# Euroopa Liidu C 400/2018

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 400 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 61. aastakäik6. november 2018 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 400

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

61. aastakäik6. november 2018

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2018/C 400/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.9105 – Rhône Capital / Maxam) (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2018/C 400/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.9105 – Rhône Capital / Maxam) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2018/C 400/02 | Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 0,00 % 1. november 2018 — Euro vahetuskurss | 2 |
| 2018/C 400/03 | Komisjoni rakendusotsus, 24. oktoober 2018, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 49 kohase nimetuse registreerimistaotluse Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kohta — Schaf-Heumilch / Sheep’s Haymilk / Latte fieno di pecora / Lait de foin de brebis / Leche de heno de oveja (GTT) | 3 |
| 2018/C 400/04 | Komisjoni rakendusotsus, 24. oktoober 2018, mille kohaselt avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 49 kohase järgmiste nimetuste registreerimistaotlus: Ziegen-Heumilch / Goat’s Haymilk / Latte fieno di capra / Lait de foin de chèvre / Leche de heno de cabra (GTT) | 7 |
| 2018/C 400/05 | Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg | 11 |
| 2018/C 400/06 | Euro käibemüntide uus rahvuslik külg | 12 |
| 2018/C 400/07 | Euro käibemüntide uus rahvuslik külg | 13 |
| 2018/C 400/08 | Komisjoni teatis seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/68/EL (surveseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) rakendamisega (
  1
  ) | 14 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2018/C 400/02

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 0,00 % 1. november 2018 — Euro vahetuskurss

2

2018/C 400/03

Komisjoni rakendusotsus, 24. oktoober 2018, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 49 kohase nimetuse registreerimistaotluse Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kohta — Schaf-Heumilch / Sheep’s Haymilk / Latte fieno di pecora / Lait de foin de brebis / Leche de heno de oveja (GTT)

Euroopa Liidu Teatajas

3

2018/C 400/04

Komisjoni rakendusotsus, 24. oktoober 2018, mille kohaselt avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 49 kohase järgmiste nimetuste registreerimistaotlus: Ziegen-Heumilch / Goat’s Haymilk / Latte fieno di capra / Lait de foin de chèvre / Leche de heno de cabra (GTT)

Euroopa Liidu Teatajas

7

2018/C 400/05

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

11

2018/C 400/06

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

12

2018/C 400/07

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

13

2018/C 400/08

Komisjoni teatis seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/68/EL (surveseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) rakendamisega (
  1
  )

1

14

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2018/C 400/09 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.9044 – CVC/Recordati) (
  1
  ) | 15 |
| 2018/C 400/10 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.9071 – Banca Generali / Saxo Bank / JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 16 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2018/C 400/09

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.9044 – CVC/Recordati) (
  1
  )

1

15

2018/C 400/10

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.9071 – Banca Generali / Saxo Bank / JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

16

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 6.11.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 400/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 400/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.9105 – Rhône Capital / Maxam)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2018/C 400/01)

26. oktoobril 2018 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32018M9105 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32018M9105 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 6.11.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 400/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 400/2

---

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär (1):

0,00 % 1. november 2018

Euro vahetuskurss (2)

5. november 2018

(2018/C 400/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1370 |
| JPY | Jaapani jeen | 128,81 |
| DKK | Taani kroon | 7,4596 |
| GBP | Inglise nael | 0,87535 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,3268 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,1437 |
| ISK | Islandi kroon | 137,90 |
| NOK | Norra kroon | 9,5240 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,846 |
| HUF | Ungari forint | 322,44 |
| PLN | Poola zlott | 4,3126 |
| RON | Rumeenia leu | 4,6608 |
| TRY | Türgi liir | 6,1783 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5803 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4887 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,9047 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7085 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5651 |
| KRW | Korea vonn | 1 278,67 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 16,3230 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,8780 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4383 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 17 027,71 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7475 |
| PHP | Filipiini peeso | 60,515 |
| RUB | Vene rubla | 75,4376 |
| THB | Tai baat | 37,476 |
| BRL | Brasiilia reaal | 4,2253 |
| MXN | Mehhiko peeso | 22,8514 |
| INR | India ruupia | 83,0920 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1370

JPY

Jaapani jeen

128,81

DKK

Taani kroon

7,4596

GBP

Inglise nael

0,87535

SEK

Rootsi kroon

10,3268

CHF

Šveitsi frank

1,1437

ISK

Islandi kroon

137,90

NOK

Norra kroon

9,5240

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,846

HUF

Ungari forint

322,44

PLN

Poola zlott

4,3126

RON

Rumeenia leu

4,6608

TRY

Türgi liir

6,1783

AUD

Austraalia dollar

1,5803

CAD

Kanada dollar

1,4887

HKD

Hongkongi dollar

8,9047

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7085

SGD

Singapuri dollar

1,5651

KRW

Korea vonn

1 278,67

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

16,3230

CNY

Hiina jüaan

7,8780

HRK

Horvaatia kuna

7,4383

IDR

Indoneesia ruupia

17 027,71

MYR

Malaisia ringit

4,7475

PHP

Filipiini peeso

60,515

RUB

Vene rubla

75,4376

THB

Tai baat

37,476

BRL

Brasiilia reaal

4,2253

MXN

Mehhiko peeso

22,8514

INR

India ruupia

83,0920

---

(1)  Kurss kohaldatud viimastele toimingutele, mis on sooritatud enne osutatud kuupäeva. Muutuva intressimääraga pakkumismenetluse puhul on tegemist marginaalse intressimääraga.

(2)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 6.11.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 400/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 400/3

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

24. oktoober 2018,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 49 kohase nimetuse registreerimistaotluse Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kohta

„Schaf-Heumilch“ / „Sheep’s Haymilk“ / „Latte fieno di pecora“ / „Lait de foin de brebis“ / „Leche de heno de oveja“ (GTT)

(2018/C 400/03)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 50 lõike 2 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 49 lõikele 4 saatis Austria komisjonile taotluse nimetuste „Schaf-Heumilch“ / „Sheep’s Haymilk“ / „Latte fieno di pecora“ / „Lait de foin de brebis“ / „Leche de heno de oveja“ kaitsmiseks. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 49 lõikele 4 saatis Austria komisjonile taotluse nimetuste „Schaf-Heumilch“ / „Sheep’s Haymilk“ / „Latte fieno di pecora“ / „Lait de foin de brebis“ / „Leche de heno de oveja“ kaitsmiseks.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 50 vaatas komisjon selle taotluse läbi ja jõudis järeldusele, et see vastab nimetatud määruses sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 50 vaatas komisjon selle taotluse läbi ja jõudis järeldusele, et see vastab nimetatud määruses sätestatud tingimustele.

| (3) | Selleks et võimaldada vastulausete esitamist vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51, tuleb kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punktis b osutatud nimetuste „Schaf-Heumilch“/„Sheep’s Haymilk“/„Latte fieno di pecora“/„Lait de foin de brebis“/„Leche de heno de oveja“ tootespetsifikaat avaldada Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(3)

Selleks et võimaldada vastulausete esitamist vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51, tuleb kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punktis b osutatud nimetuste „Schaf-Heumilch“/„Sheep’s Haymilk“/„Latte fieno di pecora“/„Lait de foin de brebis“/„Leche de heno de oveja“ tootespetsifikaat avaldada Euroopa Liidu Teatajas,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktis b osutatud tootespetsifikaat, mis hõlmab nimetusi „Schaf-Heumilch“ / „Sheep’s Haymilk“ / „Latte fieno di pecora“ / „Lait de foin de brebis“ / „Leche de heno de oveja“ (GTT), on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 annab käesoleva otsuse avaldamine õiguse esitada vastuväiteid käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud nimetuse registreerimise suhtes kolmekuulise tähtaja jooksul alates käesoleva otsuse avaldamise kuupäevast Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 24. oktoober 2018

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---

LISA

GARANTEERITUD TRADITSIOONILISE TOOTE SPETSIFIKAAT

„Schaf-Heumilch“ / „Sheep’s Haymilk“ / „Latte fieno di pecora“ / „Lait de foin de brebis“ / „Leche de heno de oveja“

ELi nr: TSG-AT-02289 – 22.2.2017

Austria

1.   Registreeritav(ad) nimetus(ed)

„Schaf-Heumilch“ (saksa); „Sheep’s Haymilk“ (inglise); „Latte fieno di pecora“ (itaalia); „Lait de foin de brebis“ (prantsuse); „Leche de heno de oveja“ (hispaania)

2.   Toote liik

2.1.   Toote liik

Klass 1.4. Muud loomsed saadused (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne)

3.   Registreerimise alused

3.1.   Kas toode:

| — | ☒ | on toodetud või töödeldud sellele tootele või toidule eriomasel traditsioonilisel viisil; |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | on toodetud traditsiooniliselt kasutatavatest toor- või koostisainetest. |

—

☒

on toodetud või töödeldud sellele tootele või toidule eriomasel traditsioonilisel viisil;

—

☐

on toodetud traditsiooniliselt kasutatavatest toor- või koostisainetest.

Värsket heina söövatelt loomadelt saadud piima kasutamine on piimatootmise kõige loomulikum viis. Kõnealust piima saadakse traditsiooniliste jätkusuutlike piimatootmisettevõtete loomadelt. Oluline erinevus standardpiima ja värske heina põhise piima traditsioonilise olemuse vahel peitub asjaolus, et värske heina põhise piima kui piimatootmise kõige loomulikuma viisi puhul ei söödeta loomi kääritatud söödaga. Alates 1960. aastatest kasutati loomakasvatuses põllumajanduse industrialiseerimisega kaasnenud mehhaniseerimise tõttu üha rohkem silo (kääritatud sööt), mistõttu vähenes heina kasutamine söödana. Lisaks sellele keelustati õigusaktidega sellised loomad ja sööt, mis kehtivate õigusaktide kohaselt olid määratletud geneetiliselt muundatuna. Söötmine on kohandatud vastavalt aastaaegadele: haljassöödaperioodil saavad loomad värskeid hein- ja rohttaimi ning heina, kuid ka punkti 4.2 kohaselt lubatud sööta; talvisel söödaperioodil saavad nad heina ja punkti 4.2 kohaselt lubatud sööta.

3.2.   Nimetus:

| — | ☐ | on traditsiooniliselt kasutusel asjaomase toote kohta; |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | väljendab toote traditsioonilist iseloomu või eripära. |

—

☐

on traditsiooniliselt kasutusel asjaomase toote kohta;

—

☒

väljendab toote traditsioonilist iseloomu või eripära.

Lammas on maailma üks vanimaid kodustatud loomi. Juba varasel kiviajal said inimesed lammastelt liha, piima, nahka ja villa. Lambakasvatus sai tõenäoliselt alguse Edela-Aasia steppides ja toodi Euroopasse Pärsia ja Balkani poolsaare kaudu. Alpi piirkond on olnud ajalooliselt lambakasvatuseks sobiv. Alates 12. sajandi keskpaigast on Tiroolis rakendatud intensiivset loomakasvatust, mida nimetatakse Schwaigen. Sõna Schwaig on pärit keskülemsaksa keelest ja tähistab Alpi piirkonna konkreetset asula- ja eelkõige põllumajandusvormi. Sageli rajasid maaomanikud Schwaighof’i talud alaliste asulatena eelkõige veise- ja lambakasvatuse eesmärgil. Tõendid nende olemasolu kohta Tiroolis pärinevad 12. sajandist. Hiljem kasutati määratlust Schwaige mõnikord üksnes suvekuudel haritavate mägikarjamaade tähistamiseks. Alpi piirkonna piimakarjakasvatajaid nimetatakse ka Schwaiger või Schwaigerin. Kuni 14. sajandi lõpuni tegeldi Tirooli Schwaighof’i taludes peamiselt lambakasvatusega. Avaratel alpiaasadel toimuv lambakasvatus on seega Tirooli traditsioon, mis ulatub sadade aastate tagusesse aega.

Ajavahemikul 14. kuni 19. sajandini Austria lambakasvatus paraku hääbus ja asendus järk-järgult seakasvatusega. Praegu on lammaste tähtsus piima- ja lihatootmisel taas kord tõusuteel.

4.   Kirjeldus

4.1.   Selle toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab, sh selle peamised füüsikalised, keemilised, mikrobioloogilised ja organoleptilised omadused, mis näitavad toote eripära (käesoleva määruse artikli 7 lõige 2)

Lambapiim vastavalt kehtivatele õigusaktidele.

4.2.   Punktis 1 esitatud nimetusega toote tootmismeetodi kirjeldus, mida tootjad peavad järgima, sealhulgas asjakohasel juhul tooraine või kasutatavate koostisainete laad ja omadused, ning toote valmistamisviisi kirjeldus (käesoleva määruse artikli 7 lõige 2)

Värske heina põhist lambapiima toodetakse vastavalt traditsioonilistele tootmistingimustele kooskõlas värske heina põhise piima tootmist reguleeriva määrusega. Värske heina põhise piima tootmist iseloomustab peamiselt see, et on keelatud kasutada kääritatud sööta (nt silo) ning selliseid loomi ja sööta, mis kehtivate õigusaktide kohaselt on määratletud geneetiliselt muundatuna.

„Värske heina põhise piima tootmist reguleeriv määrus“

Värske heina põhine lambapiim on lakteerivatelt uttedelt saadud lambapiim, mille on tootnud piimakarjakasvatajad, kes on kohustunud järgima järgmisi kriteeriume: keelatud on kasutada loomi või sööta, mida kehtivate õigusaktide kohaselt määratletakse geneetiliselt muundatuna.

Kogu põllumajanduslikku majapidamist majandatakse värske heina põhise piima tootmiskorra kohaselt.

Sööda lubatud liigid

| — | Haljassöödaperioodil söödetakse loomi peamiselt värskete heintaimede, liblikõieliste ja rohttaimedega ning talvisel söötmisperioodil heinaga. |
| --- | --- |

—

Haljassöödaperioodil söödetakse loomi peamiselt värskete heintaimede, liblikõieliste ja rohttaimedega ning talvisel söötmisperioodil heinaga.

| — | Täiendava koresöödana on määratletud ja lubatud valmimata rapsiseemned, haljasmais, haljasrukis, heina-, lutserni- ja maisigraanulid. |
| --- | --- |

—

Täiendava koresöödana on määratletud ja lubatud valmimata rapsiseemned, haljasmais, haljasrukis, heina-, lutserni- ja maisigraanulid.

| — | Aastases kuivsööda ratsioonis peab koresööda osa olema vähemalt 75 %. |
| --- | --- |

—

Aastases kuivsööda ratsioonis peab koresööda osa olema vähemalt 75 %.

| — | Tavapärasel turustataval viisil ning (kliide, graanulite jne) mineraalainesegudes on teraviljadest lubatud ka nisu, oder, kaer, tritikale, rukis ja mais. |
| --- | --- |

—

Tavapärasel turustataval viisil ning (kliide, graanulite jne) mineraalainesegudes on teraviljadest lubatud ka nisu, oder, kaer, tritikale, rukis ja mais.

| — | Söödas võib kasutada ka põlduba, söödahernest, õlikultuure ning ekstraktsioonijahu ja/või -kooki. |
| --- | --- |

—

Söödas võib kasutada ka põlduba, söödahernest, õlikultuure ning ekstraktsioonijahu ja/või -kooki.

Keelatud sööt

| — | Keelatud on sööda järgmised liigid: märjast või kääritatud heinast tehtud silo (kääritatud sööt). |
| --- | --- |

—

Keelatud on sööda järgmised liigid: märjast või kääritatud heinast tehtud silo (kääritatud sööt).

| — | Keelatud on sööta õlletehastest, viinaköökidest, mahlavabrikutest saadud kõrvalsaaduste või toiduainetööstuse muude kõrvalsaadustega, nt märg õlleraba või märjad pressimisjääkide lõigud. Erandid on suhkrutootmise kõrvalsaadusena kuivad lõigud ja melass ning teraviljatöötlemisel saadud valgurikas kuivsööt. |
| --- | --- |

—

Keelatud on sööta õlletehastest, viinaköökidest, mahlavabrikutest saadud kõrvalsaaduste või toiduainetööstuse muude kõrvalsaadustega, nt märg õlleraba või märjad pressimisjääkide lõigud. Erandid on suhkrutootmise kõrvalsaadusena kuivad lõigud ja melass ning teraviljatöötlemisel saadud valgurikas kuivsööt.

| — | Lakteerivaid loomi ei tohi sööta ühegi leotatud söödaga. |
| --- | --- |

—

Lakteerivaid loomi ei tohi sööta ühegi leotatud söödaga.

| — | Loomi on keelatud sööta loomset päritolu söödaga, v.a noorloomad, kellele võib anda piima ja vadakut. |
| --- | --- |

—

Loomi on keelatud sööta loomset päritolu söödaga, v.a noorloomad, kellele võib anda piima ja vadakut.

| — | Loomi on keelatud sööta aia- ja puuviljajäätmete või uureaga. |
| --- | --- |

—

Loomi on keelatud sööta aia- ja puuviljajäätmete või uureaga.

Väetamise eeskirjad

| — | Piimatootja kogu põllumajanduslikult kasutataval maa-alal on keelatud kasutada saadud reoveesetteid, reoveesetetest tooteid ja asulate jäätmekäitluskohtadest saadud komposti, välja arvatud haljaskomposti (taimsete ainete kompostitud segu). |
| --- | --- |

—

Piimatootja kogu põllumajanduslikult kasutataval maa-alal on keelatud kasutada saadud reoveesetteid, reoveesetetest tooteid ja asulate jäätmekäitluskohtadest saadud komposti, välja arvatud haljaskomposti (taimsete ainete kompostitud segu).

| — | Pärast põllumajanduslikult kasutatavale maa-alale sõnniku laotamist peab põllumajandustootja ootama vähemalt kolm nädalat enne, kui tohib seal loomi karjatada. |
| --- | --- |

—

Pärast põllumajanduslikult kasutatavale maa-alale sõnniku laotamist peab põllumajandustootja ootama vähemalt kolm nädalat enne, kui tohib seal loomi karjatada.

Keemiliste lisaainete kasutamine

| — | Põllumajandusliku majapidamise kõigil rohumaadel on põllumajandusnõustajate juhendamisel lubatud kasutada vaid valitud sünteetilis-keemilisi pestitsiide ja tegelda tõrjega konkreetsetel kohtadel. |
| --- | --- |

—

Põllumajandusliku majapidamise kõigil rohumaadel on põllumajandusnõustajate juhendamisel lubatud kasutada vaid valitud sünteetilis-keemilisi pestitsiide ja tegelda tõrjega konkreetsetel kohtadel.

| — | Kärbsevastast pihustamist võib piimakarjalautades teha üksnes sel ajal, kui lakteerivad uted seal ei viibi. |
| --- | --- |

—

Kärbsevastast pihustamist võib piimakarjalautades teha üksnes sel ajal, kui lakteerivad uted seal ei viibi.

Tarnekeeld

| — | Värske heina põhist piima võib hakata tarnima kõige varem kümme päeva pärast lamba poegimist. |
| --- | --- |

—

Värske heina põhist piima võib hakata tarnima kõige varem kümme päeva pärast lamba poegimist.

| — | Selliste lammaste puhul, keda on söödetud siloga (kääritatud sööt), tuleb piima tarnimise algusega oodata vähemalt 14 päeva. |
| --- | --- |

—

Selliste lammaste puhul, keda on söödetud siloga (kääritatud sööt), tuleb piima tarnimise algusega oodata vähemalt 14 päeva.

| — | Alpiaasade lambaid, keda laudas on söödetud siloga (kääritatud sööt), tuleb 14 päeva enne alpiaasale ajamist sööta silovaba söödaga või tohib piima alles 14 päeva pärast alpiaasale (mis kuulub piimatarnijale) jõudmist määratleda värske heina põhise lambapiimana. Alpiaasal ei tohi silo toota ega sellega loomi sööta. |
| --- | --- |

—

Alpiaasade lambaid, keda laudas on söödetud siloga (kääritatud sööt), tuleb 14 päeva enne alpiaasale ajamist sööta silovaba söödaga või tohib piima alles 14 päeva pärast alpiaasale (mis kuulub piimatarnijale) jõudmist määratleda värske heina põhise lambapiimana. Alpiaasal ei tohi silo toota ega sellega loomi sööta.

Geneetiliselt muundatud toiduainete või sööda keeld

| — | Selleks et säilitada värske heina põhise lambapiima traditsioonilist tootmist, ei tohi kasutada loomi või sööta, mida kehtivate õigusaktide kohaselt määratletakse geneetiliselt muundatuna. |
| --- | --- |

—

Selleks et säilitada värske heina põhise lambapiima traditsioonilist tootmist, ei tohi kasutada loomi või sööta, mida kehtivate õigusaktide kohaselt määratletakse geneetiliselt muundatuna.

Muud sätted

| — | Keelatud on silo (kääritatud sööt) tootmine ja ladustamine põllumajanduslikus majapidamises. |
| --- | --- |

—

Keelatud on silo (kääritatud sööt) tootmine ja ladustamine põllumajanduslikus majapidamises.

| — | Keelatud on mis tahes liiki kilesse mässitud heinapallide tootmine või ladustamine põllumajanduslikus majapidamises. |
| --- | --- |

—

Keelatud on mis tahes liiki kilesse mässitud heinapallide tootmine või ladustamine põllumajanduslikus majapidamises.

| — | Keelatud on märja või kääritatud heina tootmine põllumajanduslikus majapidamises. |
| --- | --- |

—

Keelatud on märja või kääritatud heina tootmine põllumajanduslikus majapidamises.

4.3.   Nende peamiste elementide kirjeldus, mis määravad kindlaks toote traditsioonilised omadused (käesoleva määruse artikli 7 lõige 2)

Värske heina põhise piima traditsiooniline olemus tuleneb asjaolust, et värske heina põhise piima kui piimatootmise kõige loomulikuma viisi puhul ei söödeta loomi kääritatud söödaga. Alates 1960. aastatest kasutati loomakasvatuses põllumajanduse industrialiseerimisega kaasnenud mehhaniseerimise tõttu üha rohkem silo (kääritatud sööt), mistõttu vähenes heina kasutamine söödana.

Loomakasvatus põhines ühelt poolt karjamaal karjatamisel ja teiselt poolt aasade rohu- ja heinatoodangul. Kirjalike allikate kohaselt on Tiroolis koristatud heina (või heina ja haljassööta) vähemalt kaks korda aastas (fenum primum et secundum) juba alates 13. sajandist. (Stolz, O., Rechtsgeschichte des Bauernstandes und der Landwirtschaft in Tirol und Vorarlberg [„Tirooli ja Vorarlbergi põllumajanduse ja põllumajandustootjate õiguslik ajalugu“], 1949.)

Salzburgi peapiiskopi kinnisturaamat sisaldab väga üksikasjalikku teavet Zilleri orus asuvasse peapiiskopkonda 1607. aastal kuulunud Schwaig’i talude ja muude valduste kariloomade arvu kohta. Iga individuaalse valduse maatükkide üksikasjaliku kirjelduse lõpus on järgmine märge: „talvel (nii ja nii mitu) hobust, veist, lammast või kitse“. Alpi piirkonna põllumajandustootjatel oli talvel vähem kariloomi kui suvel, mil loomad pääsesid karjamaale. Ei ole kahtlust, et Schwaig’i taludes karjatati sageli loomi küla karjamaadel ja see oli loomade jaoks peamine söödaallikas. Varasemast perioodist, täpsemalt 13. ja 14. sajandist on kirjalikke tõendeid sellest, et Schwaig’i talude juurde kuulusid nii aasad ja põllud kui ka karjamaad ja Alpi rohumaad. See annab tunnistust sellest, et Schwaighof’i taludes tegeldi rohukasvatuse ja heinatootmisega juba väga ammustel aegadel. Schwaig’i taludest veidi eemal asuvad mäeseljakud, mis kuuluvad samuti talude juurde. Need mäeseljakud koosnevad traditsiooniliselt karjamaadest, kuhu kariloomad saadetakse mõneks nädalaks kevadel ja sügisel ning mida muul ajal kasutatakse heinategemiseks. Mitmesuguste karjamaatüüpide hulgast on kõnealused mägiaasad Alpi piirkonnale eriti iseloomulikud kõnealused mägiaasad. Neid aasu ei niideta rohke kui kord aastas ja teatavates kohtades üksnes kord kahe kuni nelja aasta tagant. Heina toodetakse seal koguseliselt vähe, kuid see on väga aromaatne ja toitainerikas. (Stolz, O., Die Schwaighöfe in Tirol [„Tirooli Schwaighofi talud“], 1930.)

Heina jaoks peab olema küün. Heinavaru tuleb säilitada kuni järgmise kevadeni, kuna sageli võib juhtuda, et pärast karja alpiaasadele toomist hakkab veel lund sadama. (Trientl, A., Die Landwirtschaft in den Gebirgsländern [„Põllumajandus mägistes riikides“], 1892.)

---

| 6.11.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 400/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 400/7

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

24. oktoober 2018,

mille kohaselt avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 49 kohase järgmiste nimetuste registreerimistaotlus:

„Ziegen-Heumilch“ / „Goat’s Haymilk“ / „Latte fieno di capra“ / „Lait de foin de chèvre“ / „Leche de heno de cabra“ (GTT)

(2018/C 400/04)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 50 lõike 2 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 49 lõikele 4 saatis Austria komisjonile taotluse nimetuste „Ziegen-Heumilch“/„Goat’s Haymilk“/„Latte fieno di capra“/„Lait de foin de chèvre“/„Leche de heno de cabra“ kaitsmiseks. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 49 lõikele 4 saatis Austria komisjonile taotluse nimetuste „Ziegen-Heumilch“/„Goat’s Haymilk“/„Latte fieno di capra“/„Lait de foin de chèvre“/„Leche de heno de cabra“ kaitsmiseks.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 50 vaatas komisjon taotluse läbi ja jõudis järeldusele, et see vastab nimetatud määruses sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 50 vaatas komisjon taotluse läbi ja jõudis järeldusele, et see vastab nimetatud määruses sätestatud tingimustele.

| (3) | Selleks et võimaldada vastulausete esitamist vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51, tuleb kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punktis b osutatud nimetuste „Ziegen-Heumilch“/„Goat’s Haymilk“/„Latte fieno di capra“/„Lait de foin de chèvre“/„Leche de heno de cabra“ tootespetsifikaat avaldada Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et võimaldada vastulausete esitamist vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51, tuleb kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punktis b osutatud nimetuste „Ziegen-Heumilch“/„Goat’s Haymilk“/„Latte fieno di capra“/„Lait de foin de chèvre“/„Leche de heno de cabra“ tootespetsifikaat avaldada Euroopa Liidu Teatajas.

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktis b osutatud nimetuste „Ziegen-Heumilch“/„Goat’s Haymilk“/„Latte fieno di capra“/„Lait de foin de chèvre“/„Leche de heno de cabra“ (GTT) tootespetsifikaat on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 annab käesoleva otsuse avaldamine õiguse esitada vastuväiteid käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud nimetuse registreerimise suhtes kolmekuulise tähtaja jooksul alates käesoleva otsuse avaldamise kuupäevast Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 24. oktoober 2018

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

---

LISA

GARANTEERITUD TRADITSIOONILISE TOOTE SPETSIFIKAAT

„Ziegen-Heumilch“ / „Goat’s Haymilk“ / „Latte fieno di capra“ / „Lait de foin de chèvre“ / „Leche de heno de cabra“

ELi nr: TSG-AT-02290-22.2.2017

Austria

1.   Registreeritav(ad) nimetus(ed)

„Ziegen-Heumilch“ (saksa) „Goat’s Haymilk“ (inglise) „Latte fieno di capra“ (itaalia) „Lait de foin de chèvre“ (prantsuse) „Leche de heno de cabra“ (hispaania)

2.   Toote liik

Klass 1.4. Muud loomsed saadused (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne)

3.   Registreerimise alus

3.1.   Kas toode:

| — | ☒ | on toodetud või töödeldud sellele tootele või toidule eriomasel traditsioonilisel viisil; |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | on toodetud traditsiooniliselt kasutatavatest toor- või koostisainetest. |

—

☒

on toodetud või töödeldud sellele tootele või toidule eriomasel traditsioonilisel viisil;

—

☐

on toodetud traditsiooniliselt kasutatavatest toor- või koostisainetest.

Värsket heina söövatelt loomadelt saadud piima kasutamine on piimatootmise kõige loomulikum viis. Kõnealust piima saadakse traditsiooniliste jätkusuutlike piimatootmisettevõtete loomadelt. Oluline erinevus standardpiima ja värske heina põhise piima traditsioonilise olemuse vahel peitub asjaolus, et värske heina põhise piima kui piimatootmise kõige loomulikuma viisi puhul ei söödeta loomi kääritatud söödaga. Alates 1960. aastatest kasutati loomakasvatuses põllumajanduse industrialiseerimisega kaasnenud mehhaniseerimise tõttu üha rohkem silo (kääritatud sööt), mistõttu vähenes heina kasutamine söödana. Lisaks sellele keelustati direktiividega sellised loomad ja sööt, mis kehtivate õigusaktide kohaselt olid määratletud geneetiliselt muundatuna. Söötmine on kohandatud vastavalt aastaaegadele: haljassöödaperioodil saavad loomad värskeid hein- ja rohttaimi ning heina, kuid ka punkti 4.2 kohaselt lubatud sööta; talvisel söödaperioodil heina ja punkti 4.2 kohaselt lubatud sööta.

3.2.   Nimetus:

| — | ☐ | on traditsiooniliselt kasutusel asjaomase toote kohta; |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | väljendab toote traditsioonilist iseloomu või eripära. |

—

☐

on traditsiooniliselt kasutusel asjaomase toote kohta;

—

☒

väljendab toote traditsioonilist iseloomu või eripära.

Värske heina põhist kitsepiima on toodetud ja töödeldud sama kaua, kui kitsi on põllumajanduslikult peetud (ligikaudu 11. sajand e.m.a). Kitsekasvatus oli keskajal levinud Alpide eelmäestiku ja Tirooli mäestiku traditsioonilistes taludes, kus kitsed saadeti sageli väga järskude nõlvadega alpikarjamaadele, mis asusid alpiaasadest kaugel, mistõttu jäi töötajatele palju piima. Sõna Schwaig on pärit keskülemsaksa keelest ja tähistab Alpi piirkonna konkreetset asula- ja eelkõige majandamisvormi. Sageli rajasid maaomanikud ise need talud alalistes asulates, kus eelkõige tegeleti piimakarjakasvatusega (eriti juustuvalmistamisega). Sellised asulad on Tirooli piirkonnas olemas olnud alates 12. sajandist. Teatavates Alpi piirkondades, kus inimesed jagasid talumajapidamise töövahendeid, kasvatasid väikepõllumajandustootjad kitsi, et saada orus asuvate talude jaoks vajalikku piima.

4.   Kirjeldus

4.1.   Selle toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab, sh selle peamised füüsikalised, keemilised, mikrobioloogilised ja organoleptilised omadused, mis näitavad toote eripära (käesoleva määruse artikli 7 lõige 2)

Kitsepiim vastavalt kehtivatele õigusaktidele.

4.2.   Punktis 1 esitatud nimetusega toote tootmismeetodi kirjeldus, mida tootjad peavad järgima, sealhulgas asjakohasel juhul tooraine või kasutatavate koostisainete laad ja omadused, ning toote valmistamisviisi kirjeldus (käesoleva määruse artikli 7 lõige 2)

Värske heina põhist kitsepiima toodetakse vastavalt traditsioonilistele tootmistingimustele kooskõlas värske heina põhise kitsepiima tootmist reguleeriva määrusega. Värske heina põhise piima tootmist iseloomustab peamiselt see, et on keelatud kasutada kääritatud sööta (nt silo) ning selliseid loomi ja sööta, mis kehtivate õigusaktide kohaselt on määratletud geneetiliselt muundatuna.

„Värske heina põhise piima tootmist reguleeriv määrus“

Värske heina põhine kitsepiim on kitsepiim, mille on tootnud piimatootjad, kes on kohustunud järgima järgmisi kriteeriume: teatada tuleb selliste loomade ja loomasööda kasutamisest, mis kehtivate õigusaktide kohaselt olid määratletud geneetiliselt muundatuna.

Kogu põllumajanduslikku majapidamist majandatakse värske heina põhise piima tootmiskorra kohaselt.

Sööda lubatud liigid

| — | Haljassöödaperioodil söödetakse loomi peamiselt värskete heintaimede, liblikõieliste ja rohttaimedega ning talvisel söötmisperioodil heinaga. |
| --- | --- |

—

Haljassöödaperioodil söödetakse loomi peamiselt värskete heintaimede, liblikõieliste ja rohttaimedega ning talvisel söötmisperioodil heinaga.

| — | Täiendava koresöödana on määratletud ja lubatud: valmimata rapsiseemned, haljasmais, haljasrukis, heina-, lutserni- ja maisigraanulid ning samalaadsed loomasöödad. |
| --- | --- |

—

Täiendava koresöödana on määratletud ja lubatud: valmimata rapsiseemned, haljasmais, haljasrukis, heina-, lutserni- ja maisigraanulid ning samalaadsed loomasöödad.

| — | Aastases söödaratsioonis peab koresööda osa olema vähemalt 75 % kuivaine kaalust. |
| --- | --- |

—

Aastases söödaratsioonis peab koresööda osa olema vähemalt 75 % kuivaine kaalust.

| — | Tavapärasel turustataval viisil ning (kliide, graanulite jne) mineraalainesegudes on teraviljadest lubatud nisu, oder, kaer, tritikale, rukis ja mais. |
| --- | --- |

—

Tavapärasel turustataval viisil ning (kliide, graanulite jne) mineraalainesegudes on teraviljadest lubatud nisu, oder, kaer, tritikale, rukis ja mais.

| — | Söödas võib kasutada ka põlduba, söödahernest, õlikultuure ning ekstraktsioonijahu ja/või -kooki. |
| --- | --- |

—

Söödas võib kasutada ka põlduba, söödahernest, õlikultuure ning ekstraktsioonijahu ja/või -kooki.

Keelatud sööt

| — | Keelatud on järgmised sööda liigid: märjast või kääritatud heinast tehtud silo (kääritatud sööt). |
| --- | --- |

—

Keelatud on järgmised sööda liigid: märjast või kääritatud heinast tehtud silo (kääritatud sööt).

| — | Keelatud on sööta õlletehastest, viinaköökidest, mahlavabrikutest saadud kõrvalsaaduste või toiduainetetööstuse muude kõrvalsaadustega, nt märg õlleraba või märjad pressimisjäägid. Erand: suhkrutootmise kõrvalsaadusena kuivad lõigud ja melass ning teraviljatöötlemisel saadud valgurikas kuivsööt. |
| --- | --- |

—

Keelatud on sööta õlletehastest, viinaköökidest, mahlavabrikutest saadud kõrvalsaaduste või toiduainetetööstuse muude kõrvalsaadustega, nt märg õlleraba või märjad pressimisjäägid. Erand: suhkrutootmise kõrvalsaadusena kuivad lõigud ja melass ning teraviljatöötlemisel saadud valgurikas kuivsööt.

| — | Emasloomadest koosnevat karja ei tohi sööta ühegi leotatud söödaga. |
| --- | --- |

—

Emasloomadest koosnevat karja ei tohi sööta ühegi leotatud söödaga.

| — | Loomi on keelatud sööta loomset päritolu söödaga (piim, vadak, loomajahu jne), v.a noorloomadele antav piim ja vadak. |
| --- | --- |

—

Loomi on keelatud sööta loomset päritolu söödaga (piim, vadak, loomajahu jne), v.a noorloomadele antav piim ja vadak.

| — | Loomi on keelatud sööta aia- ja puuviljajäätmete, kartulite või uureaga. |
| --- | --- |

—

Loomi on keelatud sööta aia- ja puuviljajäätmete, kartulite või uureaga.

Väetamise eeskirjad

| — | Piimatootja kogu põllumajanduslikult kasutataval maa-alal on keelatud kasutada reoveesetteid, reoveesetetest tooteid ja asulate jäätmekäitluskohtadest saadud komposti (v.a haljaskompost). |
| --- | --- |

—

Piimatootja kogu põllumajanduslikult kasutataval maa-alal on keelatud kasutada reoveesetteid, reoveesetetest tooteid ja asulate jäätmekäitluskohtadest saadud komposti (v.a haljaskompost).

| — | Kui piimatarnija põllumajanduslikult kasutatavale maa-alale on laotatud sõnnikut, peab ta vähemalt kolm nädalat ootama enne, kui tohib seal kitsi karjatada. |
| --- | --- |

—

Kui piimatarnija põllumajanduslikult kasutatavale maa-alale on laotatud sõnnikut, peab ta vähemalt kolm nädalat ootama enne, kui tohib seal kitsi karjatada.

Keemiliste lisaainete kasutamine

| — | Piimatootjate kõigil rohumaadel on põllumajandusnõustajate järelevalve all lubatud kasutada vaid valitud sünteetilis-keemilisi pestitsiide ja tegelda tõrjega konkreetsetel kohtadel. |
| --- | --- |

—

Piimatootjate kõigil rohumaadel on põllumajandusnõustajate järelevalve all lubatud kasutada vaid valitud sünteetilis-keemilisi pestitsiide ja tegelda tõrjega konkreetsetel kohtadel.

| — | Kärbsevastast pihustamist võib piimakarjalautades teha üksnes sel ajal, kui emasloomad seal ei viibi. |
| --- | --- |

—

Kärbsevastast pihustamist võib piimakarjalautades teha üksnes sel ajal, kui emasloomad seal ei viibi.

Ajavahemikud, millest tuleb piima tarnimisel kinni pidada

| — | Värske heina põhist kitsepiima võib hakata tarnima kõige varem kümme päeva pärast kitse poegimist. |
| --- | --- |

—

Värske heina põhist kitsepiima võib hakata tarnima kõige varem kümme päeva pärast kitse poegimist.

| — | Selliste kitsede puhul, keda on söödetud siloga (kääritatud sööt), tuleb piima tarnimise algusega oodata vähemalt 14 päeva. |
| --- | --- |

—

Selliste kitsede puhul, keda on söödetud siloga (kääritatud sööt), tuleb piima tarnimise algusega oodata vähemalt 14 päeva.

| — | Alpide kitsi, keda laudas on söödetud siloga (kääritatud sööt), tuleb 14 päeva enne alpiaasale ajamist sööta silovaba söödaga või tohib piima alles 14 päeva pärast alpiaasale (samale piimatarnijale kuuluvas kitsepiima tootmisüksuses) jõudmist määratleda värske heina kitsepiimana. Alpiaasal ei tohi silo toota ega sellega loomi sööta. |
| --- | --- |

—

Alpide kitsi, keda laudas on söödetud siloga (kääritatud sööt), tuleb 14 päeva enne alpiaasale ajamist sööta silovaba söödaga või tohib piima alles 14 päeva pärast alpiaasale (samale piimatarnijale kuuluvas kitsepiima tootmisüksuses) jõudmist määratleda värske heina kitsepiimana. Alpiaasal ei tohi silo toota ega sellega loomi sööta.

Geneetiliselt muundatud toiduainete või sööda keeld

| — | Selleks et säilitada värske heina põhise kitsepiima traditsioonilist tootmist, ei tohi kasutada loomi või sööta, mida kehtivate õigusaktide kohaselt määratletakse geneetiliselt muundatuna. |
| --- | --- |

—

Selleks et säilitada värske heina põhise kitsepiima traditsioonilist tootmist, ei tohi kasutada loomi või sööta, mida kehtivate õigusaktide kohaselt määratletakse geneetiliselt muundatuna.

Muud sätted

| — | Keelatud on silo (kääritatud sööt) tootmine ja ladustamine. |
| --- | --- |

—

Keelatud on silo (kääritatud sööt) tootmine ja ladustamine.

| — | Keelatud on mis tahes liiki kilesse mässitud heinapallide tootmine või ladustamine. |
| --- | --- |

—

Keelatud on mis tahes liiki kilesse mässitud heinapallide tootmine või ladustamine.

| — | Keelatud on märja või kääritatud heina tootmine. |
| --- | --- |

—

Keelatud on märja või kääritatud heina tootmine.

4.3.   Nende peamiste elementide kirjeldus, mis määravad kindlaks toote traditsioonilised omadused (käesoleva määruse artikli 7 lõige 2)

Värske heina põhine kitsepiim erineb standardkitsepiimast värske heina põhise piima määruse (eeskirjad värske heina söötmisel saadava piima kohta) kohaste, punktis 4.2 kirjeldatud eritootmistingimuste tõttu.

---

| 6.11.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 400/11 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 400/11

---

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

(2018/C 400/05)

Saksamaa käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi liikmesriiki tähistav külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutataks üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende liikmesriiki tähistaval küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik
  : Saksamaa

Motiiv
  : Berliin (seeriast „Liidumaad“)

Kujunduse kirjeldus
  : Mündil on kujutatud Charlottenburgi palee peahoonet auhoovi poolt. Samuti on mündi siseosas allpool nimi „BERLIN“ ja vastava rahapaja tunnus („A“, „D“, „F“, „G“ või „J“), ülal paremal käibele laskva riigi kood „D“, ülal vasakul aastaarv „2018“ ja all vasakul graveerija tunnus.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide hinnanguline arv
  :

Käibelelaskmise aeg
  :

---

(1)  Vt EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide liikmesriiki tähistava külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 6.11.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 400/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 400/12

---

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

(2018/C 400/06)

San Marino Vabariigis käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi rahvuslik külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutataks üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende rahvuslikul küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik
  : San Marino Vabariik

Motiiv
  : Gian Lorenzo Bernini 420. sünniaastapäev

Kujunduse kirjeldus
  : mündi keskel on kujutatud detaili Bernini teosest „Costanza Bonarelli büst“ ja aastaarvud „1598–2018“; üleval ääres on vasakul kiri „SAN MARINO“, paremal kiri „BERNINI“, täht „R“ (Rooma rahapaja tunnus) ja autori, Annalisa Masini initsiaalid „A.M.“

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide arv
  :

Käibelelaskmise aeg
  : september 2018

---

(1)  EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide liikmesriiki tähistava külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 6.11.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 400/13 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 400/13

---

Euro käibemüntide uus rahvuslik külg

(2018/C 400/07)

Vatikani Linnriigi käibele lastava uue 2-eurose mälestusmündi rahvuslik külg

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutataks üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende rahvuslikul küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Käibele laskev riik
  : Vatikani Linnriik

Motiiv
  : Padre Pio 50. surma-aastapäev

Kujunduse kirjeldus
  : mündil on kujutatud Padre Pio portree parempoolses profiilis. Üleval on poolkaares vasakult paremale käibele laskva riigi kiri „CITTÀ DEL VATICANO“. All on kiri „Padre Pio“ ja sellest paremal on rahapaja tunnus „R“. Vasakul serval on aastaarv „1968“ ja paremal on käibelelaskmise aasta „2018“. All vasakul on kunstniku nimi „P.DANIELE“.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide arv
  :

Käibelelaskmise aeg
  :

---

(1)  EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide liikmesriiki tähistava külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 6.11.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 400/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 400/14

---

Komisjoni teatis seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/68/EL (surveseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) rakendamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

(2018/C 400/08)

Vastavalt direktiivi 2014/68/EL artikli 15 lõike 4 sätetele avaldatakse viide järgmise Euroopa materjalide tunnustuse kohta:

| Number | Lühend | Täielik nimetus |
| --- | --- | --- |
| 0879-1:2001/05 | EAM Nickel 201-1 | EAM Nickel 201 - Kuum- ja külmvaltsitud terasplaadid, lehed ja ribad (puhas nikkel vähese süsinikusisaldusega surveseadmete jaoks) |
| 0879-2:2001/05 | EAM Nickel 201-2 | EAM Nickel 201 - Sepistused (puhas nikkel vähese süsinikusisaldusega surveseadmete jaoks) |
| 0879-3:2001/05 | EAM Nickel 201-3 | EAM Nickel 201 - Vardad (puhas nikkel vähese süsinikusisaldusega surveseadmete jaoks) |
| 0879-4:2001/05 | EAM Nickel 201-4 | EAM Nickel 201 - Õmbluseta torud (puhas nikkel vähese süsinikusisaldusega surveseadmete jaoks) |

Number

Lühend

Täielik nimetus

0879-1:2001/05

EAM Nickel 201-1

EAM Nickel 201 - Kuum- ja külmvaltsitud terasplaadid, lehed ja ribad (puhas nikkel vähese süsinikusisaldusega surveseadmete jaoks)

0879-2:2001/05

EAM Nickel 201-2

EAM Nickel 201 - Sepistused (puhas nikkel vähese süsinikusisaldusega surveseadmete jaoks)

0879-3:2001/05

EAM Nickel 201-3

EAM Nickel 201 - Vardad (puhas nikkel vähese süsinikusisaldusega surveseadmete jaoks)

0879-4:2001/05

EAM Nickel 201-4

EAM Nickel 201 - Õmbluseta torud (puhas nikkel vähese süsinikusisaldusega surveseadmete jaoks)

Märkus

Nimetatud Euroopa materjalide tunnustuse originaaleksemplare saab tellida järgmiselt aadressilt: TÜV UK LIMITED, AMP House Suites 27–29 Fifth Floor Dingwall Road, Croydon CR0 2LX, United Kingdom. tel +44 2086807711, faks +44 2086804035, e-post enquiries.uk@tuv-nord.co.uk. Koos tellimusega tuleb tasuda haldustasu 80 eurot. Dokumendi saab tasuta alla laadida äriühingu veebilehelt.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 6.11.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 400/15 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 400/15

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.9044 – CVC/Recordati)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2018/C 400/09)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | CVC Capital Partners SICAVFIS S.A. („CVC“) (Luksemburg) ja |
| --- | --- |

—

CVC Capital Partners SICAVFIS S.A. („CVC“) (Luksemburg) ja

| — | Recordati S.p.A („Recordati“) (Itaalia). |
| --- | --- |

—

Recordati S.p.A („Recordati“) (Itaalia).

CVC omandab ettevõtja Recordati üle täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

—   CVC: investeerimisfondide ja -platvormide haldamine. CVC kontrollitavate investeerimisühingute hulka kuuluvad farmaatsiasektoris tegutsevad äriühingud Alvogen, DOC Generici ja Theramex;

—   Recordati: ravimite väljatöötamine ja valmistamine.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9044 – CVC/Recordati

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

| e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| faks +32 22964301 |
| postiaadress: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

| 6.11.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 400/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 400/16

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.9071 – Banca Generali / Saxo Bank / JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2018/C 400/10)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | ettevõtja Banca Generali S.p.A. („Banca Generali“, Itaalia), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Assicurazioni Generali S.p.A. („Assicurazioni Generali“, Itaalia); |
| --- | --- |

—

ettevõtja Banca Generali S.p.A. („Banca Generali“, Itaalia), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Assicurazioni Generali S.p.A. („Assicurazioni Generali“, Itaalia);

| — | ettevõtja Saxo Bank A/S („Saxo Bank“, Taani), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Zhejiang Geely Holding Group Co., Ltd („Zhejiang Geely Holding Group“, Hiina); |
| --- | --- |

—

ettevõtja Saxo Bank A/S („Saxo Bank“, Taani), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Zhejiang Geely Holding Group Co., Ltd („Zhejiang Geely Holding Group“, Hiina);

| — | ettevõtja BG SAXO SIM S.p.A., äsja asutatud üksus („NewCo“, Itaalia). |
| --- | --- |

—

ettevõtja BG SAXO SIM S.p.A., äsja asutatud üksus („NewCo“, Itaalia).

Ettevõtjad Banca Generali ja Saxo Bank omandavad ettevõtja NewCo üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Banca Generali pakub laia teenustevalikut pangandus-, rahandus- ja kindlustussektoris; |
| --- | --- |

—

Banca Generali pakub laia teenustevalikut pangandus-, rahandus- ja kindlustussektoris;

| — | Saxo Bank on veebipõhine investeerimispank, mis on spetsialiseerunud elektroonilisele kauplemisele ja investeerimisteenustele; |
| --- | --- |

—

Saxo Bank on veebipõhine investeerimispank, mis on spetsialiseerunud elektroonilisele kauplemisele ja investeerimisteenustele;

| — | NewCo on elektroonilise kauplemise platvorm Itaalias. |
| --- | --- |

—

NewCo on elektroonilise kauplemise platvorm Itaalias.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9071 – Banca Generali / Saxo Bank / JV

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

| e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| faks +32 22964301 |
| postiaadress: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---