kõiki strateegilisi kriteeriume on ELi eeskirjade kohaselt täielikult arvesse võetud; |
| --- | --- |

16.

| 17. | viitab seoses sellega siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraadi tellitud uurimusele, mis käsitleb riigihangete strateegilist kasutamist keskkonna-, sotsiaal- ja innovatsioonipoliitika edendamiseks (6) ning milles on rõhutatud, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, näiteks Hispaanias, viivad ellu paljusid strateegilisi riigihankemenetlusi, mida täidavad avalik-õiguslikud organid, nagu riigikoolid, ülikoolid ja haiglad; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et uute riigihankeid käsitlevate direktiivide vastuvõtmise ajal märgiti, et VKEde edendamine on selle valdkonna reformi üks viiest põhielemendist. Siiski näitas 2016. aastal tehtud uuring, mille teostasid komitee korraldatud Euroopa ettevõtluspiirkonna tiitli esimesed võitjad, et menetluste lihtsustamine ei ole saavutanud piisavat taset, mis võimaldaks suurendada VKEde juurdepääsu riigihangetele (7). Komitee märgib, et riigihanked on VKEde jaoks väga olulised ning VKEde huvid tuleks seada riigihankepoliitika ja selle rakendamise keskmesse; |
| --- | --- |

18.

| 19. | märgib seoses piiriüleste turgudega, et komisjoni 20. septembril 2017 avaldatud teatis „Majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamine ELi piirialadel“ (8) näitab, et paljude piirialadel tekkivate raskuste peamiseks põhjuseks on eeskirjade erinevused siseriiklikes õigus- ja haldussüsteemides. ELi õiguses sätestatud norme kohaldatakse sageli liikmesriigiti erineva rangusega. Selle tagajärjel võib kahe erineva süsteemi rakendamine sisepiiri kummalgi poolel tuua kaasa keerukaid olukordi ja mõnikord ka õiguskindlusetust, mis tekitab täiendavaid kulusid; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kordab seetõttu oma kindlat veendumust, et praeguses etapis peab komisjon keskenduma 2014. aasta direktiivide rakendamisele, kuna hoolimata ELi kindlaksmääratud õigusraamistikust on liikmesriikidel teatav paindlikkus ja kaalutlusruum küsimuses, kuidas võtta Euroopa õigusaktid üle oma riiklikesse süsteemidesse, ning selline olukord võib piirata näiteks VKEde juurdepääsu riigihangetele või takistada piiriüleste ostude tegemist; |
| --- | --- |

20.

| 21. | on seisukohal, et „paremate andmete, läbipaistvuse ja aususe“ meetmed ja eelkõige „üldsusele juurdepääsetavate hankelepinguregistrite käivitamise toetamise“ lisameede, on üliolulised. Siiski peab komisjon riigiasutustele appi tulema, mitte ainult konkreetsete näidete ja heade tavade levitamisega, vaid ennekõike standarditud dokumentide, vormide ja tüüptingimustega – nagu on juba tehtud Euroopa ühtse hankedokumendi kasutusele võtmisel –, et aidata täita läbipaistvuse kriteeriume, aitamata kaasa konkurentsivastasele koostööle sellise teabe avalikustamisega, mis ei ole õigusaktidega kooskõlas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | toetab ka komisjoni edasisi meetmeid, mille eesmärk on „esitada suunised ametialase aususe nõuete praktilise kohaldamise ja kokkumängu tõttu hankelt kõrvaldamise aluse kohta ning luua eeskirjade eiramise andmebaas“, kuna komitee peab seda sammuks õiges suunas, ning leiab, et riigiasutused peaksid esmajärjekorras suurendama pakkumismenetluste eest vastutavate ametnike teadlikkust, korraldades nende vajadustega kohandatud koolitusi ja pakkudes neile vahendeid ettevõtjate toime pandud rikkumiste, nagu korruptsiooni, kokkumängu ja rahapesu ärahoidmiseks, tuvastamiseks ja tõkestamiseks; |
| --- | --- |

22.

| 23. | on seisukohal, et tehes ettepaneku korraldada laiaulatusliku koostööpartnerluse loomiseks tehtud jõupingutuste raames hangete küsimuses struktureeritud vabatahtlikke dialooge, mis oleksid vajaduse korral täielikult kooskõlas Euroopa poolaasta protsessiga, teeb komisjon sammu õiges suunas, kuid vaid siis, kui täidetud on teatavad tingimused. Kuna partnerluse osalised peaksid võtma endale vabatahtlikult kohustusi, tuleks algusest peale täpsustada, et need osalised peavad olema legitiimsed. Samal ajal ei tohiks kahtluse alla seada vabadust, mis antakse 2014. aasta riigihankedirektiivides kohalikele omavalitsustele keskkonna-, sotsiaalsete ja innovatsioonikriteeriumide arvessevõtmise üle otsustamisel, ning tähtis on tagada, et sotsiaalpartnerid oleksid sellises partnerluses piisavalt esindatud; |
| --- | --- |

23.

| 24. | märgib, nagu komisjon on rõhutanud, et kõigi tasandite ametiasutused ja sidusrühmad on sobivaimad oma kohustuste laadi ja taseme määratlemiseks. Siiski märgib komitee, et ei ole selge, kas kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused osalevad kavandatavates struktureeritud dialoogides, nagu peaks olema, või on Euroopa Parlament ja nõukogu selles tegevuses komisjoni ainsad partnerid; |
| --- | --- |

24.

Seoses komisjoni soovitusega riigihankevaldkonna kutseliseks muutmise kohta

| 25. | avaldab heameelt selle üle, et komisjoni soovituses rõhutatakse, et valitsemissektori asutused peaksid parandama riigihangete tõhusust ja kättesaadavust ning kasutama neid innovatsiooni ja digiteerimise edendamiseks. Komitee kutsub liikmesriike üles tegema jõupingutusi menetluste kiireks digiteerimiseks ja e-protsesside kasutuselevõtmiseks kõigis peamistes etappides, alates hanketeatest, juurdepääsust hankemenetlustele ja pakkumuste esitamisest kuni hindamise, lepingu sõlmimise, tellimise, arvete esitamise ja tasumiseni; |
| --- | --- |

25.

| 26. | on seisukohal, et reguleerimine, komisjoni algatused selles valdkonnas ja nendest riigiasutustele tulenev halduskoormus peavad olema proportsionaalsed selliste riigihangete osakaaluga, mis ületavad liidu künniseid, iga liikmesriigi kõigi pakkumismenetluste suhtes, sealhulgas riigihanked, mis jäävad kõnealustest liidu künnistest allapoole, ning et komisjon peaks tagama sellest proportsionaalsusest kinnipidamise; |
| --- | --- |

26.

| 27. | on vastu haldustöötajate koolituse ja hariduse igasugusele kohustuslikule suunitlusele, kuna sellised sätted võivad rikkuda liikmesriikide, piirkondade ja kohalike omavalitsuste suveräänsuse põhimõtet oma vastavate haldusorganite korraldamisel; |
| --- | --- |

27.

| 28. | viitab komisjoni talituste 31. märtsil 2017 avaldatud töödokumendile „The Value Added of Ex ante Conditionalities in the European Structural and Investment Funds“ (9) (Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide eeltingimuste lisaväärtus), kus komisjon kinnitab, et eeltingimused on aidanud üle võtta ja rakendada asjaomaseid Euroopa õigusakte, kaotada ELis investeerimistõkkeid ja täita liidu strateegilisi eesmärke ning et need on andnud tõuke poliitilistele reformidele ja asjaomaste riigipõhiste soovituste koostamisele; |
| --- | --- |

28.

| 29. | on seisukohal, et kõnealused komisjoni algatused on ELi riigihanke-eeskirjade raamistiku edukaks rakendamiseks hädavajalikud, kuid leiab, et kõigi nende vahendite või algatuste tulemuslikkust tuleb üksikasjalikult hinnata ning tõsta esile koostoimet ja vastastikust täiendavust, ning on arvamusel, et kõik uued meetmed peavad olema täielikult põhjendatud, et vältida täiendava halduskoormuse tekitamist kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele; |
| --- | --- |

29.

| 30. | avaldab kahetsust, et komisjon ei rõhuta üldises poliitilises strateegias ja poliitikas, millega edendatakse sotsiaalseid ja keskkonnasäästlikke riigihankeid ja tagatakse laiemalt avaliku sektori vahendite nõuetekohane kasutamine, piisavalt vajadust kutseliseks muutmise protsessi järele. Komitee arvates ei saa riigihankevaldkonna kutseliseks muutmise protsessi vaadelda eraldi heast valitsemistavast ja üldisest kutseliseks muutmisest piisavate kohalike teenuste haldamise ja osutamise valdkonnas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab sellega seoses, et avalike teenuste puhul oleks paljudel juhtudel eelistatav säilitada nende sisemine osutamine või kasutada muid lahendusi kui riigihanked; |
| --- | --- |

31.

| 32. | väljendab heameelt, et komisjoni 7. juuni 2018. aasta ettepanekus võtta vastu määrus, millega luuakse ühtse turu programm, nähakse ette võimalus „toetada meetmeid, millega tagatakse strateegiliste riigihangete laialdasem kasutuselevõtt, avaliku sektori hankijate tegevuse kutseliseks muutmine, VKEde parem pääs riigihanketurgudele, paremad andmed, läbipaistvus ja ausus, hangete kiirem üleviimine digitaalsesse keskkonda ja ühishangete edendamine, tugevdades selleks partnerlust liikmesriikidega, parandades andmete kogumist ja analüüsimist muu hulgas asjaomaste IT-vahendite arendamise kaudu, toetades kogemuste ja heade tavade vahetamist, andes suuniseid, edendades kasulikke kaubanduslepinguid, tugevdades koostööd riigi ametiasutuste vahel ja käivitades katseprojekte“ (10); |
| --- | --- |

32.

| 33. | märgib, et e-vormide ja e-riigihankemenetluste puhul on vaja rohkem juhatust, hoidmaks ära seda, et liikmesriikide toimimisviisid lähevad vastuollu ELi omaga ning et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ei ole kindlad, millal ja kuidas kasutada eri vorme ja menetlusi. Komitee toonitab teadmuskeskuste positiivset rolli, mida nad saavad täita ELi õigusaktide rakendamise ja tõlgendamise lihtsustamisel, pakkudes kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ja nende ühendustele tasuta teavet ja nõustamist; |
| --- | --- |

33.

| 34. | toetab ühenduse Housing Europe seisukohta, kui ta leiab, et riigihangete valdkonna kutseliseks muutmise ja uuendustegevuse peamine tegur on sellise Euroopa lahenduste kataloogi väljatöötamine standarditud dokumentide kujul, mis sisaldavad ettepanekuid alates kliima- ja energeetikakriteeriumidele vastamise lahendustest kuni sotsiaalsete probleemide lahendamise innovaatiliste viisideni. Selline komisjoni siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraadi egiidi all loodud üleeuroopaline kataloog peaks tuginema Euroopa ühenduste kogutud oskusteabele ja tavadele ning võimaldaks standardida menetlusi ja vähendada hagide arvu (11); |
| --- | --- |

34.

Seoses teatisega „Investeerimise soodustamine suurte taristuprojektide hankeaspektide vabatahtliku eelhindamise kaudu“

| 35. | avaldab heameelt eelhindamismehhanismi vabatahtlikkuse üle ja leiab, et see on eriti oluline kontsessioonide puhul, mille suhtes on esmakordselt kehtestatud ühtlustatud ELi kord; |
| --- | --- |

35.

| 36. | on samuti veendunud, et kõnealune mehhanism hakkab täitma otsustavat rolli suurprojektide hankemenetlustes tekkivatest raskustest tingitud viivituste ja eelarve ületamise ohu vähendamisel; |
| --- | --- |

36.

| 37. | palub komisjonil tagada teabe avaldamisel eelhindamismehhanismi käsitleval veebisaidil või andmete avaldamisel teavitamise mehhanismi ja teabe vahetamise mehhanismi kaudu konfidentsiaalse äriteabe kaitse ning sellise teabe konfidentsiaalsus, mida tarnijad võivad kasutada konkurentsi moonutamiseks; |
| --- | --- |

37.

| 38. | oleks lootnud komisjonilt selgemaid vastuseid päringutele, mis esitati kasutajatoe kaudu, kes peaks olema teadlik nende tagajärgedest, samuti teavitamismehhanismi kohta seoses ühe võimaliku edasise hagimenetlusega riigihangete küsimuses. Komitee palub komisjonil selgitada, kuidas võiks eelhindamismehhanism lahendada teatavad probleemid, mis on tingitud õiguskaitsevahendite direktiivi alusel algatatud hagide arvu suurenemisest. |
| --- | --- |

38.

Brüssel, 5. juuli 2018

Euroopa Regioonide Komitee president

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Kättesaadav siin.

1

(2)  http://ec.europa.eu/environment/gpp/index_en.htm.

2

(3)  Euroopa Komisjon, „Quality of Public Administration: A Toolbox for Practitioners“ (Avaliku halduse kvaliteet: vahendite pakett praktikutele), 2017. aasta versioon, kättesaadav siin.

3

(4)  Euroopa Regioonide Komitee, „2017 European Semester“ (Euroopa poolaasta 2017). Euroopa Regioonide Komitee Euroopa 2020. aasta strateegia järelevalveplatvormi juhtkomitee aruanne „Territorial Analysis of the Country Reports and accompanying Communication“ (Riigiaruannete ja neile lisatud teatise territoriaalne analüüs), kättesaadav siin.

4

(5)  Euroopa Regioonide Komitee uuring „Obstacles to investments at local and regional level“ (Investeerimistõkked kohalikul ja piirkondlikul tasandil), 2016, kättesaadav siin.

5

(6)  „Strategic use of public procurement in promoting green, social and innovation policies“ (Riigihangete strateegiline kasutamine keskkonna-, sotsiaal- ja innovatsioonipoliitika edendamiseks), Euroopa Komisjoni siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraadi tellitud uuring, mis on avaldatud 15. juunil 2016 ja kättesaadav siin.

6

(7)  „Report on the Survey of EER Regions: How to make life easier for SMEs?“ (Euroopa ettevõtluspiirkonna uuringu aruanne: kuidas muuta VKEde elu kergemaks?), Euroopa Regioonide Komitee, 2016, Brüssel, lk 4-5.

7

(8)  Kättesaadav siin.

8

(9)  Kättesaadav siin, lisateabe juurde lingi kaudu.

9

(10)  COM(2018) 441.

10

(11)  Dokument on avaldatud siin.

11

---

| 25.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 387/42 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 387/42

---

Euroopa Regioonide Komitee perspektiivarvamus teemal „Kliimaalane juhtimine pärast 2020. aastat: Euroopa ja üleilmne perspektiiv – panus ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 24. konverentsile“

(2018/C 387/08)

| Raportöör: | Andrew Varah COOPER (UK/EA), Kirkleesi ringkonna volikogu liige |
| --- | --- |
| Viitedokument: | perspektiivarvamus |

Raportöör:

Andrew Varah COOPER (UK/EA), Kirkleesi ringkonna volikogu liige

Viitedokument:

perspektiivarvamus

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Euroopa valitsemistava 2030. aasta kliima- ja energiaeesmärkide saavutamiseks

| 1. | rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tähtsat rolli strateegilises juhtimises kodanikele kõige lähemal tasandil, detsentraliseeritud energiatootmise juhtimises omatarbimise, hajatootmise ja nutivõrkude abil, sobivate investeerimistingimuste loomises ning energia- ja kliimapoliitika ühendamises elamumajanduse, kütteostuvõimetuse leevendamise, transpordi- ja kestliku liikuvuse, majandusliku arengu, ruumilise planeerimise ja maakasutuse meetmetega. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on samuti oluline kogukonna juhi roll ja nad saavad kaasa aidata kliimameetmete võtmisele oma kohalikes kogukondades, ettevõtetes ja laiemas kodanikuühiskonnas, suurendades kodanike ja tarbijate kaasamist ja tagades nende toetuse energiapoliitikale; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toonitab, et vastupanuvõimelise energialiidu ja kaugeleulatuva kliimamuutuste poliitika eesmärke saab kõige paremini saavutada siis, kui tegevust kooskõlastatakse liidu, liikmesriikide ja piirkondade tasandil, ning teadusuuringute, teadlikkuse suurendamise meetmete ja kohalike energiatõhusate lahenduste ja energiavarustussüsteemide edendamise abil, ning et see on vajalik, et suunata EL, tema liikmesriigid ja nende kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamise rajale. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Komitee märgib, et uue eesmärgiga saavutada ELi energiaallikate jaotuses taastuvenergia 32-protsendiline osakaal, energiatõhususe 32,5 protsendi eesmärgi ja energialiidu juhtimise määrusega astutakse samm Euroopas kestlikule energiale ülemineku ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suurema osaluse suunas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kordab, et liikmesriigid peaksid võtma selgelt arvesse kohalikul ja piirkondlikul tasandil võetud kohustusi ja selliste algatuste nagu linnapeade pakt raames saavutatud tulemusi. Samuti peaksid liikmesriigid töötama välja menetlused, et arvestada kõigi asjaomaste juhtimis- ja haldustasandite panustega oma riiklikesse lõimitud energia- ja kliimakavadesse. Lisaks peaksid liikmesriigid asjaomaste kavade raames kaasama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi kooskõlas liikmesriigi põhiseaduse ja poliitiliste tingimustega kavandamisse ja järelevalvesse (1); |
| --- | --- |

4.

| 5. | kordab oma üleskutset liikmesriikidele ja komisjonile liikuda kiiresti edasi alalise mitmetasandilise energiadialoogi platvormi loomisega, et toetada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, kodanikuühiskonna organisatsioonide, äriringkondade ja muude asjaomaste sidusrühmade aktiivset kaasamist energiasüsteemi ümberkujundamisse (2); |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab, arvestades Euroopa Komisjoni ettepanekut eraldada 25 % ELi kulutustest kõigis ELi programmides ajavahemikul 2021–2027 kliimameetmeteks, mis on hea lähtepunkt, et 2020. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku kavandamisel peetaks silmas ELi energia- ja kliimaalaste sihtide ja eesmärkide paremat saavutamist, võttes ennekõike arvesse kasvuhoonegaaside vähendamist, energiatõhusust, puhast liikuvust, taastuvenergia tootmist ja CO2 sidujaid. Komitee kutsub üles eraldama asjakohaseid, lihtsasti ligipääsetavaid ELi rahalisi vahendeid programmidele ja projektidele, mille abil neid eesmärke kooskõlas liikmesriikide lõimitud energia- ja kliimakavadega taotletakse, et saavutada Pariisi kokkuleppe pikaajalised eesmärgid; |
| --- | --- |

6.

| 7. | leiab, et ELi taastuvenergia regulatiivse poliitika ja elektrituru korralduse kontekstis on vaja kõrvaldada õiguslikud ja halduslikud takistused ning kehtestada lihtsustatud menetlused elektri salvestamiseks ja omatarbimiseks ning sellega kauplemiseks, et kohalikud ja piirkondlikud turuosalejad, nagu energiakogukonnad, saaksid täieliku juurdepääsu turule. Komitee rõhutab, et taastuvenergia toetamise süsteemide kujundamisel peavad liikmesriigid tegutsema kohalike ja piirkondlike omavalitsustega kooskõlastatult, arvestades kohalike ja piirkondlike taastuvenergiakogukondade eripäraga, et võimaldada neil tegutseda energiasüsteemis ja lihtsustada nende turulepääsu; |
| --- | --- |

7.

Kohaliku ja piirkondliku tasandi tegevuse tähtsus Pariisi kokkuleppe elluviimise seisukohast

| 8. | tuletab meelde, et Pariisi kokkuleppes tunnistatakse mitmetasandilise valitsemise tähtsat rolli kliimapoliitikas ja vajadust teha koostööd piirkondade, linnade ja kokkuleppe osapoolte hulka mittekuuluvate sidusrühmadega; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sedastab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on kodanikele kõige lähem avaliku halduse tasand, ja toonitab, et Pariisi kokkuleppe kohaldamisalasse jäävates poliitikavaldkondades langetavad palju otsuseid peamiselt omavalitsused; |
| --- | --- |

9.

| 10. | juhib tähelepanu asjaolule, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste mõju kasvuhoonegaaside heite piiramisele sõltub suuresti nende suutlikkusest ja tahtest asjaomast poliitikat ellu viia. Seepärast on komitee seisukohal, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused tuleb kaasata poliitiliste kohustuste muutmisse avalikuks poliitikaks, investeeringuteks ja rakendusmeetmeteks, ja et nendega tuleb teha tihedat koostööd; |
| --- | --- |

10.

| 11. | märgib, et USA teade kavatsusest Pariisi kokkuleppest taganeda on küll kahetsusväärne, ent on samas loonud riigi tasandist madalama tasandi valitsustele ELis, USAs ja mujal uusi stiimuleid tegutseda ülemaailmsete kliimamuutuste probleemi lahendamise nimel ning näidata seega kodanike ja neile lähima valitsustasandi pühendumust. Komitee väljendab valmisolekut edendada partnerlust USA linnapeade konverentsiga, et teha üleilmset koostööd linnade ja piirkondade ühendustega kliimameetmete alal; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on sügavalt veendunud, et kohalikul ja piirkondlikul tasandil valitud esindajad ning nende omavalitsused ja võrgustikud koostöös majanduse sidusrühmade ja kodanikuühiskonnaga võivad täita keskset rolli, toetades riigivalitsusi kliima aspektist asjakohaste poliitikameetmete väljakujundamisel ja elluviimisel, kui need ei ole piisavalt ambitsioonikad. Sel taustal rõhutab komitee, et sellistel algatustel nagu linnapeade pakt on toetav roll suutlikkuse suurendamise meetmete rakendamiseks mõeldud vahendite ja metoodika väljatöötamisel ja levitamisel; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on seisukohal, et poliitiliselt oluliste, demokraatlikult valitud kokkuleppe osapoolte hulka mittekuuluvate sidusrühmade, nt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste väärtustamine ülemaailmses kliimaalase juhtimise süsteemis on oluline suundumus ja seepärast on äärmiselt tähtis, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni õigusraamistikus tunnustataks seda alt ülespoole suunatud juhtimisvormi, tunnistades ametlikult selle rolli otsustusprotsessis; |
| --- | --- |

13.

| 14. | märgib, et 2017. ja 2018. aasta mais raamkonventsiooni osaliste konverentsil võimaldas täidesaatev allorgan edusamme sidusrühmade kaasamisel ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni protsessi ja tunnistas vajadust veelgi suurendada mitteosalistest sidusrühmade tõhusat kaasamist ülemaailmsesse kliimaalase juhtimise süsteemi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | peab tervitatavaks Euroopa Parlamendi raportit ELi piirkondade ja linnade rolli kohta ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul vastu võetud Pariisi kliimakokkuleppe täitmisel (3) ja toob iseäranis esile seal esitatud märkuse, et enamiku kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise meetmete ja enamiku ELi asjaomaste õigusaktide rakendamine on kohalike ametiasutuste ülesanne; |
| --- | --- |

15.

Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ametlik kaasamine ülemaailmsesse kliimaalase juhtimise süsteemi

| 16. | tunnistab asjaolu, et Talanoa dialoog ei ole piiratud riikide valitsuste vaheliste aruteludega, vaid võimaldab ka mitmetel kokkuleppe osapoolte hulka mittekuuluvatel sidusrühmadel, sh piirkonnad ja linnad ning nende valitud esindajad, juhtida riigi ja ülemaailmse tasandi poliitiliste otsuste tegijate tähelepanu kesksetele kliimameetmetega seotud küsimustele. Komitee teatab oma toetusest ja pühendumisest Talanoa linnade ja piirkondade dialoogidele, mis on kohene üleilmne ja proaktiivne vastus sellele protsessile, ja innustab Euroopas peetavate dialoogide arvu suurendama; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et see dialoog ei peaks hõlmama kas ainult või peamiselt jutuvestmise lähenemisviisi. Dialoogi põhiidee seisukohast on oluline saada kokkuleppe osapoolte hulka mittekuuluvatelt sidusrühmadelt tagasisidet küsimustes „Kus me oleme? Kuhu me tahame jõuda? Kuidas sinna jõuda?“, et suurendada usaldust protsessi vastu ja sellele pühendumist. Seepärast kutsub komitee osaliste konverentside eesistujaid, ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaati ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalisi üles selgitama, kuidas dialoogi tulemusi edasi käsitletakse ja kuidas need integreeritakse osaliste 24. konverentsil vastuvõtmiseks mõeldud läbirääkimisdokumentidesse; |
| --- | --- |

17.

| 18. | teeb ettepaneku jätkata Talanoa dialoogi ka pärast osaliste 24. konverentsi ja korraldada seda iga 2,5 aasta tagant üleilmse kokkuvõtte tsükli ajal vahehindamisena. Selleks et suurendada üleilmset arusaama Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisel tehtud edusammudest ja selle teema kiireloomulisusest, teeb ettepaneku lisada selle protsessi käigus Talanoa dialoogi raamistikku neljas küsimus „Mis ajaks?“; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palub ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni eesistujat korraldada 2019. aastal dialoogi tulemuste hindamine ja esitada ettepanekuid, et protsess oleks tulevikus struktureeritum ja läbirääkimiste seisukohast asjakohasem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles kasutama Talanoa dialoogi protsessi selleks, et teha ELi läbirääkimisseisukohtade ja osaliste 24. konverentsi antavate panuste ettevalmistamisel koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning teiste sidusrühmadega; |
| --- | --- |

20.

| 21. | soovitab linnadel ja piirkondadel valmistada ette oma sisend Talanoa dialoogi portaali ning kasutada võimalust teha oma ambitsioonid, seisukohad ja kavatsused ülemaailmsete kliimaläbirääkimiste protsessis kuuldavaks; |
| --- | --- |

21.

| 22. | peab tervitatavaks NAZCA platvormi kui kasulikku vahendit valitsusväliste osalejate hõlmamiseks ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni otsustusprotsessi. Komitee kutsub ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni üles esitama ettepanekuid selle kohta, kuidas saaks kõrvuti kodanikuühiskonna ja erasektori rolliga paremini määratleda ka piirkondade ja linnade rolli rahvusvahelises juhtimissüsteemis; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tuletab meelde Bonni-Fidži deklaratsiooni, mille kohalikud ja piirkondlikud juhid võtsid vastu osaliste 23. konverentsil, ja oma üleskutset kaasata kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rühm aktiivselt ametlikesse ülemaailmsetesse kliimaorganitesse ja raamkonventsiooni osaliste hulka, tulenevalt asjaolust, et Bonni-Fidži deklaratsiooni tervitas 2018. aasta märtsis ka ELi välisasjade nõukogu. Komitee teeb ettepaneku, et arendab välja struktureeritud koostöö ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) sekretariaadi, osaliste konverentside eesistujate ja nende kõrgetasemeliste kliimakaitsjatega, samuti asjaomaste UNFCCC läbirääkimisorganite ning välja pakutud uuendatud rühmaga „Friends of Cities“; |
| --- | --- |

23.

Riiklikult, piirkondlikult ja kohalikult kindlaksmääratud panused

| 24. | rõhutab, et riiklikult kindlaksmääratud panuste kindlaksmääramine ja läbivaatamine nõuab süstemaatilist detsentraliseeritud konsulteerimist kohaliku ja piirkondliku tasandiga, kaasates kesksete tegevusvaldkondade sidusrühmi, et võtta seega kasutusele kaasav meetod; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nõuab, et riiklikult kindlaksmääratud panused hõlmaksid piirkondlikult ja kohalikult kindlaksmääratud panuseid koondatud kujul, et tunnustada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli rahvusvaheliste kliimakohustuste täitmisel; |
| --- | --- |

25.

| 26. | peab protsessi tõhususe tagamiseks ELi tasandil vajalikuks kehtestada energialiidu juhtimist käsitlevas määruses sätted iseäranis kohalike ja piirkondlike omavalitsuste osalemise kohta lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade koostamises; |
| --- | --- |

26.

| 27. | on seisukohal, et need sätted tugevdaksid poliitilist ja metodoloogilist alust, millele tugineb komitee ettepanek koostada piirkondlikult ja kohalikult kindlaksmääratud panused, (4) mille aluseks on idee võimaldada kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel määrata kindlaks oma kohustused leevenduse ja kohanemise alal, nagu on teinud konventsiooni osalised oma riiklikult kindlaksmääratud panuste kaudu, et tagada kindlad ja läbipaistvad panused esmajoones vastupidavate seire-, aruandlus- ja kontrolliprotsesside kaudu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub Euroopa Komisjoni üles esitama komiteega konsulteerides muu kui seadusandliku ettepaneku seire- ja hindamismetoodika kohta, et jälgida linnade edusamme võrreldes nende asjaomaste visioonidega 2050. aastaks ja strateegiatega 2030. aastaks, tuginedes võimalusel olemasolevale linnapeade pakti seire- ja hindamisraamistikule; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kutsub Euroopa Komisjoni üles lihtsustama linnapeade pakti aruandlusprotsessi ja seiresüsteemi, konsulteerides kohalike/piirkondlike omavalitsustega, ja lühendama säästva energia tegevuskavade hindamiseks vajalikku aega, et hoogustada võetud kohustuste tunnustamist, tagada seire- ja hindamisraamistike ühilduvus ja minimeerida linnade ja piirkondade aruandluskoormust; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub kliimameetmete rahastamise teemalise komitee arvamuse (5) valguses Euroopa Komisjoni üles esitama selge ja siduva kliimameetmete rahastamise ja sellega seotud investeeringuliikide määratluse, mis oleks kooskõlas ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonis kasutatud määratlusega; soovitab, et liikmesriigid koostaksid kliimaga seotud investeerimiskavu, milles nad (i) määraksid kindlaks praeguste rahastamispuudujääkide kõrvaldamiseks vajaliku toetuse taseme ja tüübi, (ii) hindaksid iga kliimameetme puhul täiendava riigisisese maksutoetuse võimalusi, (iii) koordineeriksid kliimameetmeid, suutlikkuse suurendamist ja sidusrühmade täiendavat kaasamist, pidades silmas oma asjaomase riiklikult kindlaksmääratud panuse ajakohastamist, ning (iv) märgiksid, millised on riiklikud vahendid, millega hinnata ja ohjata kliimaohte investoritele; |
| --- | --- |

30.

Pariisi kokkuleppe rakendussuunised

| 31. | rõhutab piirkondlikult ja kohalikult kindlaksmääratud panuste võimalikku positiivset panust Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisse ja kutsub ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalisi üles määratlema riiklikult kindlaksmääratud panuste jaoks suunised, pidades silmas nende võimalikku koostoimet paindliku piirkondlikult ja kohalikult kindlaksmääratud panuste süsteemiga; |
| --- | --- |

31.

| 32. | nõuab, et menetluse osana esitatavate riiklike inventuuriaruannete puhul hõlmaks läbipaistvuse raamistik kohalikul ja piirkondlikul tasandil võetud leevendamismeetmetele pühendatud peatükki, et aidata jälgida riiklikult (ja piirkondlikult/kohalikult) kindlaksmääratud panuste elluviimisel tehtud edusamme; |
| --- | --- |

32.

Üleilmne kokkuvõte

| 33. | kutsub ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalisi ja Euroopa Komisjoni üles lisama tulevastesse üleilmse kokkuvõtte eeskirjadesse osaliste kohustuse oma panuste koostamisel kohalike ja piirkondlike omavalitsustega konsulteerida ja nad sellesse kaasata; |
| --- | --- |

33.

| 34. | toonitab, et üleilmse kokkuvõtte ulatus peaks olema laiem kui vaid osalejate (riiklikult kindlaksmääratud panuste ja muude riiklike aruannete kaudu) teatatud koondmeetmete hindamine ja see peaks hõlmama kõigi asjaomaste sidusrühmade, iseäranis kohalike ja piirkondlike omavalitsuste teavet saavutatud edu kohta, et saada terviklik pilt Pariisi kokkuleppe artikli 2 lõikes 1, artikli 4 lõikes 1 ja artikli 7 lõikes 1 sätestatud pikaajaliste eesmärkide taotlemisel saavutatud üldisest edust; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab, et on valmist suurendama oma osalust ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rühma osana ning ühtlasi kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi Euroopa Liidus esindava institutsioonina aruteludes ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja selle osalistega, et esitada linnade ja piirkondade panus seoses ühiste jõupingutuste avatud, kaasava ja läbipaistva hindamisega üleilmse kokkuvõtte raames; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nõuab, et nii ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni vastu võetud organisatsioonid kui ka kokkuleppe osapoolte hulka mittekuuluvad sidusrühmad saaksid üleilmse kokkuvõtte tegemise eri etappidel esitada osalistele küsimusi nende esitatud teabe kohta, nii et protsess võidaks laiapõhjalisemalt saadud panustest. Komitee nõuab, et täieliku läbipaistvuse ja aruandekohustuse eesmärgil oleksid metoodika ja andmed avalikkusele kättesaadavad; |
| --- | --- |

36.

| 37. | märgib murega, et üleilmne kokkuvõte võib Pariisi kokkuleppe eesmärkidest kaugele maha jääda, ja toonitab, et täiendavad kohalikud ja piirkondlikud panused võivad aidata suurendada ambitsioonikust nende täielikul saavutamisel (6); |
| --- | --- |

37.

Kohanemine

| 38. | teeb ettepaneku, et EL võtaks juhtrolli rahvusvaheliste kliimamuutustega kohanemise meetmete rakendamisel, edendades neid igal tasandil, ja tegutseda paralleelselt rahvusvaheliste arengusuundumustega, et kiirendada edusamme piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Selleks teeb komitee ettepaneku luua siduv õigusraamistik kohanemismeetmete ja mõõdetavate kohustuste võtmiseks, et hinnata kohanemisel tehtud edusamme; |
| --- | --- |

38.

| 39. | taotleb, et lisaks puhta arengu mehhanismi (Clean Development Mechanism, CDM) kaudu ja arenenud riikide pakutavale rahastusele innustataks ka kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi nende asjaomases riigisiseses kontekstis andma kohanemisfondi rahalist panust; |
| --- | --- |

39.

| 40. | toonitab vajadust, et asjaomane fond lihtsustaks menetlusi kohalike ja piirkondlike omavalitsuste individuaalse rahalise panuse tegemiseks; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kutsub üles lubama kohanemise valdkonnas eriti asjatundlike kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamist kohanemisfondi rakendusüksustesse kolmandates riikides, et nad panustaksid programmide ja projektide rakendamisse ning kohalike/piirkondlike kohanemismeetmete ja strateegiate kujundamisse; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kutsub üles andma kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rühma esindajale kohanemisfondi juhatuses vaatleja staatuse; |
| --- | --- |

42.

| 43. | teeb ettepaneku teha kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele kättesaadavaks konkreetsed vahendid, millega neile antakse parem juurdepääs ELis kättesaadavatele rahalistele vahenditele, ning luua portaal, kuhu koguda kogu teave erinevate ELi allikate kohta kliimamuutuste rahastamiseks; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ärgitab Euroopa Komisjoni tegema koostööd teiste osalistega, et hoogustada selliste ohu vähendamise, vastupanuvõime ja kohanemise kavade rahastamist, mis järgivad asjaomaste kohalike kogukondade ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste prioriteete; |
| --- | --- |

44.

Põllumajandus ning maakasutus, maakasutuse muutus ja metsandus (LULUCF)

| 45. | tunnistab, et looduskatastroofide intensiivsus ja sagedus on viimasel aastakümnel oluliselt suurenenud ning et looduskatastroofide teema moodustab lahutamatu osa meetmetest, mis on suunatud kliimamuutuste mõjuga tegelemisele, ja et mõlemaid valdkondi tuleks koos käsitleda (7). Komitee rõhutab vajadust suurema sünergia järele kliimamuutusi käsitlevate ning katastroofidele vastupanemise võimele suunatud võrgustike, projektide ja lepingute vahel (näiteks Sendai katastroofiohu vähendamise raamistik 2015–2030), et aidata tugevdada linnade ja piirkondade suutlikkust katastroofidega toime tulla (8); |
| --- | --- |

45.

| 46. | kutsub Euroopa Komisjoni üles tunnustama ja kaasama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, et tulla toime kliima- ja energiaväljakutsetega põllumajanduses ning maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektoris. Mõnes piirkonnas ja linnas on juba olemas kliima- ja energiastrateegiad, mis toetavad nende sektorite dekarboniseerimist. Seepärast rõhutab komitee kliima- ja energiastrateegiate tähtsust kohalikul ja piirkondlikul tasandil, et toetada põllumajandus- ja maakasutuse sektori dekarboniseerimist; |
| --- | --- |

46.

Kaotused ja kahju

| 47. | peab tervitatavaks ekspertide dialoogi, mis toimus 2018. aasta aprillis ja mille käigus uuriti võimalusi, kuidas kaasata kliimamuutuste ohvrite heaks asjatundmust, tehnoloogiat ja toetust. Komitee rõhutab vajadust integreerida kaotuste ja kahju küsimused asjakohastesse riiklikesse ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni protsessidesse, nagu suutlikkuse suurendamine, tehnosiire ja rahaline toetus; |
| --- | --- |

47.

| 48. | toonitab vajadust, et nii arenenud kui ka arenguriikide kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused määraksid koostöös riikide valitsustega ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raamistikus kindlaks kaotuste ja kahju käsitlemise alternatiivsed viisid ja kasutaksid neid. Selleks tuleb territoriaalsetes ja sektoripõhistes hindamistes arvesse võtta kliimariski kontseptsiooni; |
| --- | --- |

48.

Muud küsimused

| 49. | innustab kohalikke omavalitsusi jätkama üksteise toetamist vastastikuse toe mehhanismide abil ja tunnistab nende rolli suutlikkuse suurendamisel. Seoses sellega tunnustab komitee linnapeade pakti tegevust ja TAIEX REGIO PEER 2 PEER vahendit; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ootab huviga linnade ja kliimamuutuste alaste teadusuuringute teemalise rahvusvahelise konverentsi – mille kaastoetajaks on valitsustevaheline kliimamuutuste rühm – tulemuste avaldamist ja kutsub ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni üles käsitama neid tulemusi Pariisi kokkuleppe käimasoleva rakendamise osana; |
| --- | --- |

50.

| 51. | rõhutab kohalikku tootmist ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate tegevust soosiva poliitika tähtsust osana kliimamuutuste negatiivse mõju leevendamisele suunatud jõupingutustest ja soovitab seega viia maaelu arengu toetuskavad vastavusse kliimamuutuste vastu võitlemise strateegia eesmärkidega. |
| --- | --- |

51.

Brüssel, 5. juuli 2018

Euroopa Regioonide Komitee president

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Komitee arvamus teemal „Energialiidu juhtimine ja puhas energia“ (CDR 830/2017); raportöör Bruno Hranić (HR/EPP).

1

(2)  Samas.

2

Samas.

(3)  Euroopa Parlamendi regionaalarengukomisjoni raport ELi piirkondade ja linnade rolli kohta ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul vastu võetud Pariisi kliimakokkuleppe täitmisel (2017/2006(INI)).

3

(4)  Komitee arvamus „Kliimameetmete rahastamine: keskne vahend Pariisi kokkuleppe elluviimiseks“ (CDR 2108/2017); raportöör: Marco Dus (IT/PES).

4

(5)  Samas.

5

Samas.

(6)  Vt nt aruanne „Advancing climate ambition: cities as partners in global climate action“, mille esitas ÜRO peasekretärile ÜRO peasekretäri linnade ja kliimamuutuste eriesindaja koostöös võrgustikuga C40 Cities Climate Leadership Groupe.

6

(7)  NAT-VI/015.

7

(8)  NAT-VI/029.

8

---

III Ettevalmistavad aktid

KONTROLLIKODA

Täiskogu 130. istungjärk, 4.7.2018–5.7.2018

| 25.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 387/48 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 387/48

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Ebaausad kaubandustavad toiduainete tarneahelas“

(2018/C 387/09)

| Pearaportöör: | La Canourgue’i vallavanem Jacques BLANC (FR/EPP) |
| --- | --- |
| Viitedokument: | Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse toiduainete tarneahelas ettevõtjatevahelistes suhetes esinevaid ebaausaid kaubandustavasid –
  COM(2018) 173 final |

Pearaportöör:

La Canourgue’i vallavanem Jacques BLANC (FR/EPP)

Viitedokument:

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse toiduainete tarneahelas ettevõtjatevahelistes suhetes esinevaid ebaausaid kaubandustavasid –

COM(2018) 173 final

I.   MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

Artikkel 1

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Reguleerimisese ja kohaldamisala | Reguleerimisese ja kohaldamisala |
| 1.   Käesolevas direktiivis sätestatakse miinimumloetelu ebaausatest kaubandustavadest, mis on toiduainete tarneahelas ostjate ja tarnijate vahel keelatud, ning nähakse ette nende keeldude jõustamise miinimumeeskirjad ja jõustamisasutuste vahelise koordineerimise kord. | 1.   Käesolevas direktiivis sätestatakse miinimumloetelu ebaausatest kaubandustavadest, mis on toiduainete tarneahelas ostjate ja tarnijate vahel keelatud, ning nähakse ette nende keeldude jõustamise miinimumeeskirjad ja jõustamisasutuste vahelise koordineerimise kord. |
| 2.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse
  teatavate
  ebaausate kaubandustavade suhtes, mida esineb olukorras, kus tarnija
  , kes on väike ja keskmise suurusega ettevõtja,
  müüb toiduaineid ostjale, kes ei ole väike ega keskmise suurusega ettevõtja. | 2.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse ebaausate kaubandustavade suhtes, mida esineb olukorras, kus tarnija müüb toiduaineid ostjale, kes ei ole väike ega keskmise suurusega ettevõtja. |
| 3.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse tarnelepingute suhtes, mis on sõlmitud pärast käesoleva direktiivi ülevõtmiseks kehtestatud sätete kohaldamise alguskuupäeva, millele on osutatud artikli 12 lõike 1 teises lõigus. | 3.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse tarnelepingute suhtes, mis on sõlmitud pärast käesoleva direktiivi ülevõtmiseks kehtestatud sätete kohaldamise alguskuupäeva, millele on osutatud artikli 12 lõike 1 teises lõigus. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Reguleerimisese ja kohaldamisala

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesolevas direktiivis sätestatakse miinimumloetelu ebaausatest kaubandustavadest, mis on toiduainete tarneahelas ostjate ja tarnijate vahel keelatud, ning nähakse ette nende keeldude jõustamise miinimumeeskirjad ja jõustamisasutuste vahelise koordineerimise kord.

1.   Käesolevas direktiivis sätestatakse miinimumloetelu ebaausatest kaubandustavadest, mis on toiduainete tarneahelas ostjate ja tarnijate vahel keelatud, ning nähakse ette nende keeldude jõustamise miinimumeeskirjad ja jõustamisasutuste vahelise koordineerimise kord.

2.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse
  teatavate
  ebaausate kaubandustavade suhtes, mida esineb olukorras, kus tarnija
  , kes on väike ja keskmise suurusega ettevõtja,
  müüb toiduaineid ostjale, kes ei ole väike ega keskmise suurusega ettevõtja.

2.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse ebaausate kaubandustavade suhtes, mida esineb olukorras, kus tarnija müüb toiduaineid ostjale, kes ei ole väike ega keskmise suurusega ettevõtja.

3.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse tarnelepingute suhtes, mis on sõlmitud pärast käesoleva direktiivi ülevõtmiseks kehtestatud sätete kohaldamise alguskuupäeva, millele on osutatud artikli 12 lõike 1 teises lõigus.

3.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse tarnelepingute suhtes, mis on sõlmitud pärast käesoleva direktiivi ülevõtmiseks kehtestatud sätete kohaldamise alguskuupäeva, millele on osutatud artikli 12 lõike 1 teises lõigus.

Motivatsioon

Motivatsioon

Direktiivi kohaldamisala piiramisel oleks negatiivne mõju suurtele ühistutele või tootjaorganisatsioonidele, kes ei vasta väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kriteeriumidele, kuna neid ei kaitstaks ebaausate kaubandustavade eest. Kõnealused tootjaorganisatsioonid ja ühistud ei ole kindlasti samas läbirääkimispositsioonis kui ostjad, arvestades kontsentratsiooni suurenemist tarneahela lõpuosas. Lisaks oleks see teravas vastuolus komisjoni pikaajaliste jõupingutustega koondada pakkumist ühise turukorralduse kohaldamise abil, karistades kaudselt tootjaorganisatsioone, kes ei mahu VKEde määratluse alla. Samuti ei oleks jaemüüja ebaausad kaubandustavad tööstusliku tarnija, näiteks suure põllumajanduskomponendiga tooteid müüva keskmise suurusega ettevõtja suhtes enam ebaausate kaubandustavade keeluga hõlmatud. See ei ole aga majanduslikult mõttekas, kui võtta arvesse, et kaitsta tuleb kõige haavatavamaid osalejaid.

Muudatusettepanek 2

Muudatusettepanek 2

Artikkel 2

Artikkel 2

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Mõisted | Mõisted |
| Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: | Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: |
| „ostja“ –
  liidus asutatud
  füüsiline või juriidiline isik, kes ostab toiduaineid kaubanduslikul eesmärgil. Mõiste „ostja“ võib hõlmata selliste füüsiliste või juriidiliste isikute rühma; [...] | a) | „ostja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes ostab toiduaineid kaubanduslikul eesmärgil
  , olenemata tema registreeritud asukohast
  . Mõiste „ostja“ võib hõlmata selliste füüsiliste või juriidiliste isikute rühma; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Mõisted

Mõisted

Mõisted

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

„ostja“ –
  liidus asutatud
  füüsiline või juriidiline isik, kes ostab toiduaineid kaubanduslikul eesmärgil. Mõiste „ostja“ võib hõlmata selliste füüsiliste või juriidiliste isikute rühma; [...]

liidus asutatud

a)

„ostja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes ostab toiduaineid kaubanduslikul eesmärgil
  , olenemata tema registreeritud asukohast
  . Mõiste „ostja“ võib hõlmata selliste füüsiliste või juriidiliste isikute rühma;

, olenemata tema registreeritud asukohast

| b) | „ebaaus kaubandustava“ – olukord, milles seatakse või üritatakse seada kaubanduspartnerile kohustusi, mis tekitavad tasakaalustamatuse poolte õiguste ja kohustuste vahel;
  [...] |
| --- | --- |

b)

b)

„ebaaus kaubandustava“ – olukord, milles seatakse või üritatakse seada kaubanduspartnerile kohustusi, mis tekitavad tasakaalustamatuse poolte õiguste ja kohustuste vahel;
  [...]

„ebaaus kaubandustava“ – olukord, milles seatakse või üritatakse seada kaubanduspartnerile kohustusi, mis tekitavad tasakaalustamatuse poolte õiguste ja kohustuste vahel;

Motivatsioon

Motivatsioon

| a) | Direktiivi eesmärk on ka takistada ostutegevuse ümberpaigutamist mujale, ilma et sellele eeskirju kohaldataks. Seetõttu oleks järjepidev hõlmata nii ELis kui ka väljaspool ELi asuvaid ostjaid. |
| --- | --- |

a)

Direktiivi eesmärk on ka takistada ostutegevuse ümberpaigutamist mujale, ilma et sellele eeskirju kohaldataks. Seetõttu oleks järjepidev hõlmata nii ELis kui ka väljaspool ELi asuvaid ostjaid.

| b) | Näib oluline määratleda direktiivis piisavalt avatud viisil, mida tuleks mõista ebaausa kaubandustava all. |
| --- | --- |

b)

Näib oluline määratleda direktiivis piisavalt avatud viisil, mida tuleks mõista ebaausa kaubandustava all.

Muudatusettepanek 3

Muudatusettepanek 3

Artikli 3 lõige 1

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ebaausate kaubandustavade keelustamine


  1.   Liikmesriigid tagavad, et keelustatakse järgmised kaubandustavad: | Ebaausate kaubandustavade keelustamine

  1)   Liikmesriigid tagavad, et keelustatakse
  vähemalt
  järgmised kaubandustavad: |
| a) | ostja maksab tarnijale
  kiirestiriknevate
  toiduainete eest hiljem kui 30 kalendripäeva jooksul pärast tarnijalt arve saamist või hiljem kui 30 kalendripäeva jooksul pärast
  kiiresti riknevate
  toiduainete tarnimise kuupäeva, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. Kõnealune keeld ei piira järgmist: |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Ebaausate kaubandustavade keelustamine

Ebaausate kaubandustavade keelustamine

1.   Liikmesriigid tagavad, et keelustatakse järgmised kaubandustavad:

Ebaausate kaubandustavade keelustamine

1)   Liikmesriigid tagavad, et keelustatakse
  vähemalt
  järgmised kaubandustavad:

a)

ostja maksab tarnijale
  kiirestiriknevate
  toiduainete eest hiljem kui 30 kalendripäeva jooksul pärast tarnijalt arve saamist või hiljem kui 30 kalendripäeva jooksul pärast
  kiiresti riknevate
  toiduainete tarnimise kuupäeva, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. Kõnealune keeld ei piira järgmist:

kiirestiriknevate

kiiresti riknevate

| a) | ostja maksab tarnijale toiduainete eest hiljem kui 30 kalendripäeva jooksul pärast tarnijalt arve saamist või hiljem kui 30 kalendripäeva jooksul pärast toiduainete tarnimise kuupäeva, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. Kõnealune keeld ei piira järgmist: |
| --- | --- |

a)

ostja maksab tarnijale toiduainete eest hiljem kui 30 kalendripäeva jooksul pärast tarnijalt arve saamist või hiljem kui 30 kalendripäeva jooksul pärast toiduainete tarnimise kuupäeva, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. Kõnealune keeld ei piira järgmist:

| | — | hilinenud maksete tagajärjed ja hilinenud maksete korral võetavad meetmed, mis on sätestatud direktiivis 2011/7/EL; |
| --- | --- | --- |

—

hilinenud maksete tagajärjed ja hilinenud maksete korral võetavad meetmed, mis on sätestatud direktiivis 2011/7/EL;

| | — | hilinenud maksete tagajärjed ja hilinenud maksete korral võetavad meetmed, mis on sätestatud direktiivis 2011/7/EL; |
| --- | --- | --- |

—

hilinenud maksete tagajärjed ja hilinenud maksete korral võetavad meetmed, mis on sätestatud direktiivis 2011/7/EL;

| | — | ostja ja tarnija võimalus leppida kokku väärtuse jaotamise klauslis Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 172a tähenduses; |
| --- | --- | --- |

—

ostja ja tarnija võimalus leppida kokku väärtuse jaotamise klauslis Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 172a tähenduses;

| | — | ostja ja tarnija võimalus leppida kokku väärtuse jaotamise klauslis Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 172a tähenduses; |
| --- | --- | --- |

—

ostja ja tarnija võimalus leppida kokku väärtuse jaotamise klauslis Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 172a tähenduses;

| | — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikliga 157 tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide sõlmitud kokkulepped; |
| --- | --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikliga 157 tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide sõlmitud kokkulepped;

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikliga 157 tunnustatud tootmisharudevaheliste organisatsioonide sõlmitud kokkulepped;

| b) | ostja tühistab kiirestiriknevate toiduainete tellimused nii lühikese etteteatamisega, et ei saa eeldada, et tarnijal õnnestub leida neile toodetele muid turustus- või kasutusvõimalusi; |
| --- | --- |

b)

ostja tühistab kiirestiriknevate toiduainete tellimused nii lühikese etteteatamisega, et ei saa eeldada, et tarnijal õnnestub leida neile toodetele muid turustus- või kasutusvõimalusi;

| b) | ostja tühistab kiirestiriknevate toiduainete tellimused nii lühikese etteteatamisega, et ei saa eeldada, et tarnijal õnnestub leida neile toodetele muid turustus- või kasutusvõimalusi; |
| --- | --- |

b)

ostja tühistab kiirestiriknevate toiduainete tellimused nii lühikese etteteatamisega, et ei saa eeldada, et tarnijal õnnestub leida neile toodetele muid turustus- või kasutusvõimalusi;

| c) | ostja muudab ühepoolselt ja tagasiulatuvalt tarnelepingu tingimusi, mis on seotud tarnete ja kohaletoimetamise sageduse, aja või mahuga, toiduainete kvaliteedinõuete või hindadega; |
| --- | --- |

c)

ostja muudab ühepoolselt ja tagasiulatuvalt tarnelepingu tingimusi, mis on seotud tarnete ja kohaletoimetamise sageduse, aja või mahuga, toiduainete kvaliteedinõuete või hindadega;

| c) | ostja muudab ühepoolselt ja tagasiulatuvalt tarnelepingu tingimusi, mis on seotud tarnete ja kohaletoimetamise sageduse, aja või mahuga, toiduainete kvaliteedinõuete või hindadega; |
| --- | --- |

c)

ostja muudab ühepoolselt ja tagasiulatuvalt tarnelepingu tingimusi, mis on seotud tarnete ja kohaletoimetamise sageduse, aja või mahuga, toiduainete kvaliteedinõuete või hindadega;

| d) | tarnija maksab toiduainete raiskumineku eest, mis on toimunud ostja ruumides, kuid mitte tarnija hooletuse või süü tõttu. |
| --- | --- |

d)

tarnija maksab toiduainete raiskumineku eest, mis on toimunud ostja ruumides, kuid mitte tarnija hooletuse või süü tõttu.

| d) | tarnija maksab toiduainete raiskumineku eest, mis on toimunud ostja ruumides, kuid mitte tarnija hooletuse või süü tõttu; |
| --- | --- |

d)

tarnija maksab toiduainete raiskumineku eest, mis on toimunud ostja ruumides, kuid mitte tarnija hooletuse või süü tõttu;

| e) | ostja müüb toote muutmata kujul edasi hinnaga, mis on madalam kui selle tegelik ostuhind (k.a maksud ja transpordikulud); |
| --- | --- |

e)

e)

ostja müüb toote muutmata kujul edasi hinnaga, mis on madalam kui selle tegelik ostuhind (k.a maksud ja transpordikulud);

ostja müüb toote muutmata kujul edasi hinnaga, mis on madalam kui selle tegelik ostuhind (k.a maksud ja transpordikulud);

| f) | ostja müüb toiduaineid müügihindadega, mis on tarnija tootmiskulude suhtes kuritahtlikult madalad; |
| --- | --- |

f)

f)

ostja müüb toiduaineid müügihindadega, mis on tarnija tootmiskulude suhtes kuritahtlikult madalad;

ostja müüb toiduaineid müügihindadega, mis on tarnija tootmiskulude suhtes kuritahtlikult madalad;

| g) | ostja esitab arve teenuse kohta, mis ei vasta ühelegi tegelikult osutatud teenusele või mille kulu on ilmselgelt ebaproportsionaalne võrreldes osutatud teenuse väärtusega; |
| --- | --- |

g)

g)

ostja esitab arve teenuse kohta, mis ei vasta ühelegi tegelikult osutatud teenusele või mille kulu on ilmselgelt ebaproportsionaalne võrreldes osutatud teenuse väärtusega;

ostja esitab arve teenuse kohta, mis ei vasta ühelegi tegelikult osutatud teenusele või mille kulu on ilmselgelt ebaproportsionaalne võrreldes osutatud teenuse väärtusega;

| h) | üks lepingu pooltest kehtestab hinnakujunduse kriteeriumid ja tingimused, mille tagajärjel hind ei ole kindlaks määratud ega tuvastatav. |
| --- | --- |

h)

h)

üks lepingu pooltest kehtestab hinnakujunduse kriteeriumid ja tingimused, mille tagajärjel hind ei ole kindlaks määratud ega tuvastatav.

üks lepingu pooltest kehtestab hinnakujunduse kriteeriumid ja tingimused, mille tagajärjel hind ei ole kindlaks määratud ega tuvastatav.

Motivatsioon

Motivatsioon

Ebaausad tavad puudutavad ja kahjustavad nii kiiresti riknevate toiduainete kui ka kauasäilivate toiduainete tarnijaid. Direktiivi kohaldamisala tuleks seetõttu laiendada.

Liikmete ühehäälse otsusega vastu võetud tootmisharuvaheliste kokkulepetega võidakse kehtestada eeskirjad, mis erinevad direktiivi eelnõus sisaldavatest, eelkõige seoses maksetähtaegadega.

| e) | On asjakohane keelata kahjumiga edasimüüki, et peatada väärtuse hävitamist igas toiduainete tarneahela etapis. Tuleb vältida hinnasõdade puhkemist, kus jaemüüjad kasutavad teatavate toodete, eriti põllumajandustoodete puhul ülemääraseid kasumimarginaale, et teha tasa kahju, mille on põhjustanud võitlus teatavate põhitoodete pärast. |
| --- | --- |

e)

On asjakohane keelata kahjumiga edasimüüki, et peatada väärtuse hävitamist igas toiduainete tarneahela etapis. Tuleb vältida hinnasõdade puhkemist, kus jaemüüjad kasutavad teatavate toodete, eriti põllumajandustoodete puhul ülemääraseid kasumimarginaale, et teha tasa kahju, mille on põhjustanud võitlus teatavate põhitoodete pärast.

| f) | Samamoodi ei tohi tootjatele makstav hind olla kuritahtlikult madal võrreldes tootmiskuluga. On vastuvõetamatu, et põllumajandustootjad ei suuda oma tööga ennast ära elatada ja on sunnitud müüma oma tooteid kahjumiga. Seetõttu on oluline karistada ostjaid, kes ostavad tooteid kuritahtlikult madalate hindadega või panevad oma tarnijaid ostma oma põllumajanduslikku toorainet kuritahtlikult madalate hindadega. Kuritahtlikult madala müügihinna konkreetne määratlus tuleb koostada vastavalt sektorile ja piirkonnale. |
| --- | --- |

f)

Samamoodi ei tohi tootjatele makstav hind olla kuritahtlikult madal võrreldes tootmiskuluga. On vastuvõetamatu, et põllumajandustootjad ei suuda oma tööga ennast ära elatada ja on sunnitud müüma oma tooteid kahjumiga. Seetõttu on oluline karistada ostjaid, kes ostavad tooteid kuritahtlikult madalate hindadega või panevad oma tarnijaid ostma oma põllumajanduslikku toorainet kuritahtlikult madalate hindadega. Kuritahtlikult madala müügihinna konkreetne määratlus tuleb koostada vastavalt sektorile ja piirkonnale.

| g) | Eesmärk on karistada mis tahes makset, millele ei vasta tarnijale osutatud teenus või mis on ebaproportsionaalne osutatud teenusega. Iseäranis tuleb tagada, et mis tahes makse avaliku sektori hankijale oleks ilmtingimata tõendatud. |
| --- | --- |

g)

Eesmärk on karistada mis tahes makset, millele ei vasta tarnijale osutatud teenus või mis on ebaproportsionaalne osutatud teenusega. Iseäranis tuleb tagada, et mis tahes makse avaliku sektori hankijale oleks ilmtingimata tõendatud.

| h) | Lepingus märgitud hind peab olema tuvastatav või kindlaks määratud, st et mõlemad pooled peaksid saama kogu lepingu kestuse jooksul tuvastada, mis hinnaga leping täidetakse. |
| --- | --- |

h)

Lepingus märgitud hind peab olema tuvastatav või kindlaks määratud, st et mõlemad pooled peaksid saama kogu lepingu kestuse jooksul tuvastada, mis hinnaga leping täidetakse.

Muudatusettepanek 4

Muudatusettepanek 4

Artikli 3 lõige 3

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui ostja nõuab lõike 2 punktides b, c ja d kirjeldatud olukordades tasu maksmist, esitab ta tarnijale
  viimase nõudmisel
  hinnangulise maksesumma ühiku kohta või üldise maksesumma, olenevalt sellest, kumb on asjakohane, ning kui tegemist on lõike 2 punktides b ja d kirjeldatud olukordadega, esitab ostja ka hinnangulised kulud ja nende kulude põhjenduse. | Kui ostja nõuab lõike 2 punktides b, c ja d kirjeldatud olukordades
  rangelt osutatud teenusega seotud
  tasu maksmist, esitab ta tarnijale hinnangulise maksesumma ühiku kohta või üldise maksesumma, olenevalt sellest, kumb on asjakohane, ning kui tegemist on lõike 2 punktides b ja d kirjeldatud olukordadega, esitab ostja ka hinnangulised kulud ja nende kulude põhjenduse. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Kui ostja nõuab lõike 2 punktides b, c ja d kirjeldatud olukordades tasu maksmist, esitab ta tarnijale
  viimase nõudmisel
  hinnangulise maksesumma ühiku kohta või üldise maksesumma, olenevalt sellest, kumb on asjakohane, ning kui tegemist on lõike 2 punktides b ja d kirjeldatud olukordadega, esitab ostja ka hinnangulised kulud ja nende kulude põhjenduse.

viimase nõudmisel

Kui ostja nõuab lõike 2 punktides b, c ja d kirjeldatud olukordades
  rangelt osutatud teenusega seotud
  tasu maksmist, esitab ta tarnijale hinnangulise maksesumma ühiku kohta või üldise maksesumma, olenevalt sellest, kumb on asjakohane, ning kui tegemist on lõike 2 punktides b ja d kirjeldatud olukordadega, esitab ostja ka hinnangulised kulud ja nende kulude põhjenduse.

rangelt osutatud teenusega seotud

Motivatsioon

Motivatsioon

Tarnijatelt taotletavad maksed peavad olema rangelt reguleeritud ja süstemaatiliselt tõendatud.

II.   POLIITILISED SOOVITUSED

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

| 1. | on seisukohal, et turupõhiseid põllumajandustootjate sissetulekute kindlustamise mehhanisme tuleb oluliselt tugevdada, et vähendada põllumajandustoodete hindade suure volatiilsuse negatiivset mõju, eesmärgiga säilitada põllumajandus kõigis piirkondades, suurendada selle konkurentsivõimet ja hoida maakogukonnad elujõulisena; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et turupõhiseid põllumajandustootjate sissetulekute kindlustamise mehhanisme tuleb oluliselt tugevdada, et vähendada põllumajandustoodete hindade suure volatiilsuse negatiivset mõju, eesmärgiga säilitada põllumajandus kõigis piirkondades, suurendada selle konkurentsivõimet ja hoida maakogukonnad elujõulisena;

| 2. | märgib, et põllumajandustoodete hindade volatiilsuse korrastamine ja võitlus ebaõiglaste kauplemistavade vastu toiduainete tarneahelas on omavahel tihedalt seotud, kuna turukõikumised mõjutavad jõuvahekorda lisaväärtuse jaotamiseks tarneahelas ning sellest sündivad kompromissid on enamasti ebasoodsad tootjatele, kelle läbirääkimispositsioon on piiratud iseäranis põllumajandusliku toidutööstuse ja eelkõige suurte jaekaubandusettevõtjate kasvava koondumise tõttu; |
| --- | --- |

2.

märgib, et põllumajandustoodete hindade volatiilsuse korrastamine ja võitlus ebaõiglaste kauplemistavade vastu toiduainete tarneahelas on omavahel tihedalt seotud, kuna turukõikumised mõjutavad jõuvahekorda lisaväärtuse jaotamiseks tarneahelas ning sellest sündivad kompromissid on enamasti ebasoodsad tootjatele, kelle läbirääkimispositsioon on piiratud iseäranis põllumajandusliku toidutööstuse ja eelkõige suurte jaekaubandusettevõtjate kasvava koondumise tõttu;

| 3. | kiidab heaks komisjoni kõnealuse algatuse luua Euroopa õigusnormid ebaausate kauplemistavade vastu võitlemiseks, mis on kooskõlas komitee arvamuses „Põllumajandustoodete hindade volatiilsuse reguleerimine“ esitatud soovitusega kehtestada konkreetsed Euroopa eeskirjad toiduainete tarneahelas kasutatavate ebaõiglaste kaubandustavade vastu, nagu soovitati Euroopa Parlamendi 7. juuni 2016. aasta resolutsioonis [2015/2065 (INI)], kuna lepingutes tagatakse küll teatud määral riskide jagamine, kuid ei kõrvaldata põhimõtteliselt osapoolte ebavõrdsust; konkurentsiõigusest ei piisa ebaõiglaste kaubandustavade probleemi ja põllumajanduslikku toidutööstust iseloomustavate jõuvahekorra ebakõlade lahendamiseks; toidutööstuses osalejate iseregulatsiooni mehhanismid ei ole alati tõhusad ausa käitumise tagamiseks turul, eelkõige kuna põllumajandustootjad ja töötlejad ei julge sageli esitada kaebusi, sest kardavad turult väljatõrjumist; ELi tasandil on vaja õigusraamistikku selleks, et ühtlustada konkurentsitingimused ja tagada, et Euroopa põllumajandustootjatel ja tarbijatel on võimalus saada kasu õiglastest müümise ja ostmise tingimustest; |
| --- | --- |

3.

kiidab heaks komisjoni kõnealuse algatuse luua Euroopa õigusnormid ebaausate kauplemistavade vastu võitlemiseks, mis on kooskõlas komitee arvamuses „Põllumajandustoodete hindade volatiilsuse reguleerimine“ esitatud soovitusega kehtestada konkreetsed Euroopa eeskirjad toiduainete tarneahelas kasutatavate ebaõiglaste kaubandustavade vastu, nagu soovitati Euroopa Parlamendi 7. juuni 2016. aasta resolutsioonis [2015/2065 (INI)], kuna lepingutes tagatakse küll teatud määral riskide jagamine, kuid ei kõrvaldata põhimõtteliselt osapoolte ebavõrdsust; konkurentsiõigusest ei piisa ebaõiglaste kaubandustavade probleemi ja põllumajanduslikku toidutööstust iseloomustavate jõuvahekorra ebakõlade lahendamiseks; toidutööstuses osalejate iseregulatsiooni mehhanismid ei ole alati tõhusad ausa käitumise tagamiseks turul, eelkõige kuna põllumajandustootjad ja töötlejad ei julge sageli esitada kaebusi, sest kardavad turult väljatõrjumist; ELi tasandil on vaja õigusraamistikku selleks, et ühtlustada konkurentsitingimused ja tagada, et Euroopa põllumajandustootjatel ja tarbijatel on võimalus saada kasu õiglastest müümise ja ostmise tingimustest;

| 4. | leiab, et kõnealune ettepanek on hea lähtealus, kuid et on vaja teha kavandatust suuremaid jõupingutusi, et kaitsta põllumajandustootjaid senisest rohkem. Põllumajandustootjate sissetulekud on praegu keskmisest palgast 40 % madalamad. Praeguse seisuga jaguneb põllumajandustoote väärtus järgmiselt: põllumajandustootjatele jääb keskmiselt 21 %, töötlejad saavad 28 % ja jaemüüjad 51 %. Tuleb võtta meetmeid, et tagada senisest suurem tasakaal kaubandussuhetes ja suurendada põllumajandusele jäävat osa leibkondade kulutustest toidule, nagu on soovitatud komitee arvamuses 2020. aasta järgse ühise põllumajanduspoliitika kohta; |
| --- | --- |

4.

leiab, et kõnealune ettepanek on hea lähtealus, kuid et on vaja teha kavandatust suuremaid jõupingutusi, et kaitsta põllumajandustootjaid senisest rohkem. Põllumajandustootjate sissetulekud on praegu keskmisest palgast 40 % madalamad. Praeguse seisuga jaguneb põllumajandustoote väärtus järgmiselt: põllumajandustootjatele jääb keskmiselt 21 %, töötlejad saavad 28 % ja jaemüüjad 51 %. Tuleb võtta meetmeid, et tagada senisest suurem tasakaal kaubandussuhetes ja suurendada põllumajandusele jäävat osa leibkondade kulutustest toidule, nagu on soovitatud komitee arvamuses 2020. aasta järgse ühise põllumajanduspoliitika kohta;

| 5. | peab vajalikuks lisada direktiivi ettepanekusse ebaausate kaubandustavade põhimõtteline keeld, nagu on soovitatud mõjuhinnangus, kuna selle abil saab reageerida võimalikele tulevastele kuritarvituslikele tavadele; |
| --- | --- |

5.

peab vajalikuks lisada direktiivi ettepanekusse ebaausate kaubandustavade põhimõtteline keeld, nagu on soovitatud mõjuhinnangus, kuna selle abil saab reageerida võimalikele tulevastele kuritarvituslikele tavadele;

| 6. | nõustub Euroopa Komisjoni seisukohaga, et VKEd on kõige haavatavamad ebaausate kaubandustavade suhtes, ja peab vajalikuks laiendada ettepaneku kohaldamisala nii, et see ei hõlma mitte ainult VKEsid ja tarnivaid põllumajandustootjaid, vaid kõiki toiduainete tarneahela osalejaid, olenemata nende asukohast; |
| --- | --- |

6.

nõustub Euroopa Komisjoni seisukohaga, et VKEd on kõige haavatavamad ebaausate kaubandustavade suhtes, ja peab vajalikuks laiendada ettepaneku kohaldamisala nii, et see ei hõlma mitte ainult VKEsid ja tarnivaid põllumajandustootjaid, vaid kõiki toiduainete tarneahela osalejaid, olenemata nende asukohast;

| 7. | peab vajalikuks laiendada makseviivituste keeldu kauasäilivatele toodetele; |
| --- | --- |

7.

peab vajalikuks laiendada makseviivituste keeldu kauasäilivatele toodetele;

| 8. | peab vajalikuks laiendada keelustatud ebaausate kaubandustavade nimekirja kahjumiga edasimüügile ja karistada toodete müüki tootmiskuludest madalama hinnaga; |
| --- | --- |

8.

peab vajalikuks laiendada keelustatud ebaausate kaubandustavade nimekirja kahjumiga edasimüügile ja karistada toodete müüki tootmiskuludest madalama hinnaga;

| 9. | peab vajalikuks keelata diskrimineerivad või läbipaistmatud elektroonilised oksjonid; |
| --- | --- |

9.

peab vajalikuks keelata diskrimineerivad või läbipaistmatud elektroonilised oksjonid;

| 10. | peab vajalikuks täpsustada hinnakujunduse kriteeriume ja tingimusi, mis peavad sisalduma põllumajandustootjatega sõlmitavates lepingutes, et nad saaksid igal ajal välja arvutada oodatava hinna; |
| --- | --- |

10.

peab vajalikuks täpsustada hinnakujunduse kriteeriume ja tingimusi, mis peavad sisalduma põllumajandustootjatega sõlmitavates lepingutes, et nad saaksid igal ajal välja arvutada oodatava hinna;

| 11. | peab vajalikuks, võttes asjakohaselt arvesse riiklikke olusid, meetmeid ja parimaid tavasid, luua riikliku kontrollikorra täiendamiseks Euroopa mehhanism, et vältida piiriüleste ebaausate kaubandustavade eeskirjadega hõlmamata jäämist; |
| --- | --- |

11.

peab vajalikuks, võttes asjakohaselt arvesse riiklikke olusid, meetmeid ja parimaid tavasid, luua riikliku kontrollikorra täiendamiseks Euroopa mehhanism, et vältida piiriüleste ebaausate kaubandustavade eeskirjadega hõlmamata jäämist;

| 12. | soovitab, arvestades ettevõtete rahvusvahelistumise protsessi, iseäranis põllumajanduse valdkonnas, lisada kohaldamisalasse tehingud, mis hõlmavad tarnijaid/ostjaid, kelle asukoht on kolmandates riikides, et mitte innustada VKEsid ostma väljastpoolt ELi ning tagada välismaistele ostjatele müüvate ELi ettevõtjate kaitse; |
| --- | --- |

12.

soovitab, arvestades ettevõtete rahvusvahelistumise protsessi, iseäranis põllumajanduse valdkonnas, lisada kohaldamisalasse tehingud, mis hõlmavad tarnijaid/ostjaid, kelle asukoht on kolmandates riikides, et mitte innustada VKEsid ostma väljastpoolt ELi ning tagada välismaistele ostjatele müüvate ELi ettevõtjate kaitse;

| 13. | leiab, et kõnealune direktiiv ei ole põllumajandustöötajate olukorra parandamiseks piisav, kui ei muudeta üldist raamistikku, milles nad tegutsevad; |
| --- | --- |

13.

leiab, et kõnealune direktiiv ei ole põllumajandustöötajate olukorra parandamiseks piisav, kui ei muudeta üldist raamistikku, milles nad tegutsevad;

| 14. | peab vajalikuks täiendada kõnealust direktiivi,






  a. | muutes lepingute sõlmimise tootjate jaoks atraktiivseks selliselt, et lepingutes tuleb kehtestada hinnad, võttes arvesse tootmiskulusid; |
| --- | --- | --- |

14.

peab vajalikuks täiendada kõnealust direktiivi,

a.

muutes lepingute sõlmimise tootjate jaoks atraktiivseks selliselt, et lepingutes tuleb kehtestada hinnad, võttes arvesse tootmiskulusid;

| b. | kehtestades lisameetmeid hinna läbipaistvuse tagamiseks; |
| --- | --- |

b.

kehtestades lisameetmeid hinna läbipaistvuse tagamiseks;

| c. | võideldes turustamise, põllumajandusliku toidutööstuse ja põllumajandustarnete liigse koondumisega; |
| --- | --- |

c.

võideldes turustamise, põllumajandusliku toidutööstuse ja põllumajandustarnete liigse koondumisega;

| d. | kujundades põllumajandusvaldkonnas välja õiglasemad rahvusvahelised kaubandussuhted, nagu on soovitatud komitee arvamuses 2020. aasta järgse ühise põllumajanduspoliitika kohta. |
| --- | --- |

d.

kujundades põllumajandusvaldkonnas välja õiglasemad rahvusvahelised kaubandussuhted, nagu on soovitatud komitee arvamuses 2020. aasta järgse ühise põllumajanduspoliitika kohta.

Brüssel, 4. juuli 2018

Euroopa Regioonide Komitee president

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 25.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 387/53 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 387/53

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Läbipaistvad ja prognoositavad töötingimused Euroopa Liidus“

(2018/C 387/10)

| Raportöör: | Isolde RIES (DE/PES), Saarimaa liidumaa parlamendi esimene aseesimees |
| --- | --- |
| Viitedokument: | ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv läbipaistvate ja prognoositavate töötingimuste kohta Euroopa Liidus
  COM(2017) 797 final |

Raportöör:

Isolde RIES (DE/PES), Saarimaa liidumaa parlamendi esimene aseesimees

Viitedokument:

ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv läbipaistvate ja prognoositavate töötingimuste kohta Euroopa Liidus

COM(2017) 797 final

I.   MUUDATUSETTEPANEKUD

Muudatusettepanek 1

I peatükk – artikli 1 lõige 1

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesoleva direktiivi eesmärk on parandada töötingimusi, edendades kindlamat ja prognoositavamat tööhõivet
  ning tagades samas tööturu kohanemisvõime
  . | Käesoleva direktiivi eesmärk on parandada töötingimusi, edendades kindlamat ja prognoositavamat tööhõivet. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Käesoleva direktiivi eesmärk on parandada töötingimusi, edendades kindlamat ja prognoositavamat tööhõivet
  ning tagades samas tööturu kohanemisvõime
  .

Käesoleva direktiivi eesmärk on parandada töötingimusi, edendades kindlamat ja prognoositavamat tööhõivet.

Motivatsioon

Sotsiaalpartneritega konsulteerimise teise etapi raames koostatud analüütilises dokumendis (C(2017) 2621, 21.9.2017) selgitatakse paindlike töövormidega kaasnevate töötingimuste puudusi. Pealegi ei hõlma ELi toimimise lepingu artikkel 153 õigusliku alusena direktiivi keskendumist tööturu paindlikkuse tagamisele.

Muudatusettepanek 2

I peatükk – artikli 1 lõige 4

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lõiget 3 ei kohaldata sellise töösuhte suhtes, kus tasustatud töö tagatud mahtu ei ole enne töö algust kindlaks määratud. | |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Lõiget 3 ei kohaldata sellise töösuhte suhtes, kus tasustatud töö tagatud mahtu ei ole enne töö algust kindlaks määratud.

Motivatsioon

Lõikes 4, mille kohaselt lõikes 3 osutatud erandit ei kohaldata, kui tasustatud töö tagatud mahtu ei ole kindlaks määratud, tunnistataks sõnaselgelt, et sellised töölepingud, kus tasustatud töötundide tagatud hulk ei ole kindlaks määratud, nn nulltunnilepingud, võivad olla võimalikud ja lubatavad.

Muudatusettepanek 3

I peatükk – artikli 1 lõige 5

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid võivad määrata kindlaks isikud, kes vastutavad käesolevas direktiivis sätestatud tööandjate kohustuste täitmise eest, tingimusel et kõik kohustused on täidetud. Nad võivad ka otsustada, et kõik need kohustused või osa neist määratakse füüsilisele või juriidilisele isikule, kes ei ole töösuhte osaline. Käesoleva lõike kohaldamine ei piira direktiivi 2008/104/EÜ kohaldamist. | Liikmesriigid võivad määrata kindlaks isikud, kes vastutavad käesolevas direktiivis sätestatud tööandjate kohustuste täitmise eest, tingimusel et kõik kohustused on täidetud. Nad võivad ka otsustada, et kõik need kohustused või osa neist määratakse füüsilisele või juriidilisele isikule, kes ei ole töösuhte osaline.
  Siiski vastutavad tööandjad jätkuvalt selle eest, et sätestatud kohustusi täidetakse korrektselt ja täies ulatuses.
  Käesoleva lõike kohaldamine ei piira direktiivi 2008/104/EÜ kohaldamist. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Liikmesriigid võivad määrata kindlaks isikud, kes vastutavad käesolevas direktiivis sätestatud tööandjate kohustuste täitmise eest, tingimusel et kõik kohustused on täidetud. Nad võivad ka otsustada, et kõik need kohustused või osa neist määratakse füüsilisele või juriidilisele isikule, kes ei ole töösuhte osaline. Käesoleva lõike kohaldamine ei piira direktiivi 2008/104/EÜ kohaldamist.

Liikmesriigid võivad määrata kindlaks isikud, kes vastutavad käesolevas direktiivis sätestatud tööandjate kohustuste täitmise eest, tingimusel et kõik kohustused on täidetud. Nad võivad ka otsustada, et kõik need kohustused või osa neist määratakse füüsilisele või juriidilisele isikule, kes ei ole töösuhte osaline.
  Siiski vastutavad tööandjad jätkuvalt selle eest, et sätestatud kohustusi täidetakse korrektselt ja täies ulatuses.
  Käesoleva lõike kohaldamine ei piira direktiivi 2008/104/EÜ kohaldamist.

Motivatsioon

Kohustuste selline ülekandmine on vastuvõetav vaid tingimusel, et tööandjad jäävad vastutavaks korrektse ja täieliku teabe edastamise eest ja vastutavad solidaarselt. Muidu on oht, et nad vabastavad end oma kohustusest, kandes selle üle kolmandatele isikutele, ja direktiivi kaitsesätted kaotavad tähenduse. Tuleb välistada võimalus, et kohustus kantakse üle asjaomasele töötajale enesele.

Muudatusettepanek 4

I peatükk – artikli 1 lõige 6

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid võivad otsustada mitte kohaldada artiklites 10 ja 11 ning artikli 14 punktis a sätestatud kohustusi füüsiliste isikute suhtes, kes kuuluvad leibkonda, milles tehakse tööd selle leibkonna jaoks. | |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Liikmesriigid võivad otsustada mitte kohaldada artiklites 10 ja 11 ning artikli 14 punktis a sätestatud kohustusi füüsiliste isikute suhtes, kes kuuluvad leibkonda, milles tehakse tööd selle leibkonna jaoks.

Motivatsioon

Lõike 6 erandi puhul on selgusetu, kas see on piiratud pereliikmetega või hõlmab ka koduabilisi. „Isikud, kes kuuluvad leibkonda“, on pereliikmed. Nemad ei tee üldjuhul „tööd selle leibkonna jaoks“ tasustatava töö mõttes – ja ainult sellist tööd saab reguleerida asjaomane direktiiv. Kui mõeldaks koduabilisi, tekiks nende kui rühma õigustamatu ebavõrdne kohtlemine, mis oleks vastuolus ILO konventsiooniga nr 189, mis käsitleb koduabiliste töötingimusi.

Muudatusettepanek 5

I peatükk – artikkel 2

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Mõisted | Töötaja, tööandja ja töösuhte mõiste määratletakse või hõlmatakse liikmesriigi kehtivate õigusaktidega. |
| 1.
     
  Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: | |
| (a) | „töötaja“ – füüsiline isik, kes osutab teatava aja jooksul teisele isikule selle isiku juhtimise all teenuseid, mille eest ta saab tasu; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Mõisted

Töötaja, tööandja ja töösuhte mõiste määratletakse või hõlmatakse liikmesriigi kehtivate õigusaktidega.

1.
     
  Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

(a)

(a)

„töötaja“ – füüsiline isik, kes osutab teatava aja jooksul teisele isikule selle isiku juhtimise all teenuseid, mille eest ta saab tasu;

„töötaja“ – füüsiline isik, kes osutab teatava aja jooksul teisele isikule selle isiku juhtimise all teenuseid, mille eest ta saab tasu;

| (b) | „tööandja“ – üks või mitu füüsilist või juriidilist isikut, kes on otseselt või kaudselt töötajaga töösuhtes; |
| --- | --- |

(b)

(b)

„tööandja“ – üks või mitu füüsilist või juriidilist isikut, kes on otseselt või kaudselt töötajaga töösuhtes;

„tööandja“ – üks või mitu füüsilist või juriidilist isikut, kes on otseselt või kaudselt töötajaga töösuhtes;

| (c) | „töösuhe“ – tööalane suhe eespool määratletud töötajate ja tööandjate vahel; |
| --- | --- |

(c)

(c)

„töösuhe“ – tööalane suhe eespool määratletud töötajate ja tööandjate vahel;

„töösuhe“ – tööalane suhe eespool määratletud töötajate ja tööandjate vahel;

| (d) | „töögraafik“ – ajakava, milles määratakse kindlaks kellaajad ja päevad, mil töötamine algab ja lõpeb; |
| --- | --- |

(d)

(d)

„töögraafik“ – ajakava, milles määratakse kindlaks kellaajad ja päevad, mil töötamine algab ja lõpeb;

„töögraafik“ – ajakava, milles määratakse kindlaks kellaajad ja päevad, mil töötamine algab ja lõpeb;

| (e) | „viitekellaajad ja -päevad“ – ajavahemikud kindlaksmääratud päevadel, mille kestel võib töö tööandja nõudmisel toimuda; |
| --- | --- |

(e)

(e)

„viitekellaajad ja -päevad“ – ajavahemikud kindlaksmääratud päevadel, mille kestel võib töö tööandja nõudmisel toimuda;

„viitekellaajad ja -päevad“ – ajavahemikud kindlaksmääratud päevadel, mille kestel võib töö tööandja nõudmisel toimuda;

2.
     
  Käesolevas direktiivis on mõistetel „mikroettevõtja“, „väikeettevõtja“ ja „keskmise suurusega ettevõtja“ komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EL (mikroettevõtjate, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratluse kohta) või seda soovitust asendavas hilisemas aktis määratletud tähendus.

Motivatsioon

Motivatsioon

Esitatud mõisted on segased, tekitavad mitmeid õiguslikke küsimusi ja on juba ette vaieldavad. Need mõisted puudutavad tööõigust, sotsiaalkindlustus- ja maksuõigust, mis kuuluvad liikmesriigi pädevusse, mistõttu tuleks need mõisted määratleda eelkõige riigi tasandil.

Muudatusettepanek 6

Muudatusettepanek 6

II peatükk – artikli 3 lõike 2 punkt i

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| kord, sealhulgas etteteatamisaeg, mida tööandja ja töötaja peavad järgima juhul, kui töösuhe lõpetatakse, või kui teavitamise ajal ei ole võimalik etteteatamisaega märkida, siis sellise etteteatamisaja määramise viis; | kord, sealhulgas etteteatamisaeg, mida tööandja ja töötaja peavad järgima juhul, kui töösuhe lõpetatakse, või kui teavitamise ajal ei ole võimalik etteteatamisaega märkida, siis sellise etteteatamisaja määramise viis
  , samuti töösuhte lõpetamise teatele esitatavad vorminõuded ja tähtaeg, millest töölt vabastamise vaidlustamise puhul tuleb kinni pidada
  ; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

kord, sealhulgas etteteatamisaeg, mida tööandja ja töötaja peavad järgima juhul, kui töösuhe lõpetatakse, või kui teavitamise ajal ei ole võimalik etteteatamisaega märkida, siis sellise etteteatamisaja määramise viis;

kord, sealhulgas etteteatamisaeg, mida tööandja ja töötaja peavad järgima juhul, kui töösuhe lõpetatakse, või kui teavitamise ajal ei ole võimalik etteteatamisaega märkida, siis sellise etteteatamisaja määramise viis
  , samuti töösuhte lõpetamise teatele esitatavad vorminõuded ja tähtaeg, millest töölt vabastamise vaidlustamise puhul tuleb kinni pidada
  ;

, samuti töösuhte lõpetamise teatele esitatavad vorminõuded ja tähtaeg, millest töölt vabastamise vaidlustamise puhul tuleb kinni pidada

Motivatsioon

Motivatsioon

Teavitades korrast, mida tuleb järgida, tuleks selgeks teha, et teave hõlmab vähemalt ka töösuhte lõpetamise teatele esitatavaid vorminõudeid ja tähtaega, millest töölt vabastamise vaidlustamise puhul tuleks kinni pidada.

Muudatusettepanek 7

Muudatusettepanek 7

II peatükk – artikli 3 lõike 2 punkt m

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| kollektiivlepingud, milles käsitletakse töötaja töötingimusi; väljaspool ettevõtet tööturupoolte ühisorganite või -asutuste sõlmitud kollektiivlepingute puhul lepingu sõlminud pädeva organi või ühisasutuse nimetus; | kollektiivlepingud, milles käsitletakse töötaja töötingimusi
  , ning kollektiivlepingutes sätestatud tähtajad asjaomastest kollektiivlepingutest tulenevate nõuete esitamiseks
  ; väljaspool ettevõtet tööturupoolte ühisorganite või -asutuste sõlmitud kollektiivlepingute puhul lepingu sõlminud pädeva organi või ühisasutuse nimetus; |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

kollektiivlepingud, milles käsitletakse töötaja töötingimusi; väljaspool ettevõtet tööturupoolte ühisorganite või -asutuste sõlmitud kollektiivlepingute puhul lepingu sõlminud pädeva organi või ühisasutuse nimetus;

kollektiivlepingud, milles käsitletakse töötaja töötingimusi
  , ning kollektiivlepingutes sätestatud tähtajad asjaomastest kollektiivlepingutest tulenevate nõuete esitamiseks
  ; väljaspool ettevõtet tööturupoolte ühisorganite või -asutuste sõlmitud kollektiivlepingute puhul lepingu sõlminud pädeva organi või ühisasutuse nimetus;

, ning kollektiivlepingutes sätestatud tähtajad asjaomastest kollektiivlepingutest tulenevate nõuete esitamiseks

Motivatsioon

Motivatsioon

Seda kohustust tuleb täiendada kohustusega teavitada võimalikest kollektiivlepingutes sätestatud tähtaegadest asjaomastest kollektiivlepingutest tulenevate nõuete esitamiseks. See teave on oluline praktilistel põhjustel: takistamaks, et töötajad teadmatusest need võib-olla küllalt lühikesed tähtajad oma õiguste kasutamiseks mööda lasevad.

Muudatusettepanek 8

Muudatusettepanek 8

II peatükk – artikli 4 lõige 1

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikli 3 lõikes 2 osutatud teave esitatakse töötajale individuaalselt dokumendi kujul hiljemalt töösuhte esimesel päeval.
  Selle dokumendi võib esitada ja edastada
  elektrooniliselt, tingimusel et see on töötajale kergesti kättesaadav ning seda saab salvestada ja välja trükkida. | Artikli 3 lõikes 2 osutatud teave esitatakse töötajale individuaalselt dokumendi kujul hiljemalt töösuhte esimesel päeval.
  See dokument antakse töötajale üle paberkandjal või esitatakse ja edastatakse
  elektrooniliselt, tingimusel et see on töötajale kergesti kättesaadav ning seda saab salvestada ja välja trükkida
  ning väljastatakse kättesaamise kinnitus
  . |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Artikli 3 lõikes 2 osutatud teave esitatakse töötajale individuaalselt dokumendi kujul hiljemalt töösuhte esimesel päeval.
  Selle dokumendi võib esitada ja edastada
  elektrooniliselt, tingimusel et see on töötajale kergesti kättesaadav ning seda saab salvestada ja välja trükkida.

Selle dokumendi võib esitada ja edastada

Artikli 3 lõikes 2 osutatud teave esitatakse töötajale individuaalselt dokumendi kujul hiljemalt töösuhte esimesel päeval.
  See dokument antakse töötajale üle paberkandjal või esitatakse ja edastatakse
  elektrooniliselt, tingimusel et see on töötajale kergesti kättesaadav ning seda saab salvestada ja välja trükkida
  ning väljastatakse kättesaamise kinnitus
  .

See dokument antakse töötajale üle paberkandjal või esitatakse ja edastatakse

ning väljastatakse kättesaamise kinnitus

Motivatsioon

Motivatsioon

Lõike 1 teises lauses nähakse ette, et teavitava dokumendi võib töötajale esitada või edastada elektrooniliselt, kui see dokument on kergesti kättesaadav. Sellest ei pruugi mõnel juhul piisata. Seepärast peaks igal töötajal olema õigus valida paberkandjal või elektroonilise versiooni vahel. See valdkond ei tohiks olla erand pingutustes saavutada paberivaba töökeskkond.

Muudatusettepanek 9

Muudatusettepanek 9

II peatükk – artikkel 5

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid tagavad, et tööandja
  teatab
  töötajale kõik muudatused, mis on tehtud artikli 3 lõikes 2 osutatud töösuhte aspektides ja artiklis 6 osutatud lisateabes välismaale lähetatud või saadetud töötajatele, dokumendi vormis esimesel võimalusel ja hiljemalt muudatuse jõustumise päeval. | Liikmesriigid tagavad, et tööandja
  edastab
  töötajale kõik muudatused, mis on tehtud artikli 3 lõikes 2 osutatud töösuhte aspektides ja artiklis 6 osutatud lisateabes välismaale lähetatud või saadetud töötajatele, dokumendi vormis esimesel võimalusel ja hiljemalt muudatuse jõustumise päeval. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Liikmesriigid tagavad, et tööandja
  teatab
  töötajale kõik muudatused, mis on tehtud artikli 3 lõikes 2 osutatud töösuhte aspektides ja artiklis 6 osutatud lisateabes välismaale lähetatud või saadetud töötajatele, dokumendi vormis esimesel võimalusel ja hiljemalt muudatuse jõustumise päeval.

teatab

Liikmesriigid tagavad, et tööandja
  edastab
  töötajale kõik muudatused, mis on tehtud artikli 3 lõikes 2 osutatud töösuhte aspektides ja artiklis 6 osutatud lisateabes välismaale lähetatud või saadetud töötajatele, dokumendi vormis esimesel võimalusel ja hiljemalt muudatuse jõustumise päeval.

edastab

Motivatsioon

Motivatsioon

Lõike 1 teises lauses nähakse ette, et teavitava dokumendi võib töötajale esitada või edastada elektrooniliselt, kui see dokument on kergesti kättesaadav. Sellest ei pruugi mõnel juhul piisata. Seepärast peaks igal töötajal olema õigus valida paberkandjal või elektroonilise versiooni vahel. See valdkond ei tohiks olla erand pingutustes saavutada paberivaba töökeskkond.

Muudatusettepanek 10

Muudatusettepanek 10

II peatükk – artikli 6 lõige 2

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid tagavad, et kui välismaale saadetud töötaja on lähetatud töötaja, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 96/71/EÜ, tehakse talle lisaks
  sellele
  teatavaks: | Liikmesriigid tagavad, et kui välismaale saadetud töötaja on lähetatud töötaja, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 96/71/EÜ, tehakse talle lisaks
  lõikes 1 ja artikli 3 lõikes 2 määratud teabele paberkandjal dokumendi üleandmise teel või elektrooniliselt
  teatavaks: |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Liikmesriigid tagavad, et kui välismaale saadetud töötaja on lähetatud töötaja, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 96/71/EÜ, tehakse talle lisaks
  sellele
  teatavaks:

sellele

Liikmesriigid tagavad, et kui välismaale saadetud töötaja on lähetatud töötaja, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 96/71/EÜ, tehakse talle lisaks
  lõikes 1 ja artikli 3 lõikes 2 määratud teabele paberkandjal dokumendi üleandmise teel või elektrooniliselt
  teatavaks:

lõikes 1 ja artikli 3 lõikes 2 määratud teabele paberkandjal dokumendi üleandmise teel või elektrooniliselt

Motivatsioon

Motivatsioon

Ei vaja selgitust.

Muudatusettepanek 11

Muudatusettepanek 11

II peatükk – artikli 6 punkti 2 alapunkt b

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| link ametlikule riiklikule veebisaidile (ametlikele riiklikele veebisaitidele), mille vastuvõttev liikmesriik (vastuvõtvad liikmesriigid) on loonud kooskõlas direktiivi 2014/67/EL artikli 5 lõikega 2. | lähetatud töötajale oluline teave tema emakeeles või kui ei ole võimalik tagada tõlke kvaliteeti, siis
  link ametlikule riiklikule veebisaidile (ametlikele riiklikele veebisaitidele), mille vastuvõttev liikmesriik (vastuvõtvad liikmesriigid) on loonud kooskõlas direktiivi 2014/67/EL artikli 5 lõikega 2. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

link ametlikule riiklikule veebisaidile (ametlikele riiklikele veebisaitidele), mille vastuvõttev liikmesriik (vastuvõtvad liikmesriigid) on loonud kooskõlas direktiivi 2014/67/EL artikli 5 lõikega 2.

lähetatud töötajale oluline teave tema emakeeles või kui ei ole võimalik tagada tõlke kvaliteeti, siis
  link ametlikule riiklikule veebisaidile (ametlikele riiklikele veebisaitidele), mille vastuvõttev liikmesriik (vastuvõtvad liikmesriigid) on loonud kooskõlas direktiivi 2014/67/EL artikli 5 lõikega 2.

lähetatud töötajale oluline teave tema emakeeles või kui ei ole võimalik tagada tõlke kvaliteeti, siis

Motivatsioon

Motivatsioon

Viide kooskõlas direktiivi 2014/67/EL artikli 5 lõike 2 punktiga a igas liikmesriigis loodud veebisaidile ei ole teavitamisnõude seisukohast piisav, sest see viide eeldab, et iga liikmesriik on täitnud oma asjaomased kohustused. Siiski võib seda kaaluda alternatiivse lahendusena neil juhtudel, mil ei ole võimalik tagada, et tõlgitud teabe kvaliteet on asjakohane.

Muudatusettepanek 12

Muudatusettepanek 12

II peatükk – artikli 6 lõige 3

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui see on asjakohane, siis võib lõike
   1 punktis b ja lõike 2 punktis a osutatud
  teabe esitada viidetega õigus- või haldusnormidele või põhikirjasätetele või kollektiivlepingutele, millega reguleeritakse neid küsimusi
  . | Lõike
   1 punktis b ja lõike 2 punktis a osutatud
  teave antakse lähetatud töötaja käsutusse talle arusaadavas keeles
  . |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Kui see on asjakohane, siis võib lõike
   1 punktis b ja lõike 2 punktis a osutatud
  teabe esitada viidetega õigus- või haldusnormidele või põhikirjasätetele või kollektiivlepingutele, millega reguleeritakse neid küsimusi
  .

Kui see on asjakohane, siis võib lõike

teabe esitada viidetega õigus- või haldusnormidele või põhikirjasätetele või kollektiivlepingutele, millega reguleeritakse neid küsimusi

Lõike
   1 punktis b ja lõike 2 punktis a osutatud
  teave antakse lähetatud töötaja käsutusse talle arusaadavas keeles
  .

Lõike

teave antakse lähetatud töötaja käsutusse talle arusaadavas keeles

Motivatsioon

Motivatsioon

Teavitamiskohustuse täitmine selliselt, et esitatakse viide kehtivatele eeskirjadele, ei ole välismaiste töötajate piisava teavitamise nõuete seisukohalt küllaldane, kui eeskirjad ei ole neile arusaadavas keeles kättesaadavad. Iseäranis seoses oodatava välismaal tasustamisega vajavad välismaised töötajad vahetut ja selget teavet ning neid ei tohiks teavitada selliselt, et esitatakse viide nende jaoks arusaamatutele eeskirjadele.

Muudatusettepanek 13

Muudatusettepanek 13

II peatükk – artikli 6 lõige 4

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui liikmesriigid ei näe ette teisiti, ei kohaldata lõikeid 1 ja 2 juhul, kui iga tööperioodi kestus väljaspool seda liikmesriiki, kus töötaja tavaliselt töötab, on
  neli järjestikust nädalat
  või vähem. | Kui liikmesriigid ei näe ette teisiti, ei kohaldata lõikeid 1 ja 2 juhul, kui iga tööperioodi kestus väljaspool seda liikmesriiki, kus töötaja tavaliselt töötab, on
  kaks nädalat
  või vähem. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Kui liikmesriigid ei näe ette teisiti, ei kohaldata lõikeid 1 ja 2 juhul, kui iga tööperioodi kestus väljaspool seda liikmesriiki, kus töötaja tavaliselt töötab, on
  neli järjestikust nädalat
  või vähem.

neli järjestikust nädalat

Kui liikmesriigid ei näe ette teisiti, ei kohaldata lõikeid 1 ja 2 juhul, kui iga tööperioodi kestus väljaspool seda liikmesriiki, kus töötaja tavaliselt töötab, on
  kaks nädalat
  või vähem.

kaks nädalat

Motivatsioon

Motivatsioon

Ettepanek teha erand teavitamiskohustusest juhul, kui välismaal töötamise kestus ei ületa nelja järjestikust nädalat, tuleb tagasi lükata. Sellega luuakse lünk, mille abil vältida teavitamiskohustust. Lõpeks kehtivad vastuvõtva riigi kohustuslikud eeskirjad esimesest tööpäevast alates. Seepärast soovitab komitee lühendada erandi kestust kokku maksimaalselt kahe nädala pikkusele ajavahemikule.

Muudatusettepanek 14

Muudatusettepanek 14

III peatükk – artikli 7 lõige 2

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid võivad ette näha pikema katseaja juhul, kui seda õigustab töö laad või juhul, kui see on töötaja huvides. | Liikmesriigid võivad ette näha pikema katseaja juhul, kui seda õigustab töö laad, või juhul, kui see on töötaja huvides
  , või töötaja pikemat aega kestva ajutise töövõimetuse korral
  . |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Liikmesriigid võivad ette näha pikema katseaja juhul, kui seda õigustab töö laad või juhul, kui see on töötaja huvides.

Liikmesriigid võivad ette näha pikema katseaja juhul, kui seda õigustab töö laad, või juhul, kui see on töötaja huvides
  , või töötaja pikemat aega kestva ajutise töövõimetuse korral
  .

, või töötaja pikemat aega kestva ajutise töövõimetuse korral

Motivatsioon

Motivatsioon

Ei vaja selgitust.

Muudatusettepanek 15

Muudatusettepanek 15

III peatükk – artikli 8 lõige 2

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tööandja võib siiski sätestada kokkusobimatuse tingimused, kui sellised piirangud on vajalikud õigustatud põhjustel, nagu ärisaladuste kaitse või huvide konflikti vältimine. | |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Tööandja võib siiski sätestada kokkusobimatuse tingimused, kui sellised piirangud on vajalikud õigustatud põhjustel, nagu ärisaladuste kaitse või huvide konflikti vältimine.

Tööandja võib siiski sätestada kokkusobimatuse tingimused, kui sellised piirangud on vajalikud õigustatud põhjustel, nagu ärisaladuste kaitse või huvide konflikti vältimine.

Motivatsioon

Motivatsioon

Töölepingu poolte vastandlike huvide – nt töövõtja kutsevabadus ja tööandja ettevõtlushuvid – kaalumise eest vastutavad liikmesriikides seadusandjad ja kohtud, ent mitte tööandjad ise. Lisaks sellele – arvestades uut ärisaladuse määratlust vastavalt direktiivile (EL) 2016/943 (mille liikmesriigid peavad ellu rakendama 2018. aasta juuniks) – võivad ettevõtjad suuresti ise otsustada, millist teavet nad kaitsta soovivad. Sama kehtib tõlgendamist vajava mõiste „huvide konflikti vältimine“ suhtes. Seepärast ei ole selles õigusküsimuses ühtset Euroopa tasandi eeskirja tarvis. Seda ei hõlma ka Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 153 lõike 2 punkt b õigusliku alusena.

Muudatusettepanek 16

Muudatusettepanek 16

III peatükk – artikli 10 lõige 1

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid tagavad, et
  töötajad
  , kes on sama tööandja juures töötanud vähemalt kuus kuud,
  võivad
  taotleda prognoositavamate ja kindlamate töötingimustega tööhõivevormi, kui see on olemas. | Liikmesriigid tagavad, et
  töötajatel
  , kes on sama tööandja juures töötanud vähemalt kuus kuud,
  on õigus
  taotleda
  teiste kandidaatidega võrdsetel tingimustel
  prognoositavamate ja kindlamate töötingimustega tööhõivevormi, kui see on olemas. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Liikmesriigid tagavad, et
  töötajad
  , kes on sama tööandja juures töötanud vähemalt kuus kuud,
  võivad
  taotleda prognoositavamate ja kindlamate töötingimustega tööhõivevormi, kui see on olemas.

töötajad

võivad

Liikmesriigid tagavad, et
  töötajatel
  , kes on sama tööandja juures töötanud vähemalt kuus kuud,
  on õigus
  taotleda
  teiste kandidaatidega võrdsetel tingimustel
  prognoositavamate ja kindlamate töötingimustega tööhõivevormi, kui see on olemas.

töötajatel

on õigus

teiste kandidaatidega võrdsetel tingimustel

Motivatsioon

Motivatsioon

Töötajal, kes on sama tööandja juures töötanud vähemalt kuus kuud, ei ole alalisele töökohale või siis kindlamale töösuhtevormile kandideerimisel eelisseisundit väljastpoolt tulnud kandidaatidega võrreldes või kui mõni teine kandidaat on paremini kvalifitseeritud.

Muudatusettepanek 17

Muudatusettepanek 17

III peatükk – artikli 10 lõige 2

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tööandja annab kirjaliku vastuse ühe kuu jooksul pärast taotluse saamist.
  Tööandjana tegutsevate füüsiliste isikute ning mikro-, väikeste või keskmise suurusega ettevõtjate puhul võivad liikmesriigid ette näha selle tähtaja pikendamise mitte rohkem kui kolme kuuni ja lubada suulist vastust, kui sama töötaja on esitanud uue sarnase taotluse ja vastuse põhjendus seoses töötaja olukorraga ei muutu. | Tööandja annab kirjaliku vastuse ühe kuu jooksul pärast taotluse saamist.
  Taotluse tagasilükkamise korral peab põhjenduse õigsus olema kontrollitav. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Tööandja annab kirjaliku vastuse ühe kuu jooksul pärast taotluse saamist.
  Tööandjana tegutsevate füüsiliste isikute ning mikro-, väikeste või keskmise suurusega ettevõtjate puhul võivad liikmesriigid ette näha selle tähtaja pikendamise mitte rohkem kui kolme kuuni ja lubada suulist vastust, kui sama töötaja on esitanud uue sarnase taotluse ja vastuse põhjendus seoses töötaja olukorraga ei muutu.

Tööandjana tegutsevate füüsiliste isikute ning mikro-, väikeste või keskmise suurusega ettevõtjate puhul võivad liikmesriigid ette näha selle tähtaja pikendamise mitte rohkem kui kolme kuuni ja lubada suulist vastust, kui sama töötaja on esitanud uue sarnase taotluse ja vastuse põhjendus seoses töötaja olukorraga ei muutu.

Tööandja annab kirjaliku vastuse ühe kuu jooksul pärast taotluse saamist.
  Taotluse tagasilükkamise korral peab põhjenduse õigsus olema kontrollitav.

Taotluse tagasilükkamise korral peab põhjenduse õigsus olema kontrollitav.

Motivatsioon

Motivatsioon

Selgelt tuleb sätestada vastamiskohustuse rikkumise õiguslikud tagajärjed, nimelt et taotluse tagasilükkamise korral peab põhjenduse õigsus olema kontrollitav. Vaid nii on võimalik tagada, et tööandja töötaja soovi tõsiselt kaalub ega esita suvalist vastust vormi täiteks.

Tagasi tuleb lükata lõike 2 teises lauses ette nähtud erand, mille kohaselt võivad mikro-, väikeste või keskmise suurusega ettevõtjad vastata suuliselt ja kolme kuu jooksul. See erand hõlmaks kõiki ettevõtteid, kus töötab kuni 249 inimest ja mille käive moodustab kuni 50 miljonit eurot – s.t 99 % kõigist ELi ettevõtetest – ja halvendaks oluliselt töötajate – kogu ELis umbes 65 miljoni inimese –seisundit neis ettevõtetes. Lisaks sellele, et on keeruline välja selgitada, kas „sarnane taotlus“ on juba esitatud, ei ole taotlusele suulist vastamist võimalik tõendada ja seega ei saa seda vastust kasutada nõuete esitamiseks. Seepärast ei ole VKEdele antav erand vastuvõetav, sest vastasel juhul puuduksid artikli 10 regulatiivsel sisul õiguslikud tagajärjed.

Muudatusettepanek 18

Muudatusettepanek 18

IV peatükk – artikkel 12

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid
  võivad lubada
  sotsiaalpartneritel sõlmida vastavalt siseriiklikule õigusele või tavale kollektiivlepinguid, milles kehtestatakse töötajate töötingimusi käsitlev kord, mis erineb artiklites 7–11 kirjeldatud korrast, ja järgitakse samas töötajate üldise kaitse põhimõtet. | Liikmesriigid
  peavad lubama
  sotsiaalpartneritel
  säilitada ja
  sõlmida vastavalt siseriiklikule õigusele või tavale kollektiivlepinguid, milles kehtestatakse töötajate töötingimusi käsitlev kord, mis erineb artiklites 7–11 kirjeldatud korrast, ja järgitakse samas töötajate üldise kaitse põhimõtet
  ega langeta allapoole direktiivis sätestatud miinimumnõudeid
  . |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Liikmesriigid
  võivad lubada
  sotsiaalpartneritel sõlmida vastavalt siseriiklikule õigusele või tavale kollektiivlepinguid, milles kehtestatakse töötajate töötingimusi käsitlev kord, mis erineb artiklites 7–11 kirjeldatud korrast, ja järgitakse samas töötajate üldise kaitse põhimõtet.

võivad lubada

Liikmesriigid
  peavad lubama
  sotsiaalpartneritel
  säilitada ja
  sõlmida vastavalt siseriiklikule õigusele või tavale kollektiivlepinguid, milles kehtestatakse töötajate töötingimusi käsitlev kord, mis erineb artiklites 7–11 kirjeldatud korrast, ja järgitakse samas töötajate üldise kaitse põhimõtet
  ega langeta allapoole direktiivis sätestatud miinimumnõudeid
  .

peavad lubama

säilitada ja

ega langeta allapoole direktiivis sätestatud miinimumnõudeid

Motivatsioon

Motivatsioon

Artiklis 12 nähakse ette, et artiklites 7–11 sätestatud miinimumnõudeid võib kollektiivlepingutes muuta, kui kokkuvõttes säilitatakse töötajate kaitse. Selline paindlikkus on vajalik, arvestades et tööturud, siseriiklikud eeskirjad ja töösuhete vormid avalikus sektoris, ametnikud kaasa arvatud, on liikmesriigiti erinevad. Ent kollektiivlepingutes õigusaktidest kõrvale kaldumine ei tekita probleeme vaid siis, kui need sisaldavad õigusliku eesmärgiga samaväärset eesmärki ega käsitle erinevaid reguleerimisvaldkondi.

Muudatusettepanek 19

Muudatusettepanek 19

IV peatükk – artikkel 13

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Nõuetele vastavus




  Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et käesoleva direktiivi sätetega vastuolus olevad sätted individuaalsetes või kollektiivlepingutes, ettevõtete sise-eeskirjades või muudes kokkulepetes tunnistatakse kehtetuks või neid muudetakse, et viia need vastavusse käesoleva direktiivi sätetega. | |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Nõuetele vastavus

Nõuetele vastavus

Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et käesoleva direktiivi sätetega vastuolus olevad sätted individuaalsetes või kollektiivlepingutes, ettevõtete sise-eeskirjades või muudes kokkulepetes tunnistatakse kehtetuks või neid muudetakse, et viia need vastavusse käesoleva direktiivi sätetega.

Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et käesoleva direktiivi sätetega vastuolus olevad sätted individuaalsetes või kollektiivlepingutes, ettevõtete sise-eeskirjades või muudes kokkulepetes tunnistatakse kehtetuks või neid muudetakse, et viia need vastavusse käesoleva direktiivi sätetega.

Motivatsioon

Motivatsioon

Artikkel 13 on üleliigne, sest piisab õigust õiguskaitsele käsitlevast artiklist 15.

Muudatusettepanek 20

Muudatusettepanek 20

V peatükk – artikli 14 lõige 1

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid tagavad, et kui töötaja ei ole saanud õigel ajal kõiki artikli 4 lõikes 1, artiklis 5 või artiklis 6 osutatud dokumente või osa neist, ja kui tööandja ei ole kõrvaldanud seda puudust 15 päeva jooksul pärast sellest teatamist, kohaldatakse
  ühte järgnevatest süsteemidest
  : | Liikmesriigid tagavad, et kui töötaja ei ole saanud õigel ajal kõiki artikli 4 lõikes 1, artiklis 5 või artiklis 6 osutatud dokumente või osa neist, ja kui tööandja ei ole kõrvaldanud seda puudust 15 päeva jooksul pärast sellest teatamist, kohaldatakse
  mõlemat järgnevat süsteemi
  : |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Liikmesriigid tagavad, et kui töötaja ei ole saanud õigel ajal kõiki artikli 4 lõikes 1, artiklis 5 või artiklis 6 osutatud dokumente või osa neist, ja kui tööandja ei ole kõrvaldanud seda puudust 15 päeva jooksul pärast sellest teatamist, kohaldatakse
  ühte järgnevatest süsteemidest
  :

ühte järgnevatest süsteemidest

Liikmesriigid tagavad, et kui töötaja ei ole saanud õigel ajal kõiki artikli 4 lõikes 1, artiklis 5 või artiklis 6 osutatud dokumente või osa neist, ja kui tööandja ei ole kõrvaldanud seda puudust 15 päeva jooksul pärast sellest teatamist, kohaldatakse
  mõlemat järgnevat süsteemi
  :

mõlemat järgnevat süsteemi

Motivatsioon

Motivatsioon

Ettepanekuga võetakse kasutusele vahendid, mille eesmärk on karistada teavitamiskohustuse täitmata jätmise korral. Ent neid vahendeid kasutatakse alles siis, kui töötaja märkab teavitamise puudulikkust ja teatab sellest tööandjale, kellel on siis 15 päeva, et oma teavitamiskohustust tagantjärele täita. Seega eeldatakse, et töötaja oleks aktiivne. See ei ole asjakohane, sest vastutus täieliku teavitamise eest lükatakse teavitatavale isikule, kes aga reeglina iseäranis töösuhte alguses väldib vastasseisu tööandjaga. Õige oleks kohaldada õiguslikke tagajärgi ilma, et töötaja oleks teabe puudulikkusele aktiivselt osutanud.

Muudatusettepanek 21

Muudatusettepanek 21

V peatükk – artikli 14 lõike 1 punkt a

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| töötaja suhtes kasutatakse
  liikmesriigi poolt kindlaks määratud
  soodsaid eeldusi. Kui esitatud teave ei sisalda artikli 3 lõike 2 punktides e, f, k või l osutatud teavet,
  kuuluvad soodsate eelduste hulka eeldused, et töötajal on tähtajatu töösuhe, et puudub katseaeg ja et töötajal on täistööajaga töökoht
  . Tööandjatel on võimalik need eeldused ümber lükata;
  või | töötaja suhtes kasutatakse soodsaid eeldusi
  , mille liikmesriik on kohustatud kindlaks määrama
  . Kui esitatud teave ei sisalda artikli 3 lõike 2 punktides e, f, k või l osutatud teavet,
  käsitatakse töötaja osutatud töötingimusi kokkulepituna
  . Tööandjatel on võimalik need eeldused ümber lükata;
  ja |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

töötaja suhtes kasutatakse
  liikmesriigi poolt kindlaks määratud
  soodsaid eeldusi. Kui esitatud teave ei sisalda artikli 3 lõike 2 punktides e, f, k või l osutatud teavet,
  kuuluvad soodsate eelduste hulka eeldused, et töötajal on tähtajatu töösuhe, et puudub katseaeg ja et töötajal on täistööajaga töökoht
  . Tööandjatel on võimalik need eeldused ümber lükata;
  või

liikmesriigi poolt kindlaks määratud

kuuluvad soodsate eelduste hulka eeldused, et töötajal on tähtajatu töösuhe, et puudub katseaeg ja et töötajal on täistööajaga töökoht

või

töötaja suhtes kasutatakse soodsaid eeldusi
  , mille liikmesriik on kohustatud kindlaks määrama
  . Kui esitatud teave ei sisalda artikli 3 lõike 2 punktides e, f, k või l osutatud teavet,
  käsitatakse töötaja osutatud töötingimusi kokkulepituna
  . Tööandjatel on võimalik need eeldused ümber lükata;
  ja

, mille liikmesriik on kohustatud kindlaks määrama

käsitatakse töötaja osutatud töötingimusi kokkulepituna

ja

Motivatsioon

Motivatsioon

Punkti a eelduste korra peab liikmesriik kohustuslikult kasutusse võtma. Ent ettepanek, mille kohaselt soodsad eeldused määrab kindlaks liikmesriik, on liiga ebamäärane. Tuleb konkreetselt kindlaks määrata, et teavitamiskohustuse täitmata jätmise korral kehtivad põhimõtteliselt töötaja osutatud töötingimused, nagu oleksid need kokku lepitud, ning kehtib eelnevalt juba nimetatud ümberlükatav eeldus, et töötajal on tähtajatu täistööajaga töösuhe.

Muudatusettepanek 22

Muudatusettepanek 22

V peatükk – artikli 14 lõike 1 punkt b

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| töötajal on võimalus esitada õigel ajal kaebus pädevale asutusele. Kui pädev asutus leiab, et kaebus on põhjendatud, annab ta asjaomas(te)ele tööandja(te)le korralduse esitada puuduv teave. Kui tööandja ei esita puuduvat teavet 15 päeva jooksul pärast korralduse kättesaamist, on kõnealusel asutusel võimalik kehtestada asjakohane halduskaristus, isegi kui töösuhe on lõppenud. Tööandjatel on võimalus esitada karistuse määramise otsuse peale vaie. Liikmesriigid võivad pädevaks asutuseks määrata olemasoleva asutuse. | töötajal on
  lisaks
  võimalus esitada õigel ajal kaebus pädevale asutusele. Kui pädev asutus leiab, et kaebus on põhjendatud, annab ta asjaomas(te)ele tööandja(te)le korralduse esitada puuduv teave. Kui tööandja ei esita puuduvat teavet 15 päeva jooksul pärast korralduse kättesaamist, on kõnealusel asutusel võimalik kehtestada asjakohane halduskaristus, isegi kui töösuhe on lõppenud. Tööandjatel on võimalus esitada karistuse määramise otsuse peale vaie. Liikmesriigid võivad pädevaks asutuseks määrata olemasoleva asutuse. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

töötajal on võimalus esitada õigel ajal kaebus pädevale asutusele. Kui pädev asutus leiab, et kaebus on põhjendatud, annab ta asjaomas(te)ele tööandja(te)le korralduse esitada puuduv teave. Kui tööandja ei esita puuduvat teavet 15 päeva jooksul pärast korralduse kättesaamist, on kõnealusel asutusel võimalik kehtestada asjakohane halduskaristus, isegi kui töösuhe on lõppenud. Tööandjatel on võimalus esitada karistuse määramise otsuse peale vaie. Liikmesriigid võivad pädevaks asutuseks määrata olemasoleva asutuse.

töötajal on
  lisaks
  võimalus esitada õigel ajal kaebus pädevale asutusele. Kui pädev asutus leiab, et kaebus on põhjendatud, annab ta asjaomas(te)ele tööandja(te)le korralduse esitada puuduv teave. Kui tööandja ei esita puuduvat teavet 15 päeva jooksul pärast korralduse kättesaamist, on kõnealusel asutusel võimalik kehtestada asjakohane halduskaristus, isegi kui töösuhe on lõppenud. Tööandjatel on võimalus esitada karistuse määramise otsuse peale vaie. Liikmesriigid võivad pädevaks asutuseks määrata olemasoleva asutuse.

lisaks

Motivatsioon

Motivatsioon

Võimalusega esitada kaebus lahendamiseks pädevale asutusele (punkt b) ei kaasne töötajate jaoks mingeid soodsaid õiguslikke tagajärgi ja seega ei saa seda pakkuda liikmesriikidele alternatiivse võimalusena – seda saab kasutada ainult punktis a esitatud ettepaneku täiendusena. Teise võimaluse puhul sõltub töötaja, kelle tööandja ei ole oma kohustust täitnud, haldusmenetlusest, mille kestus ja tulemus sõltuvad olulisel määral asutusest ja mille tulemuseks on parimal juhul haldustrahv. Sel võimalusel puudub ka ennetav mõju teavitamiskohustuse vältimisele.

Muudatusettepanek 23

Muudatusettepanek 23

V peatükk – artikli 17 lõige 1

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et keelata töötajate töölt vabastamine või sellega samaväärsed meetmed ja töölt vabastamise ettevalmistamine põhjusel, et töötaja on kasutanud käesoleva direktiiviga ettenähtud õigusi. | Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et keelata
  ja tunnistada õiguslikult tühiseks
  töötajate töölt vabastamine või sellega samaväärsed meetmed ja töölt vabastamise ettevalmistamine põhjusel, et töötaja on kasutanud käesoleva direktiiviga ettenähtud õigusi. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et keelata töötajate töölt vabastamine või sellega samaväärsed meetmed ja töölt vabastamise ettevalmistamine põhjusel, et töötaja on kasutanud käesoleva direktiiviga ettenähtud õigusi.

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et keelata
  ja tunnistada õiguslikult tühiseks
  töötajate töölt vabastamine või sellega samaväärsed meetmed ja töölt vabastamise ettevalmistamine põhjusel, et töötaja on kasutanud käesoleva direktiiviga ettenähtud õigusi.

ja tunnistada õiguslikult tühiseks

Motivatsioon

Motivatsioon

Lõike 1 kohaselt peavad liikmesriigid keelama töölt vabastamise või selle ettevalmistamise põhjusel, et on kasutatud kõnealuse direktiiviga ettenähtud õigusi. Kombineerituna lõikega 2, mille kohaselt võivad töötajad, kui neile tundub, et nad vabastati töölt kõnealuse direktiiviga ettenähtud õiguste kasutamise põhjusel, nõuda tööandjalt kirjalikku põhjendust ja arvamust, ei ole see piisav kaitsevahend kõnealuse direktiiviga ettenähtud õiguste kasutamise puhul. Tõelise kaitse tagamiseks on vaja seoses õiguslike tagajärgedega selget eeskirja, mille kohaselt töölt vabastamine või selle ettevalmistamine põhjusel, et on kasutatud kõnealuse direktiiviga ettenähtud õigusi, on tühine.

Muudatusettepanek 24

Muudatusettepanek 24

V peatükk – artikli 17 lõige 2

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui töötajatele tundub, et nad vabastati töölt või et nende suhtes kohaldati samaväärse mõjuga meetmeid põhjusel, et nad on kasutanud käesoleva direktiiviga ettenähtud õigusi, võivad nad nõuda tööandjalt nõuetekohast põhjendust töölt vabastamise või sellega samaväärse meetme kohta. Tööandja peab esitama selle põhjenduse kirjalikult. | Kui töötajatele tundub, et nad vabastati töölt või et nende suhtes kohaldati samaväärse mõjuga meetmeid põhjusel, et nad on kasutanud käesoleva direktiiviga ettenähtud õigusi, võivad nad nõuda tööandjalt nõuetekohast põhjendust töölt vabastamise või sellega samaväärse meetme kohta. Tööandja peab esitama selle põhjenduse kirjalikult.
  Ühtlasi võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed tagamaks, et töölt vabastamise kohta kaebuse esitamise tähtaeg peatatakse seni, kui töötaja ei ole saanud tööandja kirjalikku põhjendust. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Kui töötajatele tundub, et nad vabastati töölt või et nende suhtes kohaldati samaväärse mõjuga meetmeid põhjusel, et nad on kasutanud käesoleva direktiiviga ettenähtud õigusi, võivad nad nõuda tööandjalt nõuetekohast põhjendust töölt vabastamise või sellega samaväärse meetme kohta. Tööandja peab esitama selle põhjenduse kirjalikult.

Kui töötajatele tundub, et nad vabastati töölt või et nende suhtes kohaldati samaväärse mõjuga meetmeid põhjusel, et nad on kasutanud käesoleva direktiiviga ettenähtud õigusi, võivad nad nõuda tööandjalt nõuetekohast põhjendust töölt vabastamise või sellega samaväärse meetme kohta. Tööandja peab esitama selle põhjenduse kirjalikult.
  Ühtlasi võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed tagamaks, et töölt vabastamise kohta kaebuse esitamise tähtaeg peatatakse seni, kui töötaja ei ole saanud tööandja kirjalikku põhjendust.

Ühtlasi võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed tagamaks, et töölt vabastamise kohta kaebuse esitamise tähtaeg peatatakse seni, kui töötaja ei ole saanud tööandja kirjalikku põhjendust.

Motivatsioon

Motivatsioon

Praktilisest seisukohast on nõutav, et töölt vabastamise kohta kaebuse esitamise tähtaeg peatatakse seni, kui töötaja ei ole saanud tööandja kirjalikku põhjendust. Vastasel juhul on oht, et see eeskiri osutub kahjulikuks töötajatele, kes seadusega ettenähtud põhjendust oodates kaebuse esitamise tähtaja mööda lasevad.

Muudatusettepanek 25

Muudatusettepanek 25

V peatükk – artikli 17 lõige 3

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et kui lõikes 2 osutatud töötajad esitavad kohtule või muule pädevale asutusele tõendid, mis lubavad eeldada sellist töölt vabastamist või sellega samaväärseid meetmeid, on kostja ülesanne tõendada, et töölt vabastamise põhjus oli lõikes 1 osutatust erinev. | Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et kui lõikes 2 osutatud töötajad esitavad kohtule või muule pädevale asutusele
  kaudsed
  tõendid, mis lubavad eeldada sellist töölt vabastamist või sellega samaväärseid meetmeid, on kostja ülesanne tõendada, et töölt vabastamise põhjus oli lõikes 1 osutatust erinev. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et kui lõikes 2 osutatud töötajad esitavad kohtule või muule pädevale asutusele tõendid, mis lubavad eeldada sellist töölt vabastamist või sellega samaväärseid meetmeid, on kostja ülesanne tõendada, et töölt vabastamise põhjus oli lõikes 1 osutatust erinev.

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et kui lõikes 2 osutatud töötajad esitavad kohtule või muule pädevale asutusele
  kaudsed
  tõendid, mis lubavad eeldada sellist töölt vabastamist või sellega samaväärseid meetmeid, on kostja ülesanne tõendada, et töölt vabastamise põhjus oli lõikes 1 osutatust erinev.

kaudsed

Motivatsioon

Motivatsioon

Ei ole selge, kui konkreetsed või tõendatud peavad olema töötaja esitatud tõendid. Siinkohal peaks piisama sellisele karistusele viitavatest kaudsetest tõenditest. Seepärast tehakse ettepanek lisada sõna „kaudsed“.

Muudatusettepanek 26

Muudatusettepanek 26

V peatükk – artikkel 18

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi kohaselt vastu võetud siseriiklike õigusnormide või käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate õiguste puhul juba kehtivate asjakohaste õigusnormide rikkumise korral. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende karistuste kohaldamine. Karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Karistuseks võib olla trahv. Samuti
  võib karistuseks olla
  hüvitise
  maksmine
  . | Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi kohaselt vastu võetud siseriiklike õigusnormide või käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate õiguste puhul juba kehtivate asjakohaste õigusnormide rikkumise korral. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende karistuste kohaldamine. Karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Karistuseks võib olla trahv. Samuti
  peab karistus hõlmama asjakohase
  hüvitise
  maksmist
  . |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi kohaselt vastu võetud siseriiklike õigusnormide või käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate õiguste puhul juba kehtivate asjakohaste õigusnormide rikkumise korral. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende karistuste kohaldamine. Karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Karistuseks võib olla trahv. Samuti
  võib karistuseks olla
  hüvitise
  maksmine
  .

võib karistuseks olla

maksmine

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi kohaselt vastu võetud siseriiklike õigusnormide või käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate õiguste puhul juba kehtivate asjakohaste õigusnormide rikkumise korral. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende karistuste kohaldamine. Karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Karistuseks võib olla trahv. Samuti
  peab karistus hõlmama asjakohase
  hüvitise
  maksmist
  .

peab karistus hõlmama asjakohase

maksmist

Motivatsioon

Motivatsioon

Trahvidest üksi ei piisa, et rikkumiste eest mõjusalt karistada. Sõltuvalt liikmesriigist ja seal pädevates asutustes valitsevast olukorrast on trahvide määramine erineval määral mõjus. Pealegi ei too trahvi määramine kaasa ühtki eelist töötajale, kelle õigusi rikuti.

Muudatusettepanek 27

Muudatusettepanek 27

VI peatükk – artikli 19 lõige 1

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesoleva direktiivi rakendamine ei anna piisavat alust töötajatele võimaldatava kaitse üldist taset alandada. | Käesoleva direktiivi rakendamine ei anna piisavat alust töötajatele võimaldatava kaitse üldist taset alandada.
  Samuti ei ole käesoleva direktiivi rakendamine piisav põhjus liikmesriigis valitseva olukorra halvendamiseks või töötajate üldise kaitsetaseme alandamiseks valdkondades, mille suhtes direktiivi kohaldatakse. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Käesoleva direktiivi rakendamine ei anna piisavat alust töötajatele võimaldatava kaitse üldist taset alandada.

Käesoleva direktiivi rakendamine ei anna piisavat alust töötajatele võimaldatava kaitse üldist taset alandada.
  Samuti ei ole käesoleva direktiivi rakendamine piisav põhjus liikmesriigis valitseva olukorra halvendamiseks või töötajate üldise kaitsetaseme alandamiseks valdkondades, mille suhtes direktiivi kohaldatakse.

Samuti ei ole käesoleva direktiivi rakendamine piisav põhjus liikmesriigis valitseva olukorra halvendamiseks või töötajate üldise kaitsetaseme alandamiseks valdkondades, mille suhtes direktiivi kohaldatakse.

Motivatsioon

Motivatsioon

Lõiget 1 tuleb täiendada tagamaks, et üldist kaitsetaset ei saa alandada ja et kõnealuse direktiivi rakendamine ei anna alust olukorra halvendamiseks reguleeritavates valdkondades, mille suhtes direktiivi kohaldatakse. Selline konkreetne halvendamiskeeld on sotsiaalpoliitilistes direktiivides küllalt tavaline ja Euroopa Liidu Kohus on seda tunnustanud, vt nt tähtajalise töö direktiivi 1999/70/EÜ lisa (sotsiaalpartnerite raamkokkulepe tähtajalise töö kohta) artikli 8 lõige 3 või töötajate teavitamist ja nendega konsulteerimist käsitleva raamdirektiivi 2002/14/EÜ artikli 9 lõige 4.

Muudatusettepanek 28

Muudatusettepanek 28

VI peatükk – artikkel 21

| Komisjoni ettepaneku tekst | Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesolevas direktiivis sätestatud õigusi ja kohustusi kohaldatakse olemasolevate töösuhete suhtes alates [jõustumise kuupäev + 2 aastat].
  Siiski peavad tööandjad artikli 4 lõikes 1, artiklis 5 või artiklis 6 osutatud dokumendid esitama või neid täiendama ainult töötaja taotluse korral. Sellise taotluse puudumine ei jäta töötajat ilma käesoleva direktiiviga kehtestatud miinimumõigustest. | Käesolevas direktiivis sätestatud õigusi ja kohustusi kohaldatakse olemasolevate töösuhete suhtes alates [jõustumise kuupäev + 2 aastat]. |

Komisjoni ettepaneku tekst

Komitee muudatusettepanek

Käesolevas direktiivis sätestatud õigusi ja kohustusi kohaldatakse olemasolevate töösuhete suhtes alates [jõustumise kuupäev + 2 aastat].
  Siiski peavad tööandjad artikli 4 lõikes 1, artiklis 5 või artiklis 6 osutatud dokumendid esitama või neid täiendama ainult töötaja taotluse korral. Sellise taotluse puudumine ei jäta töötajat ilma käesoleva direktiiviga kehtestatud miinimumõigustest.

Siiski peavad tööandjad artikli 4 lõikes 1, artiklis 5 või artiklis 6 osutatud dokumendid esitama või neid täiendama ainult töötaja taotluse korral. Sellise taotluse puudumine ei jäta töötajat ilma käesoleva direktiiviga kehtestatud miinimumõigustest.

Käesolevas direktiivis sätestatud õigusi ja kohustusi kohaldatakse olemasolevate töösuhete suhtes alates [jõustumise kuupäev + 2 aastat].

Motivatsioon

Motivatsioon

On tervitatav, et kõnealuse direktiiviga ettenähtud õigusi ja kohustusi tuleb kohaldada ka olemasolevate töösuhete suhtes. Siiski on ebaselge, kuidas seonduvad sellega 2. lause ja seega 3. lause. Kui kõnealust direktiivi tuleb kohaldada ka olemasolevate töösuhete suhtes, ei ole need laused vajalikud. Teavitamiskohustus peab – ka olemasolevates töösuhetes – kehtima taotluse esitamisest sõltumata. Lõpeks peavad tööandjad, kellele tööõigus on suunatud, õigusliku olukorra muutusi arvesse võtma ja täitma neil nõuetel põhinevaid kohustusi, ilma et töötajad kutsuksid neid üles seadusi järgima.

II.   POLIITILISED SOOVITUSED

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Euroopa muutuvad tööturud

Euroopa muutuvad tööturud

| 1. | väljendab heameelt, et töötuse määr pärast 2008.–2013. aasta majandus- ja finantskriisi jälle järjepidevalt kahaneb ja on hetkel ELis 7,3 % ja euroalal 8,6 %; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt, et töötuse määr pärast 2008.–2013. aasta majandus- ja finantskriisi jälle järjepidevalt kahaneb ja on hetkel ELis 7,3 % ja euroalal 8,6 %;

| 2. | juhib aga tähelepanu sellele, et majandus- ja finantskriisil olid tõsised tagajärjed eelkõige noorema tööjõu jaoks. Noorte töötuse määr oli 2017. aasta aprillis 16,7 %. See tähendab, et noorte töötuse määr on endiselt kõrgem kui kriisieelsel ajal ning enam kui kaks korda kõrgem üldisest töötuse määrast; |
| --- | --- |

2.

juhib aga tähelepanu sellele, et majandus- ja finantskriisil olid tõsised tagajärjed eelkõige noorema tööjõu jaoks. Noorte töötuse määr oli 2017. aasta aprillis 16,7 %. See tähendab, et noorte töötuse määr on endiselt kõrgem kui kriisieelsel ajal ning enam kui kaks korda kõrgem üldisest töötuse määrast;

| 3. | peab kahetsusväärseks, et hoolimata ELi tasandi meetmetest ei ole õnnestunud lahendada noorte liiga suure tööpuuduse probleemi. Seepärast rõhutab komitee, et kõrvuti tööturumeetmetega on oluline tegutseda ühiskonna suurema liikuvuse nimel ning viia hariduspakkumine poliitiliste meetmete abil paremini vastavusse tööturu tegelike vajadustega; |
| --- | --- |

3.

peab kahetsusväärseks, et hoolimata ELi tasandi meetmetest ei ole õnnestunud lahendada noorte liiga suure tööpuuduse probleemi. Seepärast rõhutab komitee, et kõrvuti tööturumeetmetega on oluline tegutseda ühiskonna suurema liikuvuse nimel ning viia hariduspakkumine poliitiliste meetmete abil paremini vastavusse tööturu tegelike vajadustega;

| 4. | märgib, et 2016. aastal oli tööhõive määr 20–64aastaste tööturul osalevate inimeste hulgas 71,1 %, mis on kõige kõrgem keskmine määr, mis on Euroopa Liidus ühelgi aastal saavutatud. Seda keskmist määra arvestades on liikmesriikide vahel siiski märkimisväärseid erinevusi. 25–54aastaste hulgas on tööhõive määr alates 2001. aastast jäänud ligikaudu samaks, samas kui vanemate inimese hulgas (55–64aastased) on see märkimisväärselt tõusnud ja nooremate hulgas (15–24aastased) kahanenud; |
| --- | --- |

4.

märgib, et 2016. aastal oli tööhõive määr 20–64aastaste tööturul osalevate inimeste hulgas 71,1 %, mis on kõige kõrgem keskmine määr, mis on Euroopa Liidus ühelgi aastal saavutatud. Seda keskmist määra arvestades on liikmesriikide vahel siiski märkimisväärseid erinevusi. 25–54aastaste hulgas on tööhõive määr alates 2001. aastast jäänud ligikaudu samaks, samas kui vanemate inimese hulgas (55–64aastased) on see märkimisväärselt tõusnud ja nooremate hulgas (15–24aastased) kahanenud;

| 5. | väljendab heameelt, et sooline lõhe meeste ja naiste tööhõive määra vahel on kahanenud. Peamiselt tingib seda tõusev naiste tööhõive määr. On aga ka liikmesriike, kus väiksem erinevus on põhjustatud meeste tööhõive määra kahanemisest; |
| --- | --- |

5.

väljendab heameelt, et sooline lõhe meeste ja naiste tööhõive määra vahel on kahanenud. Peamiselt tingib seda tõusev naiste tööhõive määr. On aga ka liikmesriike, kus väiksem erinevus on põhjustatud meeste tööhõive määra kahanemisest;

| 6. | peab kahetsusväärseks, et nende inimeste osakaal, kes töötavad vaid osalise tööajaga, on kasvanud 14,9 %-lt tööjõust 2002. aastal 19,0 %-le 2015. aastal. Meeste ja naiste osakaal nende hulgas on märkimisväärselt erinev. Pea kolmandik (31,4 %) töötavatest naistest töötas 2016. aastal osalise tööajaga, mis oli tunduvalt kõrgem määr kui osalise tööajaga töötavate meeste puhul (8,2 %); |
| --- | --- |

6.

peab kahetsusväärseks, et nende inimeste osakaal, kes töötavad vaid osalise tööajaga, on kasvanud 14,9 %-lt tööjõust 2002. aastal 19,0 %-le 2015. aastal. Meeste ja naiste osakaal nende hulgas on märkimisväärselt erinev. Pea kolmandik (31,4 %) töötavatest naistest töötas 2016. aastal osalise tööajaga, mis oli tunduvalt kõrgem määr kui osalise tööajaga töötavate meeste puhul (8,2 %);

| 7. | väljendab muret võimaluse pärast, et teatud tingimustel puudutavad mittestandardsed töösuhted, eelkõige tähtajaline töö, ebaproportsionaalselt sageli nooremaid, vähem haritud ja madalama kvalifikatsiooniga töötajaid ning et enamik neist ei astu sellisesse töösuhtesse omal valikul. Vaid 37 % noorematest töötajatest töötas 2015. aastal täistööajaga tähtajatu töölepingu alusel. Võrreldes 2002. aastal täheldatud 48 %-ga on toimunud märkimisväärne langus; |
| --- | --- |

7.

väljendab muret võimaluse pärast, et teatud tingimustel puudutavad mittestandardsed töösuhted, eelkõige tähtajaline töö, ebaproportsionaalselt sageli nooremaid, vähem haritud ja madalama kvalifikatsiooniga töötajaid ning et enamik neist ei astu sellisesse töösuhtesse omal valikul. Vaid 37 % noorematest töötajatest töötas 2015. aastal täistööajaga tähtajatu töölepingu alusel. Võrreldes 2002. aastal täheldatud 48 %-ga on toimunud märkimisväärne langus;

| 8. | märgib, et tähtajatu täistööajaga leping on küll endiselt kõige levinum töösuhte vorm, kuid et mittestandardsed tööhõivevormid on viimase 20 aasta jooksul märkimisväärselt sagedasemaks muutunud. 1995. aastal töötas 32 % inimestest ELi 15 liikmesriigis mittestandardse töölepingu alusel. 2015. aastaks kasvas nende inimeste osakaal ELi 28 liikmesriigis 36 %-ni ning suundumused näitavad edasist tõusu; |
| --- | --- |

8.

märgib, et tähtajatu täistööajaga leping on küll endiselt kõige levinum töösuhte vorm, kuid et mittestandardsed tööhõivevormid on viimase 20 aasta jooksul märkimisväärselt sagedasemaks muutunud. 1995. aastal töötas 32 % inimestest ELi 15 liikmesriigis mittestandardse töölepingu alusel. 2015. aastaks kasvas nende inimeste osakaal ELi 28 liikmesriigis 36 %-ni ning suundumused näitavad edasist tõusu;

Muutustega seotud probleemid

Muutustega seotud probleemid

| 9. | märgib, et seoses praeguse aja üha tihedama omavahelise seotusega maailmamajanduses, keerukamate rahvusvaheliste väärtusahelate, kiiremate tehnoloogiliste ja korralduslike innovatsioonitsüklitega ettevõtetes ning tööprotsesside üha suurema võrgustatuse ja laialdasema digiteerimisega muutuvad tööturud üha kiiremini ning kasvab uute mittestandardsete töösuhete arv. Selleks et töötajad ei oleks ebakindlas olukorras, tuleb leida õige tasakaal paindlikkuse ja turvalisuse vajaduse vahel; |
| --- | --- |

9.

märgib, et seoses praeguse aja üha tihedama omavahelise seotusega maailmamajanduses, keerukamate rahvusvaheliste väärtusahelate, kiiremate tehnoloogiliste ja korralduslike innovatsioonitsüklitega ettevõtetes ning tööprotsesside üha suurema võrgustatuse ja laialdasema digiteerimisega muutuvad tööturud üha kiiremini ning kasvab uute mittestandardsete töösuhete arv. Selleks et töötajad ei oleks ebakindlas olukorras, tuleb leida õige tasakaal paindlikkuse ja turvalisuse vajaduse vahel;

| 10. | märgib, et mõned uued mittestandardsed tööhõivevormid, mille levik järgmistel aastatel eelduste kohaselt kasvab, on eriti muret tekitavad, arvestades töökohtade stabiilsuse, sissetuleku ja sotsiaalkaitse kättesaadavusega seotud suuremat ebakindlust – need tööhõivevormid on juhutöö, (mittevabatahtlik) väikesemahuline osalise tööajaga töö, vautšeripõhine töö ja rahvatöö; |
| --- | --- |

10.

märgib, et mõned uued mittestandardsed tööhõivevormid, mille levik järgmistel aastatel eelduste kohaselt kasvab, on eriti muret tekitavad, arvestades töökohtade stabiilsuse, sissetuleku ja sotsiaalkaitse kättesaadavusega seotud suuremat ebakindlust – need tööhõivevormid on juhutöö, (mittevabatahtlik) väikesemahuline osalise tööajaga töö, vautšeripõhine töö ja rahvatöö;

| 11. | juhib tähelepanu sellele, et ka mõned juba pikemat aega levinud mittestandardsed tööhõivevormid, näiteks tasustatud praktika ja renditöö, kujutavad endast jätkuvalt probleemi töökohakindluse ja sobivate töötingimuste aspektist; |
| --- | --- |

11.

juhib tähelepanu sellele, et ka mõned juba pikemat aega levinud mittestandardsed tööhõivevormid, näiteks tasustatud praktika ja renditöö, kujutavad endast jätkuvalt probleemi töökohakindluse ja sobivate töötingimuste aspektist;

| 12. | rõhutab, et mittestandardsetes töösuhetes olevad töötajad puutuvad üldiselt tihedamini kokku ebastabiilse tööolukorraga. Mittestandardsetel töökohtadel on enamasti madalam tunnipalk kui tähtajatutel täistööajaga kohtadel. Lisaks sellele on mittestandardsetes töösuhetes olevatel inimestel suurem oht töötuks jääda; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et mittestandardsetes töösuhetes olevad töötajad puutuvad üldiselt tihedamini kokku ebastabiilse tööolukorraga. Mittestandardsetel töökohtadel on enamasti madalam tunnipalk kui tähtajatutel täistööajaga kohtadel. Lisaks sellele on mittestandardsetes töösuhetes olevatel inimestel suurem oht töötuks jääda;

| 13. | rõhutab, et mittestandardsetes töösuhetes olevad töötajad tasuvad tavaliselt ka vähem ja väiksemaid sotsiaalmakseid, mis mõjutab negatiivselt nende õigust sotsiaaltoetustele ning saadavate toetuste suurust ja nende saamise kestust. Lisaks probleemidele füüsilise tervise ja töökoha kindlusega kannatavad ebakindlate töökohtadega töötajad sageli ka suurema tõenäosusega töökohas stressi all; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et mittestandardsetes töösuhetes olevad töötajad tasuvad tavaliselt ka vähem ja väiksemaid sotsiaalmakseid, mis mõjutab negatiivselt nende õigust sotsiaaltoetustele ning saadavate toetuste suurust ja nende saamise kestust. Lisaks probleemidele füüsilise tervise ja töökoha kindlusega kannatavad ebakindlate töökohtadega töötajad sageli ka suurema tõenäosusega töökohas stressi all;

| 14. | märgib, et mittestandardsetes töösuhetes olevatel töötajatel on üldiselt ka väiksem juurdepääs töötajate huvide esindamisele ja kollektiivlepinguga kindlustatud tööle. Tähtajalistelt töökohtadelt tähtajatutele ülemineku madala määra põhjal on alust eeldada, et see ebavõrdsus jääb kestma pikemaks ajaks. Liikmesriikide statistika näitab, et vähem kui 50 % konkreetsel aastal tähtajalise lepingu alusel töötavatest inimestest töötas kolm aastat hiljem tähtajatul täiskoormusega kohal; |
| --- | --- |

14.

märgib, et mittestandardsetes töösuhetes olevatel töötajatel on üldiselt ka väiksem juurdepääs töötajate huvide esindamisele ja kollektiivlepinguga kindlustatud tööle. Tähtajalistelt töökohtadelt tähtajatutele ülemineku madala määra põhjal on alust eeldada, et see ebavõrdsus jääb kestma pikemaks ajaks. Liikmesriikide statistika näitab, et vähem kui 50 % konkreetsel aastal tähtajalise lepingu alusel töötavatest inimestest töötas kolm aastat hiljem tähtajatul täiskoormusega kohal;

| 15. | on seisukohal, et mittestandardsed tööhõivevormid toovad majandusele kasu. Ent juhul, kui ei ole tagatud kaitse miinimumtase, siis võib neil olla tööandjatele ka kahjulik mõju. Kuigi alguses võidakse kulusid kokku hoida, kaasnevad nende vormidega ka olulised peidetud kulud. Tähtajatu ja tähtajalise lepinguga töötajatest koosneva kollektiivi juhtimine on keerukas, peidab endas konflikti- ja motivatsiooni kadumise ohtu, mis võib viia vähenenud tootlikkuseni. Ebakindlus töösuhtes võib pärssida innovatsiooni ja tuua kaasa usalduse puudumise ja riskikartliku suhtumise; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et mittestandardsed tööhõivevormid toovad majandusele kasu. Ent juhul, kui ei ole tagatud kaitse miinimumtase, siis võib neil olla tööandjatele ka kahjulik mõju. Kuigi alguses võidakse kulusid kokku hoida, kaasnevad nende vormidega ka olulised peidetud kulud. Tähtajatu ja tähtajalise lepinguga töötajatest koosneva kollektiivi juhtimine on keerukas, peidab endas konflikti- ja motivatsiooni kadumise ohtu, mis võib viia vähenenud tootlikkuseni. Ebakindlus töösuhtes võib pärssida innovatsiooni ja tuua kaasa usalduse puudumise ja riskikartliku suhtumise;

Tegutsemisvajadus seoses muutustega

Tegutsemisvajadus seoses muutustega

| 16. | märgib, et tuleb astuda olulisi samme töötajate kaitse parandamiseks ning standardite ühtlustamiseks Euroopa siseturul. ELi praegune tööõigus ei kehti kõigile töötajatele võrdselt, see tekitab erisusi ja viib ebavõrdsuseni töötingimustes ja sotsiaalkaitses üldiselt; |
| --- | --- |

16.

märgib, et tuleb astuda olulisi samme töötajate kaitse parandamiseks ning standardite ühtlustamiseks Euroopa siseturul. ELi praegune tööõigus ei kehti kõigile töötajatele võrdselt, see tekitab erisusi ja viib ebavõrdsuseni töötingimustes ja sotsiaalkaitses üldiselt;

| 17. | märgib, et REFIT-uuringus kirjaliku tõendi direktiivi (91/533/EMÜ) hindamise läbiviimise toetamiseks leiti, et on tuumikrühm inimesi, kes on kaitstud (tavaliselt tähtajatu standardtöölepinguga või pikaajalise töölepinguga töötajad), samas paljude teiste töötajate rühmade hulgas on tegelikkuses märkimisväärseid erinevusi või valitseb ebakindlus selles osas, kas direktiivi sätted on nende puhul kohaldatavad. Paljud töötajad ei ole oma põhiõigustest piisavalt teadlikud või ei ole neil oma õiguste kohta kinnitust; |
| --- | --- |

17.

märgib, et REFIT-uuringus kirjaliku tõendi direktiivi (91/533/EMÜ) hindamise läbiviimise toetamiseks leiti, et on tuumikrühm inimesi, kes on kaitstud (tavaliselt tähtajatu standardtöölepinguga või pikaajalise töölepinguga töötajad), samas paljude teiste töötajate rühmade hulgas on tegelikkuses märkimisväärseid erinevusi või valitseb ebakindlus selles osas, kas direktiivi sätted on nende puhul kohaldatavad. Paljud töötajad ei ole oma põhiõigustest piisavalt teadlikud või ei ole neil oma õiguste kohta kinnitust;

| 18. | toetab kindlalt kõiki püüdlusi kehtestada kogu Euroopa Liidus kõigi erinevate töölepinguvormide puhul õiglaste töötingimuste miinimumnormid ning samas vältida väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele põhjendamatu täiendava bürokraatia ja halduskoormuse tekitamist. Need miinimumnormid tagaksid kõigile töötajatele vajaliku kaitse ning tekiks selge tugiraamistik, millest riiklikud seadusandjad ja kohtud juhinduda saaksid; |
| --- | --- |

18.

toetab kindlalt kõiki püüdlusi kehtestada kogu Euroopa Liidus kõigi erinevate töölepinguvormide puhul õiglaste töötingimuste miinimumnormid ning samas vältida väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele põhjendamatu täiendava bürokraatia ja halduskoormuse tekitamist. Need miinimumnormid tagaksid kõigile töötajatele vajaliku kaitse ning tekiks selge tugiraamistik, millest riiklikud seadusandjad ja kohtud juhinduda saaksid;

| 19. | kinnitab, et uued ELi tasandi miinimumõigused seoses töötajate töötingimustega ning sellega seonduv kohustus töötajaid kehtivatest töötingimustest kirjalikult teavitada on möödapääsmatult vajalikud, sest need suurendavad nii tööandjate kui ka töötajate kindlustunnet ja hoiavad ära kahjulikult mõjuva üha halvemate töötingimuste pakkumise liikmesriikides; |
| --- | --- |

19.

kinnitab, et uued ELi tasandi miinimumõigused seoses töötajate töötingimustega ning sellega seonduv kohustus töötajaid kehtivatest töötingimustest kirjalikult teavitada on möödapääsmatult vajalikud, sest need suurendavad nii tööandjate kui ka töötajate kindlustunnet ja hoiavad ära kahjulikult mõjuva üha halvemate töötingimuste pakkumise liikmesriikides;

| 20. | on seisukohal, et kuna riikide erinevad lähenemisviisid toovad kaasa konkurentsimoonutusi ja takistavad töötajate vaba liikumist siseturul, ei taga uued liidu tasandi miinimumõigused mitte üksnes ausaid konkurentsitingimusi. Miinimumõigused võivad parandada ka ELi tööturu tõhusust, soodustada majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning ühtekuuluvust ja uut ühtlustumisprotsessi paremate elu- ja töötingimuste suunas, tagades samal ajal siseturu terviklikkuse; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et kuna riikide erinevad lähenemisviisid toovad kaasa konkurentsimoonutusi ja takistavad töötajate vaba liikumist siseturul, ei taga uued liidu tasandi miinimumõigused mitte üksnes ausaid konkurentsitingimusi. Miinimumõigused võivad parandada ka ELi tööturu tõhusust, soodustada majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning ühtekuuluvust ja uut ühtlustumisprotsessi paremate elu- ja töötingimuste suunas, tagades samal ajal siseturu terviklikkuse;

Üldine hinnang direktiivi ettepanekule

Üldine hinnang direktiivi ettepanekule

| 21. | tunneb heameelt, et Euroopa Komisjon otsustas vastusena tööturgude praegustele probleemidele esitada ettepaneku võtta vastu direktiiv läbipaistvate ja prognoositavate töötingimuste kohta Euroopa Liidus. Sellega viiakse ellu olulised Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtted ja kohandatakse Euroopa tööõigust käsitlevad õigusaktid 21. sajandi ELi tööturgudele; |
| --- | --- |

21.

tunneb heameelt, et Euroopa Komisjon otsustas vastusena tööturgude praegustele probleemidele esitada ettepaneku võtta vastu direktiiv läbipaistvate ja prognoositavate töötingimuste kohta Euroopa Liidus. Sellega viiakse ellu olulised Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtted ja kohandatakse Euroopa tööõigust käsitlevad õigusaktid 21. sajandi ELi tööturgudele;

| 22. | tuletab meelde, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 27 ja 31 on sätestatud, et töötajatel on õigus teabele ning headele ja õiglastele töötingimustele; |
| --- | --- |

22.

tuletab meelde, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 27 ja 31 on sätestatud, et töötajatel on õigus teabele ning headele ja õiglastele töötingimustele;

| 23. | rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on avaliku sektori peamised tööandjad, kes peavad hoolitsema tasakaalu eest eelarve, avalike teenuste osutamise ning tööjõule kehtivate tingimuste vahel. Nad on määrava tähtsusega ka teabe ja heade tavade vahetamisel. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on sellega seotud avaliku sektori hankijatena ning osalevad ka võimaliku väärkohtlemise ohjamises; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on avaliku sektori peamised tööandjad, kes peavad hoolitsema tasakaalu eest eelarve, avalike teenuste osutamise ning tööjõule kehtivate tingimuste vahel. Nad on määrava tähtsusega ka teabe ja heade tavade vahetamisel. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on sellega seotud avaliku sektori hankijatena ning osalevad ka võimaliku väärkohtlemise ohjamises;

| 24. | juhib tähelepanu sellele, et sotsiaalteenuseid, teenuseid inimeste kaasamiseks tööturule ja struktuuriliste muutustega kohanemiseks ning sotsiaalse, majandusliku ja kultuurilise integratsiooni meetmeid pakuvad ja nende olemasolu tagavad peamiselt kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused; |
| --- | --- |

24.

juhib tähelepanu sellele, et sotsiaalteenuseid, teenuseid inimeste kaasamiseks tööturule ja struktuuriliste muutustega kohanemiseks ning sotsiaalse, majandusliku ja kultuurilise integratsiooni meetmeid pakuvad ja nende olemasolu tagavad peamiselt kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused;

| 25. | toonitab, kuivõrd tähtis on, et komisjon järgiks täielikult subsidiaarsuse põhimõtet, ja rõhutab vajadust austada proportsionaalsuse põhimõtet, et välistada uue finants- ja halduskoormuse tekkimist. Tuleb arvestada riigi- ja riigi tasemest madalama taseme asutuste ulatuslike sotsiaal- ja tööhõivepoliitiliste kohustustega; |
| --- | --- |

25.

toonitab, kuivõrd tähtis on, et komisjon järgiks täielikult subsidiaarsuse põhimõtet, ja rõhutab vajadust austada proportsionaalsuse põhimõtet, et välistada uue finants- ja halduskoormuse tekkimist. Tuleb arvestada riigi- ja riigi tasemest madalama taseme asutuste ulatuslike sotsiaal- ja tööhõivepoliitiliste kohustustega;

| 26. | väljendab seetõttu uuesti toetust Euroopa Komisjoni algatusele tugevdada Euroopa Liidu sotsiaalset mõõdet vastavalt Lissaboni lepingu artiklile 9, mille kohaselt tuleb sotsiaalset mõõdet silmas pidada kõigi Euroopa Liidu meetmete puhul; |
| --- | --- |

26.

väljendab seetõttu uuesti toetust Euroopa Komisjoni algatusele tugevdada Euroopa Liidu sotsiaalset mõõdet vastavalt Lissaboni lepingu artiklile 9, mille kohaselt tuleb sotsiaalset mõõdet silmas pidada kõigi Euroopa Liidu meetmete puhul;

Positiivne hinnang direktiivi ettepanekule

Positiivne hinnang direktiivi ettepanekule

| 27. | märgib, et kirjaliku tõendi direktiiv (91/533/EMÜ) võeti küll vastu 25 aastat tagasi, kuid selle eesmärgid tagada suurem läbipaistvus tööturu ja töötajate õiguste kaitse osas on endiselt äärmiselt olulised; |
| --- | --- |

27.

märgib, et kirjaliku tõendi direktiiv (91/533/EMÜ) võeti küll vastu 25 aastat tagasi, kuid selle eesmärgid tagada suurem läbipaistvus tööturu ja töötajate õiguste kaitse osas on endiselt äärmiselt olulised;

| 28. | rõhutab kirjaliku teabe kättesaadavaks tegemise olulisust nii tööandjate kui ka töötajate jaoks, sest see tagab parema läbipaistvuse ja vähendab asümmeetriat kahe lepingupartneri vahel. Ent sellega astutakse vaid esimene samm ebakindlate töösuhete vältimise suunas; |
| --- | --- |

28.

rõhutab kirjaliku teabe kättesaadavaks tegemise olulisust nii tööandjate kui ka töötajate jaoks, sest see tagab parema läbipaistvuse ja vähendab asümmeetriat kahe lepingupartneri vahel. Ent sellega astutakse vaid esimene samm ebakindlate töösuhete vältimise suunas;

| 29. | väljendab heameelt selle üle, et töötajatele nende töösuhte oluliste aspektide kohta teabe jagamine hiljemalt esimesel tööpäeval toob kaasa tunduvalt suurema kindluse ja selguse, ning peab seda nii rahvusvahelise tegevuse kui ka piiriülese töötajate vaba liikumise seisukohast eriti kasulikuks; |
| --- | --- |

29.

väljendab heameelt selle üle, et töötajatele nende töösuhte oluliste aspektide kohta teabe jagamine hiljemalt esimesel tööpäeval toob kaasa tunduvalt suurema kindluse ja selguse, ning peab seda nii rahvusvahelise tegevuse kui ka piiriülese töötajate vaba liikumise seisukohast eriti kasulikuks;

| 30. | tunnistab iseäranis materiaalsete õiguste ja/või töötingimustega seotud miinimumnõuete täiendamist järgmistes küsimustes:






  — | katseaja kestust tuleb piirata kuue kuuni, |
| --- | --- | --- |

30.

tunnistab iseäranis materiaalsete õiguste ja/või töötingimustega seotud miinimumnõuete täiendamist järgmistes küsimustes:

—

katseaja kestust tuleb piirata kuue kuuni,

| — | töötajatel peab olema õigus töötada mitme tööandja heaks, |
| --- | --- |

—

töötajatel peab olema õigus töötada mitme tööandja heaks,

| — | nõudetöö puhul (kui tegemist on muutuva töögraafikuga) tuleb töötajat eelnevalt teavitada, millal töötamist nõutakse, |
| --- | --- |

—

nõudetöö puhul (kui tegemist on muutuva töögraafikuga) tuleb töötajat eelnevalt teavitada, millal töötamist nõutakse,

| — | töötajad võivad nõuda tööandjalt põhjendatud kirjalikku vastust stabiilsemate tööhõivevormide kohta, |
| --- | --- |

—

töötajad võivad nõuda tööandjalt põhjendatud kirjalikku vastust stabiilsemate tööhõivevormide kohta,

| — | nõutavate ja kohustuslike koolituste kulud peab tulevikus täielikult kandma tööandja. |
| --- | --- |

—

nõutavate ja kohustuslike koolituste kulud peab tulevikus täielikult kandma tööandja.

Komitee toonitab samuti, et sotsiaalpartnerid võivad sõlmida kollektiivlepingu, kui kokkuvõttes säilitatakse töötajate kaitse ning töötingimuste miinimumnõudeid vastavalt käesolevale direktiivile ei rikuta;

| 31. | märgib, et Euroopa Liidus ei ole töölepingute osas konsensust ning et see direktiiv on oluline töötajate liikuvuse soodustamiseks siseturul, sest see kehtestab teavitamise miinimumnõuded, mis vähendavad liikmesriikidevahelisi erinevusi, ja lihtsustab nii ettevõtjate kui ka töötajate tegevust teistes liikmesriikides; |
| --- | --- |

31.

märgib, et Euroopa Liidus ei ole töölepingute osas konsensust ning et see direktiiv on oluline töötajate liikuvuse soodustamiseks siseturul, sest see kehtestab teavitamise miinimumnõuded, mis vähendavad liikmesriikidevahelisi erinevusi, ja lihtsustab nii ettevõtjate kui ka töötajate tegevust teistes liikmesriikides;

| 32. | rõhutab, et läbipaistvus ei tule kasuks mitte ainult töötajatele, vaid ka ametiasutustele nende jõupingutustes deklareerimata töö vähendamiseks ning tööandjatele ja võimalikele investoritele, kes vajavad töötingimuste osas õiguskindlust; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et läbipaistvus ei tule kasuks mitte ainult töötajatele, vaid ka ametiasutustele nende jõupingutustes deklareerimata töö vähendamiseks ning tööandjatele ja võimalikele investoritele, kes vajavad töötingimuste osas õiguskindlust;

| 33. | rõhutab veel kord, milliseid eeliseid annab töötajatele individuaalse teabe saamine oma töölepingu oluliste aspektide kohta. Töötajad on seeläbi teadlikumad oma töötingimustega seotud olulistest aspektidest ja oma õigustest ning tunnevad neid paremini; |
| --- | --- |

33.

rõhutab veel kord, milliseid eeliseid annab töötajatele individuaalse teabe saamine oma töölepingu oluliste aspektide kohta. Töötajad on seeläbi teadlikumad oma töötingimustega seotud olulistest aspektidest ja oma õigustest ning tunnevad neid paremini;

Kriitiline hinnang direktiiviettepanekule

Kriitiline hinnang direktiiviettepanekule

| 34. | väljendab ühest küljest heameelt selle üle, et käesolevas direktiiviettepanekus laiendatakse tööandjatele kehtivat nõuet esitada töötajatele teavet nende töösuhte puhul kehtivate oluliste aspektide kohta ja parandatakse selle nõude täidetavust. Teisest küljest sätestatakse uued materiaalsed õigused nn töötingimustega seotud miinimumnõuetena. Nende teineteisest sõltumatute eeskirjade koondamist ühte raamistikku hinnatakse negatiivselt; |
| --- | --- |

34.

väljendab ühest küljest heameelt selle üle, et käesolevas direktiiviettepanekus laiendatakse tööandjatele kehtivat nõuet esitada töötajatele teavet nende töösuhte puhul kehtivate oluliste aspektide kohta ja parandatakse selle nõude täidetavust. Teisest küljest sätestatakse uued materiaalsed õigused nn töötingimustega seotud miinimumnõuetena. Nende teineteisest sõltumatute eeskirjade koondamist ühte raamistikku hinnatakse negatiivselt;

| 35. | soovitab kõnealuses direktiivis kohandada töötaja ja tööandja ning töösuhte mõisteid vastavalt Euroopa Kohtu kohaldatavale praktikale ning mitte kehtestada asjaomases direktiivis edasisi eeskirju, sest need mõisted vajavad veel põhjalikku arutamist. Nende mõistete defineerimisel peab jääma jõusse liikmesriikide õigus; |
| --- | --- |

35.

soovitab kõnealuses direktiivis kohandada töötaja ja tööandja ning töösuhte mõisteid vastavalt Euroopa Kohtu kohaldatavale praktikale ning mitte kehtestada asjaomases direktiivis edasisi eeskirju, sest need mõisted vajavad veel põhjalikku arutamist. Nende mõistete defineerimisel peab jääma jõusse liikmesriikide õigus;

| 36. | märgib, et paljud jagamismajanduse tööhõivevormid jäävad palgatöö ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise vahele. See tõstatab olulisi küsimusi seoses töötingimuste, töötervishoiu ja tööohutusega, tervisekindlustusteenuste, tasustatud haiguspuhkuse, töötushüvitise ja vanaduspensioniga. See kõik võib viia uue ebakindla töö kategooria tekkimiseni; |
| --- | --- |

36.

märgib, et paljud jagamismajanduse tööhõivevormid jäävad palgatöö ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise vahele. See tõstatab olulisi küsimusi seoses töötingimuste, töötervishoiu ja tööohutusega, tervisekindlustusteenuste, tasustatud haiguspuhkuse, töötushüvitise ja vanaduspensioniga. See kõik võib viia uue ebakindla töö kategooria tekkimiseni;

| 37. | kutsub üles pöörama arutelu käigus erilist tähelepanu uutele mittestandardsetele tööhõivevormidele, sest need kuuluvad direktiivi kohaldamisalasse ning erinevad liikmesriigiti märkimisväärselt; |
| --- | --- |

37.

kutsub üles pöörama arutelu käigus erilist tähelepanu uutele mittestandardsetele tööhõivevormidele, sest need kuuluvad direktiivi kohaldamisalasse ning erinevad liikmesriigiti märkimisväärselt;

| 38. | kutsub üles pöörama arutelu käigus erilist tähelepanu ka neile 4–6 miljonile töötajale ELis, kes töötavad nõudetöö- ja lühiajaliste lepingute alusel; |
| --- | --- |

38.

kutsub üles pöörama arutelu käigus erilist tähelepanu ka neile 4–6 miljonile töötajale ELis, kes töötavad nõudetöö- ja lühiajaliste lepingute alusel;

| 39. | rõhutab, et tööandjad vajavad suuniseid, kuidas järgida uusi, mittestandardset tööd puudutavaid sätteid ja ELi kavandatud õigust turvalisemale ja prognoositavamale tööhõivevormile ülemineku taotlemiseks. Toetus viitekellaaegade kindlaksmääramisel ning juhutööde ja lühiajalise töösuhte haldamise menetluste väljatöötamisel on vajalik, sest lühiajalisi, osalise tööajaga ja nõudmisel täidetavaid lepinguid võib esineda ka avalikus sektoris. Samuti on vaja selgust seoses üksikisikute korduvtaotluste menetlemisega; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et tööandjad vajavad suuniseid, kuidas järgida uusi, mittestandardset tööd puudutavaid sätteid ja ELi kavandatud õigust turvalisemale ja prognoositavamale tööhõivevormile ülemineku taotlemiseks. Toetus viitekellaaegade kindlaksmääramisel ning juhutööde ja lühiajalise töösuhte haldamise menetluste väljatöötamisel on vajalik, sest lühiajalisi, osalise tööajaga ja nõudmisel täidetavaid lepinguid võib esineda ka avalikus sektoris. Samuti on vaja selgust seoses üksikisikute korduvtaotluste menetlemisega;

| 40. | tuletab meelde, et tuleb tagada töötajate võrdne kohtlemine ja mittediskrimineerimine; |
| --- | --- |

40.

tuletab meelde, et tuleb tagada töötajate võrdne kohtlemine ja mittediskrimineerimine;

| 41. | juhib üldiselt tähelepanu sellele, et Euroopa Komisjoni direktiiviettepanek saab olla vaid lähtepunkt, et algatada ulatuslik arutelu jätkusuutliku ning inimväärset elu võimaldava tööhõive tagamise üle Euroopas, seotuna eesmärgiga tugevdada põhjalikult kõigi töötajate sotsiaalseid õigusi ja tagada olemasolevate õiguste kohaldamine kõigi töötajate puhul; |
| --- | --- |

41.

juhib üldiselt tähelepanu sellele, et Euroopa Komisjoni direktiiviettepanek saab olla vaid lähtepunkt, et algatada ulatuslik arutelu jätkusuutliku ning inimväärset elu võimaldava tööhõive tagamise üle Euroopas, seotuna eesmärgiga tugevdada põhjalikult kõigi töötajate sotsiaalseid õigusi ja tagada olemasolevate õiguste kohaldamine kõigi töötajate puhul;

Täiendavad ettepanekud direktiivi vastuvõtmiseks ning edasise reguleerimisvajaduse kohta

Täiendavad ettepanekud direktiivi vastuvõtmiseks ning edasise reguleerimisvajaduse kohta

| 42. | kutsub Euroopa Komisjoni kandma hoolt selle eest, et direktiivi käimasoleva läbivaatamise käigus võetakse arvesse ka tekkinud ja tulevikus tekkivaid füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise vorme ning oodatavat tagatist, et kõigile mittestandardsetes töösuhetes töötajatele makstakse võrdse töö eest võrdset tasu; |
| --- | --- |

42.

kutsub Euroopa Komisjoni kandma hoolt selle eest, et direktiivi käimasoleva läbivaatamise käigus võetakse arvesse ka tekkinud ja tulevikus tekkivaid füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise vorme ning oodatavat tagatist, et kõigile mittestandardsetes töösuhetes töötajatele makstakse võrdse töö eest võrdset tasu;

| 43. | viitab sellele, et tuleb leida õige tasakaal halduskulude katmise ning palkade tõstmisele ja (ka mittestandardses töösuhtes olevate töötajate puhul) elu- ja töötingimuste parandamisele suunatud kohalike poliitikameetmete toetamise ja tugevdamise vahel; |
| --- | --- |

43.

viitab sellele, et tuleb leida õige tasakaal halduskulude katmise ning palkade tõstmisele ja (ka mittestandardses töösuhtes olevate töötajate puhul) elu- ja töötingimuste parandamisele suunatud kohalike poliitikameetmete toetamise ja tugevdamise vahel;

| 44. | teeb ettepaneku täiendada uusi materiaalseid õigusi nulltunnilepingu keeluga ja õigusega tagatud hulgale töötundidele, samuti suuremate õigustega töölt vabastamise puhul, kuna materiaalsete õiguste laiendamine jääb vastasel korral liiga napiks; |
| --- | --- |

44.

teeb ettepaneku täiendada uusi materiaalseid õigusi nulltunnilepingu keeluga ja õigusega tagatud hulgale töötundidele, samuti suuremate õigustega töölt vabastamise puhul, kuna materiaalsete õiguste laiendamine jääb vastasel korral liiga napiks;

| 45. | märgib, et töö- ja eraelu tasakaal tuleb saavutada töötajate, perede, tööturu osapoolte, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kõigi avaliku ja erasektori teenuste jagatud vastutusel. Ainult kõiki osapooli hõlmav terviklik lähenemine võimaldab luua sotsiaalselt ja majanduslikult jätkusuutliku keskkonna, kus üksikisikud ja perekonnad on poliitikakujundamise keskmes; |
| --- | --- |

45.

märgib, et töö- ja eraelu tasakaal tuleb saavutada töötajate, perede, tööturu osapoolte, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning kõigi avaliku ja erasektori teenuste jagatud vastutusel. Ainult kõiki osapooli hõlmav terviklik lähenemine võimaldab luua sotsiaalselt ja majanduslikult jätkusuutliku keskkonna, kus üksikisikud ja perekonnad on poliitikakujundamise keskmes;

| 46. | rõhutab, kui olulist rolli täidavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused meetmete väljatöötamisel, rakendamisel ja hindamisel valdkondades, milles neil on sageli määrava tähtsusega pädevused, näiteks sotsiaal- ja tööhõivepoliitika; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, kui olulist rolli täidavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused meetmete väljatöötamisel, rakendamisel ja hindamisel valdkondades, milles neil on sageli määrava tähtsusega pädevused, näiteks sotsiaal- ja tööhõivepoliitika;

| 47. | kutsub komisjoni üles koostama Euroopa sotsiaalõiguste samba vastuvõtmise (1) järelmeetmena ettepaneku töötajate paremaks kaasamiseks Euroopa äriühinguvormides, sest tõhus ettevõtte töötajate huvide esindamine on samuti läbipaistvate ja usaldusväärsete töötingimuste tagamise oluline vahend; |
| --- | --- |

47.

kutsub komisjoni üles koostama Euroopa sotsiaalõiguste samba vastuvõtmise (1

| 48. | peab vajalikuks sätestada Euroopa töönõukogude õiguses kooskõlas Euroopa töönõukogude direktiiviga (2009/38/EÜ), et kohaldamisala laiendatakse ka digiteerimisega seotud olukordadele, eesmärgiga kaitsta ja tugevdada töötajate esinduste õigusi, arvestades ettevõtete kasvavat piiriülest ja rahvusvahelist tegevust ning sellega kaasnevat kaugtöö ja rahvusvahelise töö levikut; |
| --- | --- |

48.

peab vajalikuks sätestada Euroopa töönõukogude õiguses kooskõlas Euroopa töönõukogude direktiiviga (2009/38/EÜ), et kohaldamisala laiendatakse ka digiteerimisega seotud olukordadele, eesmärgiga kaitsta ja tugevdada töötajate esinduste õigusi, arvestades ettevõtete kasvavat piiriülest ja rahvusvahelist tegevust ning sellega kaasnevat kaugtöö ja rahvusvahelise töö levikut;

| 49. | märgib, et mõnes liikmesriigis on hästi toimivad tööturu mudelid koos väga autonoomsete sotsiaalpartneritega, kus töösuhted ja -tingimused on reguleeritud kollektiivlepingutega, mis rajanevad tingimuste tasakaalustatud arvessevõtmisele. Kõnealuse direktiivi õigusstandarditele vastamiseks peab miinimumnorme puudutavaid küsimusi saama ka edaspidi reguleerida kollektiivlepingutega. |
| --- | --- |

49.

märgib, et mõnes liikmesriigis on hästi toimivad tööturu mudelid koos väga autonoomsete sotsiaalpartneritega, kus töösuhted ja -tingimused on reguleeritud kollektiivlepingutega, mis rajanevad tingimuste tasakaalustatud arvessevõtmisele. Kõnealuse direktiivi õigusstandarditele vastamiseks peab miinimumnorme puudutavaid küsimusi saama ka edaspidi reguleerida kollektiivlepingutega.

Brüssel, 5. juuli 2018

Euroopa Regioonide Komitee president

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Komitee arvamus Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta (CdR 3141/2017), oktoober 2017.

1

---

| 25.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 387/70 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 387/70

---

Euroopa Regioonide Komitee arvamus teemal „Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia elluviimine“

(2018/C 387/11)

| Raportöör: | Michiel SCHEFFER (NL/ALDE), Gelderlandi provintsivalitsuse liige |
| --- | --- |
| Viitedokumendid: | komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia elluviimine. Euroopa Liit, mis kaitseb planeeti, avardab oma kodanike võimalusi ning kaitseb oma tööstust ja töötajaid“
  COM (2017) 675 final
  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 92/106/EMÜ (millega kehtestatakse ühiseeskirjad kaupade teatavate kombineeritud vedude kohta liikmesriikide vahel)
  COM(2017) 648 final and final/2
  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/2009 rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta
  COM(2017) 647 final
  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2009/33/EÜ keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamise kohta
  COM(2017) 653 final
  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Alternatiivkütuste laialdasema kasutamise suunas – direktiivi 2014/94/EL artikli 10 lõike 6 kohane alternatiivkütuste taristu tegevuskava, sealhulgas direktiivi 2014/94/EL artikli 10 lõike 2 kohane riiklike poliitikaraamistike hinnang“
  COM(2017) 652 final and final/2 |

Raportöör:

Michiel SCHEFFER (NL/ALDE), Gelderlandi provintsivalitsuse liige

Viitedokumendid:

komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia elluviimine. Euroopa Liit, mis kaitseb planeeti, avardab oma kodanike võimalusi ning kaitseb oma tööstust ja töötajaid“

COM (2017) 675 final

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 92/106/EMÜ (millega kehtestatakse ühiseeskirjad kaupade teatavate kombineeritud vedude kohta liikmesriikide vahel)

COM(2017) 648 final and final/2

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/2009 rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta

COM(2017) 647 final

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2009/33/EÜ keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamise kohta

COM(2017) 653 final

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Alternatiivkütuste laialdasema kasutamise suunas – direktiivi 2014/94/EL artikli 10 lõike 6 kohane alternatiivkütuste taristu tegevuskava, sealhulgas direktiivi 2014/94/EL artikli 10 lõike 2 kohane riiklike poliitikaraamistike hinnang“

COM(2017) 652 final and final/2

I.   MUUDATUSETTEPANEKUD

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/2009 rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta

COM(2017) 647 – final

Muudatusettepanek 1

Põhjendus 3

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Igas liikmesriigis tuleks määrata sõltumatu ja erapooletu reguleeriv asutus, et tagada sõitjate autoveo turu nõuetekohane toimimine. Kõnealune asutus võib samuti vastutada muude selliste reguleeritud sektorite eest nagu raudtee, energeetika või telekommunikatsioon. | Igas liikmesriigis tuleks määrata
  kas pädev transpordiamet või
  sõltumatu ja erapooletu reguleeriv asutus, et tagada sõitjate autoveo turu nõuetekohane toimimine. Kõnealune asutus võib samuti vastutada muude selliste reguleeritud sektorite eest nagu raudtee, energeetika või telekommunikatsioon. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek

Igas liikmesriigis tuleks määrata sõltumatu ja erapooletu reguleeriv asutus, et tagada sõitjate autoveo turu nõuetekohane toimimine. Kõnealune asutus võib samuti vastutada muude selliste reguleeritud sektorite eest nagu raudtee, energeetika või telekommunikatsioon.

Igas liikmesriigis tuleks määrata
  kas pädev transpordiamet või
  sõltumatu ja erapooletu reguleeriv asutus, et tagada sõitjate autoveo turu nõuetekohane toimimine. Kõnealune asutus võib samuti vastutada muude selliste reguleeritud sektorite eest nagu raudtee, energeetika või telekommunikatsioon.

Motivatsioon

ELi lepingu kohaselt on reisijatevedu üldist majandushuvi pakkuv teenus. Sõltumatu reguleeriva asutuse sisseseadmise kohustus võib olla ebaproportsionaalne, kui turg on korraldatud vastavalt määrusele (EÜ) nr 1370/2007.

Muudatusettepanek 2

Põhjendus 4

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kommertsliinivedude pakkumine ei tohiks ohustada kehtivate avaliku teenindamise lepingute
  majanduslikku
  tasakaalu. Seepärast peaks reguleeriv asutus olema võimeline tegema objektiivseid
  majandus
  analüüse tagamaks, et seda ei juhtu. | Kommertsliinivedude pakkumine ei tohiks ohustada kehtivate avaliku teenindamise lepingute tasakaalu. Seepärast peaks reguleeriv asutus olema võimeline tegema objektiivseid analüüse tagamaks, et seda ei juhtu.
  Neis analüüsides tuleb võtta arvesse asjaomase turu ja võrgu struktuuri ja asukohaga seotud omadusi (suurus, nõudluse näitajad, võrgu keerukus, geograafiline ja tehniline eraldatus ning lepinguga hõlmatud teenused) ning teha kindlaks, kas uus teenus parandab teenuste kvaliteeti või kulutõhusust või mõlemat võrreldes varem sõlmitud avaliku teenindamise lepinguga. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek

Kommertsliinivedude pakkumine ei tohiks ohustada kehtivate avaliku teenindamise lepingute
  majanduslikku
  tasakaalu. Seepärast peaks reguleeriv asutus olema võimeline tegema objektiivseid
  majandus
  analüüse tagamaks, et seda ei juhtu.

Kommertsliinivedude pakkumine ei tohiks ohustada kehtivate avaliku teenindamise lepingute tasakaalu. Seepärast peaks reguleeriv asutus olema võimeline tegema objektiivseid analüüse tagamaks, et seda ei juhtu.
  Neis analüüsides tuleb võtta arvesse asjaomase turu ja võrgu struktuuri ja asukohaga seotud omadusi (suurus, nõudluse näitajad, võrgu keerukus, geograafiline ja tehniline eraldatus ning lepinguga hõlmatud teenused) ning teha kindlaks, kas uus teenus parandab teenuste kvaliteeti või kulutõhusust või mõlemat võrreldes varem sõlmitud avaliku teenindamise lepinguga.

Motivatsioon

Avalikke teenuseid nagu transport tuleb hinnata mitte ainult majanduslikus mõttes, vaid laiemas tähenduses, mis ei hõlma mitte üksnes majanduslikult mõõdetavaid kriteeriume, vaid ka kvaliteedi, ohutuse ning territoriaalse ja sotsiaalse ühtekuuluvusega seonduvaid küsimusi. Euroopa Regioonide Komitee peaks kõnealust arvamust kasutama suuniste andmiseks teatavate hindamist vajavate aspektide kohta.

Muudatusettepanek 3

Põhjendus 6

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Turul ausa konkurentsi tagamiseks tuleks liinivedusid pakkuvatele ettevõtjatele tagada ausatel, õiglastel, mittediskrimineerivatel ja läbipaistvatel tingimustel juurdepääs liidus asuvatele terminalidele. Juurdepääsu lubamisest keeldumise või piiratud juurdepääsu võimaldamise otsuse vaidlustamiseks tuleks pöörduda reguleeriva asutuse poole. | Turul ausa konkurentsi tagamiseks tuleks liinivedusid pakkuvatele ettevõtjatele tagada ausatel, õiglastel, mittediskrimineerivatel ja läbipaistvatel tingimustel juurdepääs liidus asuvatele
  avalikult kasutatavatele
  terminalidele.
  Siiski ei tohi ohtu seada territoriaalset tasakaalu ja sotsiaalset ühtekuuluvust. Seega peaks avaliku teenuse osutajatel olema eelisjuurdepääs, et tagada pädevate asutustega sõlmitud avaliku teenindamise lepingu kohustuste täitmine
  . Juurdepääsu lubamisest keeldumise või piiratud juurdepääsu võimaldamise otsuse vaidlustamiseks tuleks pöörduda reguleeriva asutuse poole. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek

Turul ausa konkurentsi tagamiseks tuleks liinivedusid pakkuvatele ettevõtjatele tagada ausatel, õiglastel, mittediskrimineerivatel ja läbipaistvatel tingimustel juurdepääs liidus asuvatele terminalidele. Juurdepääsu lubamisest keeldumise või piiratud juurdepääsu võimaldamise otsuse vaidlustamiseks tuleks pöörduda reguleeriva asutuse poole.

Turul ausa konkurentsi tagamiseks tuleks liinivedusid pakkuvatele ettevõtjatele tagada ausatel, õiglastel, mittediskrimineerivatel ja läbipaistvatel tingimustel juurdepääs liidus asuvatele
  avalikult kasutatavatele
  terminalidele.
  Siiski ei tohi ohtu seada territoriaalset tasakaalu ja sotsiaalset ühtekuuluvust. Seega peaks avaliku teenuse osutajatel olema eelisjuurdepääs, et tagada pädevate asutustega sõlmitud avaliku teenindamise lepingu kohustuste täitmine
  . Juurdepääsu lubamisest keeldumise või piiratud juurdepääsu võimaldamise otsuse vaidlustamiseks tuleks pöörduda reguleeriva asutuse poole.

Motivatsioon

Avaliku teenuse osutajatel peaks olema terminalidele eelisjuurdepääs, kuna nad peavad täitma kohustusi (sagedus, sõiduplaanid, ühendused, teenused), mis on sätestatud nende avaliku teenindamise lepingutes pädevate asutustega.

Muudatusettepanek 4

Põhjendus 8

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Loa andmise korda tuleks kohaldada nii riigisiseste kui ka rahvusvaheliste liinivedude jaoks lubade andmisel. Luba tuleks anda, välja arvatud juhul, kui ilmnevad konkreetsed loa taotlejast tulenevad põhjused sellest keeldumiseks või kui teenus ohustaks avaliku teenindamise lepingu
  majanduslikku
  tasakaalu.
  Tuleks kehtestada vahemaa künnis tagamaks, et kommertsliinivedude pakkumine ei ohusta kehtivate avaliku teenindamise lepingute majanduslikku tasakaalu. Kui marsruuti teenindatakse juba enam kui ühe avaliku teenindamise lepingu alusel, peaks olema võimalik vahemaa künnist suurendada. | Loa andmise korda tuleks kohaldada nii riigisiseste kui ka rahvusvaheliste liinivedude jaoks lubade andmisel. Luba tuleks anda, välja arvatud juhul, kui ilmnevad konkreetsed loa taotlejast tulenevad põhjused sellest keeldumiseks või kui teenus ohustaks avaliku teenindamise lepingu tasakaalu.
  Avaliku teenuse lepingu tasakaal peaks hõlmama selle majanduslikku elujõulisust, kuid ka kodanikele pakutavate teenuste ühendusi, mitmeliigilise reisi kavandamist, kvaliteeti, tõhusust, nõudlusele vastavust, ohutust ja turvalisust. Peale selle tuleb teenuste osutamisel arvesse võtta keskkonnaalaseid ja sotsiaalseid standardeid. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek

Loa andmise korda tuleks kohaldada nii riigisiseste kui ka rahvusvaheliste liinivedude jaoks lubade andmisel. Luba tuleks anda, välja arvatud juhul, kui ilmnevad konkreetsed loa taotlejast tulenevad põhjused sellest keeldumiseks või kui teenus ohustaks avaliku teenindamise lepingu
  majanduslikku
  tasakaalu.
  Tuleks kehtestada vahemaa künnis tagamaks, et kommertsliinivedude pakkumine ei ohusta kehtivate avaliku teenindamise lepingute majanduslikku tasakaalu. Kui marsruuti teenindatakse juba enam kui ühe avaliku teenindamise lepingu alusel, peaks olema võimalik vahemaa künnist suurendada.

Loa andmise korda tuleks kohaldada nii riigisiseste kui ka rahvusvaheliste liinivedude jaoks lubade andmisel. Luba tuleks anda, välja arvatud juhul, kui ilmnevad konkreetsed loa taotlejast tulenevad põhjused sellest keeldumiseks või kui teenus ohustaks avaliku teenindamise lepingu tasakaalu.
  Avaliku teenuse lepingu tasakaal peaks hõlmama selle majanduslikku elujõulisust, kuid ka kodanikele pakutavate teenuste ühendusi, mitmeliigilise reisi kavandamist, kvaliteeti, tõhusust, nõudlusele vastavust, ohutust ja turvalisust. Peale selle tuleb teenuste osutamisel arvesse võtta keskkonnaalaseid ja sotsiaalseid standardeid.

Motivatsioon

Avalikke teenuseid nagu transport tuleb hinnata mitte ainult majanduslikus mõttes, vaid laiemas tähenduses, mis ei hõlma mitte üksnes majanduslikult mõõdetavaid kriteeriume, vaid ka kvaliteedi, ohutuse ning territoriaalse ja sotsiaalse ühtekuuluvusega seonduvaid küsimusi. Avaliku teenuse lepingu tasakaal peaks hõlmama selle majanduslikku elujõulisust, kuid ka kodanikele pakutavate teenuste kvaliteeti. Keskkonnalaste ja sotsiaalsete standardite järgimine on ausa konkurentsi alus.

Muudatusettepanek 5

Põhjendus 13

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kuivõrd käesoleva määrusega ühtlustatakse liikmesriikide turgudel bussiliinivedude ja terminalidele juurdepääsu suhtes kohaldatavaid eeskirju, ei saa selle eesmärkide, nimelt linnadevahelise liikuvuse edendamise ja säästvate sõitjateveoliikide osakaalu suurendamise saavutamist liikmesriigid piisaval määral tagada. Seega võib liit võtta vastu meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. | |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek

Kuivõrd käesoleva määrusega ühtlustatakse liikmesriikide turgudel bussiliinivedude ja terminalidele juurdepääsu suhtes kohaldatavaid eeskirju, ei saa selle eesmärkide, nimelt linnadevahelise liikuvuse edendamise ja säästvate sõitjateveoliikide osakaalu suurendamise saavutamist liikmesriigid piisaval määral tagada. Seega võib liit võtta vastu meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

Motivatsioon

Kohalikele terminalidele juurdepääsu ja piirkondliku avaliku transpordi turuga seotud küsimused on tihedalt seotud subsidiaarsuse põhimõttega.

Muudatusettepanek 6

Artikkel 1 punkt 2

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artiklit 2 muudetakse järgmiselt: | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt: |
| (...) | (...) |
| (c) | lisatakse punktid 9–11:






  „9. | „terminal“ –
  vähemalt 600 m2 suurune
  ala, kuhu saab parkida bussi sõitjate väljalaskmiseks või pealevõtmiseks;“ |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

(...)

(...)

(c)

lisatakse punktid 9–11:

„9.

„terminal“ –
  vähemalt 600 m2 suurune
  ala, kuhu saab parkida bussi sõitjate väljalaskmiseks või pealevõtmiseks;“

| (c) | lisatakse punktid 9–11:






  „9. | „terminal“ –
  vastavalt riigi õiguses sätestatud määratlustele ja nõuetele avalikult kasutatav
  ala, kuhu saab parkida bussi sõitjate väljalaskmiseks või pealevõtmiseks;“ |
| --- | --- | --- |

(c)

lisatakse punktid 9–11:

„9.

„terminal“ –
  vastavalt riigi õiguses sätestatud määratlustele ja nõuetele avalikult kasutatav
  ala, kuhu saab parkida bussi sõitjate väljalaskmiseks või pealevõtmiseks;“

(...)

(...)

Motivatsioon

Liikmesriikidel peaks olema hindamisruum. Viide vähemalt 600 m2 suurusele alale tuleks välja jätta, et mitte ohustada väikestes linnades ja maapiirkondades asuvaid väiksema alaga terminale, mille toimimine on keskse tähtsusega nende piirkondade ühendamiseks linnadega.

Muudatusettepanek 7

Artikkel 1 punkt 3

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| II peatükile lisatakse artikkel 3a: | II peatükile lisatakse artikkel 3a: |
| „Artikkel 3a
  Reguleeriv asutus | „Artikkel 3a
  Reguleeriv asutus |
| 1.   
  Iga
  liikmesriik
  määrab
  sõitjate autoveo sektori jaoks ühe riikliku reguleeriva asutuse. Kõnealune asutus on erapooletu asutus, mis on organisatsioonilise, funktsionaalse ja hierarhilise ülesehituse poolest ning otsuste tegemise seisukohast õiguslikult eraldiseisev ja sõltumatu muudest avalik-õiguslikest või eraõiguslikest üksustest.
  Reguleeriv asutus on
  sõltumatu pädevatest asutustest, mis on seotud avaliku teenindamise lepingu sõlmimisega. | 1.   
  Lähtuvalt riigisisese teenusteturu korraldusest määrab iga
  liikmesriik sõitjate autoveo sektori jaoks ühe riikliku reguleeriva asutuse. Kõnealune asutus on
  kas pädev transpordiamet või
  erapooletu asutus, mis on organisatsioonilise, funktsionaalse ja hierarhilise ülesehituse poolest ning otsuste tegemise seisukohast õiguslikult eraldiseisev ja sõltumatu muudest avalik-õiguslikest või eraõiguslikest üksustest.
  Viimasel juhul peab see olema
  sõltumatu pädevatest asutustest, mis on seotud avaliku teenindamise lepingu sõlmimisega. |
| Reguleeriv asutus võib vastutada muude reguleeritud sektorite eest. | Reguleeriv asutus võib vastutada muude reguleeritud sektorite eest. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek

II peatükile lisatakse artikkel 3a:

II peatükile lisatakse artikkel 3a:

„Artikkel 3a

Reguleeriv asutus

„Artikkel 3a

Reguleeriv asutus

1.   
  Iga
  liikmesriik
  määrab
  sõitjate autoveo sektori jaoks ühe riikliku reguleeriva asutuse. Kõnealune asutus on erapooletu asutus, mis on organisatsioonilise, funktsionaalse ja hierarhilise ülesehituse poolest ning otsuste tegemise seisukohast õiguslikult eraldiseisev ja sõltumatu muudest avalik-õiguslikest või eraõiguslikest üksustest.
  Reguleeriv asutus on
  sõltumatu pädevatest asutustest, mis on seotud avaliku teenindamise lepingu sõlmimisega.

1.   
  Lähtuvalt riigisisese teenusteturu korraldusest määrab iga
  liikmesriik sõitjate autoveo sektori jaoks ühe riikliku reguleeriva asutuse. Kõnealune asutus on
  kas pädev transpordiamet või
  erapooletu asutus, mis on organisatsioonilise, funktsionaalse ja hierarhilise ülesehituse poolest ning otsuste tegemise seisukohast õiguslikult eraldiseisev ja sõltumatu muudest avalik-õiguslikest või eraõiguslikest üksustest.
  Viimasel juhul peab see olema
  sõltumatu pädevatest asutustest, mis on seotud avaliku teenindamise lepingu sõlmimisega.

Reguleeriv asutus võib vastutada muude reguleeritud sektorite eest.

Reguleeriv asutus võib vastutada muude reguleeritud sektorite eest.

Motivatsioon

Motivatsioon

Uued kaubanduslikud teenused ei tohi õõnestada üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ülesannete ja avaliku teenindamise kohustuste täitmist. Liikmesriikidel peab olema paindlikkus valida sõltumatu reguleeriva asutuse või pädeva transpordiameti vahel, kes tunneb kasutajate sotsiaalmajanduslikke vajadusi.

Muudatusettepanek 8

Muudatusettepanek 8

Artikkel 1 punkt 3

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| II peatükile lisatakse artikkel 3a: | II peatükile lisatakse artikkel 3a: |
| „Artikkel 3a
  Reguleeriv asutus
  (...) | „Artikkel 3a
  Reguleeriv asutus
  (...) |
| 3.   Reguleeriv asutus täidab järgmisi ülesandeid: | 3.   Reguleeriv asutus täidab järgmisi ülesandeid: |
| (a) | majandus
  analüüside tegemine, et teha kindlaks, kas kavandatav uus teenus ohustaks avaliku teenindamise lepingu
  majanduslikku
  tasakaalu; |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek

II peatükile lisatakse artikkel 3a:

II peatükile lisatakse artikkel 3a:

„Artikkel 3a

Reguleeriv asutus

(...)

„Artikkel 3a

Reguleeriv asutus

(...)

3.   Reguleeriv asutus täidab järgmisi ülesandeid:

3.   Reguleeriv asutus täidab järgmisi ülesandeid:

(a)

majandus
  analüüside tegemine, et teha kindlaks, kas kavandatav uus teenus ohustaks avaliku teenindamise lepingu
  majanduslikku
  tasakaalu;

majandus

majanduslikku

| (a) | analüüside tegemine, et teha kindlaks, kas kavandatav uus teenus ohustaks avaliku teenindamise lepingu tasakaalu
  või mõjutaks negatiivselt kodanikele osutatava teenuse kvaliteeti, võttes arvesse saadaolevate ühenduste, sageduse, tasude, mitmeliigilise reisi kavandamise ja ohutusega ning teenuste osutamisel keskkonnaalaste ja sotsiaalsete standardite järgmisega seotud küsimusi
  ; |
| --- | --- |

(a)

analüüside tegemine, et teha kindlaks, kas kavandatav uus teenus ohustaks avaliku teenindamise lepingu tasakaalu
  või mõjutaks negatiivselt kodanikele osutatava teenuse kvaliteeti, võttes arvesse saadaolevate ühenduste, sageduse, tasude, mitmeliigilise reisi kavandamise ja ohutusega ning teenuste osutamisel keskkonnaalaste ja sotsiaalsete standardite järgmisega seotud küsimusi
  ;

või mõjutaks negatiivselt kodanikele osutatava teenuse kvaliteeti, võttes arvesse saadaolevate ühenduste, sageduse, tasude, mitmeliigilise reisi kavandamise ja ohutusega ning teenuste osutamisel keskkonnaalaste ja sotsiaalsete standardite järgmisega seotud küsimusi

| (b) | terminalidele juurdepääsu teabe kogumine ja jagamine ning |
| --- | --- |

(b)

terminalidele juurdepääsu teabe kogumine ja jagamine ning

| (b) | terminalidele juurdepääsu teabe kogumine ja jagamine ning |
| --- | --- |

(b)

terminalidele juurdepääsu teabe kogumine ja jagamine ning

| (c) | terminaliettevõtjate otsuste vaidlustamise kohta otsuste tegemine. |
| --- | --- |

(c)

terminaliettevõtjate otsuste vaidlustamise kohta otsuste tegemine.

| (c) | terminaliettevõtjate otsuste vaidlustamise kohta otsuste tegemine. |
| --- | --- |

(c)

terminaliettevõtjate otsuste vaidlustamise kohta otsuste tegemine.

Motivatsioon

Motivatsioon

Keskkonnalaste ja sotsiaalsete standardite järgimine on ausa konkurentsi alus.

Muudatusettepanek 9

Muudatusettepanek 9

Artikkel 1 punkt 3

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| II peatükile lisatakse artikkel 3a: | II peatükile lisatakse artikkel 3a: |
| „Artikkel 3a
  Reguleeriv asutus
  (...) | „Artikkel 3a
  Reguleeriv asutus
  (...) |
| 3.   Reguleeriv asutus täidab järgmisi ülesandeid: | 3.   Reguleeriv asutus täidab järgmisi ülesandeid: |
| (...) | (...) |
| b) | terminalidele juurdepääsu teabe kogumine ja jagamine ning |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek

II peatükile lisatakse artikkel 3a:

II peatükile lisatakse artikkel 3a:

„Artikkel 3a

Reguleeriv asutus

(...)

„Artikkel 3a

Reguleeriv asutus

(...)

3.   Reguleeriv asutus täidab järgmisi ülesandeid:

3.   Reguleeriv asutus täidab järgmisi ülesandeid:

(...)

(...)

b)

terminalidele juurdepääsu teabe kogumine ja jagamine ning

| b) | terminalidele juurdepääsu teabe kogumine ja jagamine
  eesmärgiga, et juurdepääs asjaomastele terminalidele antakse teenuse osutajatele õiglastel, võrdsetel, mittediskrimineerivatel ja läbipaistvatel tingimustel
  ning |
| --- | --- |

b)

terminalidele juurdepääsu teabe kogumine ja jagamine
  eesmärgiga, et juurdepääs asjaomastele terminalidele antakse teenuse osutajatele õiglastel, võrdsetel, mittediskrimineerivatel ja läbipaistvatel tingimustel
  ning

eesmärgiga, et juurdepääs asjaomastele terminalidele antakse teenuse osutajatele õiglastel, võrdsetel, mittediskrimineerivatel ja läbipaistvatel tingimustel

| c) | terminaliettevõtjate otsuste vaidlustamise kohta otsuste tegemine. |
| --- | --- |

c)

terminaliettevõtjate otsuste vaidlustamise kohta otsuste tegemine.

| c) | terminaliettevõtjate otsuste vaidlustamise kohta otsuste tegemine. |
| --- | --- |

c)

terminaliettevõtjate otsuste vaidlustamise kohta otsuste tegemine.

Motivatsioon

Motivatsioon

Lähi- ja kaugliinibussid on ELis üks kõige paremini ligipääsetavamaid ja olulisemaid transpordiliike. Seega on väga oluline, et reisijad saaksid parimat võimalikku teenust ning aus ja õiglane konkurents on parim tee selle saavutamiseks.

Muudatusettepanek 10

Muudatusettepanek 10

Artikkel 1 punkt 6

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lisatakse artikkel 5a: | Lisatakse artikkel 5a: |
| „Artikkel 5a
  Juurdepääs terminalidele
  (...) | „Artikkel 5a
  Juurdepääs terminalidele
  (...) |
| 2.   Terminaliettevõtjad püüavad rahuldada kõik taotlused juurdepääsuks, et tagada terminalide optimaalne kasutamine. | 2.   Terminaliettevõtjad püüavad rahuldada kõik taotlused juurdepääsuks, et tagada terminalide optimaalne kasutamine
  ja pidada kinni avaliku teenindamise kohustusest
  . |
| Juurdepääsutaotluste rahuldamisest võib keelduda
  üksnes
  ebapiisava teenindusvõimsuse tõttu. | Juurdepääsutaotluste rahuldamisest võib keelduda ebapiisava teenindusvõimsuse tõttu
  või kui taotlus halvendab kodanikele kättesaadavaid teenuseid ühendustele ligipääsu osas, piirates ühendusi, kahjustades ohutust ja julgeolekut või halvendades pakutavate teenuste üldist kvaliteeti; kui terminaliettevõtja teeb sellise otsuse, siis teatab ta sellest reguleerivale asutusele
  . |
| Kui terminaliettevõtja keeldub juurdepääsutaotluste rahuldamisest, jagab ta taotlejaga teavet kõigi otstarbekate alternatiivide kohta. | |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek

Lisatakse artikkel 5a:

Lisatakse artikkel 5a:

„Artikkel 5a

Juurdepääs terminalidele

(...)

„Artikkel 5a

Juurdepääs terminalidele

(...)

2.   Terminaliettevõtjad püüavad rahuldada kõik taotlused juurdepääsuks, et tagada terminalide optimaalne kasutamine.

2.   Terminaliettevõtjad püüavad rahuldada kõik taotlused juurdepääsuks, et tagada terminalide optimaalne kasutamine
  ja pidada kinni avaliku teenindamise kohustusest
  .

Juurdepääsutaotluste rahuldamisest võib keelduda
  üksnes
  ebapiisava teenindusvõimsuse tõttu.

üksnes

Juurdepääsutaotluste rahuldamisest võib keelduda ebapiisava teenindusvõimsuse tõttu
  või kui taotlus halvendab kodanikele kättesaadavaid teenuseid ühendustele ligipääsu osas, piirates ühendusi, kahjustades ohutust ja julgeolekut või halvendades pakutavate teenuste üldist kvaliteeti; kui terminaliettevõtja teeb sellise otsuse, siis teatab ta sellest reguleerivale asutusele
  .

või kui taotlus halvendab kodanikele kättesaadavaid teenuseid ühendustele ligipääsu osas, piirates ühendusi, kahjustades ohutust ja julgeolekut või halvendades pakutavate teenuste üldist kvaliteeti; kui terminaliettevõtja teeb sellise otsuse, siis teatab ta sellest reguleerivale asutusele

Kui terminaliettevõtja keeldub juurdepääsutaotluste rahuldamisest, jagab ta taotlejaga teavet kõigi otstarbekate alternatiivide kohta.

Kui terminaliettevõtja keeldub juurdepääsutaotluste rahuldamisest, jagab ta taotlejaga teavet kõigi otstarbekate alternatiivide kohta.

Motivatsioon

Motivatsioon

Terminaliettevõtja ülesanne ei ole teha teadusuuringuid elujõuliste alternatiivide kohta. Lisaks sellele tuleb ligipääs terminalidele siduda tarbijatele pakutavate teenuste kvaliteedi ning nende ohutuse ja turvalisuse küsimustega. Lisaks ei tohiks terminalidele juurdepääsu õigus ohustada üldist majandushuvi pakkuva teenuse avalike eesmärkide, ülesannete ja avaliku teenindamise kohustuste täitmist.

Piirang keskkonnastandardite tõttu võib olla vajalik eelkõige peentolmusaastega linnades.

Muudatusettepanek 11

Muudatusettepanek 11

Artikkel 1 punkt 9

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 8 asendatakse järgmisega: | Artikkel 8 asendatakse järgmisega: |
| „Artikkel 8


  Linnulennul vähem kui 100 kilomeetri kauguse sihtkohaga
  rahvusvaheliseks sõitjateveoks loa andmise kord | „Artikkel 8
  Rahvusvaheliseks sõitjateveoks loa andmise kord |
| 1.   Load antakse välja kõigi nende liikmesriikide pädevate asutuste nõusolekul, kelle territooriumil sõitjad peale võetakse või välja lastakse
  ja veetakse sihtkohta, mis asub linnulennul vähem kui 100 kilomeetri kaugusel
  . Lubade andmisega tegelev asutus edastab taotluse koopia ja muude asjakohaste dokumentide koopiad kahe nädala jooksul pärast taotluse kättesaamist asjaomastele pädevatele asutustele ning taotleb nende nõusolekut. Samal ajal edastab lubade andmisega tegelev asutus kõnealused dokumendid teavitamise eesmärgil selliste muude liikmesriikide pädevatele asutustele, kelle territooriumi teenuse osutamisel läbitakse. | 1.   Load antakse välja kõigi nende liikmesriikide pädevate asutuste kokkuleppel, kelle territooriumil reisijad peale võetakse või välja lastakse. Lubade andmisega tegelev asutus edastab taotluse koopia ja muude asjakohaste dokumentide koopiad kahe nädala jooksul pärast taotluse kättesaamist asjaomastele pädevatele asutustele ning taotleb nende nõusolekut. Samal ajal edastab lubade andmisega tegelev asutus kõnealused dokumendid teavitamise eesmärgil selliste muude liikmesriikide pädevatele asutustele, kelle territooriumi teenuse osutamisel läbitakse. |
| (...) | (...) |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek

Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8

Linnulennul vähem kui 100 kilomeetri kauguse sihtkohaga
  rahvusvaheliseks sõitjateveoks loa andmise kord

Linnulennul vähem kui 100 kilomeetri kauguse sihtkohaga

„Artikkel 8

Rahvusvaheliseks sõitjateveoks loa andmise kord

1.   Load antakse välja kõigi nende liikmesriikide pädevate asutuste nõusolekul, kelle territooriumil sõitjad peale võetakse või välja lastakse
  ja veetakse sihtkohta, mis asub linnulennul vähem kui 100 kilomeetri kaugusel
  . Lubade andmisega tegelev asutus edastab taotluse koopia ja muude asjakohaste dokumentide koopiad kahe nädala jooksul pärast taotluse kättesaamist asjaomastele pädevatele asutustele ning taotleb nende nõusolekut. Samal ajal edastab lubade andmisega tegelev asutus kõnealused dokumendid teavitamise eesmärgil selliste muude liikmesriikide pädevatele asutustele, kelle territooriumi teenuse osutamisel läbitakse.

1.   Load antakse välja kõigi nende liikmesriikide pädevate asutuste kokkuleppel, kelle territooriumil reisijad peale võetakse või välja lastakse. Lubade andmisega tegelev asutus edastab taotluse koopia ja muude asjakohaste dokumentide koopiad kahe nädala jooksul pärast taotluse kättesaamist asjaomastele pädevatele asutustele ning taotleb nende nõusolekut. Samal ajal edastab lubade andmisega tegelev asutus kõnealused dokumendid teavitamise eesmärgil selliste muude liikmesriikide pädevatele asutustele, kelle territooriumi teenuse osutamisel läbitakse.

(...)

(...)

Motivatsioon

Motivatsioon

Otsus, kas transporditeenust lubada või mitte, ei tohiks sõltuda distantsist (kaugus 100 km linnulennul), vaid sellest, milline mõju oleks lisanduval teenusel olemasolevate kodanikele pakutavatele teenustele (kas üldist huvi pakkuvatele või kommertsteenustele). Lisaks sellele ei saa piirkondlikke erinevusi (nt linnade ja majanduskeskuste vahelise kauguse mõttes) ühtemoodi mõõta kogu ELi ulatuses.

Muudatusettepanek 12

Muudatusettepanek 12

Artikkel 1 punkt 10

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lisatakse artiklid 8a–8
  d
  : | Lisatakse artiklid 8a–8
  b
  : |
| „Artikkel 8a


  Linnulennul vähemalt 100 kilomeetri kauguse sihtkohaga rahvusvaheliseks sõitjateveoks loa andmise kord | „Artikkel 8a
  Lubade andmisega tegelevate asutuste otsused |
| 1.
     
  Lubade andmisega tegelev asutus teeb otsuse taotluse kohta kahe kuu jooksul pärast kuupäeva, mil vedaja taotluse esitas. | 1.   Vastavalt artikliga 8 ette nähtud korrale annab lubade andmisega tegelev asutus loa, annab piirangutega loa või lükkab taotluse tagasi. Lubade andmisega tegelev asutus teatab oma otsusest kõigile artikli 8 lõikes 1 osutatud pädevatele asutustele. |
| 2.
     
  Luba antakse, kui selle andmisest keeldumist ei saa põhjendada ühe või mitme põhjusega, mis on loetletud artikli 8c lõike 2 punktides a–c. | 2.   Taotluse tagasilükkamise või piiranguga loa andmise otsuses märgitakse põhjused, mille alusel otsus tehti.
  Luba antakse, kui selle andmisest keeldumist ei saa põhjendada ühe või mitmega järgmistest põhjustest: |
| | (a) | (...)
  (...) |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek

Lisatakse artiklid 8a–8
  d
  :

d

Lisatakse artiklid 8a–8
  b
  :

b

„Artikkel 8a

Linnulennul vähemalt 100 kilomeetri kauguse sihtkohaga rahvusvaheliseks sõitjateveoks loa andmise kord

Linnulennul vähemalt 100 kilomeetri kauguse sihtkohaga rahvusvaheliseks sõitjateveoks loa andmise kord

„Artikkel 8a

Lubade andmisega tegelevate asutuste otsused

1.
     
  Lubade andmisega tegelev asutus teeb otsuse taotluse kohta kahe kuu jooksul pärast kuupäeva, mil vedaja taotluse esitas.

1.   Vastavalt artikliga 8 ette nähtud korrale annab lubade andmisega tegelev asutus loa, annab piirangutega loa või lükkab taotluse tagasi. Lubade andmisega tegelev asutus teatab oma otsusest kõigile artikli 8 lõikes 1 osutatud pädevatele asutustele.

2.
     
  Luba antakse, kui selle andmisest keeldumist ei saa põhjendada ühe või mitme põhjusega, mis on loetletud artikli 8c lõike 2 punktides a–c.

2.   Taotluse tagasilükkamise või piiranguga loa andmise otsuses märgitakse põhjused, mille alusel otsus tehti.

Luba antakse, kui selle andmisest keeldumist ei saa põhjendada ühe või mitmega järgmistest põhjustest:

(a)

(...)

(...)

| (d) | reguleeriv asutus teeb objektiivse analüüsi tulemusena kindlaks, et teenus ohustaks kehtiva avaliku teenindamise lepingu tasakaalu.
  Lubade andmisega tegelevad asutused ei lükka taotlust tagasi üksnes põhjusel, et vedaja pakub madalamaid hindu kui teised autovedudega tegelevad ettevõtjad, või põhjusel, et asjaomasel marsruudil tegutsevad juba teised autoveo-ettevõtjad
  , kui tehniliselt tõendatakse, et nende madalamate hindadega tagavatakse teenuse osutamine kogu lepingu kestuse ajal
  . |
| --- | --- |

(d)

reguleeriv asutus teeb objektiivse analüüsi tulemusena kindlaks, et teenus ohustaks kehtiva avaliku teenindamise lepingu tasakaalu.

Lubade andmisega tegelevad asutused ei lükka taotlust tagasi üksnes põhjusel, et vedaja pakub madalamaid hindu kui teised autovedudega tegelevad ettevõtjad, või põhjusel, et asjaomasel marsruudil tegutsevad juba teised autoveo-ettevõtjad
  , kui tehniliselt tõendatakse, et nende madalamate hindadega tagavatakse teenuse osutamine kogu lepingu kestuse ajal
  .

, kui tehniliselt tõendatakse, et nende madalamate hindadega tagavatakse teenuse osutamine kogu lepingu kestuse ajal

3.
     
  Lubade andmisega tegelev asutus edastab taotluse koopia koos kõigi muude asjaomaste dokumentide koopiatega ja oma hinnangu taotluse kohta teavitamise eesmärgil kõigi nende liikmesriikide pädevatele asutustele, kelle territooriumil sõitjaid peale võetakse või välja lastakse, samuti nende liikmesriikide pädevatele asutustele, kelle territooriumilt läbi sõidetakse ilma sõitjaid peale võtmata või välja laskmata.

(...)

Artikkel 8b

Artikkel 8b

Riigisiseseks liiniveoks loa andmise kord

Riigisiseseks liiniveoks loa andmise kord

Artikli 8 punkt 
  b

b

Juurdepääsuõiguse piiramine

1.
     
  Lubade andmisega tegelev asutus teeb otsuse taotluse kohta kahe kuu jooksul pärast kuupäeva, mil vedaja taotluse esitas. Tähtaega võib pikendada nelja kuu võrra, kui taotletakse analüüsi tegemist vastavalt artikli 8c lõike 2 punktile d.

1.   Liikmesriigid võivad piirata juurdepääsu rahvusvaheliste või riigisiseste liinivedude turule, kui kõnealune teenus ohustaks avaliku teenindamise lepingu tasakaalu
  või selliste teenuseosutajate puhul, keda on pädevad asutused karistanud teenuse tagamisega vastuolus oleva tegevuse eest
  .

2.
     
  Riigisisesteks liinivedudeks antakse luba, kui selle andmisest keeldumist ei saa põhjendada ühe või mitme artikli 8c lõike 2 punktides a–c loetletud põhjusega, ja kui sõitjaid veetakse sihtkohta, mis on väljumiskohast linnulennul vähem kui 100 kilomeetri kaugusel, artikli 8c lõike 2 punktis d loetletud põhjusega.

2.   Avaliku teenindamise lepingu sõlminud pädevad asutused või avaliku teenindamise lepingut täitvad avaliku teenuse osutajad võivad esitada reguleerivale asutusele taotluse analüüsida avaliku teenindamise lepingu tasakaalu võimalikku ohustamist.

Reguleeriv asutus vaatab taotluse läbi ja otsustab, kas teha analüüs või mitte. Reguleeriv asutus teavitab huvitatud isikuid oma otsusest.

3.
     
  Lõikes 2 osutatud vahemaad võib suurendada 120 kilomeetrini, kui kavandatavad liiniveod toimuvad väljumis- ja sihtkoha vahel, mille vahelisi vedusid pakutakse juba enam kui ühe avaliku teenindamise lepingu alusel.

3.   Kui reguleeriv asutus teeb analüüsi, teavitab ta huvitatud isikuid selle tulemustest ja oma järeldustest kuue nädala jooksul pärast kogu asjakohase teabe saamist. Reguleeriv asutus võib jõuda järeldusele, et taotlejale tuleb anda luba, samuti et luba tuleb anda teatavatel tingimustel või et loa andmisest tuleb keelduda.

Reguleeriva asutuse järeldused on lubade andmisega tegelevad asutuste jaoks siduvad.

(...)

Artikkel 8c

Artikkel 8c

Lubade andmisega tegelevate asutuste otsused

1.   Vastavalt artikliga 8,
  8a või 8b
  ette nähtud korrale annab lubade andmisega tegelev asutus loa, annab piirangutega loa või lükkab taotluse tagasi. Lubade andmisega tegelev asutus teatab oma otsusest kõigile artikli 8 lõikes 1 osutatud pädevatele asutustele.

2.   Taotluse tagasilükkamise või piiranguga loa andmise otsuses märgitakse põhjused, mille alusel otsus tehti.

Luba antakse, kui selle andmisest keeldumist ei saa põhjendada ühe või mitmega järgmistest põhjustest:

| (a) | (...) |
| --- | --- |

(a)

(...)

(...)

| (d) | reguleeriv asutus teeb objektiivse
  majandus
  analüüsi tulemusena kindlaks, et teenus ohustaks kehtiva avaliku teenindamise lepingu
  majanduslikku
  tasakaalu.
  Lubade andmisega tegelevad asutused ei lükka taotlust tagasi üksnes põhjusel, et vedaja pakub madalamaid hindu kui teised autovedudega tegelevad ettevõtjad, või põhjusel, et asjaomasel marsruudil tegutsevad juba teised autoveo-ettevõtjad. |
| --- | --- |

(d)

reguleeriv asutus teeb objektiivse
  majandus
  analüüsi tulemusena kindlaks, et teenus ohustaks kehtiva avaliku teenindamise lepingu
  majanduslikku
  tasakaalu.

majandus

majanduslikku

Lubade andmisega tegelevad asutused ei lükka taotlust tagasi üksnes põhjusel, et vedaja pakub madalamaid hindu kui teised autovedudega tegelevad ettevõtjad, või põhjusel, et asjaomasel marsruudil tegutsevad juba teised autoveo-ettevõtjad.

(...)

Artikli 8 punkt d

Juurdepääsuõiguse piiramine

1.   Liikmesriigid võivad piirata juurdepääsu rahvusvaheliste või riigisiseste liinivedude turule,
  kui kavandatav liinivedu hõlmab sõitjate vedu sihtkohta, mis asub linnulennul vähem kui 100 kilomeetri kaugusel, ja
  kui kõnealune teenus ohustaks avaliku teenindamise lepingu
  majanduslikku
  tasakaalu.

2.   Avaliku teenindamise lepingu sõlminud pädevad asutused või avaliku teenindamise lepingut täitvad avaliku teenuse osutajad võivad esitada reguleerivale asutusele taotluse analüüsida avaliku teenindamise lepingu
  majandusliku
  tasakaalu võimalikku ohustamist. Reguleeriv asutus vaatab taotluse läbi ja otsustab, kas teha
  majandus
  analüüs või mitte. Reguleeriv asutus teavitab huvitatud isikuid oma otsusest.

3.   Kui reguleeriv asutus teeb
  majandus
  analüüsi, teavitab ta huvitatud isikuid selle tulemustest ja oma järeldustest kuue nädala jooksul pärast kogu asjakohase teabe saamist. Reguleeriv asutus võib jõuda järeldusele, et taotlejale tuleb anda luba, samuti et luba tuleb anda teatavatel tingimustel või et loa andmisest tuleb keelduda.

Reguleeriva asutuse järeldused on lubade andmisega tegelevad asutuste jaoks siduvad.

(...)

Motivatsioon

Motivatsioon

Otsus, kas transporditeenust lubada või mitte, ei tohiks sõltuda distantsist (kaugus 100 km linnulennul), vaid sellest, milline mõju oleks lisanduval teenusel olemasolevate kodanikele pakutavatele teenustele (kas üldist huvi pakkuvatele või kommertsteenustele). Lisaks sellele ei saa piirkondlikke erinevusi (nt linnade ja majanduskeskuste vahelise kauguse mõttes) ühtemoodi mõõta kogu ELi ulatuses.

Artikkel 8a: eesmärk on mitte kõrvaldada madalate hindadega pakkumised, kui suudetakse tagada ka teenuse elujõulisus kogu lepingu kestuse ajal. Artikkel 8b: karistuse saanud teenuseosutajatele tuleb seada piirang.

Muudatusettepanek 13

Muudatusettepanek 13

Artikli 1 punkt 14

| Komisjoni ettepaneku tekst | Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 13 jäetakse välja. | |

Komisjoni ettepaneku tekst

Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek

Artikkel 13 jäetakse välja.

Artikkel 13 jäetakse välja.

Motivatsioon

Motivatsioon

Kõnealune artikkel on vaja alles jätta, kuna on vaja tagada, et kohalikke ekskursioone käsitletakse ühe rahvusvahelise transporditeenusena ja mitte kabotaažveona.

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 92/106/EMÜ (millega kehtestatakse ühiseeskirjad kaupade teatavate kombineeritud vedude kohta liikmesriikide vahel)

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 92/106/EMÜ (millega kehtestatakse ühiseeskirjad kaupade teatavate kombineeritud vedude kohta liikmesriikide vahel)

COM(2017) 648 – final

COM(2017) 648 – final

Muudatusettepanek 14

Muudatusettepanek 14

Põhjendus 13

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | (...)
  Keskmiselt peaks igast liidus asuvast laadimispaigast kõige enam 150 km kaugusel asuma üks sobiv ümberlaadimisterminal. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek

(13)

(...)

Keskmiselt peaks igast liidus asuvast laadimispaigast kõige enam 150 km kaugusel asuma üks sobiv ümberlaadimisterminal.

| (13) | (...)
  Keskmiselt peaks igast liidus asuvast laadimispaigast kõige enam 150 km kaugusel asuma üks sobiv ümberlaadimisterminal,
  välja arvatud äärepoolsetes ja äärepoolseimates piirkondades, kus geograafilised piirangud teevad selle kas võimatuks või muudaksid investeeringud taristusse ääremiselt kalliks võrreldes direktiivi eesmärgiga edendada üleminekut maanteeveolt keskkonnasäästlikumatele transpordiliikidele
  . |
| --- | --- |

(13)

(...)

Keskmiselt peaks igast liidus asuvast laadimispaigast kõige enam 150 km kaugusel asuma üks sobiv ümberlaadimisterminal,
  välja arvatud äärepoolsetes ja äärepoolseimates piirkondades, kus geograafilised piirangud teevad selle kas võimatuks või muudaksid investeeringud taristusse ääremiselt kalliks võrreldes direktiivi eesmärgiga edendada üleminekut maanteeveolt keskkonnasäästlikumatele transpordiliikidele
  .

välja arvatud äärepoolsetes ja äärepoolseimates piirkondades, kus geograafilised piirangud teevad selle kas võimatuks või muudaksid investeeringud taristusse ääremiselt kalliks võrreldes direktiivi eesmärgiga edendada üleminekut maanteeveolt keskkonnasäästlikumatele transpordiliikidele

Motivatsioon

Motivatsioon

See nõue võib olla problemaatiline äärealadele (hõredalt asustatud piirkondadele, kus on hõredad raudtee- ja sadamavõrgud) ning võib kaasa tuua terminalide ehituse kohtades, kus puudub majanduslik vajadus selliste terminalide järele.

Muudatusettepanek 15

Muudatusettepanek 15

Artikkel 1 punkt 5

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Artiklile 6 lisatakse lõiked 4, 5, 6, 7 ja 8: |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek

(5)

Artiklile 6 lisatakse lõiked 4, 5, 6, 7 ja 8:

| (5) | Artiklile 6 lisatakse lõiked 4, 5, 6, 7 ja 8: |
| --- | --- |

(5)

Artiklile 6 lisatakse lõiked 4, 5, 6, 7 ja 8:

„4.   Kui see on vajalik lõikes 9 osutatud eesmärgi saavutamiseks, võtavad liikmesriigid vajalikke meetmeid, et toetada investeerimist ümberlaadimisterminalidesse seoses järgmisega:

„4.   Kui see on vajalik lõikes 9 osutatud eesmärgi saavutamiseks, võtavad liikmesriigid vajalikke meetmeid, et toetada investeerimist ümberlaadimisterminalidesse seoses järgmisega:

| a) | selliste kombineeritud vedudel kasutatavate ümberlaadimisterminalide ehitamine ja vajaduse korral nende laiendamine; |
| --- | --- |

a)

selliste kombineeritud vedudel kasutatavate ümberlaadimisterminalide ehitamine ja vajaduse korral nende laiendamine;

| a) | selliste kombineeritud vedudel kasutatavate ümberlaadimisterminalide ehitamine ja vajaduse korral nende laiendamine; |
| --- | --- |

a)

selliste kombineeritud vedudel kasutatavate ümberlaadimisterminalide ehitamine ja vajaduse korral nende laiendamine;

| b) | olemasolevate terminalide toimimistõhususe suurendamine. |
| --- | --- |

b)

olemasolevate terminalide toimimistõhususe suurendamine.

| b) | olemasolevate terminalide toimimistõhususe suurendamine. |
| --- | --- |

b)

olemasolevate terminalide toimimistõhususe suurendamine.

Liikmesriigid koordineerivad meetmeid naaberliikmesriikide ja komisjoniga tagamaks, et selliste meetmete rakendamisel on prioriteet sobivate terminalide tasakaalustatud ja piisava geograafilise jaotuse tagamine liidus ning eelkõige TEN-T põhivõrgu ja üldvõrgu ulatuses nii, et ükski paik liidus ei oleks kõnealust liiki terminalist kaugemal kui 150 km.

Liikmesriigid koordineerivad meetmeid naaberliikmesriikide ja komisjoniga tagamaks, et selliste meetmete rakendamisel on prioriteet sobivate terminalide tasakaalustatud ja piisava geograafilise jaotuse tagamine liidus ning eelkõige TEN-T põhivõrgu ja üldvõrgu ulatuses nii, et ükski paik liidus ei oleks kõnealust liiki terminalist kaugemal kui 150 km
  välja arvatud äärepoolsetes ja äärepoolseimates piirkondades, kus geograafilised piirangud teevad selle kas võimatuks või muudaksid investeeringud taristusse ääremiselt kalliks võrreldes direktiivi eesmärgiga edendada üleminekut maanteeveolt keskkonnasäästlikumatele transpordiliikidele
  .

välja arvatud äärepoolsetes ja äärepoolseimates piirkondades, kus geograafilised piirangud teevad selle kas võimatuks või muudaksid investeeringud taristusse ääremiselt kalliks võrreldes direktiivi eesmärgiga edendada üleminekut maanteeveolt keskkonnasäästlikumatele transpordiliikidele

Motivatsioon

Motivatsioon

Vt muudatusettepanek 12.

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2009/33/EÜ keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamise kohta

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2009/33/EÜ keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamise kohta

COM (2017) 653 – final

COM (2017) 653 – final

Muudatusettepanek 16

Muudatusettepanek 16

Lisada põhjenduse 16 järele uus põhjendus.

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Heitkoguste vähendamise potentsiaal üksnes avaliku hanke kaudu on piiratud ja ühistransport moodustab vaid väikese osa transpordisektori heitkogustest. Seepärast tuleks liikmesriike julgustada reguleerima keskkonnahoidlike sõidukite ostu teiste sõidukiparkide omanike puhul, nagu takso-, autorendi- ja koossõiduga tegelevad ettevõtjad. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek

Heitkoguste vähendamise potentsiaal üksnes avaliku hanke kaudu on piiratud ja ühistransport moodustab vaid väikese osa transpordisektori heitkogustest. Seepärast tuleks liikmesriike julgustada reguleerima keskkonnahoidlike sõidukite ostu teiste sõidukiparkide omanike puhul, nagu takso-, autorendi- ja koossõiduga tegelevad ettevõtjad.

Heitkoguste vähendamise potentsiaal üksnes avaliku hanke kaudu on piiratud ja ühistransport moodustab vaid väikese osa transpordisektori heitkogustest. Seepärast tuleks liikmesriike julgustada reguleerima keskkonnahoidlike sõidukite ostu teiste sõidukiparkide omanike puhul, nagu takso-, autorendi- ja koossõiduga tegelevad ettevõtjad.

Motivatsioon

Motivatsioon

Vaid väike osa (8 %) transpordi heitkogustest pärineb ühistranspordist, ent direktiivi ettepanek on peaasjalikult suunatud ühistranspordi sõidukitele. Selle tasakaalustamiseks ja heitkoguste vähendamise eesmärgi saavutamiseks peaks direktiiv hõlmama ka teisi suuri sõidukiparke.

Muudatusettepanek 17

Muudatusettepanek 17

Lisada põhjenduse 19 järele uus põhjendus.

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Tugevdada tuleb sidusust liidu varasemate õigusaktidega sõidukite, taastuvenergia ja alternatiivkütuste valdkonnas, iseäranis määrusega (EÜ) nr 595/2009, direktiiviga 2009/28/EÜ ja direktiiviga 2014/94/EL. |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek

Tugevdada tuleb sidusust liidu varasemate õigusaktidega sõidukite, taastuvenergia ja alternatiivkütuste valdkonnas, iseäranis määrusega (EÜ) nr 595/2009, direktiiviga 2009/28/EÜ ja direktiiviga 2014/94/EL.

Tugevdada tuleb sidusust liidu varasemate õigusaktidega sõidukite, taastuvenergia ja alternatiivkütuste valdkonnas, iseäranis määrusega (EÜ) nr 595/2009, direktiiviga 2009/28/EÜ ja direktiiviga 2014/94/EL.

Motivatsioon

Motivatsioon

ELi õigusaktid peavad olema sidusad, järjepidevad ja minema samas suunas.

Muudatusettepanek 18

Muudatusettepanek 18

Artikkel 1 punkt 2

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 3 asendatakse järgmisega: | Artikkel 3 asendatakse järgmisega: |
| „Artikkel 3
  Kohaldamisala


  Direktiivi
  kohaldatakse lepingute suhtes, mis käsitlevad maanteesõidukite ostmist, liisimist, rentimist või väljaostuvõimalusega liisimist: | „Artikkel 3
  Kohaldamisala


  Direktiivil ei ole tagasiulatuvat mõju kehtivatele lepingutele, vaid seda
  kohaldatakse
  üksnes uute
  lepingute suhtes, mis käsitlevad maanteesõidukite ostmist, liisimist, rentimist või väljaostuvõimalusega liisimist: |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Kohaldamisala

Direktiivi
  kohaldatakse lepingute suhtes, mis käsitlevad maanteesõidukite ostmist, liisimist, rentimist või väljaostuvõimalusega liisimist:

„Artikkel 3

Kohaldamisala

Direktiivil ei ole tagasiulatuvat mõju kehtivatele lepingutele, vaid seda
  kohaldatakse
  üksnes uute
  lepingute suhtes, mis käsitlevad maanteesõidukite ostmist, liisimist, rentimist või väljaostuvõimalusega liisimist:

Motivatsioon

Motivatsioon

Kehtivaid lepinguid tuleb kaitsta ja uued õigusaktid ei tohi neid mõjutada.

Muudatusettepanek 19

Muudatusettepanek 19

Artikkel 1 punkt 2

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 3 asendatakse järgmisega: | Artikkel 3 asendatakse järgmisega: |
| „Artikkel 3
  Kohaldamisala | „Artikkel 3
  Kohaldamisala |
| Direktiivi kohaldatakse lepingute suhtes, mis käsitlevad maanteesõidukite ostmist, liisimist, rentimist või väljaostuvõimalusega liisimist: | Direktiivi kohaldatakse lepingute suhtes, mis käsitlevad maanteesõidukite ostmist, liisimist, rentimist või väljaostuvõimalusega liisimist: |
| (...) | (...) |
| | d) | teiste sõidukiparkide omanike suhtes, nagu takso- ja ühisauto kasutamise ja koossõiduga tegelevad ettevõtjad, kui liikmesriik otsustab luua mehhanismid, et reguleerida keskkonnahoidlike sõidukite ostu selliste sõidukiparkide omanike puhul.“ |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Kohaldamisala

„Artikkel 3

Kohaldamisala

Direktiivi kohaldatakse lepingute suhtes, mis käsitlevad maanteesõidukite ostmist, liisimist, rentimist või väljaostuvõimalusega liisimist:

Direktiivi kohaldatakse lepingute suhtes, mis käsitlevad maanteesõidukite ostmist, liisimist, rentimist või väljaostuvõimalusega liisimist:

(...)

(...)

d)

d)

teiste sõidukiparkide omanike suhtes, nagu takso- ja ühisauto kasutamise ja koossõiduga tegelevad ettevõtjad, kui liikmesriik otsustab luua mehhanismid, et reguleerida keskkonnahoidlike sõidukite ostu selliste sõidukiparkide omanike puhul.“

teiste sõidukiparkide omanike suhtes, nagu takso- ja ühisauto kasutamise ja koossõiduga tegelevad ettevõtjad, kui liikmesriik otsustab luua mehhanismid, et reguleerida keskkonnahoidlike sõidukite ostu selliste sõidukiparkide omanike puhul.“

Motivatsioon

Motivatsioon

Vaid väike osa (8 %) transpordi heitkogustest pärineb ühistranspordist, ent direktiivi ettepanek on peaasjalikult suunatud ühistranspordi sõidukitele. Selle tasakaalustamiseks ja heitkoguste vähendamise eesmärgi saavutamiseks peaks direktiiv hõlmama ka teisi suuri sõidukiparke.

Muudatusettepanek 20

Muudatusettepanek 20

Lisa

| Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst | Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tabel 5. Tabeli 3 kohaste raskesõidukite miinimumsihtosakaal kergsõidukite kõikides riigihangetes liikmesriigi tasandil*












  Liikmesriik | Veokid | Bussid |
| | 2025 | 2030 | 2025 | 2030 |

Euroopa Komisjoni ettepaneku tekst

Euroopa Regioonide Komitee muudatusettepanek

Tabel 5. Tabeli 3 kohaste raskesõidukite miinimumsihtosakaal kergsõidukite kõikides riigihangetes liikmesriigi tasandil*

Tabel 5. Tabeli 3 kohaste raskesõidukite miinimumsihtosakaal kergsõidukite kõikides riigihangetes liikmesriigi tasandil*

Liikmesriik

Veokid

Bussid

2025

2030

2025

2030

Tabel 5. Tabeli 3 kohaste raskesõidukite miinimumsihtosakaal kergsõidukite kõikides riigihangetes liikmesriigi tasandil*

Tabel 5. Tabeli 3 kohaste raskesõidukite miinimumsihtosakaal kergsõidukite kõikides riigihangetes liikmesriigi tasandil*

Liikmesriik

| Liikmesriik | Veokid | Bussid |
| --- | --- | --- |
| | (XXXX

   (**)

  -


  2025) | (2026 –
  2030) | (XXXX

   (**)

  -


  2025) | (2026 –
  2030) |

Veokid

Bussid

(XXXX

   (**)

  -


  2025)

(XXXX

**

-

(2026 –
  2030)

(2026 –

(XXXX

   (**)

  -


  2025)

(XXXX

**

-

(2026 –
  2030)

(2026 –

Motivatsioon

Motivatsioon

Eesmärk peaks olema uute lepingute keskmine teatud aastate jooksul, et võimalda paindlikkust erinevatele hankeobjektidele aastast aastasse (linnaliiklus, maapiirkondade liiklus jne). (XXXX) peaks olema kuupäev 24 kuud pärast jõustumist vastavalt artiklile 2.

II.   POLIITILISED SOOVITUSED

POLIITILISED SOOVITUSED

EUROOPA REGIOONIDE KOMITEE

Põhisõnumid

Põhisõnumid

| 1. | kiidab heaks komisjoni eesmärgi tugevdada Euroopa võimet tulla toime kliimamuutustega ja parandada kodanike elukvaliteeti, säilitades ja laiendades samas meie tööstuse konkurentsivõimet luua töökohti, edendada jätkusuutlikku majanduskasvu ning soodustada innovatsiooni taastuvenergia tehnoloogiatesse; toetab komisjoni eesmärki saavutada maailmas juhtpositsioon innovatsiooni, digiteerimise ja CO2-heite vähendamise valdkonnas ning näeb üleminekus vähese CO2-heitega majandusele ELi tööstusele nii võimalust kui ka väljakutset; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni eesmärgi tugevdada Euroopa võimet tulla toime kliimamuutustega ja parandada kodanike elukvaliteeti, säilitades ja laiendades samas meie tööstuse konkurentsivõimet luua töökohti, edendada jätkusuutlikku majanduskasvu ning soodustada innovatsiooni taastuvenergia tehnoloogiatesse; toetab komisjoni eesmärki saavutada maailmas juhtpositsioon innovatsiooni, digiteerimise ja CO2

2

| 2. | rõhutab tõhusate, tulemuslike ja säästvate transpordisüsteemide olulisust linnade ja piirkondade majandusliku konkurentsivõime jaoks ning Euroopa Liidu sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse jaoks; |
| --- | --- |

2.

rõhutab tõhusate, tulemuslike ja säästvate transpordisüsteemide olulisust linnade ja piirkondade majandusliku konkurentsivõime jaoks ning Euroopa Liidu sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse jaoks;

| 3. | märgib, et liikuvus ja transport kuuluvad sageli nende kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusse, kes vastutavad liikuvuspoliitika väljatöötamise ja rakendamise eest ning oma piirkonnas ühistranspordi pakkumise eest, kuigi kohaliku tasandi otsuseid tehakse sageli riiklikus ja ELi poliitikaraamistikus; |
| --- | --- |

3.

märgib, et liikuvus ja transport kuuluvad sageli nende kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevusse, kes vastutavad liikuvuspoliitika väljatöötamise ja rakendamise eest ning oma piirkonnas ühistranspordi pakkumise eest, kuigi kohaliku tasandi otsuseid tehakse sageli riiklikus ja ELi poliitikaraamistikus;

| 4. | tunnistab, et transpordisektor toodab peaaegu viiendiku Euroopa kasvuhoonegaaside heitkogustest. See on ainus sektor, mille kasvuhoonegaaside heite tase ei ole võrreldes 1990. aastaga langenud. Transpordisektori CO2-heite vähendamiseks on vaja kiiresti tegutseda, kuid on vaja ka rõhutada, et ainult väike osa heitkogustest on põhjustatud ühistranspordist. |
| --- | --- |

4.

tunnistab, et transpordisektor toodab peaaegu viiendiku Euroopa kasvuhoonegaaside heitkogustest. See on ainus sektor, mille kasvuhoonegaaside heite tase ei ole võrreldes 1990. aastaga langenud. Transpordisektori CO2

| 5. | märgib, et vähese tahkete osakeste ja NOx heitega ja heitevaba tehnoloogia poole liikumisest saavad kasu Euroopa kodanikud, eriti selliste linnade elanikud, mille tihe ja väga saastav liiklus halvendab inimeste elukvaliteeti ja tervist; |
| --- | --- |

5.

märgib, et vähese tahkete osakeste ja NOx heitega ja heitevaba tehnoloogia poole liikumisest saavad kasu Euroopa kodanikud, eriti selliste linnade elanikud, mille tihe ja väga saastav liiklus halvendab inimeste elukvaliteeti ja tervist;

| 6. | viitab sellele, et kohalik ühistransport on juba praegu oluline meede süsinikuheite vähendamiseks ning e-liikuvuse edendamiseks linnas. Paljudes linnades on korralikult välja ehitatud rööbastepõhine e-liikuvus metroo, trammi ja trollibussi näol. Keskkonnasõbralike maanteesõidukite hanke juures on oluline arvesse ka neid meetmeid, samuti kogu linna või piirkonna sõidukiparki. Ainult busside nimetamisest üksi ei piisa. |
| --- | --- |

6.

viitab sellele, et kohalik ühistransport on juba praegu oluline meede süsinikuheite vähendamiseks ning e-liikuvuse edendamiseks linnas. Paljudes linnades on korralikult välja ehitatud rööbastepõhine e-liikuvus metroo, trammi ja trollibussi näol. Keskkonnasõbralike maanteesõidukite hanke juures on oluline arvesse ka neid meetmeid, samuti kogu linna või piirkonna sõidukiparki. Ainult busside nimetamisest üksi ei piisa.

| 7. | rõhutab, et transpordisüsteemi muutus kasutatavate kütuste osas peab arvestama liiklustiheduse piirkondlike erinevustega ning linnade ja muude majandushuvide keskuste vahelise kaugusega. Kaugeimate ja äärepoolsete piirkondade diskrimineerimine neile Euroopa võrgule juurdepääsuks vajaminevate suuremate kulude tõttu mõjutab territoriaalset ja sotsiaalset ühtekuuluvust negatiivselt; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et transpordisüsteemi muutus kasutatavate kütuste osas peab arvestama liiklustiheduse piirkondlike erinevustega ning linnade ja muude majandushuvide keskuste vahelise kaugusega. Kaugeimate ja äärepoolsete piirkondade diskrimineerimine neile Euroopa võrgule juurdepääsuks vajaminevate suuremate kulude tõttu mõjutab territoriaalset ja sotsiaalset ühtekuuluvust negatiivselt;

| 8. | märgib, et mootorsõidukite keskkonnasäästlikumaks muutmist peaks edendama (kaubaveo)jalgrataste kasutamisega lühikesteks vahemaadeks (kooskõlas ELi jalgrattasõidu tegevuskavaga (2017/C 088/10)), nagu ka raudteevedude ja keskkonnahoidliku laevanduse kasutamist. Selleks on vaja ühendvedude sõlmpunkte, mille jaoks peaks piisav rahastus olema kättesaadav näiteks Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondist. Kiired elektrijalgrattad on autole hea alternatiiv eriti linnapiirkondades, need aitavad vähendada heitkoguseid ning samas mõjub füüsiline aktiivsus hästi ka rahvatervisele. Elektrijalgrataste kasutamist saab soodustada piisavate jalgratta kiirteede ja laadimispunktide loomise ning stiimulite abil; |
| --- | --- |

8.

märgib, et mootorsõidukite keskkonnasäästlikumaks muutmist peaks edendama (kaubaveo)jalgrataste kasutamisega lühikesteks vahemaadeks (kooskõlas ELi jalgrattasõidu tegevuskavaga (2017/C 088/10)), nagu ka raudteevedude ja keskkonnahoidliku laevanduse kasutamist. Selleks on vaja ühendvedude sõlmpunkte, mille jaoks peaks piisav rahastus olema kättesaadav näiteks Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondist. Kiired elektrijalgrattad on autole hea alternatiiv eriti linnapiirkondades, need aitavad vähendada heitkoguseid ning samas mõjub füüsiline aktiivsus hästi ka rahvatervisele. Elektrijalgrataste kasutamist saab soodustada piisavate jalgratta kiirteede ja laadimispunktide loomise ning stiimulite abil;

| 9. | ruumiline ja linnaplaneerimine võivad edendada liikuvuse puhaste vormide kasutamist. Kohalikust perspektiivist tähendab puhas liikuvus NOx ja tahkete osakeste heite, aga globaalselt ka CO2-heite vähenemist. Linnaplaneerimisel tuleks jalgsi, jalgrattal ja ühistranspordiga juurdepääsu võimalusi edendada ning hoolikalt kaaluda autoga juurdepääsu võimaldamist. Parema õhukvaliteedi tagamisele linnades aitavad kaasa elektriautod ja -bussid tänu tahkete osakeste ja NOx heite vähenemisele. Seda on võimalik saavutada saastava transpordi kasutamisest loobumise julgustamise teel, sulgedes piirkondi liiklusele – luues näiteks keskkonnatsoone – ja muutes keskkonnahoidlike liikuvusvahenditega reisimise lühemaks kui keskkonda saastavate vahenditega reisimine; |
| --- | --- |

9.

ruumiline ja linnaplaneerimine võivad edendada liikuvuse puhaste vormide kasutamist. Kohalikust perspektiivist tähendab puhas liikuvus NOx ja tahkete osakeste heite, aga globaalselt ka CO2

| 10. | tunnistab alternatiivsete kütuste hankimise osas vajadust koostalitlusvõimelise lahenduse järele. Kuigi komitee tunnistab, et vähese heitega liikuvuse saavutamist käsitlevad seadused ja eeskirjad meetodid peaksid olema tehnoloogiliselt avatud, võiks iga kohalik ja piirkondlik omavalitsus püüelda mastaabisäästu poole, tehes selleks koostööd naaberpiirkondade ja piiriüleste piirkondadega; |
| --- | --- |

10.

tunnistab alternatiivsete kütuste hankimise osas vajadust koostalitlusvõimelise lahenduse järele. Kuigi komitee tunnistab, et vähese heitega liikuvuse saavutamist käsitlevad seadused ja eeskirjad meetodid peaksid olema tehnoloogiliselt avatud, võiks iga kohalik ja piirkondlik omavalitsus püüelda mastaabisäästu poole, tehes selleks koostööd naaberpiirkondade ja piiriüleste piirkondadega;

| 11. | kiidab heaks keskkonnahoidlike sõidukite riigihanke lihtsustamise püüde, kuid ei saa hästi aru, kuidas viia õigusaktide abil ellu ja käsitleda komisjoni ettepanekuid, milles sätestatakse keskkonnahoidlike sõidukite riigihangete protsendimäärad iga liikmesriigi kohta. Paljudes liikmesriikides opereerivad ühistransporti enamasti kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning riigil puudub otsustusõigus selle üle, milliseid sõidukeid kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ostavad, liisivad ja rendivad või milliste üle nad läbirääkimisi peavad.
  Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on transpordisektoris keskkonnahoidliku tehnoloogia varaste kasutuselevõtjatena suure tähtsusega. Samas peab aga rõhutama, et ühistranspordi jaoks loodud taristu ei sobi tavaliselt erasõidukitele ning seega ei ole mõtet oodata kiireid ülekanduva mõju tulemusi. Tuleb tagada keskkonnahoidlikule transpordile ülemineku rahastamine. Euroopa Komisjoni poolt eraldatud rahastusvahendite mahust ei piisa ambitsioonikate meetmete jaoks enamasti alarahastatud ühistranspordi sektoris. Seega palub komitee komisjonil pakkuda täiendavaid rahastamisvõimalusi peale rahastusvahendite kasutamise, kuna neist ei ole negatiivsete tasuvusväljavaadete tõttu reeglina kasu. |
| --- | --- |

11.

kiidab heaks keskkonnahoidlike sõidukite riigihanke lihtsustamise püüde, kuid ei saa hästi aru, kuidas viia õigusaktide abil ellu ja käsitleda komisjoni ettepanekuid, milles sätestatakse keskkonnahoidlike sõidukite riigihangete protsendimäärad iga liikmesriigi kohta. Paljudes liikmesriikides opereerivad ühistransporti enamasti kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning riigil puudub otsustusõigus selle üle, milliseid sõidukeid kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ostavad, liisivad ja rendivad või milliste üle nad läbirääkimisi peavad.

Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on transpordisektoris keskkonnahoidliku tehnoloogia varaste kasutuselevõtjatena suure tähtsusega. Samas peab aga rõhutama, et ühistranspordi jaoks loodud taristu ei sobi tavaliselt erasõidukitele ning seega ei ole mõtet oodata kiireid ülekanduva mõju tulemusi. Tuleb tagada keskkonnahoidlikule transpordile ülemineku rahastamine. Euroopa Komisjoni poolt eraldatud rahastusvahendite mahust ei piisa ambitsioonikate meetmete jaoks enamasti alarahastatud ühistranspordi sektoris. Seega palub komitee komisjonil pakkuda täiendavaid rahastamisvõimalusi peale rahastusvahendite kasutamise, kuna neist ei ole negatiivsete tasuvusväljavaadete tõttu reeglina kasu.

| 12. | juhib tähelepanu keskkonnahoidlike busside kasutuselevõtu algatusele, mille komisjon 2017. aasta juulis komitee täiskogu istungil algatas ning mis on kohalikelt ja piirkondlikelt omavalitsustelt märkimisväärset toetust saanud. Sellega seoses ühinesid piirkonnad, linnad, transpordiametid ja -tootjad keskkonnahoidlike ning alternatiivkütust kasutavate busside riigihanke ühtsete põhimõtetega, et nende busside kasutuselevõttu kiirendada; |
| --- | --- |

12.

juhib tähelepanu keskkonnahoidlike busside kasutuselevõtu algatusele, mille komisjon 2017. aasta juulis komitee täiskogu istungil algatas ning mis on kohalikelt ja piirkondlikelt omavalitsustelt märkimisväärset toetust saanud. Sellega seoses ühinesid piirkonnad, linnad, transpordiametid ja -tootjad keskkonnahoidlike ning alternatiivkütust kasutavate busside riigihanke ühtsete põhimõtetega, et nende busside kasutuselevõttu kiirendada;

| 13. | leiab, et ELi meetmed transpordisektori kliimamõjude vähendamiseks peaksid tuginema kliima seisukohalt parimatele lahendustele ja olelusringi jätkusuutlikkusele ning olema üldiselt tehnoloogiliselt neutraalsed; |
| --- | --- |

13.

leiab, et ELi meetmed transpordisektori kliimamõjude vähendamiseks peaksid tuginema kliima seisukohalt parimatele lahendustele ja olelusringi jätkusuutlikkusele ning olema üldiselt tehnoloogiliselt neutraalsed;

| 14. | usub, et vähese heitega ühistransporti ja avalikesse sõidukiparkidesse tuleks investeerida viisil, mis julgustaks era- ja avaliku sektori sõidukiomanikke eeskuju järgima. Seda saab saavutada laadimis- ja vesinikutaristu koostoime abil. On võimalik, et selle saavutamiseks on vajalik ELi rahastus olemas; |
| --- | --- |

14.

usub, et vähese heitega ühistransporti ja avalikesse sõidukiparkidesse tuleks investeerida viisil, mis julgustaks era- ja avaliku sektori sõidukiomanikke eeskuju järgima. Seda saab saavutada laadimis- ja vesinikutaristu koostoime abil. On võimalik, et selle saavutamiseks on vajalik ELi rahastus olemas;

| 15. | on arvamusel, et vähese heitega liikuvuse kavad peaksid minema kaugemale toruotsatehnoloogia lahendustest ja need tuleks viia kooskõlla taastuvenergia ja taastuvkütuste tootmise ja jaotamise kasutuselevõtuga; |
| --- | --- |

15.

on arvamusel, et vähese heitega liikuvuse kavad peaksid minema kaugemale toruotsatehnoloogia lahendustest ja need tuleks viia kooskõlla taastuvenergia ja taastuvkütuste tootmise ja jaotamise kasutuselevõtuga;

| 16. | märgib, et akude arendamine ja tootmine mängivad strateegilist rolli keskkonnahoidlikule liikuvusele ja puhastele energiasüsteemidele üleminekul. Samal ajal ei ole Euroopas ühtegi olulist akudega tegelevat turuosalist. Seetõttu kiidab komitee heaks Euroopa akuliidu, mis aitab Euroopa tööstusharudel muutuda iseseisvamaks ja suurendada osalust elektrisõidukite tootmise väärtusahelas. Komitee kiidab heaks selle, et komisjon eraldab programmi „Horisont 2020“ raames 200 miljonit eurot aku-uuringutele ja innovatsioonile. See on lisaks varem eraldatud 150 miljonile eurole; |
| --- | --- |

16.

märgib, et akude arendamine ja tootmine mängivad strateegilist rolli keskkonnahoidlikule liikuvusele ja puhastele energiasüsteemidele üleminekul. Samal ajal ei ole Euroopas ühtegi olulist akudega tegelevat turuosalist. Seetõttu kiidab komitee heaks Euroopa akuliidu, mis aitab Euroopa tööstusharudel muutuda iseseisvamaks ja suurendada osalust elektrisõidukite tootmise väärtusahelas. Komitee kiidab heaks selle, et komisjon eraldab programmi „Horisont 2020“ raames 200 miljonit eurot aku-uuringutele ja innovatsioonile. See on lisaks varem eraldatud 150 miljonile eurole;

| 17. | märgib, et elektrisõidukite ulatuslik kasutuselevõtt suurendab märkimisväärselt elektrinõudlust võrkudes. Liikuvuse ja laadimise vahel on vaja leida tasakaal, arendades välja intelligentsed laadimistsüklid aegadele, mil võrgu võimsus ei ole piiratud ja toodetakse piisavas koguses elektrit. Oluline on integreerida transpordisektori ja energiavarustuse CO2-heite vähendamine, arukad võrgud ja uuenduslikud energia salvestamise lahendused; Selleks on vaja, et kohalikud jaotusvõrguettevõtted, kes vastutavad elektrivõrgu väljaehitamise ja juhtimise eest, aktiivselt osaleksid. |
| --- | --- |

17.

märgib, et elektrisõidukite ulatuslik kasutuselevõtt suurendab märkimisväärselt elektrinõudlust võrkudes. Liikuvuse ja laadimise vahel on vaja leida tasakaal, arendades välja intelligentsed laadimistsüklid aegadele, mil võrgu võimsus ei ole piiratud ja toodetakse piisavas koguses elektrit. Oluline on integreerida transpordisektori ja energiavarustuse CO2-heite vähendamine, arukad võrgud ja uuenduslikud energia salvestamise lahendused; Selleks on vaja, et kohalikud jaotusvõrguettevõtted, kes vastutavad elektrivõrgu väljaehitamise ja juhtimise eest, aktiivselt osaleksid.

| 18. | märgib, et laadimis- ja tankimistaristu tuleks välja ehitada kohalikest tingimustest tuleneva nõudluse alusel ning koostoimes kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, ühissõidukite ja linnade kaubaveoteenustega. See tuleks kooskõlastada arukate võrkude ja akudega hoonete arendamisega. Sellele peaksid juurde pääsema erasõidukid ja jalgrattad. Tankimine peaks olema lihtne ja piiriüleselt koostalitlusvõimeline. See nõuab ühtse turu loomiseks Euroopa tasandil tegutsemist; |
| --- | --- |

18.

märgib, et laadimis- ja tankimistaristu tuleks välja ehitada kohalikest tingimustest tuleneva nõudluse alusel ning koostoimes kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, ühissõidukite ja linnade kaubaveoteenustega. See tuleks kooskõlastada arukate võrkude ja akudega hoonete arendamisega. Sellele peaksid juurde pääsema erasõidukid ja jalgrattad. Tankimine peaks olema lihtne ja piiriüleselt koostalitlusvõimeline. See nõuab ühtse turu loomiseks Euroopa tasandil tegutsemist;

| 19. | usub, et taotluste ja pakkumuste lihtsustamine ja standardimine muudab finantskohandamise ebavajalikuks ning muudab Euroopa fondidest ja erasektori rahastajatelt rahaliste vahendite saamise lihtsamaks, kasutades näiteks uusi rahastamisviise, nagu segarahastamine toetuste ja laenude vormis; |
| --- | --- |

19.

usub, et taotluste ja pakkumuste lihtsustamine ja standardimine muudab finantskohandamise ebavajalikuks ning muudab Euroopa fondidest ja erasektori rahastajatelt rahaliste vahendite saamise lihtsamaks, kasutades näiteks uusi rahastamisviise, nagu segarahastamine toetuste ja laenude vormis;

Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia elluviimine. Euroopa Liit, mis kaitseb planeeti, avardab oma kodanike võimalusi ning kaitseb oma tööstust ja töötajaid, COM(2017) 675 final.

Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia elluviimine. Euroopa Liit, mis kaitseb planeeti, avardab oma kodanike võimalusi ning kaitseb oma tööstust ja töötajaid, COM(2017) 675 final.

| 20. | kiidab heaks asjaolu, et komisjon suurendab rahalist toetust kuni 800 miljoni euroni, et suurendada era- ja avaliku sektori poolt alternatiivkütuste taristu rajamiseks tehtavaid investeeringuid. Komitee avaldab kahetsust, et mõned kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning muud olulised osalised ei pääse piisavalt ligi rahastamisallikatele. Edendada tuleks segarahastamist – näiteks juurdepääsu laenudele Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kaudu ja abiga. Rahastusele juurdepääsu tuleks standardida ja seda tuleks võimaldada võlakirjade väljastamise kaudu; |
| --- | --- |

20.

kiidab heaks asjaolu, et komisjon suurendab rahalist toetust kuni 800 miljoni euroni, et suurendada era- ja avaliku sektori poolt alternatiivkütuste taristu rajamiseks tehtavaid investeeringuid. Komitee avaldab kahetsust, et mõned kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ning muud olulised osalised ei pääse piisavalt ligi rahastamisallikatele. Edendada tuleks segarahastamist – näiteks juurdepääsu laenudele Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kaudu ja abiga. Rahastusele juurdepääsu tuleks standardida ja seda tuleks võimaldada võlakirjade väljastamise kaudu;

| 21. | märgib, et saaste suhtes eriti haavatavatel piirkondadel peaks olema võimalus saastavat transporti maksustada. Sellest saadavat tulu saaks kasutada säästvuse saavutamise meetmete vastuvõtmiseks. Linnades saab teemakse ja parkimistasusid kasutada säästva liikuvuse eest maksmiseks – näiteks investeerides ühistransporti või pargi-ja-sõida-rajatistesse; |
| --- | --- |

21.

märgib, et saaste suhtes eriti haavatavatel piirkondadel peaks olema võimalus saastavat transporti maksustada. Sellest saadavat tulu saaks kasutada säästvuse saavutamise meetmete vastuvõtmiseks. Linnades saab teemakse ja parkimistasusid kasutada säästva liikuvuse eest maksmiseks – näiteks investeerides ühistransporti või pargi-ja-sõida-rajatistesse;

| 22. | tuletab meelde, et äärepoolseimate piirkondade linnades ja rannikualadel esineb liiklusummikuid ning maapiirkondadesse on raske juurde pääseda. Küll aga töötavad need piirkonnad välja projekte, et muuta transport jätkusuutlikumaks ja keskkonnahoidlikumaks, andes heade tavade varal eeskuju teistele ELi piirkondadele ja naaberriikidele. |
| --- | --- |

22.

tuletab meelde, et äärepoolseimate piirkondade linnades ja rannikualadel esineb liiklusummikuid ning maapiirkondadesse on raske juurde pääseda. Küll aga töötavad need piirkonnad välja projekte, et muuta transport jätkusuutlikumaks ja keskkonnahoidlikumaks, andes heade tavade varal eeskuju teistele ELi piirkondadele ja naaberriikidele.

Alternatiivkütuste laialdasema kasutamise suunas – alternatiivkütuste taristu tegevuskava – muu kui seadusandlik dokument, COM(2017)652.

Alternatiivkütuste laialdasema kasutamise suunas – alternatiivkütuste taristu tegevuskava – muu kui seadusandlik dokument, COM(2017)652.

| 23. | kiidab heaks alternatiivkütuste taristu tegevuskava, mis on oluline samm maanteeveosüsteemi CO2-heite vähendamise suunas; avaldab kahetsust selle pärast, et enamik komisjonile esitatud riiklikke poliitikaraamistikke ei olnud keskkonnahoidlikele ja alternatiivkütustele ülemineku jaoks vajaliku eesmärgi saavutamiseks piisavalt ambitsioonikad; |
| --- | --- |

23.

kiidab heaks alternatiivkütuste taristu tegevuskava, mis on oluline samm maanteeveosüsteemi CO2

| 24. | märgib, et paljud Euroopa linnad ja piirkonnad on vähese heitega või heitevabale liikuvusele ülemineku eestvedajad. Just linnades on ka alternatiivkütuste kasutuselevõtmisel suurim mõju, vähendades õhu- ja mürasaastet. Kahjuks ei ole tegevuskavas viimast aspekti arvesse võetud. Märkimisväärse osa riigihangetest korraldavad munitsipaalasutused ja kohalikud omavalitsused. Seetõttu on selge, et alternatiivkütust kasutavate sõidukite kasutuselevõtt oleneb suuresti (peamiselt linnades ja linnapiirkondades asuvatest) kohalikest ja piirkondlikest omavalitsustest. Ummikute, õhu- ja mürasaastega võitlevad linnad ja piirkonnad – nagu ka loodus- ja kultuuripärandi hulka kuuluvad piirkonnad – peaksid oma prioriteediks seadma ülemineku ilma tahkete osakeste ja NOx heiteta liikuvusele. Kui need on piiriülesed piirkonnad ja koridorid, tuleks edendada sellel tasandil plaanimist; |
| --- | --- |

24.

märgib, et paljud Euroopa linnad ja piirkonnad on vähese heitega või heitevabale liikuvusele ülemineku eestvedajad. Just linnades on ka alternatiivkütuste kasutuselevõtmisel suurim mõju, vähendades õhu- ja mürasaastet. Kahjuks ei ole tegevuskavas viimast aspekti arvesse võetud. Märkimisväärse osa riigihangetest korraldavad munitsipaalasutused ja kohalikud omavalitsused. Seetõttu on selge, et alternatiivkütust kasutavate sõidukite kasutuselevõtt oleneb suuresti (peamiselt linnades ja linnapiirkondades asuvatest) kohalikest ja piirkondlikest omavalitsustest. Ummikute, õhu- ja mürasaastega võitlevad linnad ja piirkonnad – nagu ka loodus- ja kultuuripärandi hulka kuuluvad piirkonnad – peaksid oma prioriteediks seadma ülemineku ilma tahkete osakeste ja NOx heiteta liikuvusele. Kui need on piiriülesed piirkonnad ja koridorid, tuleks edendada sellel tasandil plaanimist;

| 25. | märgib, et peamine aspekt on parim võimalik integratsioon säästva linnalise liikumiskeskkonna tegevuskavadesse. Linnade peamine probleem on siinkohal ruumipiirang, mistõttu tuleb alternatiivkütuste taristu viia vastavusse teiste transpordiliikide olemasoleva taristuga. Linnalise liikumiskeskkonna tegevuskava koostamisel on koostöö eri avaliku ja erasektori sidusrühmadega ülioluline, et tagada alternatiivkütuste sujuv kasutuselevõtt linnades; |
| --- | --- |

25.

märgib, et peamine aspekt on parim võimalik integratsioon säästva linnalise liikumiskeskkonna tegevuskavadesse. Linnade peamine probleem on siinkohal ruumipiirang, mistõttu tuleb alternatiivkütuste taristu viia vastavusse teiste transpordiliikide olemasoleva taristuga. Linnalise liikumiskeskkonna tegevuskava koostamisel on koostöö eri avaliku ja erasektori sidusrühmadega ülioluline, et tagada alternatiivkütuste sujuv kasutuselevõtt linnades;

| 26. | rõhutab asjaolu, et soovitavalt koostöös majanduslike ja muude sidusrühmadega tehtud linnade otsustel ei ole positiivset mõju, kui tarbijaid piisavalt ei kaasata. Kui alternatiivkütuste juurutamine ei ole kooskõlas tarbijate ootuste ja soovidega, on oht, et kasutuselevõtt on madal. Seetõttu peavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kasutajate käitumist mõjutama, et alternatiivkütused võetaks ulatuslikult kasutusele. On ülioluline, et alternatiivkütuseid kasutavad teenused (nt ühistransport ja muud teenused) jääks ligipääsetavaks ja usaldusväärseks; |
| --- | --- |

26.

rõhutab asjaolu, et soovitavalt koostöös majanduslike ja muude sidusrühmadega tehtud linnade otsustel ei ole positiivset mõju, kui tarbijaid piisavalt ei kaasata. Kui alternatiivkütuste juurutamine ei ole kooskõlas tarbijate ootuste ja soovidega, on oht, et kasutuselevõtt on madal. Seetõttu peavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kasutajate käitumist mõjutama, et alternatiivkütused võetaks ulatuslikult kasutusele. On ülioluline, et alternatiivkütuseid kasutavad teenused (nt ühistransport ja muud teenused) jääks ligipääsetavaks ja usaldusväärseks;

| 27. | märgib, et alternatiivkütuste kasutuselevõttu mõjutavad piirkondlikud erinevused. Äärepoolsete piirkondade jaoks ei pruugi praegune elektromobiilsuse süsteem olla eelistatav variant, nagu see linnapiirkondade jaoks võib olla. Kiire käivitamine oluliste ressurssidega ning kiireloomuliste õhukvaliteedi- ja müraprobleemidega Euroopa piirkondades võib tähendada, et äärepoolsed piirkonna võivad tänu oma ulatusele, kriitilisele massile ja madalamatele hindadele pärast 2025. aastat tõestatud tehnoloogiatest ning madalamatest kuludest kasu saada; |
| --- | --- |

27.

märgib, et alternatiivkütuste kasutuselevõttu mõjutavad piirkondlikud erinevused. Äärepoolsete piirkondade jaoks ei pruugi praegune elektromobiilsuse süsteem olla eelistatav variant, nagu see linnapiirkondade jaoks võib olla. Kiire käivitamine oluliste ressurssidega ning kiireloomuliste õhukvaliteedi- ja müraprobleemidega Euroopa piirkondades võib tähendada, et äärepoolsed piirkonna võivad tänu oma ulatusele, kriitilisele massile ja madalamatele hindadele pärast 2025. aastat tõestatud tehnoloogiatest ning madalamatest kuludest kasu saada;

| 28. | märgib, et linnades, kus elektromobiilsus on eelistatav valik, tuleb seda kooskõlastada energiajaotusega ja energiavajadusega teatud tipptundidel. Oluline on puhvri olemasolu ja see, et elektrit talletatakse ulatuslikult, näiteks suurtes akudes ja vesinikus (kütuseelemendid); |
| --- | --- |

28.

märgib, et linnades, kus elektromobiilsus on eelistatav valik, tuleb seda kooskõlastada energiajaotusega ja energiavajadusega teatud tipptundidel. Oluline on puhvri olemasolu ja see, et elektrit talletatakse ulatuslikult, näiteks suurtes akudes ja vesinikus (kütuseelemendid);

| 29. | viitab samas sellele, et maapiirkondades ei ole eletromobiilsus reeglina sobiv võimalus üldise ühistranspordi tagamiseks. Kuna laadimisajad on praegu veel pikad ja bussiliinid ei ulatu piisavalt kaugele, peab enne vastavate tehnoloogiate väljaarendamist olema ka võimalus kasutada vähese heitega mootoriliike (nt pistikühendusega hübriidsõidukid). Samal ajal tuleb peatselt leida maapiirkondadele lahendusi, mida saaks katseprojektide abil toetada; |
| --- | --- |

29.

viitab samas sellele, et maapiirkondades ei ole eletromobiilsus reeglina sobiv võimalus üldise ühistranspordi tagamiseks. Kuna laadimisajad on praegu veel pikad ja bussiliinid ei ulatu piisavalt kaugele, peab enne vastavate tehnoloogiate väljaarendamist olema ka võimalus kasutada vähese heitega mootoriliike (nt pistikühendusega hübriidsõidukid). Samal ajal tuleb peatselt leida maapiirkondadele lahendusi, mida saaks katseprojektide abil toetada;

| 30. | viidates arvamusele „Puuduvad transpordiühendused piirialadel“ (2017/C 207/05), märgib komitee, et taristu arendamise kulude osas on suur potentsiaal piiriüleses koostöös. Piiriülestes piirkondades tuleb tagada, et kahe liikmesriigi eelistatud tehnoloogia oleks koostalitlusvõimeline ja arendatud välja mitte ainult riiklike, vaid ka piiriüleste vajaduste rahuldamiseks; |
| --- | --- |

30.

viidates arvamusele „Puuduvad transpordiühendused piirialadel“ (2017/C 207/05), märgib komitee, et taristu arendamise kulude osas on suur potentsiaal piiriüleses koostöös. Piiriülestes piirkondades tuleb tagada, et kahe liikmesriigi eelistatud tehnoloogia oleks koostalitlusvõimeline ja arendatud välja mitte ainult riiklike, vaid ka piiriüleste vajaduste rahuldamiseks;

| 31. | rõhutab, et on oluline, et linnad saaksid vähese tahkete osakeste ja NOx heitega sõidukite kasutuselevõttu juhtida linnadele juurdepääsu skeemide kaudu. Keskkonnatsoonide kehtestamisel tuleb lähtuda kohalikest analüüsidest ja otsused langetada kohalikul tasandil. EL peaks aga looma keskkonnatsoonide kehtestamise ühise raamistiku abil tingimused ja rõhutama, et tegu on õhukvaliteedi parandamise lahendusega. Kuid kohalikel ja piirkondlikel organitel peaks olema võimalik otsustada ise tsooni ja selle kehtestamise tasandi üle; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et on oluline, et linnad saaksid vähese tahkete osakeste ja NOx heitega sõidukite kasutuselevõttu juhtida linnadele juurdepääsu skeemide kaudu. Keskkonnatsoonide kehtestamisel tuleb lähtuda kohalikest analüüsidest ja otsused langetada kohalikul tasandil. EL peaks aga looma keskkonnatsoonide kehtestamise ühise raamistiku abil tingimused ja rõhutama, et tegu on õhukvaliteedi parandamise lahendusega. Kuid kohalikel ja piirkondlikel organitel peaks olema võimalik otsustada ise tsooni ja selle kehtestamise tasandi üle;

| 32. | rõhutab asjaolu, et rahastamist ei saa pakkuda ainult kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, ning märgib, et Euroopa Komisjon pakub välja laia valiku rahastamisvahendeid, kuid on üsna konservatiivne alternatiivse taristu kasutuselevõtu kulude suhtes ning vahest liiga optimistlik erasektori vahenditest esimesena rahastamise suhtes; |
| --- | --- |

32.

rõhutab asjaolu, et rahastamist ei saa pakkuda ainult kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, ning märgib, et Euroopa Komisjon pakub välja laia valiku rahastamisvahendeid, kuid on üsna konservatiivne alternatiivse taristu kasutuselevõtu kulude suhtes ning vahest liiga optimistlik erasektori vahenditest esimesena rahastamise suhtes;

| 33. | on arvamusel, et heitevaba keskkonna saavutamiseks mõeldud kontsessioone tuleks stimuleerida, andes neile pikema kestuse või pikenduse, kui vahe- ja lõppeesmärgid on saavutatud. Samuti on oluline, et laiendataks heade ülevõtmisskeemide võimalusi. See tagab, et osalised suudavad oma investeeringud kiiremini katta; |
| --- | --- |

33.

on arvamusel, et heitevaba keskkonna saavutamiseks mõeldud kontsessioone tuleks stimuleerida, andes neile pikema kestuse või pikenduse, kui vahe- ja lõppeesmärgid on saavutatud. Samuti on oluline, et laiendataks heade ülevõtmisskeemide võimalusi. See tagab, et osalised suudavad oma investeeringud kiiremini katta;

| 34. | usub, et ühistranspordi kontsessioonide jaoks on vaja Euroopa Liidu rahastust, et null-heitetaseme saavutamiseks võimalike uute lahenduste leidmist kiirendada. Euroopa Liidu rahastust tuleks kasutada innovatsiooni stimuleerimiseks ja investeeringute katmiseks, nii et enamik sõidukeid saaks kontsessiooni käivitamisel sõita heitevabalt; |
| --- | --- |

34.

usub, et ühistranspordi kontsessioonide jaoks on vaja Euroopa Liidu rahastust, et null-heitetaseme saavutamiseks võimalike uute lahenduste leidmist kiirendada. Euroopa Liidu rahastust tuleks kasutada innovatsiooni stimuleerimiseks ja investeeringute katmiseks, nii et enamik sõidukeid saaks kontsessiooni käivitamisel sõita heitevabalt;

| 35. | viitab sellele, et uute hoonete ja taristu projekteerimisel ja ehitamisel võimaldatakse tulevikus potentsiaalsete laadimispunktide ja kaablite eelpaigaldamise kasutuselevõtmine; |
| --- | --- |

35.

viitab sellele, et uute hoonete ja taristu projekteerimisel ja ehitamisel võimaldatakse tulevikus potentsiaalsete laadimispunktide ja kaablite eelpaigaldamise kasutuselevõtmine;

| 36. | kutsub üles suurema ambitsioonikusega suhtuma üldkasutatavate laadimispunktide osakaalu. Iga liikmesriik peaks 2020. aastaks tegevuskavas tagama minimaalse arvu elektrisõidukite laadimispunktide rajamise, kusjuures vähemalt 10 % neist peaksid olema üldkasutatavad. Üldkasutatavate laadimispunktide arendamine peab olema kooskõlas kohalike ja piirkondlike tingimuste ja nõudlusega. Hinnangute kohaselt vajatakse Euroopas 2025. aastal 2 miljonit üldkasutatavat elektrisõidukite laadimispunkti, millest 70 % asuvad linnapiirkondades. Eelistada tuleks TEN-T põhivõrgu koridoride täieliku alternatiivkütuste taristuga varustamist 2025. aastaks. Vähemalt TEN-T põhi- ja üldvõrgu linnatranspordisõlmede varustamine (kiirete) üldkasutatavate laadimispunktide ja tanklatega peaks suurendama investorite ja tarbijate usaldust. Tuleb luua rahvusvahelisel tasandil võrdsed võimalused avatud protokollide ja koostalitlusvõimega, et elektrisõiduki juht saaks kasutada laadimistaristut ilma takistusteta. Samuti on vaja piisavalt veeldatud maagaasi tanklaid kaubatranspordile ja laevadele. Komitee teeb ettepaneku seada ambitsioonikas eesmärk luua 2 000 veeldatud maagaasi tanklat Euroopas vastavalt kohalikele ja piirkondlikele vajadustele. |
| --- | --- |

36.

kutsub üles suurema ambitsioonikusega suhtuma üldkasutatavate laadimispunktide osakaalu. Iga liikmesriik peaks 2020. aastaks tegevuskavas tagama minimaalse arvu elektrisõidukite laadimispunktide rajamise, kusjuures vähemalt 10 % neist peaksid olema üldkasutatavad. Üldkasutatavate laadimispunktide arendamine peab olema kooskõlas kohalike ja piirkondlike tingimuste ja nõudlusega. Hinnangute kohaselt vajatakse Euroopas 2025. aastal 2 miljonit üldkasutatavat elektrisõidukite laadimispunkti, millest 70 % asuvad linnapiirkondades. Eelistada tuleks TEN-T põhivõrgu koridoride täieliku alternatiivkütuste taristuga varustamist 2025. aastaks. Vähemalt TEN-T põhi- ja üldvõrgu linnatranspordisõlmede varustamine (kiirete) üldkasutatavate laadimispunktide ja tanklatega peaks suurendama investorite ja tarbijate usaldust. Tuleb luua rahvusvahelisel tasandil võrdsed võimalused avatud protokollide ja koostalitlusvõimega, et elektrisõiduki juht saaks kasutada laadimistaristut ilma takistusteta. Samuti on vaja piisavalt veeldatud maagaasi tanklaid kaubatranspordile ja laevadele. Komitee teeb ettepaneku seada ambitsioonikas eesmärk luua 2 000 veeldatud maagaasi tanklat Euroopas vastavalt kohalikele ja piirkondlikele vajadustele.

| 37. | märgib, et kaasata tuleks omavalitsusüksusi, kuna üldkasutatavate laadimisjaamade asukohtade valimisel tuleks arvestada asjakohaseid kavu ja linnaarenduskaalutlusi, et laadimispunktid asuksid õigetes kohtades ja ei oleks ka laadimispunktide üleküllust, sh kohtades, mis ei ole kasumlikud; |
| --- | --- |

37.

märgib, et kaasata tuleks omavalitsusüksusi, kuna üldkasutatavate laadimisjaamade asukohtade valimisel tuleks arvestada asjakohaseid kavu ja linnaarenduskaalutlusi, et laadimispunktid asuksid õigetes kohtades ja ei oleks ka laadimispunktide üleküllust, sh kohtades, mis ei ole kasumlikud;

| 38. | kutsub üles suurema ambitsioonikusega suhtuma vesinikutanklatesse. Üks vesinikutankla 300 km kohta on tihedalt asustatud piirkonnas selgelt liiga vähe. Tanklate arv peaks sõltuma elanike arvust: üks tankla 300 000 elaniku kohta; |
| --- | --- |

38.

kutsub üles suurema ambitsioonikusega suhtuma vesinikutanklatesse. Üks vesinikutankla 300 km kohta on tihedalt asustatud piirkonnas selgelt liiga vähe. Tanklate arv peaks sõltuma elanike arvust: üks tankla 300 000 elaniku kohta;

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2009/33/EÜ keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamise kohta, COM(2017) 653.

Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2009/33/EÜ keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamise kohta, COM(2017) 653.

| 39. | kiidab heaks eeskirjade kohandamise, mis innustab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi hankima keskkonnahoidlikke sõidukeid. Samuti kiidab komitee heaks „rahalise väärtuse“ arvutamise väljajätmise ja hanke teiste vormide kaasamise. Komitee juhib tähelepanu keskkonnahoidlike sõidukite väga kitsale määratlusele ja nendib, et see tuleks veel läbi vaadata, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitustel oleks kaalutlusõigus ning tõelised kulutõhusad ja keskkonnahoidlikud alternatiivid eri piirkondades ja eri transpordivajadusteks korraldatud hangetes; |
| --- | --- |

39.

kiidab heaks eeskirjade kohandamise, mis innustab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi hankima keskkonnahoidlikke sõidukeid. Samuti kiidab komitee heaks „rahalise väärtuse“ arvutamise väljajätmise ja hanke teiste vormide kaasamise. Komitee juhib tähelepanu keskkonnahoidlike sõidukite väga kitsale määratlusele ja nendib, et see tuleks veel läbi vaadata, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitustel oleks kaalutlusõigus ning tõelised kulutõhusad ja keskkonnahoidlikud alternatiivid eri piirkondades ja eri transpordivajadusteks korraldatud hangetes;

| 40. | rõhutab, et isegi kui avalike hangete kaudu saadud sõidukite osakaal on võrreldes linna kõigi sõidukitega madal, võib kohalike ja piirkondlike omavalitsuste hea eeskuju mõjutada turunõudlust ja autotootjaid, mis omakorda võib stimuleerida ka erasektori nõudlust. Direktiivi tuleks kohaldada ainult siis, kui eeldatakse, et hankemenetluse tulemus on piisavalt kasulik; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et isegi kui avalike hangete kaudu saadud sõidukite osakaal on võrreldes linna kõigi sõidukitega madal, võib kohalike ja piirkondlike omavalitsuste hea eeskuju mõjutada turunõudlust ja autotootjaid, mis omakorda võib stimuleerida ka erasektori nõudlust. Direktiivi tuleks kohaldada ainult siis, kui eeldatakse, et hankemenetluse tulemus on piisavalt kasulik;

| 41. | taunib ühistranspordiettevõtete ja seega kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suurt finantskoormust, mis on tingitud alternatiivkütust kasutavate busside hanke maksumusest. Paljudel linnadel ja piirkondadel on juba suures osas elektrifitseeritud masinapark trammide, metroo ja trollibusside näol, mida ei võeta arvesse. Seega tuleb keskkonnahoidlike sõidukite hanke juures arvesse võtta kogu masinaparki, selle asemel et keskenduda vaid busside valdkonnale. |
| --- | --- |

41.

taunib ühistranspordiettevõtete ja seega kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suurt finantskoormust, mis on tingitud alternatiivkütust kasutavate busside hanke maksumusest. Paljudel linnadel ja piirkondadel on juba suures osas elektrifitseeritud masinapark trammide, metroo ja trollibusside näol, mida ei võeta arvesse. Seega tuleb keskkonnahoidlike sõidukite hanke juures arvesse võtta kogu masinaparki, selle asemel et keskenduda vaid busside valdkonnale.

| 42. | nõuab keskkonnahoidliku sõiduki määratlust, mis tugineks objektiivselt mõõdetavatele heitkogustele praktilises sõiduolukorras. Ainult sel viisil on avalikele tellijatele võimalik tagada planeerimiskindlus pikas perspektiivis. Heitevabade sõidukite saavutamiseks tuleb astuda samme üleminekul. Heitevaba staatus ei ole veel teostatav kõikides valdkondades nagu kaubavedu ja laevandus. Biogaas ja biokütused on vajalikud üleminekukütusena. Olemasolevaid süsteeme võib säilitada seni, kuni kasutatavad toorained on kohaliku päritoluga ja neid ei impordita. Biogaasi tuleks kasutada suure soojusvajadusega süsteemide puhul. |
| --- | --- |

42.

nõuab keskkonnahoidliku sõiduki määratlust, mis tugineks objektiivselt mõõdetavatele heitkogustele praktilises sõiduolukorras. Ainult sel viisil on avalikele tellijatele võimalik tagada planeerimiskindlus pikas perspektiivis. Heitevabade sõidukite saavutamiseks tuleb astuda samme üleminekul. Heitevaba staatus ei ole veel teostatav kõikides valdkondades nagu kaubavedu ja laevandus. Biogaas ja biokütused on vajalikud üleminekukütusena. Olemasolevaid süsteeme võib säilitada seni, kuni kasutatavad toorained on kohaliku päritoluga ja neid ei impordita. Biogaasi tuleks kasutada suure soojusvajadusega süsteemide puhul.

| 43. | kiidab heaks keskkonnahoidlike kergsõidukite täpse määratluse (heitevaba sektor 2030. aastaks). Oluline on ühiste standardite ja selgete määratluste olemasolu, et valitsused saaksid osaliste pakkumusi õigesti hinnata, võrrelda ja kontrollida; Leiab siiski, et määratlus peab hõlmama tehnoloogianeutraalsust ja kliimale avalduva mõju üle otsustamisel tuleb võtta aluseks olelusring. Lisaks on üleminekukütused nagu biogaas või muud biokütused vajalikud, eriti kaubaveo ja laevanduse valdkonnas, ja neid tuleb võtta arvesse; |
| --- | --- |

43.

kiidab heaks keskkonnahoidlike kergsõidukite täpse määratluse (heitevaba sektor 2030. aastaks). Oluline on ühiste standardite ja selgete määratluste olemasolu, et valitsused saaksid osaliste pakkumusi õigesti hinnata, võrrelda ja kontrollida; Leiab siiski, et määratlus peab hõlmama tehnoloogianeutraalsust ja kliimale avalduva mõju üle otsustamisel tuleb võtta aluseks olelusring. Lisaks on üleminekukütused nagu biogaas või muud biokütused vajalikud, eriti kaubaveo ja laevanduse valdkonnas, ja neid tuleb võtta arvesse;

| 44. | kiidab raskeveokite puhul heaks tehnoloogianeutraalse käsitluse, kuid rõhutab samal ajal, et keskkonnahoidlike tehnoloogiate loend piirab iseenesest tehnoloogianeutraalsust ja välistab tehnoloogiaid, nagu sünteetilised biokütused või biogaas. Biogaas on raskeveokite jaoks oluline üleminekukütus. Mõnedes piirkondades, eriti Põhjamaades, võidakse pärssida investeerimist tehnoloogiatesse, mis on kliimasõbralikud, aga mille summutid ei ole tingimata heitevabad, kuna need ei ole lisatud lubatud tehnoloogiate loendisse. See võib olla ka subsidiaarsuse põhimõtte järgimise küsimus. Muud jõuseadmetehnoloogiad, sh täielikult fossiilkütuste vabad vedel- ja gaasikütused, nagu HVO100 ja biometaan, pakuvad samuti keskkonnahoidlikuks liikuvuseks suurt potentsiaali; |
| --- | --- |

44.

kiidab raskeveokite puhul heaks tehnoloogianeutraalse käsitluse, kuid rõhutab samal ajal, et keskkonnahoidlike tehnoloogiate loend piirab iseenesest tehnoloogianeutraalsust ja välistab tehnoloogiaid, nagu sünteetilised biokütused või biogaas. Biogaas on raskeveokite jaoks oluline üleminekukütus. Mõnedes piirkondades, eriti Põhjamaades, võidakse pärssida investeerimist tehnoloogiatesse, mis on kliimasõbralikud, aga mille summutid ei ole tingimata heitevabad, kuna need ei ole lisatud lubatud tehnoloogiate loendisse. See võib olla ka subsidiaarsuse põhimõtte järgimise küsimus. Muud jõuseadmetehnoloogiad, sh täielikult fossiilkütuste vabad vedel- ja gaasikütused, nagu HVO100 ja biometaan, pakuvad samuti keskkonnahoidlikuks liikuvuseks suurt potentsiaali;

| 45. | tõdeb, et praegu leidub erinevaid seisukohti eeskirjade rakendamise ajakava kohta. Leiab sellega seoses, et arvestus peaks algama esimesel ja teisel perioodil vastavalt 2025. ja 2030. aastal ning samasugused eesmärgid peaksid kehtima kõigile liikmesriikidele. |
| --- | --- |

45.

tõdeb, et praegu leidub erinevaid seisukohti eeskirjade rakendamise ajakava kohta. Leiab sellega seoses, et arvestus peaks algama esimesel ja teisel perioodil vastavalt 2025. ja 2030. aastal ning samasugused eesmärgid peaksid kehtima kõigile liikmesriikidele.

| 46. | soovib pikaajalist planeerimiskindlust ja piisavaid üleminekuaegu hanget korraldavatele asutustele. Vajalike taristukohanduste tõttu seoses uute sõidukite hankimisega on vaja täpsustada, et hanke eeskirjad kehtivad vaid uutele lepingutele; |
| --- | --- |

46.

soovib pikaajalist planeerimiskindlust ja piisavaid üleminekuaegu hanget korraldavatele asutustele. Vajalike taristukohanduste tõttu seoses uute sõidukite hankimisega on vaja täpsustada, et hanke eeskirjad kehtivad vaid uutele lepingutele;

Ettepanek: määrus, millega muudetakse rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevaid ühiseeskirju, (COM(2017) 647).

Ettepanek: määrus, millega muudetakse rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevaid ühiseeskirju, (COM(2017) 647).

| 47. | rõhutab asjaolu, et bussid on ikka veel rongidest vähem keskkonnahoidlikud ning et linnade ja piirkondade vahelised peamised teed on selle transpordiliigiga kaetud. Kaugbussid saavad ronge täiendada ja olla eraautodega võrreldes atraktiivsed; |
| --- | --- |

47.

rõhutab asjaolu, et bussid on ikka veel rongidest vähem keskkonnahoidlikud ning et linnade ja piirkondade vahelised peamised teed on selle transpordiliigiga kaetud. Kaugbussid saavad ronge täiendada ja olla eraautodega võrreldes atraktiivsed;

| 48. | soovib pikaajalist planeerimiskindlust ja piisavaid üleminekuaegu hanget korraldavatele asutustele ja ühistranspordiettevõtjatele. |
| --- | --- |

48.

soovib pikaajalist planeerimiskindlust ja piisavaid üleminekuaegu hanget korraldavatele asutustele ja ühistranspordiettevõtjatele.

| 49. | peab rahvusvahelise bussituru avamisel oluliseks tagada, et järgitakse siseturu ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste eeskirju, et tagada üldine kättesaadavus ja vaba liikumine; |
| --- | --- |

49.

peab rahvusvahelise bussituru avamisel oluliseks tagada, et järgitakse siseturu ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste eeskirju, et tagada üldine kättesaadavus ja vaba liikumine;

| 50. | märgib, et ettepanek annab reguleerivale asutusele võimaluse taotlus tagasi lükata, kui objektiivse majandusanalüüsi tulemusena tehakse kindlaks, et teenus ohustaks kehtiva avaliku teenindamise lepingu majanduslikku tasakaalu. Siiski usub komitee, et kõik nii era- kui ka avaliku sektori osutatavad bussiteenused peavad vastama samadele vähese heite nõudmistele;
  Kommertsliinivedude pakkumine ei tohiks kahjustada üldise majandusliku huviga teenuse avaliku teenindamise kohustust, mida tuleks analüüsida mitte ainult majanduslikkust mõttes, vaid laiemas tähenduses. Konkurentsimoonutuste vältimiseks peaks erasektori bussiteenused samuti vähese heite nõudmisele vastama; |
| --- | --- |

50.

märgib, et ettepanek annab reguleerivale asutusele võimaluse taotlus tagasi lükata, kui objektiivse majandusanalüüsi tulemusena tehakse kindlaks, et teenus ohustaks kehtiva avaliku teenindamise lepingu majanduslikku tasakaalu. Siiski usub komitee, et kõik nii era- kui ka avaliku sektori osutatavad bussiteenused peavad vastama samadele vähese heite nõudmistele;

Kommertsliinivedude pakkumine ei tohiks kahjustada üldise majandusliku huviga teenuse avaliku teenindamise kohustust, mida tuleks analüüsida mitte ainult majanduslikkust mõttes, vaid laiemas tähenduses. Konkurentsimoonutuste vältimiseks peaks erasektori bussiteenused samuti vähese heite nõudmisele vastama;

Ettepanek kaupade kombineeritud vedude direktiivi muutmise kohta, (COM(2017) 648).

Ettepanek kaupade kombineeritud vedude direktiivi muutmise kohta, (COM(2017) 648).

| 51. | kiidab heaks ettepaneku mõju transpordisüsteemi muutmisele keskkonnahoidlikumaks; märgib, et teatud piirkondade olukorda saab leevendada ainult maanteeveolt raudteeveole, veeteele ja/või elektriveokitele üleminekuga. Selle oluliseks eelduseks on ühendveoterminalid. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad kasutusele võtta laadimispunkte ja tanklaid, mis toetavad nii ühistransporti kui ka kaubavedu. On väga oluline edendada rahalise toetuse meetmeid kombineeritud veo arenguks. See hõlmab nii toetust uutesse terminalidesse investeerimiseks, sealhulgas transpordi välismõju kajastav kulutõhususe analüüs, kui ka teenuse osutamisse investeerimiseks – vähemasti esimeste aastate jooksul –, võttes seejuures arvesse vajalike ja piisavate vahendite amortisatsiooni. |
| --- | --- |

51.

kiidab heaks ettepaneku mõju transpordisüsteemi muutmisele keskkonnahoidlikumaks; märgib, et teatud piirkondade olukorda saab leevendada ainult maanteeveolt raudteeveole, veeteele ja/või elektriveokitele üleminekuga. Selle oluliseks eelduseks on ühendveoterminalid. Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad kasutusele võtta laadimispunkte ja tanklaid, mis toetavad nii ühistransporti kui ka kaubavedu. On väga oluline edendada rahalise toetuse meetmeid kombineeritud veo arenguks. See hõlmab nii toetust uutesse terminalidesse investeerimiseks, sealhulgas transpordi välismõju kajastav kulutõhususe analüüs, kui ka teenuse osutamisse investeerimiseks – vähemasti esimeste aastate jooksul –, võttes seejuures arvesse vajalike ja piisavate vahendite amortisatsiooni.

Brüssel, 5. juuli 2018

Euroopa Regioonide Komitee president

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(**)  
  24 kuud pärast jõustumist vastavalt artiklile 2.

**

24 kuud pärast jõustumist vastavalt artiklile 2.

---