# Eiropas Savienības C 443/2018

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 443 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 61. gadagājums2018. gada 7. decembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 443

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

61. gadagājums2018. gada 7. decembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas dalībvalstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja |
| | 35. sesija – Brisele (Beļģija), 2018. gada 18.–20. jūnijs |
| 2018/C 443/01 | Pirmdienas, 2018. gada 18. jūnija, sēdes protokols | 1 |
| 2018/C 443/02 | Otrdienas, 2018. gada 19. jūnija, rīta sēdes protokols | 5 |
| 2018/C 443/03 | Otrdienas, 2018. gada 19. jūnija, pēcpusdienas sēdes protokols | 7 |
| 2018/C 443/04 | Trešdienas, 2018. gada 20. jūnija, sēdes protokols | 9 |

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas dalībvalstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja

35. sesija – Brisele (Beļģija), 2018. gada 18.–20. jūnijs

35. sesija – Brisele (Beļģija), 2018. gada 18.–20. jūnijs

2018/C 443/01

Pirmdienas, 2018. gada 18. jūnija, sēdes protokols

1

2018/C 443/02

Otrdienas, 2018. gada 19. jūnija, rīta sēdes protokols

5

2018/C 443/03

Otrdienas, 2018. gada 19. jūnija, pēcpusdienas sēdes protokols

7

2018/C 443/04

Trešdienas, 2018. gada 20. jūnija, sēdes protokols

9

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas dalībvalstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja

35. sesija – Brisele (Beļģija), 2018. gada 18.–20. jūnijs

| 7.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 443/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 443/1

---

PIRMDIENAS, 2018. GADA 18. JŪNIJA, SĒDES PROTOKOLS

(2018/C 443/01)

SATURS

| Oficiālā atklāšanas sēde | 2 |
| --- | --- |

| Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde | 2 |
| --- | --- |

| Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Darba kārtības pieņemšana (AP102.409) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Protokolu apstiprināšana Apvienotās parlamentārās asamblejas 34. sesijas pēdējām sēdēm | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, tostarp par Prezidija 2018. gada 17. jūnija sanāksmē pieņemtajiem lēmumiem | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Par starptautisko sadarbību un attīstību atbildīgā Komisijas locekļa Neven Mimica paziņojums | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Debates ar Neven Mimica, Komisijas locekli, kas ir atbildīgs par starptautisko sadarbību un attīstību, – brīvais mikrofons | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Jautājumi Komisijai | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Komisijas paveiktais saistībā ar Apvienotās parlamentārās asamblejas 34. sesijā pieņemtajām rezolūcijām | 3 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Cīņa pret ksenofobiju, rasismu un diskrimināciju | 4 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Ziņojums par Sieviešu forumu | 4 |
| --- | --- | --- |

9.

PIRMDIENAS, 2018. GADA 18. JŪNIJA, SĒDES PROTOKOLS

(Sēdi atklāja plkst. 11.07)

Oficiālā atklāšanas sēde

Asamblejā uzstājās šādi dalībnieki:

Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājs Joseph Owona Kono, Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājs Louis Michel un Bulgārijas ārlietu ministra vietnieks Yuri Sterk.

(Sēdi pārtrauca plkst. 11.53 un atsāka plkst. 15.15)

SĒDI VADĪJA: Louis MICHEL,

līdzpriekšsēdētājs

Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde

Līdzpriekšsēdētājs sveica visus dalībniekus.

Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja, ka Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu saraksts, kādu to iesniedza ĀKK valstu varas iestādes un Eiropas Parlaments, tiks pievienots protokolam.

1.   Darba kārtības pieņemšana (AP102.409)

Darba kārtību pieņēma tādu, kā norādīts šajā protokolā.

2.   Protokolu apstiprināšana Apvienotās parlamentārās asamblejas 34. sesijas pēdējām sēdēm (1).

Pēdējās sēdes otrdienas un trešdienas protokolus nevarēja apstiprināt. Ja vien dalībnieki neiesniegs komentārus līdz 2018. gada 19. jūnija plkst. 10.00, tie tiks uzskatīti par apstiprinātiem.

3.   Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, tostarp par Prezidija 2018. gada 17. jūnija sanāksmē pieņemtajiem lēmumiem

Līdzpriekšsēdētājs ziņoja par Prezidija 2018. gada 17. jūnija sanāksmes rezultātiem.

Tika pieņemti šādi lēmumi:

| a) | Pastāvīgās komitejas izstrādās šādus ziņojumus: | Politisko lietu komiteja







  — | ĀKK un ES partnerattiecību stratēģiskā nozīme un dimensija |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Pastāvīgās komitejas izstrādās šādus ziņojumus:

Politisko lietu komiteja

—

ĀKK un ES partnerattiecību stratēģiskā nozīme un dimensija

| | Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja







  — | Iespējas izmantot atjaunojamos energoresursus ilgtspējīgas ekonomikas attīstības veicināšanā ĀKK valstīs, jo īpaši attālos apvidos |
| --- | --- | --- |

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

—

Iespējas izmantot atjaunojamos energoresursus ilgtspējīgas ekonomikas attīstības veicināšanā ĀKK valstīs, jo īpaši attālos apvidos

| | Sociālo lietu un vides komiteja







  — | Kopējā bērnu, pusaudžu un jauniešu, kas neapmeklē skolu, skaita samazināšana ĀKK valstīs |
| --- | --- | --- |

Sociālo lietu un vides komiteja

—

Kopējā bērnu, pusaudžu un jauniešu, kas neapmeklē skolu, skaita samazināšana ĀKK valstīs

| b) | Apvienotās parlamentārās asamblejas 36. sesija notiks 2018. gada 3.–5. decembrī Kotonū (Beninā). |
| --- | --- |

b)

Apvienotās parlamentārās asamblejas 36. sesija notiks 2018. gada 3.–5. decembrī Kotonū (Beninā).

| c) | Apvienotās parlamentārās asamblejas 37. sesija notiks 2019. gada martā Eiropā. |
| --- | --- |

c)

Apvienotās parlamentārās asamblejas 37. sesija notiks 2019. gada martā Eiropā.

| d) | 2018. gada 17.–19. jūlijā Kamerūnā notiks 16. reģionālā sanāksme. |
| --- | --- |

d)

2018. gada 17.–19. jūlijā Kamerūnā notiks 16. reģionālā sanāksme.

| e) | Sociālo lietu un vides komitejas ierosinātais teksts ar nosaukumu “Jauniešu, tostarp jauniešu ar invaliditāti, izvirzīšana ĀKK un ES attiecību centrā” tiks publicēts kā līdzpriekšsēdētāju kopīgs paziņojums. |
| --- | --- |

e)

Sociālo lietu un vides komitejas ierosinātais teksts ar nosaukumu “Jauniešu, tostarp jauniešu ar invaliditāti, izvirzīšana ĀKK un ES attiecību centrā” tiks publicēts kā līdzpriekšsēdētāju kopīgs paziņojums.

4.   Par starptautisko sadarbību un attīstību atbildīgā Komisijas locekļa
  Neven Mimica paziņojums

Par starptautisko sadarbību un attīstību atbildīgais Komisijas loceklis Neven Mimica savā paziņojumā galveno uzmanību pievērsa Eiropas Savienības un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas partnerībai pēc 2020. gada. Komisārs arī atsaucās uz Eiropas Savienības ārējo darbību turpmākajos gados. Viņš uzsvēra Komisijas piedāvāto ārējo izdevumu pieaugumu nākamajā daudzgadu finanšu shēmā. Komisārs izsmeļoši informēja par jaunu sadarbības un attīstības finanšu struktūru un par ierosinājumu iekļaut Eiropas Attīstības fondu Eiropas Savienības budžetā.

5.   Debates ar Neven Mimica
  , Komisijas locekli, kas ir atbildīgs par starptautisko sadarbību un attīstību, – brīvais mikrofons

Uzstājās: Bogdan Brunon Wenta, Halifa Sallah (Gambija), Maria Lidia Senra Rodríguez, Sangeet Fowdar (Maurīcija), Gilbert Shimane Mangole (Botsvāna), Michel Kamano (Gvineja), Ben Abdallah Banda (Gana), Thierry Cornillet, Irene Zindi (Zimbabve), Nafie Ali Nafie Ahmed (Sudāna), Louis Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas).

Locekļi jautāja par Komisijas priekšlikumu attiecībā uz Eiropas Savienības un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas partnerību pēc 2020. gada. Viņi jautāja par institucionālām un politiskām izmaiņām, kuras šīs pārmaiņas varētu radīt, ieskaitot Eiropas Attīstības fonda iekļaušanu Eiropas Savienības budžetā. Tika apspriests arī jautājums par zināšanu nodošanu un industrializāciju Āfrikā, kā arī par Eiropas un Āfrikas valstu papildināmību partnerības ietvaros. Tāpat tika apspriestas attiecības starp Eiropas Savienību un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm ar vidējiem ienākumiem.

Komisārs N. Mimica atbildēja uz locekļu uzdotajiem jautājumiem saskaņā ar brīvā mikrofona procedūru.

6.   Jautājumi Komisijai

Komisijai kopumā tika uzdoti 11 jautājumi.

Komisija jau iepriekš bija atbildējusi uz šiem jautājumiem rakstveidā. Komisārs N. Mimica mutiski atbildēja uz papildu jautājumiem, kas ir saistīti ar šādiem sākotnējiem jautājumiem:

| | Jo Leinen uzdotais 7. jautājums, uz kuru jāatbild mutiski, par Ķīnas “Viena josla, viens ceļš” iniciatīvu un par ES un ĀKK attiecībām. |
| --- | --- |

Jo Leinen uzdotais 7. jautājums, uz kuru jāatbild mutiski, par Ķīnas “Viena josla, viens ceļš” iniciatīvu un par ES un ĀKK attiecībām.

| | Cathrine Bearder uzdotais 6. jautājums, uz kuru jāatbild mutiski, par savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgu tirdzniecību un par ĀKK un ES attiecībām. |
| --- | --- |

Cathrine Bearder uzdotais 6. jautājums, uz kuru jāatbild mutiski, par savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgu tirdzniecību un par ĀKK un ES attiecībām.

| | Neena Gill (kuru aizvieto Jo Leinen) uzdotais 11. jautājums, uz kuru jāatbild mutiski, par humāno palīdzību KDR. |
| --- | --- |

Neena Gill (kuru aizvieto Jo Leinen) uzdotais 11. jautājums, uz kuru jāatbild mutiski, par humāno palīdzību KDR.

1., 2., 4., 5., 9. un 10. jautājumu autoriem papildu jautājumu nebija.

Jautājumu Nr. 3 un Nr. 8 autori sēdē nepiedalījās.

7.   Komisijas paveiktais saistībā ar Apvienotās parlamentārās asamblejas 34. sesijā pieņemtajām rezolūcijām

Komisārs N. Mimica norādīja, ka Komisija ir nosūtījusi paziņojumus par rezolūcijām, kuras ir pieņemtas Portoprensā par šādiem tematiem: Zilā ekonomika: iespējas un izaicinājumi ĀKK valstīm; Problēmas drošības un attīstības sasaistes jomā ĀKK un ES politikā; Veselības aprūpes pamatsistēmu, it īpaši zāļu, pieejamības uzlabošana cīņā pret infekcijas slimībām; Klimata pārmaiņu un dabas katastrofu izturētspējas palielināšana ĀKK valstīs. Attiecīgajās komitejas sanāksmēs tika apspriesti šādi papildu paziņojumi.

8.   Cīņa pret ksenofobiju, rasismu un diskrimināciju

EDSO Demokrātisko iestāžu un cilvēktiesību biroja direktore Ingibjörg Sólrún Gísladóttir norādīja, ka neskatoties uz valstu ilgtermiņa saistībām, arvien nākas saskarties ar ksenofobiju, rasismu un diskrimināciju, kas jo īpaši ietekmē reliģiskās vai etniskās grupas. Šāda prakse bieži ir novērojama iestādēs, tāpēc pret to vērsties ir grūtāk. Viņa izklāstīja biroja darbu, kas vāc datus par naida noziegumiem, strādā ar valstu iestādēm, lai uzlabotu to datu vākšanas sistēmas un nodrošina apmācības valsts un privātā sektora dalībniekiem. Ingibjörg Sólrún Gísladóttir izvirzīja jautājumu par migrantu integrāciju un valstīm piedāvāja iespējamos risinājumus.

Uzstājās: Musa Hussein Naib (Eritreja), Julie Ward, Daba Tesfaye (Etiopija), Halifa Sallah (Gambija), Thierry Cornillet, Acardus Moses Gray (Libērija), Clifford Andre (Seišelas), Bodil Valero, Nafie Ali Nafie Ahmed (Sudāna), Michael Gahler, Ben Abdallah Banda (Gana), Juan Fernando López Aguilar, Bogdan Brunon Wenta, Papa Babou Ndiaye (Senegāla), Maria Lidia Senra Rodríguez, Louisa Klingvall (Komisijas Tieslietu ģenerāldirektorāts), Charlotte Ståhl (Komisijas Starptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāldirektorāts).

Locekļi norādīja, ka ksenofobija, rasisms un diskriminācija balstās uz aizspriedumiem un zināšanu trūkumu, un uzsvēra izglītības nozīmi šā jautājuma risināšanā. Tāpat tika uzvērts, cik svarīgi ir sapulcēt kopā dažādas izcelsmes studentus, lai veicinātu toleranci un izveidotu solidaritātes tīklus. Locekļi uzsvēra nepieciešamību atbilstoši pārvaldīt migrāciju un pienācīgi integrēt migrantus, lai nodrošinātu sociālo kohēziju un novērstu ekstrēmi noskaņotu politisko partiju rašanos.

Ingibjörg Solrún Gísladóttir noslēdza debates.

9.   Ziņojums par Sieviešu forumu

Eiropas Parlamenta deputāte Maria Arena informēja asambleju, ka foruma tēma bija “Afrofeminisms: sievietes balss pret rasismu un diskrimināciju”. Kvalificētu sieviešu grupa paskaidroja, kā viņas ir ieviesušas feminisma aspektus viņu ikdienas darbā un sniedza piemērus veidiem, kā novērst diskrimināciju. Mwiza Sibungo (Namībija) izteica nepieciešamību informēt par rasismu un norādīja, kā šajā sakarā radošās nozares varētu sniegt savu ieguldījumu.

Uzstājās: Maria Lidia Senra Rodríguez, Halifa Sallah (Gambija), Vicky Katumwa (Kongo Demokrātiskā Republika).

(Sēde tika slēgta plkst. 17.52)

Līdzpriekšsēdētāji

Joseph OWONA KONO

Louis MICHEL

Līdzģenerālsekretāri

Patrick I. GOMES

Jose Javier FERNANDEZ FERNANDEZ(pienākumu izpildītājs)

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

1

Oficiālajā Vēstnesī

---

| 7.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 443/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 443/5

---

OTRDIENAS, 2018. GADA 19. JŪNIJA, RĪTA SĒDES PROTOKOLS

(2018/C 443/02)

SATURS

| 1. | Steidzams jautājums Nr. 1: Steidzama nepieciešamība pēc jauniem pasākumiem cīņā pret starptautisko terorismu | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | ĀKK un ES attiecības pēc Kotonū nolīguma – spēcīga parlamentārā dimensija | 5 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Urbanizācijas ietekme uz sociālo un vides jomu, jo īpaši uz rūpniecisko un sadzīves atkritumu efektīvu pārvaldību ĀKK valstīs | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Fitosanitāro produktu, sēklu un citu lauksaimnieciskās ražošanas resursu nelegālās tirdzniecības ietekme uz ĀKK valstu ekonomiku | 6 |
| --- | --- | --- |

4.

OTRDIENAS, 2018. GADA 19. JŪNIJA, RĪTA SĒDES PROTOKOLS

(Sēdi atklāja plkst. 9.15)

SĒDI VADĪJA: Joseph OWONA KONO

Līdzpriekšsēdētājs

1.   Steidzams jautājums Nr. 1: Steidzama nepieciešamība pēc jauniem pasākumiem cīņā pret starptautisko terorismu

Uzstājās: Birgit Loeser (EĀDD), Frank Engel, Jo Leinen, Alpha Ousmane (Burkinafaso), Agnima Alain-Michel Lobognon (Kotdivuāra), Louis Michel, Musa Hussein Naib (Eritreja), Tesfaye Daba Wakjira (Etiopija), João Ferreira, Alhaji Halifa Sallah (Gambija), Ben Abdallah Banda (Gana), Price Cyprien (Haiti), Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Juan Fernando López Aguilar, Pally Iriase (Nigērija), Francesc Gambús, Papa Babou Ndiaye (Senegāla), Clifford Andre (Seišelas), Nafie Ali Nafie Ahmed (Sudāna), Suhair Ahmed Salah Mohamed Ahmed (Sudāna), Andre Misiekaba (Surinama) un Adjedoue Weidou (Čada).

EĀDD pārstāve atklāja debates un atgādināja par nopietno ES iesaisti drošības nodrošināšanā Āfrikā. Nesen parakstītais Saprašanās memorands starp Āfrikas Savienību, ES un Apvienoto Nāciju Organizāciju liecina par visu trīs starptautisko organizāciju apņemšanos sadarboties ciešāk. Locekļi uzsvēra, cik svarīga ir attīstības un drošības sasaiste, un noliedza saikni starp terorismu un migrāciju. Viņi atgādināja, ka ir svarīgi risināt jautājumus saistībā ar terorisma pamatcēloņiem (nabadzību, atstumtību, cilvēktiesību pārkāpumiem, korupciju u. c.) un izstrādāt efektīvākās radikalizācijas nepieļaušanas politikas. Par prioritāti šajā kontekstā vajadzētu izvirzīt koncepcijas nostiprināšanu un valsts lomu. Diskusijās tika skarts arī jautājums par terorisma finansēšanu un starpkultūru un starpreliģiju dialogu, vienlaikus uzsverot, ka terorismam nav nekāda attaisnojuma.

Politisko lietu komiteja

Līdzreferenti: Jacob Oulanyah (Uganda) un Cristian Dan Preda

Sebastian Kopulande (Zambija), kas aizstāja Jacob Oulanyah (Uganda), un Cristian Dan Preda iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Cheryl Sandra V. Husbands (Barbadosa), Bogdan Brunon Wenta, Carlos Zorrinho, Gilbert Shimane Mangole (Botsvāna), Louis Michel, Tesfaye Daba Wakjira (Etiopija), Alhaji Halifa Sallah (Gambija), Michel Kamano (Gvineja), Jean-Luc Schaffhauser, Price Cyprien (Haiti), Michael Gahler, Maria Arena, McHenry Venaani (Namībija), Frank Engel, Clifford Andre (Seišelas), Julie Ward, Nafie Ali Nafie Ahmed (Sudāna), Joachim Zeller, Suhair Ahmed Salah Mohamed Ahmed (Sudāna), Cécile Kashetu Kyenge, Andre Misiekaba (Surinama), Sabine Lösing, Adjedoue Weidou (Čada) un Domenico Rosa (Eiropas Komisija).

Kaut arī sarunām par ES un ĀKK valstīm ir jāsākas, vēlākais, 2018. gada augustā, lielākā daļa locekļu piekrita, ka nolīgumam vajadzētu būt juridiski saistošam un ka tam būtu jābalstās uz Kotonū acquis, jo īpaši attiecībā uz cilvēktiesībām, labu pārvaldību un politisko dialogu. Ierosinātā Eiropas Attīstības fonda (EAF) budžeta plānošana varētu palīdzēt uzlabot līdzekļu apguvi, palielināt paredzamību un nodrošināt stingrāku parlamentāro finanšu resursu kontroli. Gaidāmās sarunas ir unikāla iespēja modernizēt partnerību un pielāgot to pašreizējo globālo problēmu risināšanā. Valdīja vispārēja vienprātība par vajadzību saglabāt ĀKK valstu vispārējo iniciatīvu un pastiprināt to parlamentāro dimensiju. Ierosinājums atcelt ĀKK struktūru, lai koncentrētos uz reģionālo attiecību stiprināšanu, netika atbalstīts. Locekļi arī atzīmēja svarīgo tehnoloģiju nodošanas lomu, kas varētu būt nozīmīga industrializācijas attīstībai ĀKK valstīs.

Sebastian Kopulande (Zambija) noslēdza debates.

Sociālo lietu un vides komiteja

Līdzreferenti: Alhaji Halifa Sallah (Gambija) un Eleni Theocharous

Alhaji Halifa Sallah (Gambija) iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Alpha Ousmane (Burkinafaso), Frank Engel, Agnima Alain-Michel Lobognon (Kotdivuāra), Jo Leinen, Ben Abdallah Banda (Gana), Catherine Bearder, Abderrahmane Marrakchy (Mauritānija), Neoklis Sylikiotis, Liuga Faumuina (Samoa), Jean-Luc Schaffhauser, Mathew Sahr Nyuma (Sjerraleone), Francesc Gambús, Suhair Ahmed Salah Mohamed Ahmed (Sudāna), Adjedoue Weidou (Čada), Raphael Mhone (Malāvija), Thierry Cornillet un Paolo Ciccarelli (Eiropas Komisija).

Strauja urbanizācija ĀKK valstīs ir radījusi milzīgas problēmas saistībā ar atkritumu apsaimniekošanu. Locekļi apsprieda atkritumu sliktas apsaimniekošanas negatīvo ietekmi uz cilvēka veselību un vidi. Ir nepieciešams uzlabot tiesisko regulējumu un īstenot spēkā esošos tiesību aktus arī attiecībā uz bīstamo atkritumu eksportu. Locekļi minēja izglītības nozīmi un iespējas, ko piedāvā aprites ekonomika.

Alhaji Halifa Sallah (Gambija) noslēdza debates.

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

Līdzreferenti: Lucie Milebou Aubusson Mboussou kundze (Gabona) un Maria Arena

Lucie Milebou Aubusson Mboussou kundze (Gabona) un Maria Arena iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Dariusz Rosati, Alhaji Halifa Sallah (Gambija), Clifford Andre (Seišelas), Thierry Cornillet, Maria Lidia Senra Rodríguez, Maria Heubuch un Leonard Mizzi (Eiropas Komisija).

Fitosanitāro produktu, sēklu un citu lauksaimnieciskās ražošanas resursu nelegāla tirdzniecība ir kļuvusi par ienesīgu biznesu, ko veicina stabilu tiesisko regulējumu un sankciju trūkums. Locekļi uzsvēra šīs nelikumīgās tirdzniecības ietekmi uz vidi un veselību, jo īpaši sieviešu un meiteņu veselību. Locekļi atzīmēja nepieciešamību uzlabot ĀKK valstu lauksaimnieku informētību, uzlabot laboratoriju kapacitāti un stiprināt muitas kontroli. Daži locekļi uzsvēra nepieciešamību pēc holistiskas pieejas, kurā būtu jāapvieno reģionālā un valstu līmenī veiktie pasākumi. Tika apspriesti arī tādi temati kā privātā sektora loma, lauksaimniecības modeļi un pētniecības un tehnoloģiju nozīme.

Lucie Milebou Aubusson Mboussou kundze (Gabona) un Maria Arena noslēdza debates.

(Sēdi slēdza plkst. 12.51)

Līdzpriekšsēdētāji

Joseph OWONA KONO

Louis MICHEL

Līdzģenerālsekretāri

Patrick I. GOMES

Jose Javier FERNÁNDEZ FERNÁNDEZ(pienākumu izpildītājs)

---

| 7.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 443/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 443/7

---

OTRDIENAS, 2018. GADA 19. JŪNIJA, PĒCPUSDIENAS SĒDES PROTOKOLS

(2018/C 443/03)

SATURS

| 1. | Steidzams jautājums Nr. 1: Humanitārā krīze Dienvidsudānā | 7 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Demogrāfiskais pieaugums: pārbaudījumi un iespējas | 7 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Globālais pakts par migrāciju | 8 |
| --- | --- | --- |

3.

OTRDIENAS, 2018. GADA 19. JŪNIJA, PĒCPUSDIENAS SĒDES PROTOKOLS

(Sēdi atklāja plkst. 15.10)

SĒDI VADĪJA: Louis MICHEL,

līdzpriekšsēdētājs

Par humāno palīdzību un krīžu pārvarēšanu atbildīgā Komisijas locekļa Christos Stylianides uzstāšanās

Uzstājās: Daba Tesfaye (Etiopija), Bogdan Brunon Wenta, Halifa Sallah (Gambija), Cécile Kashetu Kyenge, Jacob Oulanyah (Uganda) un Eleni Theocharous.

Locekļi pauda nopietnas bažas par humanitārās situācijas pasliktināšanos Dienvidsudānā. Viņi aicināja Āfrikas Savienību, Starpvaldību attīstības iestādi (IGAD), Eiropas Savienību un starptautisko sabiedrību izdarīt spiedienu uz konflikta pusēm, lai tās pārtrauktu karadarbību un atgrieztos pie miera sarunām. Viņi aicināja humānās palīdzības organizācijām nodrošināt netraucētu piekļuvi, kā arī saukt pie atbildības tos, kuri bloķē šo piekļuvi, kā arī citus kara noziegumu izdarītājus. Viņi uzsvēra konflikta reģionālo dimensiju un atzinīgi novērtēja kaimiņvalstu centienus uzņemt gandrīz trīs miljonus bēgļu.

To uzsvēra arī par humāno palīdzību un krīžu pārvarēšanu atbildīgais Eiropas Komisijas komisārs Christos Stylianides, kurš atkārtoti uzsvēra, ka tā ir “100 % cilvēka radīta katastrofa” un starptautisko humanitāro tiesību pilnīga neievērošana. Viņš uzsvēra ES nemainīgo apņemšanos iesaistīties krīzes risināšanā un paziņoja, ka humānajai palīdzībai Sudānā un Dienvidsudānā tiks piešķirti 68 miljoni euro papildus jau kopš 2013. gada beigām piešķirtajiem vairāk nekā 412 miljoniem euro.

Uzstājās: Catherine Bearder, João Ferreira, Bodil Valero, Joachim Zeller, Julie Ward, Anna Záborská, Moses Cheboi (Kenija), Suhair A. Salah M. Ahmed (Sudāna) un Jean-Luc Schaffhauser.

Galvenās debates ar ANO Iedzīvotāju fonda (UNFPA) direktoru Benoit Kalasa

Uzstājās: Alain Michel Lobognon (Kotdivuāra), Michael Gahler, Musa Hussein Naib (Eritreja), Julie Ward, Daba Tesfaye (Etiopija), Eleni Theocharous, Halifa Sallah (Gambija), Ben Abdallah Banda (Gana), Amadou Dioffo (Nigēra), Maria Lidia Senra Rodríguez, Suhair Ahmed Salah (Sudāna), Adjedoue Weidou (Čada), Frank Engel, Juliet Suubi Kinyamatama (Uganda), João Ferreira, Cécile Kashetu Kyenge, Carlos Zorrinho, Anna Záborska, Tadeusz Zwiefka, Sarah Kioko (Kenija), William Nokrach (Uganda), Arne Gericke un Miguel Exposito Verdejo (Eiropas Komisijas Starptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāldirektorāts).

ANO Iedzīvotāju fonda (UNFPA) direktors Dr. Benoit Kalasa norādīja, ka, lai gan auglības koeficients visā pasaulē ir samazinājies, iedzīvotāju skaita pieaugums Āfrikā nemazinās, jo Āfrikā ir daudz vairāk sieviešu reproduktīvā vecumā. Ir aprēķināts, ka līdz 2050. gadam Āfrikas iedzīvotāju skaits (pašlaik 1,2 miljardi) būs pieaudzis līdz 4,4 miljardiem un ka piecas valstis ar vislielāko iedzīvotāju skaitu pasaulē atradīsies Āfrikā. Tas ir izaicinājums valstīm, kas saskaras ar strauju urbanizāciju, kuru rada lauku iedzīvotāji, kas pārvācas uz pilsētām vai kaimiņvalstīm, kurās ir vāja infrastruktūra, nedrošība un zemas kvalitātes darbvietas. Lai izmantotu demogrāfisko dividendi, katrai valstij visiem jauniešiem būtu jāgarantē tiesības plānot savu dzīvi, būt brīviem no vardarbības un traumām, jānodrošina pamatbrīvības un reproduktīvās tiesības, kā arī piekļuve kvalitatīvai izglītībai un mentorēšanai.

Locekļi uzsvēra steidzamo nepieciešamību sekmēt dzimumu līdztiesību, nodrošināt izglītību, veselības aprūpi, uzturdrošību, spēju veidošanu un jauniešu nodarbinātību.

Benoit Kalasa atbildēja uz klātesošo jautājumiem un noslēdza debates, norādot, ka līdz šim demogrāfiskā dividende nav bijusi un arī nebūs pieejama, kamēr miljoniem sieviešu un meiteņu visā pasaulē tiek kavēta attīstība un ja cilvēkiem ir pieejamas tikai ierobežotas iespējas vai tās vispār nav pieejamas, vai arī viņiem nav piekļuves izglītībai vai veselības aprūpei un viņu spējas ir ierobežotas. Noslēgumā viņš norādīja, ka iedzīvotāju skaita pieaugums ir globāls jautājums un tāpēc ir jārisina globālā mērogā.

Debates bez rezolūcijas ar Eugenio Ambrosi (Starptautiskās Migrācijas organizācijas (IOM) reģionālo direktoru attiecībā uz Eiropas Ekonomikas zonu (EEZ), Eiropas Savienību un NATO)

IOM reģionālais direktors Eugenio Ambrosi uzsvēra to, ka pirmo reizi tiks apspriesta globāla visaptveroša pieeja un pēc tam 2018. decembrī tiks noslēgti divi pakti – viens par migrāciju un otrs par bēgļiem.

Uzstājās: Musa Hussein Naib (Eritreja), Michael Gahler, Daba Tesfaye (Etiopija), Cécile Kashetu Kyenge, Halifa Sallah (Gambija), Ben Abdallah Banda (Gana), Sabine Lösing, Suhair A. Salah M. Ahmed (Sudāna), György Hölvényi, Julie Ward, Anna Záborská, Željana Zovko, Francesc Gambús, Louis Michel un Camilla Hagström (Eiropas Komisijas Starptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāldirektorāts).

Lai gan locekļi bija vienisprātis attiecībā uz cilvēktiesību un cilvēka cieņas ievērošanu neatkarīgi no personas juridiskā statusa, bija skaidrs, ka sociālās nodrošināšanas pabalstu piešķiršana vēl būs jāapspriež sīkāk. Locekļi arī saprata to, cik steidzami ir radīt juridiskās iespējas ekonomiskajai migrācijai, kas atbilstu galamērķa valstu vajadzībām, vienlaicīgi izvairoties no intelektuālā darbaspēka emigrācijas no izcelsmes valstīm. Locekļi uzsvēra, cik svarīgi ir ievērot migrantu tiesības, ieskaitot tiesības atgriezties, vienlaikus par prioritāti uzskatot migrācijas pamatcēloņu novēršanu. Parlamentiem vajadzētu izmantot savas likumdošanas un kontroles pilnvaras un veicināt izpratni, lai ietekmētu pēdējo sarunu kārtu.

(Sēdi slēdza plkst. 18.21)

Līdzpriekšsēdētāji

Joseph OWONA KONO

Louis MICHEL

Līdzģenerālsekretāri

Patrick I. GOMES

Jose Javier FERNÁNDEZ FERNÁNDEZ(pienākumu izpildītājs)

---

| 7.12.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 443/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 443/9

---

TREŠDIENAS, 2018. GADA 20. JŪNIJA, SĒDES PROTOKOLS

(2018/C 443/04)

KOPSAVILKUMS

| 1. | Semināra kopsavilkuma ziņojums | 9 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums | 9 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Ziņojums par Jaunatnes konferenci | 10 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Carl B. Greenidge, Gajānas viceprezidenta un ārlietu ministra paziņojums | 10 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Bulgārijas premjerministra vietnieces tiesu sistēmas reformas jautājumos un ārlietu ministres, ES Padomes priekšsēdētājas Ekaterina Zaharieva paziņojums | 10 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Jautājumi Padomei | 10 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Debates ar Padomi – brīvais mikrofons | 11 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Ziņojums par 15. reģionālo sanāksmi, kas notika Nairobi, Kenijā (Austrumāfrikas reģions) 2018. gada 11.–13. aprīlī – līdzpriekšsēdētāju ziņojums | 11 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Protokolu apstiprināšana sanāksmēm, kas notika pirmdien, 2018. gada 18. jūnijā, pēcpusdienā, un otrdien, 2018. gada 19. jūnijā, no rīta un pēcpusdienā | 11 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Balsojums par rezolūciju priekšlikumiem, kas iekļauti trīs pastāvīgo komiteju ziņojumos | 12 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Balsojums par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem | 13 |
| --- | --- | --- |

11.

| 12. | Dažādi jautājumi | 13 |
| --- | --- | --- |

12.

| 13. | Apvienotās parlamentārās asamblejas 36. sesijas norises laiks un vieta | 13 |
| --- | --- | --- |

13.

| I PIELIKUMS | APVIENOTĀS PARLAMENTĀRĀS ASAMBLEJAS LOCEKĻU SARAKSTS ALFABĒTA KĀRTĪBĀ | 14 |
| --- | --- | --- |

I PIELIKUMS

| II PIELIKUMS | APMEKLĒJUMA REĢISTRS SESIJAI, KAS NORISINĀJĀS BRISELĒ (BEĻĢIJĀ), 2018. GADA 18.–10. JŪNIJĀ | 18 |
| --- | --- | --- |

II PIELIKUMS

TREŠDIENAS PRIEKŠPUSDIENAS, 2018. GADA 20. JŪNIJA SĒDES PROTOKOLS

(Sēdi atklāja plkst. 9.08)

SĒDI VADĪJA: Joseph OWONA KONO

Līdzpriekšsēdētāja p.i.

1.   Semināra kopsavilkuma ziņojums

Clifford Andre (Seišelas) sniedza kopsavilkumu par semināru “Biotehnoloģiskā pētniecība ilgtspējīgai lauksaimniecībai, īpašu uzmanību pievēršot jaunattīstības valstīm”. Svētdien, 17. jūnijā, dalībnieki apmeklēja Vlaams Instituut voor Biotechnologie (VIB) Ģentē (Beļģija), kura darbības centrā ir dzīvības molekulārās bāzes pētījumi, bet kurš veic īpašu biotehnoloģisko izpēti, koncentrējoties uz jaunattīstības valstīm. Dalībnieki noklausījās trīs prezentācijas un pēc tam apmeklēja laboratorijas.

Uzstājās: Catherine Bearder, Halifa Sallah (Gambija).

2.   Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums

Eiropas Ekonomikas un sociālo jautājumu komitejas ĀKK Koordinācijas komitejas locekles Brenda King uzstāšanās

ĀKK paveiktā darba kontroles komitejas locekle, ĀKK un ES Ekonomikas un sociālo lietu komitejas pārstāve (aizstāj ES un ĀKK paveiktā darba pārraudzības komitejas priekšsēdētāju Jaroslaw Mulewicz) Brenda King sniedza pārskatu par EESLK nesenajām darbībām, kopš dalības pēdējā APA sanāksmē un komitejas turpmāk veicamajiem darbiem.

Uzstājās: Michel Kamano (Gvineja), Halifa Sallah (Gambjia), Agnima Alain-Michel Lobognon (Kotdivuāra).

3.   Ziņojums par Jaunatnes konferenci

Ar līdzpriekšsēdētāju piekrišanu no jaunatnes konferences dalībniekiem izvēlētam loceklim tika dota iespēja iepazīstināt ar konferences secinājumiem, kuros galvenā uzmanība bija pievērsta vajadzībai veicināt un atbalstīt starpkultūru dialogu un visu veidu integrāciju. Tālāk debatēs ar lielu entuziasmu tika apspriesta jauniešu loma un izvirzīti vairāki priekšlikumi par jauniešu līdzdalību Asamblejas darbā. Louis Michel ierosināja izveidot ĀKK un ES jaunatnes asambleju, kas būtu jāorganizē kopā ar katru Apvienotās parlamentārās asamblejas sanāksmi. Līdzīgi citi dalībnieki ierosināja izveidot jaunatnes forumu, lai sniegtu un saņemtu informāciju no APA, kas balstītos uz jau esošiem modeļiem.

Uzstājās: Nafie Ali Nafie Ahmed (Sudāna), Halifa Sallah (Gambija), Cheryl Sandra V. Husbands (Barbadosa), Louis Michel, Ben Abdallah Banda (Gana), Sir Louis Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas), Mathew Sahr Nyuma (Sjerraleone), Dexter Nduna (Zimbabve), Nafie Ali Nafie Ahmed (Sudāna), Margaret Kamar (Kenija), Jacob Oulanyah (Uganda), Adjedoue Weidou (Čada), Heather Mwiza Sibungo (Namībija), Waven William (Seišelas), Liuga Faumuina (Samoa), Agnima Alain-Michel Lobognon (Kotdivuāra), Michèle Rivasi.

4.   Carl B. Greenidge, Gajānas viceprezidenta un ārlietu ministra paziņojums

Gajānas viceprezidents un ārlietu ministrs (ĀKK Ministru padomes priekšsēdētāja vārdā) Carl. B. Greenidge aprakstīja ĀKK un ES APA nozīmi, jo tas ir forums dialogam par attīstību, viņš uzsvēra, ka tas ir vienīgais šāda veida strukturēts forums, kas aptver četrus pasaules reģionus. 79 ĀKK valstīm un 28 dalībvalstīm ir iespēja spēlēt izšķirošu lomu, veidojot globālo pārvaldību un lēmumu pieņemšanu starptautiskos forumos.

Viņš norādīja uz vajadzību pēc 2020. gada partnerībai nodrošināt jaunu sadarbības satvaru, kas būtu efektīvāks, stratēģiskāks, līdzsvarots un orientēts uz rezultātiem. Turklāt viņš paziņoja par ĀKK un Togo Ministru padomes 107. sesijas rezultātiem, kas notika Lomē, 2018. gada 30. maijā Togo, kurā ĀKK grupa pieņēma sarunu mandātu, lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu pēc Kotonū nolīguma. Šis sarunu mandāts uzskatāms par spēcīgu ĀKK valstu valdību un tautu vienotības un solidaritātes izpausmi.

Viņš beidza uzstāšanos, paužot gandarījumu par Asamblejas izrādīto spēcīgo atbalstu ĀKK grupas vienotības saglabāšanai un uzsvēra, ka ir svarīgi, lai ĀKK puse un ES puse sarunās paustu vienotu savas puses nostāju un abas šīs puses būtu līdzvērtīgas sarunu locekles.

5.   Bulgārijas premjerministra vietnieces tiesu sistēmas reformas jautājumos un ārlietu ministres, ES Padomes priekšsēdētājas Ekaterina Zaharieva paziņojums

Bulgārijas premjerministra vietnieces tiesu sistēmas reformas jautājumos un ārlietu ministre, ES Padomes priekšsēdētāja Ekaterina Zaharieva aprakstīja Bulgārijas prezidentūras galvenās prioritātes, norādot jo īpaši uz ĀKK un ES attiecībām pēc tam, kad būs beidzies Kotonū nolīgums. Viņa uzsvēra, cik svarīgi ir izmantot impulsu ĀKK un ES, lai apvienotu spēkus un lai virzītu kopīgu un globālu daudzpusēju programmu. Viņa atzinīgi novērtēja ĀKK valstu grupas pieņemto sarunu mandātu un paziņoja, ka ES pieņems savu mandātu pirmdien.

Aicinot veidot pastiprinātu dialogu un sapratni starp ĀKK un ES, viņa piebilda, ka ir būtiski vēl vairāk pielāgot ĀKK un ES attiecības jaunajai situācijai un situācijai pasaulē. Lai tā būtu efektīvāka, viņa uzsvēra nepieciešamību padziļināt ĀKK un ES partnerattiecības reģionālā līmenī un atspoguļot un integrēt reģionālo dinamiku, kas vērojama Āfrikā, Karību jūras un Klusā okeāna reģionā. Nākamajā nolīgumā būtu jācenšas veicināt kopīgās un starpnozaru intereses dažādās galvenajās jomās.

Viņa norādīja, ka klimata politika ir svarīga sadarbības joma, un aicināja uz ĀKK un ES koordinētām darbībām un sadarbību, lai cīnītos pret atkārtotām cilvēka izraisītām un dabas katastrofām, kas apdraud jau tā trauslo valstu attīstību, un izveidotu izturētspēju pret tām. Turklāt viņa norādīja, ka parlamentārajai dimensijai ir izšķiroša nozīme demokrātiskā partnerībā, jo tā veicina labāku dialogu un sapratni starp tautām.

6.   Jautājumi Padomei

ĀKK Padomei tika uzdoti 2 jautājumi un ES Padomei tika uzdoti 7 jautājumi.

| i) | Carl B. Greenidge atbildēja ĀKK Padomes vārdā atbildēja uz šādiem rakstiskiem jautājumiem, kuriem papildu jautājumu nebija:
  Jautājumu Nr. 1, ko iesniedza Sabine Lösing, par lielāku Apvienotās parlamentārās asamblejas lomu apspriestajā jaunajā partnerībā.
  Jautājumu Nr. 2, ko iesniedza Nathalie Griesbeck (aizstāj Thierry Cornillet) par nelegālo zveju Karību jūras reģionā. |
| --- | --- |

i)

Carl B. Greenidge atbildēja ĀKK Padomes vārdā atbildēja uz šādiem rakstiskiem jautājumiem, kuriem papildu jautājumu nebija:

Jautājumu Nr. 1, ko iesniedza Sabine Lösing, par lielāku Apvienotās parlamentārās asamblejas lomu apspriestajā jaunajā partnerībā.

Jautājumu Nr. 2, ko iesniedza Nathalie Griesbeck (aizstāj Thierry Cornillet) par nelegālo zveju Karību jūras reģionā.

| ii) | Ekaterina Zaharieva ES Padomes vārdā atbildēja uz šādiem jautājumiem un papildu jautājumiem:
  Jautājumu Nr. 3, ko uzdeva Jo Leinen (jautājuma sākumā viņu aizstāja Neena Gill), par situāciju Gabonā.
  Jautājumu Nr. 4. ko uzdeva Neena Gill par to, ka Padomei nav nostājas jautājumā par drošības spēku veikto vardarbīgo apspiešanu Kongo Demokrātiskajā Republikā 2017. gada decembrī un 2018. gada janvārī.
  Jautājumu Nr. 5, ko iesniedza Nathalie Griesbeck (aizstāj Thierry Cornillet) par nelegālo zveju Karību jūras reģionā.
  Jautājumu Nr. 6, ko uzdeva Cathrine Bearder, par savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgu tirdzniecību un par ĀKK un ES attiecībām.
  Jautājumu Nr. 7. ko uzdeva Thierry Cornillet, par nepieciešamību uzlabot saziņu par ES finansējumu un nodrošināt apmācību vietējām ieinteresētajām personām, lai iesniegtu pieteikumus projektu īstenošanai.
  Jautājumu Nr. 8. ko iesniedza Laura Agea, par nākotnes ES programmām/politiku un ilgtspējīgas attīstības mērķiem.
  Jautājumu Nr. 9, ko iesniedza Sabine Lösing (aizstāj Lidia Senra Rodriguez), par lielāku Apvienotās parlamentārās asamblejas lomu jaunajā partnerībā. |
| --- | --- |

ii)

Ekaterina Zaharieva ES Padomes vārdā atbildēja uz šādiem jautājumiem un papildu jautājumiem:

Jautājumu Nr. 3, ko uzdeva Jo Leinen (jautājuma sākumā viņu aizstāja Neena Gill), par situāciju Gabonā.

Jautājumu Nr. 4. ko uzdeva Neena Gill par to, ka Padomei nav nostājas jautājumā par drošības spēku veikto vardarbīgo apspiešanu Kongo Demokrātiskajā Republikā 2017. gada decembrī un 2018. gada janvārī.

Jautājumu Nr. 5, ko iesniedza Nathalie Griesbeck (aizstāj Thierry Cornillet) par nelegālo zveju Karību jūras reģionā.

Jautājumu Nr. 6, ko uzdeva Cathrine Bearder, par savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgu tirdzniecību un par ĀKK un ES attiecībām.

Jautājumu Nr. 7. ko uzdeva Thierry Cornillet, par nepieciešamību uzlabot saziņu par ES finansējumu un nodrošināt apmācību vietējām ieinteresētajām personām, lai iesniegtu pieteikumus projektu īstenošanai.

Jautājumu Nr. 8. ko iesniedza Laura Agea, par nākotnes ES programmām/politiku un ilgtspējīgas attīstības mērķiem.

Jautājumu Nr. 9, ko iesniedza Sabine Lösing (aizstāj Lidia Senra Rodriguez), par lielāku Apvienotās parlamentārās asamblejas lomu jaunajā partnerībā.

7.   Debates ar Padomi — brīvais mikrofons

Uzstājās: Michèle Rivasi, Lucie Milebou Aubsson ép Mboussou (Gabona), Halifa Sallah (Gambija), Michel Kamano (Gvineja), Jomo Mfanawemakhosi Dlamini (Esvatini Karaliste).

Deputāti pievērsās tādiem tematiem kā ES budžeta un EAF izsekojamība, lauksaimniecības nozare un plaša mēroga ražošana, politika ĀKK valstīs attiecībā uz pesticīdu un plastmasas izmantošanu; Kotonū partnerattiecību nolīgums un reģionālā integrācija, ieguves ūpniecība, digitālā ekonomika un pievienotās vērtības veidošanas ķēdes, nākamā DFS, konflikti pasaules tirdzniecībā un to ietekme uz ĀKK valstu ekonomiku.

Ekaterina Zaharieva ES Padomes vārdā atbildēja uz jautājumiem Nr. 1., 3. un 4.

Carl B. Greenidge ĀKK Padomes vārdā atbildēja uz jautājumiem Nr. 2. un 3.

Uzstājās: Clifford Andre (Seišelas), Liuga Faumuina (Samoa), Spès-Caritas Njebarikanuye (Burundi), Ben Abdallah Banda (Gana), Dexter Nduna (Zimbabve), Adjedoue Weidou (Čada), Louis Michel.

Deputāti pievērsās tādiem tematiem kā parlamenta deputāta loma sarunu pilnvarās, mazo salu valstis un nelegāla, nereģistrēta un neregulēta (NNN) zveja, globālā sasilšana, jūras līmenis, plastmasas atkritumi un zivju krājumi Klusā okeāna reģionā, ES sankciju atcelšanu Burundi, tehnoloģiju nodošanu ĀKK valstīm, infrastruktūras attīstība, ĀKK priekšlikumi veicināt ekonomikas izaugsmi un līdz minimumam samazināt migrāciju, kā arī EAF iekļaušana budžetā.

Carl B. Greenidge ĀKK Padomes vārdā atbildēja uz jautājumiem Nr. 1., 5. un 6.

Ekaterina Zaharieva ES Padomes vārdā atbildēja uz jautājumiem Nr. 1., 2., 3., 4. un 5.

8.   Ziņojums par 15. reģionālo sanāksmi, kas notika Nairobi, Kenijā (Austrumāfrikas reģions) 2018. gada 11.–13. aprīlī – līdzpriekšsēdētāju ziņojums

Līdzpriekšsēdētāja Michèle Rivasi sniedza mutisku ziņojumu par 15. reģionu sanāksmi (Austrumāfrikas reģions), uzsverot galvenās apspriestās tēmas un īpašu uzmanību pievēršot nepieciešamībai veicināt dziļāku reģionālo integrāciju, kas stiprinātu partnerattiecības ar privāto sektoru un pilsonisko sabiedrību, kā arī stiprināt tirdzniecības kontroles mehānismus, lai panāktu ilgtspējīgu sociālekonomisko un politisko attīstību. Viņa norādīja, ka vienīgais ilgtermiņa risinājums konflikta cēloņu novēršanai ir politiskais dialogs, sadarbības uzlabošana un arī starptautiskā palīdzība.

Attiecībā uz ĀKK un ES nolīgumu pēc Kotonū līguma beigām viņa uzsvēra, ka jābalstās uz Kotonū acquis un līgumā jāatspoguļo jaunā globālā realitāte, jo īpaši attiecībā uz reģionālajām īpatnībām; tikpat svarīgi ir arī informēt ĀKK valstu pilsonisko sabiedrību par sarunu gaitu.

9.   Protokolu apstiprināšana sanāksmēm, kas notika pirmdien, 2018. gada 18. jūnijā, pēcpusdienā, un otrdien, 2018. gada 19. jūnijā, no rīta un pēcpusdienā

Protokolu apstiprināja.

(Sēdi pārtrauca plkst. 12.35 un atsāka plkst. 15.01)

SĒDI VADĪJA: Louis MICHEL

Līdzpriekšsēdētājs

10.   Balsojums par rezolūciju priekšlikumiem, kas iekļauti trīs pastāvīgo komiteju ziņojumos

Līdzpriekšsēdētājs atgādināja par balsošanas kārtību asamblejā.

i)   ĀKK un ES attiecības pēc Kotonū nolīguma: spēcīga parlamentārā dimensija (ĀKK – ES/102.400/18/galīgā redakcija)

(Politisko lietu komiteja)

Jacob Oulanyah (Uganda) un Cristian Dan Preda ziņojums

Pieņemtie grozījumi: 1, 6, 7, 1. mutiskais grozījums par I apsvērumu

Noraidītie grozījumi: 2, 3, 4, 5.

EPP grupa pieprasīja par 2. grozījumu balsot katrai palātai atsevišķi. Grozījumu noraidīja.

EPP grupa pieprasīja par 3. grozījumu balsot katrai palātai atsevišķi. Grozījumu noraidīja. S&D grupa pieprasīja par F apsvērumu balsot katrai palātai atsevišķi. Pirmo daļu pieņēma.

S&D grupa pieprasīja balsot pa daļām par 6. punktu un katrai palātai atsevišķi par šā grozījuma otro daļu. Pirmo daļu pieņēma.

EPP grupa pieprasīja balsot pa daļām par 11. punktu un katrai palātai atsevišķi par šā grozījuma otro daļu. Pirmo daļu pieņēma.

EPP grupa pieprasīja balsot pa daļām par 12. punktu un katrai palātai atsevišķi par šā grozījuma otro daļu. Pirmo daļu pieņēma.

EPP grupa pieprasīja balsot pa daļām par 16. punktu un katrai palātai atsevišķi par šā grozījuma otro daļu. Pirmo daļu pieņēma.

EPP grupa pieprasīja balsot pa daļām par 20. punktu un katrai palātai atsevišķi par šā grozījuma otro daļu. Pirmo daļu pieņēma.

Šādi grozīto rezolūciju pieņēma ar 62 balsīm par, 0 pret un 5 deputātam atturoties.

ii)   Fitosanitāro produktu, sēklu un citu lauksaimnieciskās ražošanas resursu nelegālās tirdzniecības ietekme uz ĀKK valstu ekonomiku (ĀKK – ES/102.403/18/galīgā redakcija)

(Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja)

Lucie Milebou Aubusson Mboussou kundzes (Gabona) un Maria Arena ziņojums

Pieņemtie grozījumi: 2, 6, 7, 8,

Noraidītie grozījumi: 1, 4, 5,

Spēku zaudējušie grozījumi: 3

PPE grupa pieprasīja balsojumu pa daļām par O apsvērumu. Apsvērums tika pieņemts.

PPE grupa pieprasīja balsojumu pa daļām par 18. punktu. Šis punkts tika pieņemts.

Grozīto rezolūciju pieņēma vienbalsīgi.

iii)   Urbanizācijas ietekme uz sociālo un vides jomu, jo īpaši rūpniecisko un sadzīves atkritumu drošu apsaimniekošanu ĀKK valstīs (ĀKK – ES/102.408/18/galīgā redakcija)

(Sociālo lietu un vides komiteja)

Alhaji Halifa Sallah (Gambija) un Eleni Theocharous ziņojums

Pieņemtais grozījums: 2

Noraidītais grozījums: 1

PPE un ECR grupas pieprasīja par 6. grozījumu balsot katrai palātai atsevišķi. Pirmo daļu pieņēma.

Grozīto rezolūciju pieņēma vienbalsīgi.

11.   Balsojums par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem

i)   Akūta nepieciešamība pēc jauniem pasākumiem cīņā pret starptautisko terorismu (ĀKK – ES/102.582/18/galīgā redakcija)

Pieņemtie grozījumi: 1

Grozīto rezolūciju pieņēma vienbalsīgi.

ii)   Humanitārā krīze Dienvidsudānā (ĀKK – ES/102.583/18/galīgā redakcija)

Pieņemtie grozījumi: 1

Šādi grozīto rezolūciju pieņēma vienprātīgi, trim deputātiem atturoties.

12.   Dažādi jautājumi

Līdzpriekšsēdētājs pateicās deputātiem, līdzsekretariātam, tulkiem un Komisijas dienestiem par viņu darbu.

13.   Apvienotās parlamentārās asamblejas 36. sesijas norises laiks un vieta

Apvienotās parlamentārās asamblejas 36. sesija notiks no 2018. gada 3. līdz 5. decembrim Benīnā.

(Sēdi slēdza plkst. 15.32)

Joseph OWONA KONO

Louis MICHEL

Līdzpriekšsēdētāji

Patrick I. GOMES

Jose Javier FERNÁNDEZ FERNÁNDEZ (pienākumu izpildītājs)

Līdzģenerālsekretāri

---

I PIELIKUMS

APVIENOTĀS PARLAMENTĀRĀS ASAMBLEJAS LOCEKĻU SARAKSTS ALFABĒTA KĀRTĪBĀ

| ĀKK valstu grupas pārstāvji | EP pārstāvji |
| --- | --- |
| KONO (KAMERŪNA), līdzpriekšēdētājs | MICHEL, līdzpriekšsēdētājs |
| ANGOLA
  ANTIGVA UN BARBUDA
  BAHAMU SALAS
  BARBADOSA (PV)
  BELIZE
  BENĪNA
  BOTSVĀNA
  BURKINAFASO
  BURUNDI
  KAMERŪNA
  KABOVERDE
  CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA
  ČADA (PV)
  KOMORU SALAS
  KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA
  KONGO REPUBLIKA
  KUKA SALAS
  KOTDIVUĀRA
  DŽIBUTIJA
  DOMINIKA
  DOMINIKĀNAS REPUBLIKA
  EKVATORIĀLĀ GVINEJA
  ERITREJA
  ESVATINI KARALISTE
  ETIOPIJA (PV)
  FIDŽI (PV)
  GABONA
  GAMBIJA
  GANA
  GRENĀDA
  GVINEJA (VP)
  GVINEJA-BISAVA
  GAJĀNA
  HAITI
  JAMAIKA
  KENIJA
  KIRIBATI
  LESOTO
  LIBĒRIJA
  MADAGASKARA
  MALĀVIJA
  MALI
  MĀRŠALA SALU REPUBLIKA
  MAURITĀNIJA
  MAURĪCIJA
  MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS
  MOZAMBIKA
  NAMĪBIJA (PV)
  NAURU
  NIGĒRA
  NIGĒRIJA (PV)
  NIUE
  PALAU
  PAPUA-JAUNGVINEJA
  RUANDA
  SENKITSA UN NEVISA
  SENTLUSIJA
  SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS
  SAMOA (PV)
  SANTOME UN PRINSIPI
  SENEGĀLA
  SEIŠELAS
  SJERRALEONE
  ZĀLAMANA SALAS
  SOMĀLIJA
  DIENVIDĀFRIKA (PV)
  SUDĀNA
  SURINAMA (PV)
  TANZĀNIJA
  AUSTRUMTIMORA
  TOGO
  TONGA
  TRINIDĀDA UN TOBAGO
  TUVALU
  UGANDA
  VANUATU
  ZAMBIJA
  ZIMBABVE | ADEMOV


  ADINOLFI


  AGEA


  ARENA


  BAREKOV


  BAY


  BEARDER


  BEŇOVÁ


  CAMPBELL BANNERMAN


  CASA


  CHRISTENSEN


  CIOCCA


  CORNILLET


  CORRAO


  CZESAK (PV)


  DANCE


  DELAHAYE


  D’ORNANO


  ENGSTRÖM


  ESTARÀS FERRAGUT


  FERRARA


  FERREIRA (VP)


  FLORENZ


  GAL


  GARDIAZABAL RUBIAL


  GERICKE


  GERINGER DE OEDENBERG


  GIUFFRIDA


  GOERENS


  GRIESBECK


  GUERRERO SALOM


  HANNAN (PV)


  HETMAN


  HEUBUCH


  ITURGAIZ


  KARSKI


  KYENGE (PV)


  LANCINI


  LÓPEZ AGUILAR (PV)


  LÖSING


  MCAVAN


  MANSCOUR (PV)


  MARUSIK


  MICHEL


  MIZZI


  MUSELIER (PV)


  MUSSOLINI


  NART (PV)


  NEUSER


  NOICHL


  OMARJEE


  PAPADIMOULIS


  PEDICINI (PV)


  POGLIESE


  POPA


  PREUSS


  PUNSET


  RANGEL (VIP)


  RIVASI (VP)


  ROLIN


  ROSATI


  SARGENTINI


  SCHAFFHAUSER


  SCHREIJER-PIERIK


  SENRA RODRÍGUEZ


  STOLOJAN


  THOMAS


  VAIDERE


  VALERO


  WENTA


  WERNER


  WIELAND


  WIŚNIEWSKA (VP)


  ZÁBORSKÁ


  ZELLER


  ZORRINHO


  ZOVKO


  ZWIEFKA |

ĀKK valstu grupas pārstāvji

EP pārstāvji

KONO (KAMERŪNA), līdzpriekšēdētājs

MICHEL, līdzpriekšsēdētājs

ANGOLA

ANTIGVA UN BARBUDA

BAHAMU SALAS

BARBADOSA (PV)

BELIZE

BENĪNA

BOTSVĀNA

BURKINAFASO

BURUNDI

KAMERŪNA

KABOVERDE

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

ČADA (PV)

KOMORU SALAS

KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA

KONGO REPUBLIKA

KUKA SALAS

KOTDIVUĀRA

DŽIBUTIJA

DOMINIKA

DOMINIKĀNAS REPUBLIKA

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

ERITREJA

ESVATINI KARALISTE

ETIOPIJA (PV)

FIDŽI (PV)

GABONA

GAMBIJA

GANA

GRENĀDA

GVINEJA (VP)

GVINEJA-BISAVA

GAJĀNA

HAITI

JAMAIKA

KENIJA

KIRIBATI

LESOTO

LIBĒRIJA

MADAGASKARA

MALĀVIJA

MALI

MĀRŠALA SALU REPUBLIKA

MAURITĀNIJA

MAURĪCIJA

MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS

MOZAMBIKA

NAMĪBIJA (PV)

NAURU

NIGĒRA

NIGĒRIJA (PV)

NIUE

PALAU

PAPUA-JAUNGVINEJA

RUANDA

SENKITSA UN NEVISA

SENTLUSIJA

SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS

SAMOA (PV)

SANTOME UN PRINSIPI

SENEGĀLA

SEIŠELAS

SJERRALEONE

ZĀLAMANA SALAS

SOMĀLIJA

DIENVIDĀFRIKA (PV)

SUDĀNA

SURINAMA (PV)

TANZĀNIJA

AUSTRUMTIMORA

TOGO

TONGA

TRINIDĀDA UN TOBAGO

TUVALU

UGANDA

VANUATU

ZAMBIJA

ZIMBABVE

ADEMOV

ADINOLFI

AGEA

ARENA

BAREKOV

BAY

BEARDER

BEŇOVÁ

CAMPBELL BANNERMAN

CASA

CHRISTENSEN

CIOCCA

CORNILLET

CORRAO

CZESAK (PV)

DANCE

DELAHAYE

D’ORNANO

ENGSTRÖM

ESTARÀS FERRAGUT

FERRARA

FERREIRA (VP)

FLORENZ

GAL

GARDIAZABAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

GOERENS

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HANNAN (PV)

HETMAN

HEUBUCH

ITURGAIZ

KARSKI

KYENGE (PV)

LANCINI

LÓPEZ AGUILAR (PV)

LÖSING

MCAVAN

MANSCOUR (PV)

MARUSIK

MICHEL

MIZZI

MUSELIER (PV)

MUSSOLINI

NART (PV)

NEUSER

NOICHL

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI (PV)

POGLIESE

POPA

PREUSS

PUNSET

RANGEL (VIP)

RIVASI (VP)

ROLIN

ROSATI

SARGENTINI

SCHAFFHAUSER

SCHREIJER-PIERIK

SENRA RODRÍGUEZ

STOLOJAN

THOMAS

VAIDERE

VALERO

WENTA

WERNER

WIELAND

WIŚNIEWSKA (VP)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZOVKO

ZWIEFKA

POLITIKAS LIETU KOMITEJA

| Komitejas locekļi no ĀKK valstīm | EP deputāti |
| --- | --- |
| KATUMWA, KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA Līdzpriekšsēdētājs
  MALI, 2. VC | GOERENS, līdzpriekšsēdētājs

  ZELLER, 1. VC

  GUERRERO SALOM, 2. VC |
| BENĪNA
  BURKINAFASO
  BURUNDI
  ČADA
  KOTDIVUĀRA
  DŽIBUTIJA
  ETIOPIJA
  FIDŽI
  GAJĀNA
  HAITI
  JAMAIKA
  KENIJA
  KIRIBATI
  LESOTO
  LIBĒRIJA
  MĀRŠALA SALAS
  NAURU
  SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS
  SAOTOME UN PRINSIPI
  AUSTRUMTIMORA
  TOGO
  UGANDA
  ZAMBIJA
  ZIMBABVE | ADEMOV


  ADINOLFI


  BAREKOV


  CASA


  CHAUPRADE


  CORRAO


  CZESAK


  DANCE


  ENGSTRÖM


  GAL


  KARSKI


  KYENGE


  LÖSING


  LÓPEZ AGUILAR


  MICHEL


  POGLIESE


  PREUSS


  RANGEL


  VALERO


  WERNER


  WIELAND


  ZORRINHO


  ZWIEFKA |

Komitejas locekļi no ĀKK valstīm

EP deputāti

KATUMWA, KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA Līdzpriekšsēdētājs

MALI, 2. VC

GOERENS, līdzpriekšsēdētājs

ZELLER, 1. VC

GUERRERO SALOM, 2. VC

BENĪNA

BURKINAFASO

BURUNDI

ČADA

KOTDIVUĀRA

DŽIBUTIJA

ETIOPIJA

FIDŽI

GAJĀNA

HAITI

JAMAIKA

KENIJA

KIRIBATI

LESOTO

LIBĒRIJA

MĀRŠALA SALAS

NAURU

SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS

SAOTOME UN PRINSIPI

AUSTRUMTIMORA

TOGO

UGANDA

ZAMBIJA

ZIMBABVE

ADEMOV

ADINOLFI

BAREKOV

CASA

CHAUPRADE

CORRAO

CZESAK

DANCE

ENGSTRÖM

GAL

KARSKI

KYENGE

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

POGLIESE

PREUSS

RANGEL

VALERO

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

EKONOMIKAS ATTĪSTĪBAS, FINANŠU UN TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA

| Komitejas locekļi no ĀKK valstīm | EP deputāti |
| --- | --- |
| PARKIES (DIENVIDĀFRIKA), līdzpriekšsēdētājs
  KABOVERDE 1 VC
  KOMORU SALAS 2 VC | FERRARA (līdzpriekšsēdētājs)

  ESTARÀS FERRAGUT, 1. VC

  MANSCOUR, 2. VC |
| ANGOLA
  BARBADOSA
  EKVATORIĀLĀ GVINEJA
  GABONA
  GVINEJA
  GVINEJA-BISAVA
  ESVATINI KARALISTE
  MADAGASKARA
  MAURĪCIJA
  NAMĪBIJA
  NIGĒRIJA
  NIUE
  PAPUA-JAUNGVINEJA
  KONGO Republika
  SENEGĀLA
  SEIŠELAS
  ZĀLAMANA SALAS
  SENTKITSA UN NEVISA
  SENTLUSIJA
  SURINAMA
  TANZĀNIJA
  TONGA
  TRINIDĀDA UN TOBAGO | ARENA


  BAY


  BEŇOVÁ


  CAMPBELL BANNERMAN


  CORNILLET


  DELAHAYE


  FLORENZ


  GRIESBECK


  HANNAN


  MIZZI


  MUSELIER


  OMARJEE


  PAPADIMOULIS


  PEDICINI


  POPA


  PUNSET


  ROSATI


  SARGENTINI


  SCHREIJER-PIERIK


  STOLOJAN


  THOMAS


  ZOVKO |

Komitejas locekļi no ĀKK valstīm

EP deputāti

PARKIES (DIENVIDĀFRIKA), līdzpriekšsēdētājs

KABOVERDE 1 VC

KOMORU SALAS 2 VC

FERRARA (līdzpriekšsēdētājs)

ESTARÀS FERRAGUT, 1. VC

MANSCOUR, 2. VC

ANGOLA

BARBADOSA

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

GABONA

GVINEJA

GVINEJA-BISAVA

ESVATINI KARALISTE

MADAGASKARA

MAURĪCIJA

NAMĪBIJA

NIGĒRIJA

NIUE

PAPUA-JAUNGVINEJA

KONGO Republika

SENEGĀLA

SEIŠELAS

ZĀLAMANA SALAS

SENTKITSA UN NEVISA

SENTLUSIJA

SURINAMA

TANZĀNIJA

TONGA

TRINIDĀDA UN TOBAGO

ARENA

BAY

BEŇOVÁ

CAMPBELL BANNERMAN

CORNILLET

DELAHAYE

FLORENZ

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

POPA

PUNSET

ROSATI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

ZOVKO

SOCIĀLO LIETU UN VIDES KOMITEJA

| Komitejas locekļi no ĀKK valstīm | EP deputāti |
| --- | --- |
| (līdzpriekšsēdētājs) ERITREJA 1 VC | RIVASI, līdzpriekšsēdētāja

  AGEA, 1. VC

  MUSSOLINI, 2. VC |
| ANTIGVA UN BARBUDA
  BAHAMU SALAS
  BELIZA
  BOTSVĀNA
  KAMERŪNA
  CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA
  KUKA SALAS
  DOMINIKA
  DOMINIKĀNAS REPUBLIKA
  GAMBIJA
  GANA
  GRENĀDA
  MALĀVIJA
  MAURITĀNIJA
  MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS
  MOZAMBIKA
  NIGĒRA
  PALAU
  RUANDA
  SAMOA
  SJERRALEONE
  SOMĀLIJA
  SUDĀNA
  TUVALU
  VANUATU
  KUBA (*1) | BEARDER


  CHRISTENSEN


  CIOCCA


  FERREIRA


  GARDIAZÁBAL RUBIAL


  GERICKE


  GERINGER DE OEDENBERG


  GIUFFRIDA


  HERRANZ GARCÍA


  HETMAN


  HEUBUCH


  MARUSIK


  MCAVAN


  NART


  NEUSER


  NOICHL


  ROLIN


  SENRA RODRÍGUEZ


  VAIDERE


  WENTA


  WIŚNIEWSKA


  ZABORSKA |

Komitejas locekļi no ĀKK valstīm

EP deputāti

(līdzpriekšsēdētājs) ERITREJA 1 VC

RIVASI, līdzpriekšsēdētāja

AGEA, 1. VC

MUSSOLINI, 2. VC

ANTIGVA UN BARBUDA

BAHAMU SALAS

BELIZA

BOTSVĀNA

KAMERŪNA

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

KUKA SALAS

DOMINIKA

DOMINIKĀNAS REPUBLIKA

GAMBIJA

GANA

GRENĀDA

MALĀVIJA

MAURITĀNIJA

MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS

MOZAMBIKA

NIGĒRA

PALAU

RUANDA

SAMOA

SJERRALEONE

SOMĀLIJA

SUDĀNA

TUVALU

VANUATU

KUBA (*1)

BEARDER

CHRISTENSEN

CIOCCA

FERREIRA

GARDIAZÁBAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

MARUSIK

MCAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

VAIDERE

WENTA

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(*1)  Novērotāja statuss

---

II PIELIKUMS

APMEKLĒJUMA REĢISTRS SESIJAI, KAS NORISINĀJĀS BRISELĒ (BEĻĢIJĀ), 2018. GADA 18.–10. JŪNIJĀ

| KONO (KAMERŪNA), līdzpriekšēdētājs | MICHEL, līdzpriekšsēdētājs |
| --- | --- |
| XIRIMBIMBI (ANGOLA)

  HUSBANDS (BARBADOSA)

  GBIAN (BENĪNA)

  MANGOLE (BOTSVĀNA)

  OUSMANE (BURKINAFASO)

  NIEBARIKANUYE (BURUNDI)

  GBERI (KAMERŪNA)

  YAMA (CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA)

  WEIDOU (ČADA)

  OPIMBAT (KONGO, Republika)

  KATUMWA (KONGO, Demokrātiskā Republika)

  LOBOGNON (KOTDIVUĀRA)

  ABDALLAH AHMED (DŽIBUTIJA)

  PUJALS NOLASCO (DOMINIKĀNAS REPUBLIKA)

  NAIB (ERITREJA)

  WAKJIRA (ETIOPIJA)

  DLAMINI (ESVATINI (Karaliste))

  OYONO BIBANG (EKVATORIĀLĀ GVINEJA)

  SUDHAKAR (FIDŽI)

  MILEBOU AUBUSSON ép MBOUSSOU (GABONA)

  SILLAH (GAMBIJA)

  BANDA (GANA)

  DIALLO (GVINEJA)

  GREENIDGE (GAJĀNA)

  CYPRIEN (HAITI)

  MAYNE (JAMAIKA)

  CHEBOI (KENIJA)

  RAPAPA (LESOTO)

  GRAY (LIBĒRIJA)

  RAKOTONIRINA (MADAGASKARA)

  MHONE (MALĀVIJA)

  FOWDAR (MAURĪCIJA)

  WELLY (MIKRONĒZIJA (Federālās valstis))

  SIBUNGO (NAMĪBIJA)

  DIOFFO (NIGĒRA)

  IRIASE (NIGERIJA)

  RUGEMA (RUANDA)

  BYRON-NISBETT (SENTKITSA UN NEVISA)

  STRAKER (SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS)

  FAUMUINA (SAMOA)

  CASSANDRA CORREIA (SANSTOME UN PRINSIPI)

  NDIAYE (SENEGĀLA)

  ANDRE (SEIŠELAS)

  SAHR NYUMA (SJERRALEONE)

  PARKIES (DIENVIDĀFRIKA)

  ALI NAFIE AHMED (SUDĀNA)

  MISIEKABA (SURINAMA)

  KABAKAKI (TANZĀNIJA)

  IBRAHIMA (TOGO)
  BROOKE (TRINIDADA UN TOBAGO)
  PIE SIMATI (TUVALU)
  WAMANGA (UGANDA)
  LICHT (VANUATU)
  ZINDI (ZIMBABVE) | ARENA


  BAREKOV
   (1)
   (2)


  BAY
   (3)


  BEARDER


  CLUNE
   (3)


  CORNILLET


  DANCE
   (2)


  DIAZ DE MERA
   (3)


  ENGEL


  ESTARAS
   (3)


  FERREIRA
   (3)


  GAHLER


  GAMBÚS
   (2)


  GERICKE
   (2)
   (3)


  GILL
   (2)
   (3)


  GUERRERO SAOLOM
   (1)


  HETMAN
   (2)
   (3)


  HEUBUCH
   (2)
   (3)


  HÖLVÉNYI


  JIMENEZ BECERRIL BARRIO


  KYENGE
   (2)
   (3)


  LEINEN


  LÓPEZ AGUILAR
   (1)


  LÖSING
   (2)


  MANSCOUR


  MARTIN


  NEUSER
   (2)
   (3)


  RIVASI
   (2)
   (3)


  ROSATI
   (2)
   (3)


  SCHAFFHAUSER
   (2)
   (3)


  SENRA RODRIGUEZ


  SERRÃO SANTOS
   (2)


  SYLIKIOTIS
   (2)
   (3)


  THEOCHAROUS
   (2)
   (3)


  VAIDERE
   (2)


  VALERO


  WARD


  WENTA


  WIŚNIEWSKA
   (2)
   (3)


  ZÁBORSKÁ
   (2)


  ZELLER


  ZORRINHO
   (1)
   (2)


  ZOVKO
   (2)
   (3)


  ZWIEFKA
   (2)
   (3) |

KONO (KAMERŪNA), līdzpriekšēdētājs

MICHEL, līdzpriekšsēdētājs

XIRIMBIMBI (ANGOLA)

HUSBANDS (BARBADOSA)

GBIAN (BENĪNA)

MANGOLE (BOTSVĀNA)

OUSMANE (BURKINAFASO)

NIEBARIKANUYE (BURUNDI)

GBERI (KAMERŪNA)

YAMA (CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA)

WEIDOU (ČADA)

OPIMBAT (KONGO, Republika)

KATUMWA (KONGO, Demokrātiskā Republika)

LOBOGNON (KOTDIVUĀRA)

ABDALLAH AHMED (DŽIBUTIJA)

PUJALS NOLASCO (DOMINIKĀNAS REPUBLIKA)

NAIB (ERITREJA)

WAKJIRA (ETIOPIJA)

DLAMINI (ESVATINI (Karaliste))

OYONO BIBANG (EKVATORIĀLĀ GVINEJA)

SUDHAKAR (FIDŽI)

MILEBOU AUBUSSON ép MBOUSSOU (GABONA)

SILLAH (GAMBIJA)

BANDA (GANA)

DIALLO (GVINEJA)

GREENIDGE (GAJĀNA)

CYPRIEN (HAITI)

MAYNE (JAMAIKA)

CHEBOI (KENIJA)

RAPAPA (LESOTO)

GRAY (LIBĒRIJA)

RAKOTONIRINA (MADAGASKARA)

MHONE (MALĀVIJA)

FOWDAR (MAURĪCIJA)

WELLY (MIKRONĒZIJA (Federālās valstis))

SIBUNGO (NAMĪBIJA)

DIOFFO (NIGĒRA)

IRIASE (NIGERIJA)

RUGEMA (RUANDA)

BYRON-NISBETT (SENTKITSA UN NEVISA)

STRAKER (SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS)

FAUMUINA (SAMOA)

CASSANDRA CORREIA (SANSTOME UN PRINSIPI)

NDIAYE (SENEGĀLA)

ANDRE (SEIŠELAS)

SAHR NYUMA (SJERRALEONE)

PARKIES (DIENVIDĀFRIKA)

ALI NAFIE AHMED (SUDĀNA)

MISIEKABA (SURINAMA)

KABAKAKI (TANZĀNIJA)

IBRAHIMA (TOGO)

BROOKE (TRINIDADA UN TOBAGO)

PIE SIMATI (TUVALU)

WAMANGA (UGANDA)

LICHT (VANUATU)

ZINDI (ZIMBABVE)

ARENA

BAREKOV
   (1)
   (2)

BAY
   (3)

BEARDER

CLUNE
   (3)

CORNILLET

DANCE
   (2)

DIAZ DE MERA
   (3)

ENGEL

ESTARAS
   (3)

FERREIRA
   (3)

GAHLER

GAMBÚS
   (2)

GERICKE
   (2)
   (3)

GILL
   (2)
   (3)

GUERRERO SAOLOM
   (1)

HETMAN
   (2)
   (3)

HEUBUCH
   (2)
   (3)

HÖLVÉNYI

JIMENEZ BECERRIL BARRIO

KYENGE
   (2)
   (3)

LEINEN

LÓPEZ AGUILAR
   (1)

LÖSING
   (2)

MANSCOUR

MARTIN

NEUSER
   (2)
   (3)

RIVASI
   (2)
   (3)

ROSATI
   (2)
   (3)

SCHAFFHAUSER
   (2)
   (3)

SENRA RODRIGUEZ

SERRÃO SANTOS
   (2)

SYLIKIOTIS
   (2)
   (3)

THEOCHAROUS
   (2)
   (3)

VAIDERE
   (2)

VALERO

WARD

WENTA

WIŚNIEWSKA
   (2)
   (3)

ZÁBORSKÁ
   (2)

ZELLER

ZORRINHO
   (1)
   (2)

ZOVKO
   (2)
   (3)

ZWIEFKA
   (2)
   (3)

Piedalījās arī:

ANGOLA

JESUS

MUKINDA

SEMEDO

TYOVA

SIMBA

BENĪNA

AHONOUKOUN

AKPLOGAN

BOTSVĀNA

MORETI

MOSINKI

MATAMBO

BATSHU

NTONGANA

BURKINAFASO

SOME

KOMDITAMDE COMPAORE

KIEMDE

LANKOANDE

BURUNDI

BIGIRIMANA

NJEBARIKANUYE

KAMERŪNA

ETEKY MONGUE

ČADA

ADJI

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

NZESSIOUE

KONGO (Republika)

NDOUA

OTSALA

ABONDO

KONGO (KDR)

BASIALA MAKA

NZUZI

MABAYA

MUKENDI KABAMBI

KOTDIVUĀRA

LOBOGNON

COULIBALY-TANOE

DŽIBUTIJA

MOHAMED HAMID

DAOUD AHMED

BOURHAN ALI

DOMENIKĀNAS REPUBLIKA

PUIG

ERITREJA

HAGOS

ETIOPIJA

BIRHANU

ESVATINI

HENWOOD-RONALD

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

BANG NVO

FIDŽI

SINGH

GABONA

MANGOUALA

TSIABA

OWONO NGUEMA

JOUMAS dit SALAMBA

MBA ALLOUMBA

YALIS

MNGOMEZULU

GAMBIJA

CEESAY

SOWE

CARDOS

MADI CEESAY

GANA

ARMAH

GVINEJA

SYLLA

GAJĀNA

HALES

HAITI

LUMERANT

KENIJA

KAMAR

MBAYA

GOGO

KITERU

RASSO

NTHIWA

WAMALWA

LESOTO

MATOBO

MOQOLO

RAMOTHELLO

BULANE

MOKOALELI

MADAGASKARA

RAKOTONIRINA

RAZAFISON

MALĀVIJA

MWANYULA

MAKANDA

MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS

ALIK

MAURITĀNIJA

SAMBA

MAURĪCIJA

MANDARY

NAMĪBIJA

VENAANI

CALEY

NIGĒRA

MAHAMANE

DILLE

ADAMOU

ABDOURAMANE

KORE

ABDOMAHA

NIGĒRIJA

FRANK-USMAN

LIDANI

ABDULLAHI

OLATUNBOSUN

YUNUSA

AUDU

AMOS

UFOUMA

SAMOA

PENN

SENEGĀLA

SECK

BALLA LO

DIAW

SEIŠELAS

WILLIAM

SJERRALEONE

CONTEH

EMERSON LAMINA

ARUNA KOROMA

DIENVIDĀFRIKA

MOODLEY

SUDĀNA

OSMAN ALI OSMAN

ABAKER AHMED MOHAMED

FAD EHEESDA

SURINAMA

SHARMAN

SAMIDIN

TANZĀNIJA

SOKOINE

KABAKAKI

TOGO

TCHAYE

ABIGUIME

AZILAN

UGANDA

KAGORO

NOKRACH

EKITUI

OYET

KINYAMATAMA

ZAMBIJA

NGALAZI

NGULUBE

MUBANGA

ZIMBABVE

JURU

NDUNA

ĀKK PADOME

CARL GREENIDGE, Gajānas ārlietu ministra, ĀKK Padomes priekšsēdētājs

ES PADOME

EKATERINA ZAHARIEVA, Bulgārijas premjerministra vietniece tiesu sistēmas reformas jautājumos un ārlietu ministre, ES Padomes priekšsēdētāja

EIROPAS KOMISIJA

NEVEN MIMICA, Par starptautisko sadarbību un attīstību atbildīgais Komisijas loceklis

EIROPAS ĀRĒJĀS DARBĪBAS DIENESTS

VILLALONGA, Nodaļas vadītāja vietnieks (Āfrika 5)

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA

KING

ĀKK VALSTU SEKRETARIĀTS

GOMES, līdzģenerālsekretārs

ES VALSTU SEKRETARIĀTS

FERNANDEZ FERNANDES, ģenerālsekretāra vietas izpildītājs, direktora vietas izpildītājs

---

(1)  Piedalījās 2018. gada 18. jūnijā.

(2)  Piedalījās 2018. gada 19. jūnijā.

(3)  Piedalījās 2018. gada 20. jūnijā.

---