# Euroopa Liidu C 369/11.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 369 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 61. aastakäik11. oktoober 2018 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 369

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

61. aastakäik11. oktoober 2018

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2017–201811.–14. detsembri 2017. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 178, 24.5.2018 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2017–201811.–14. detsembri 2017. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 178, 24.5.2018 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 178, 24.5.2018 .

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 12. detsember 2017 |
| 2018/C 369/01 | Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta muu kui seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kasahstani Vabariigi vahelise laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu liidu nimel sõlmimise kohta (12409/2016 – C8-0469/2016 – 2016/0166(NLE) – 2017/2035(INI)) | 2 |
| 2018/C 369/02 | Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta resolutsioon ELi kodakondsuse 2017. aasta aruande ja kodanike õiguste tugevdamise kohta demokraatlike muutuste liidus (2017/2069(INI)) | 11 |
| 2018/C 369/03 | Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta resolutsioon digitaalkaubanduse strateegia loomise kohta (2017/2065(INI)) | 22 |
| | Kolmapäev, 13. detsember 2017 |
| 2018/C 369/04 | Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2017. aasta resolutsioon Ühendkuningriigiga peetavate läbirääkimiste seisu kohta (2017/2964(RSP)) | 32 |
| 2018/C 369/05 | Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2017. aasta resolutsioon ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise aastaaruande kohta (2017/2123(INI)) | 36 |
| 2018/C 369/06 | Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2017. aasta resolutsioon ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamise aastaaruande kohta (2017/2121(INI)) | 47 |
| 2018/C 369/07 | Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2017. aasta resolutsioon aastaaruande kohta, mis käsitleb inimõigusi ja demokraatiat maailmas 2016. aastal ning Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas (2017/2122(INI)) | 56 |
| | Neljapäev, 14. detsember 2017 |
| 2018/C 369/08 | Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2017. aasta resolutsioon väljendusvabaduse kohta Vietnamis, eelkõige Nguyen Van Hoa juhtumi kohta (2017/3001(RSP)) | 73 |
| 2018/C 369/09 | Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2017. aasta resolutsioon Kambodža olukorra ja eelkõige erakonna CNRP tegevuse lõpetamise kohta (2017/3002(RSP)) | 76 |
| 2018/C 369/10 | Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2017. aasta resolutsioon El Salvadori ja sealsete juhtumite kohta, kus naiste üle on raseduse katkemise tõttu kohut mõistetud (2017/3003(RSP)) | 79 |
| 2018/C 369/11 | Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2017. aasta resolutsioon olukorra kohta Afganistanis (2017/2932(RSP)) | 85 |
| 2018/C 369/12 | Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2017. aasta resolutsioon rohingjade olukorra kohta (2017/2973(RSP)) | 91 |
| 2018/C 369/13 | Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2017. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/93/EL (mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust) rakendamise kohta (2015/2129(INI)) | 96 |
| 2018/C 369/14 | Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2017. aasta resolutsioon petitsioonikomisjoni 2016. aasta arutelude kohta (2017/2222(INI) | 105 |
| 2018/C 369/15 | Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2017. aasta resolutsioon Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia kohta (2016/2327(INI)) | 114 |
| | SOOVITUSED |
| | Euroopa Parlament |
| | Kolmapäev, 13. detsember 2017 |
| 2018/C 369/16 | Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2017. aasta soovitus nõukogule ja komisjonile rahapesu, maksustamise vältimist ja maksudest kõrvalehoidumist käsitleva uurimise järel (2016/3044(RSP)) | 132 |
| 2018/C 369/17 | Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2017. aasta soovitus nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale Hongkongi kohta 20 aastat pärast üleminekut (2017/2204(INI)) | 156 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 12. detsember 2017

2018/C 369/01

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta muu kui seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kasahstani Vabariigi vahelise laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu liidu nimel sõlmimise kohta (12409/2016 – C8-0469/2016 – 2016/0166(NLE) – 2017/2035(INI))

2

2018/C 369/02

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta resolutsioon ELi kodakondsuse 2017. aasta aruande ja kodanike õiguste tugevdamise kohta demokraatlike muutuste liidus (2017/2069(INI))

11

2018/C 369/03

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta resolutsioon digitaalkaubanduse strateegia loomise kohta (2017/2065(INI))

22

Kolmapäev, 13. detsember 2017

2018/C 369/04

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2017. aasta resolutsioon Ühendkuningriigiga peetavate läbirääkimiste seisu kohta (2017/2964(RSP))

32

2018/C 369/05

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2017. aasta resolutsioon ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise aastaaruande kohta (2017/2123(INI))

36

2018/C 369/06

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2017. aasta resolutsioon ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamise aastaaruande kohta (2017/2121(INI))

47

2018/C 369/07

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2017. aasta resolutsioon aastaaruande kohta, mis käsitleb inimõigusi ja demokraatiat maailmas 2016. aastal ning Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas (2017/2122(INI))

56

Neljapäev, 14. detsember 2017

2018/C 369/08

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2017. aasta resolutsioon väljendusvabaduse kohta Vietnamis, eelkõige Nguyen Van Hoa juhtumi kohta (2017/3001(RSP))

73

2018/C 369/09

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2017. aasta resolutsioon Kambodža olukorra ja eelkõige erakonna CNRP tegevuse lõpetamise kohta (2017/3002(RSP))

76

2018/C 369/10

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2017. aasta resolutsioon El Salvadori ja sealsete juhtumite kohta, kus naiste üle on raseduse katkemise tõttu kohut mõistetud (2017/3003(RSP))

79

2018/C 369/11

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2017. aasta resolutsioon olukorra kohta Afganistanis (2017/2932(RSP))

85

2018/C 369/12

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2017. aasta resolutsioon rohingjade olukorra kohta (2017/2973(RSP))

91

2018/C 369/13

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2017. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/93/EL (mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust) rakendamise kohta (2015/2129(INI))

96

2018/C 369/14

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2017. aasta resolutsioon petitsioonikomisjoni 2016. aasta arutelude kohta (2017/2222(INI)

105

2018/C 369/15

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2017. aasta resolutsioon Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia kohta (2016/2327(INI))

114

SOOVITUSED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 13. detsember 2017

2018/C 369/16

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2017. aasta soovitus nõukogule ja komisjonile rahapesu, maksustamise vältimist ja maksudest kõrvalehoidumist käsitleva uurimise järel (2016/3044(RSP))

132

2018/C 369/17

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2017. aasta soovitus nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale Hongkongi kohta 20 aastat pärast üleminekut (2017/2204(INI))

156

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 12. detsember 2017 |
| 2018/C 369/18 | Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta otsus Eleonora Forenza eesõiguste ja puutumatuse kaitsmise taotluse kohta (2017/2199(IMM)) | 162 |
| 2018/C 369/19 | Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta otsus Ingeborg Gräßle puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2017/2220(IMM)) | 164 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 12. detsember 2017

2018/C 369/18

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta otsus Eleonora Forenza eesõiguste ja puutumatuse kaitsmise taotluse kohta (2017/2199(IMM))

162

2018/C 369/19

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta otsus Ingeborg Gräßle puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2017/2220(IMM))

164

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 12. detsember 2017 |
| 2018/C 369/20 | Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1006/2008 (11382/2/2017 – C8-0358/2017 – 2015/0289(COD)) | 166 |
| 2018/C 369/21 | P8_TA(2017)0476Mitmete põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonna määruste muutmine ***IEuroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1305/2013, (EL) nr 1306/2013, (EL) nr 1307/2013, (EL) nr 1308/2013 ja (EL) nr 652/2014 (COM(2016)0605 – C8-0404/2017 – 2016/0282B(COD))P8_TC1-COD(2016)0282BEuroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. detsembril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) .../..., millega muudetakse määruseid (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta, (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta, (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad, (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus, ning (EL) nr 652/2014, millega nähakse ette sätted toiduahela, loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse paljundusmaterjaliga seotud kulude haldamise kohta | 167 |
| 2018/C 369/22 | P8_TA(2017)0477ELi heitkogustega kauplemise süsteem (ELi HKS): kehtivate piirangute kohaldamise jätkamine lennutegevuse ulatuse suhtes ja ettevalmistumine üleilmse turupõhise meetme rakendamiseks alates 2021. aastast ***IEuroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et jätkata kehtivate piirangute kohaldamist lennutegevuse ulatuse suhtes ja teha ettevalmistusi üleilmse turupõhise meetme rakendamiseks alates 2021. aastast (COM(2017)0054 – C8-0028/2017 – 2017/0017(COD))P8_TC1-COD(2017)0017Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. detsembril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) .../..., millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et jätkata kehtivate piirangute kohaldamist lennutegevuse ulatuse suhtes ja teha ettevalmistusi ülemaailmse turupõhise meetme rakendamiseks alates 2021. aastast | 172 |
| 2018/C 369/23 | P8_TA(2017)0478Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kestuse pikendamine ***IEuroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1316/2013 ja (EL) 2015/1017 Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kestuse pikendamise ning kõnealuse fondi ja Euroopa investeerimisnõustamise keskuse tehnilise täiustamise osas (COM(2016)0597 – C8-0375/2016 – 2016/0276(COD))P8_TC1-COD(2016)0276Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. detsembril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega muudetakse määrusi (EL) nr 1316/2013 ja (EL) 2015/1017 Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kestuse pikendamise ning kõnealuse fondi ja Euroopa investeerimisnõustamise keskuse tehnilise täiustamise osas | 174 |
| 2018/C 369/24 | P8_TA(2017)0481Teatavatele Ameerika Ühendriikidest pärinevatele toodetele kohalduvad tollimaksud ***IEuroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus teatavatele Ameerika Ühendriikidest pärinevatele toodetele kohalduvate täiendavate tollimaksude kohta (kodifitseeritud tekst) (COM(2017)0361 – C8-0226/2017 – 2014/0175(COD))P8_TC1-COD(2014)0175Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. detsembri 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) .../... teatavatele Ameerika Ühendriikidest pärinevatele toodetele kohalduvate täiendavate tollimaksude kohta (kodifitseeritud) | 176 |
| 2018/C 369/25 | Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ameerika Ühendriikide vahelise lennutranspordilepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (13419/2016 – C8-0100/2017 – 2006/0058(NLE)) | 177 |
| 2018/C 369/26 | Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepingu sõlmimise kohta (13076/2017 – C8-0415/2017 – 2017/0193(NLE)) | 178 |
| 2018/C 369/27 | Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kasahstani Vabariigi vahelise laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu liidu nimel sõlmimise kohta (12409/2016 – C8-0469/2016 – 2016/0166(NLE)) | 179 |
| 2018/C 369/28 | Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta otsus komisjoni ettepaneku kohta pikendada ühtse kriisilahendusnõukogu esimehe ametiaega (N8-0092/2017 – C8-0425/2017 – 2017/0901(NLE)) | 180 |
| | Kolmapäev, 13. detsember 2017 |
| 2018/C 369/29 | Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 17. novembri 2017. aasta delegeeritud määrusele, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad teatavate tuletisinstrumentide kohustusliku kauplemiskoha nõuet (C(2017)07684 – 2017/2979(DEA)) | 181 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 12. detsember 2017

2018/C 369/20

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1006/2008 (11382/2/2017 – C8-0358/2017 – 2015/0289(COD))

166

2018/C 369/21

P8_TA(2017)0476Mitmete põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonna määruste muutmine ***IEuroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1305/2013, (EL) nr 1306/2013, (EL) nr 1307/2013, (EL) nr 1308/2013 ja (EL) nr 652/2014 (COM(2016)0605 – C8-0404/2017 – 2016/0282B(COD))P8_TC1-COD(2016)0282BEuroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. detsembril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) .../..., millega muudetakse määruseid (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta, (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta, (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad, (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus, ning (EL) nr 652/2014, millega nähakse ette sätted toiduahela, loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse paljundusmaterjaliga seotud kulude haldamise kohta

167

2018/C 369/22

P8_TA(2017)0477ELi heitkogustega kauplemise süsteem (ELi HKS): kehtivate piirangute kohaldamise jätkamine lennutegevuse ulatuse suhtes ja ettevalmistumine üleilmse turupõhise meetme rakendamiseks alates 2021. aastast ***IEuroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et jätkata kehtivate piirangute kohaldamist lennutegevuse ulatuse suhtes ja teha ettevalmistusi üleilmse turupõhise meetme rakendamiseks alates 2021. aastast (COM(2017)0054 – C8-0028/2017 – 2017/0017(COD))P8_TC1-COD(2017)0017Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. detsembril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) .../..., millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et jätkata kehtivate piirangute kohaldamist lennutegevuse ulatuse suhtes ja teha ettevalmistusi ülemaailmse turupõhise meetme rakendamiseks alates 2021. aastast

172

2018/C 369/23

P8_TA(2017)0478Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kestuse pikendamine ***IEuroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1316/2013 ja (EL) 2015/1017 Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kestuse pikendamise ning kõnealuse fondi ja Euroopa investeerimisnõustamise keskuse tehnilise täiustamise osas (COM(2016)0597 – C8-0375/2016 – 2016/0276(COD))P8_TC1-COD(2016)0276Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. detsembril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega muudetakse määrusi (EL) nr 1316/2013 ja (EL) 2015/1017 Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kestuse pikendamise ning kõnealuse fondi ja Euroopa investeerimisnõustamise keskuse tehnilise täiustamise osas

174

2018/C 369/24

P8_TA(2017)0481Teatavatele Ameerika Ühendriikidest pärinevatele toodetele kohalduvad tollimaksud ***IEuroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus teatavatele Ameerika Ühendriikidest pärinevatele toodetele kohalduvate täiendavate tollimaksude kohta (kodifitseeritud tekst) (COM(2017)0361 – C8-0226/2017 – 2014/0175(COD))P8_TC1-COD(2014)0175Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. detsembri 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) .../... teatavatele Ameerika Ühendriikidest pärinevatele toodetele kohalduvate täiendavate tollimaksude kohta (kodifitseeritud)

176

2018/C 369/25

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ameerika Ühendriikide vahelise lennutranspordilepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (13419/2016 – C8-0100/2017 – 2006/0058(NLE))

177

2018/C 369/26

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepingu sõlmimise kohta (13076/2017 – C8-0415/2017 – 2017/0193(NLE))

178

2018/C 369/27

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kasahstani Vabariigi vahelise laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu liidu nimel sõlmimise kohta (12409/2016 – C8-0469/2016 – 2016/0166(NLE))

179

2018/C 369/28

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta otsus komisjoni ettepaneku kohta pikendada ühtse kriisilahendusnõukogu esimehe ametiaega (N8-0092/2017 – C8-0425/2017 – 2017/0901(NLE))

180

Kolmapäev, 13. detsember 2017

2018/C 369/29

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 17. novembri 2017. aasta delegeeritud määrusele, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad teatavate tuletisinstrumentide kohustusliku kauplemiskoha nõuet (C(2017)07684 – 2017/2979(DEA))

181

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

11.10.2018

| 11.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2017–2018

11.–14. detsembri 2017. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 178, 24.5.2018.

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 12. detsember 2017

| 11.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/2

---

P8_TA(2017)0485

ELi ja Kasahstani vaheline laiendatud partnerlus- ja koostööleping (resolutsioon)

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta muu kui seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kasahstani Vabariigi vahelise laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu liidu nimel sõlmimise kohta (12409/2016 – C8-0469/2016 – 2016/0166(NLE) – 2017/2035(INI))

(2018/C 369/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12409/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12409/2016),

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kasahstani Vabariigi vahelise laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu eelnõu (09452/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kasahstani Vabariigi vahelise laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu eelnõu (09452/2015),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 31 lõikele 1 ja artiklile 37 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 91, artikli 100 lõikele 2 ning artiklitele 207 ja 209 ning eelkõige artikli 218 lõike 6 punktile a (C8-0469/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 31 lõikele 1 ja artiklile 37 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 91, artikli 100 lõikele 2 ning artiklitele 207 ja 209 ning eelkõige artikli 218 lõike 6 punktile a (C8-0469/2016),

| — | võttes arvesse, et laiendatud partnerlus- ja koostööleping allkirjastati 21. detsembril 2015 Astanas komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini juuresolekul, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et laiendatud partnerlus- ja koostööleping allkirjastati 21. detsembril 2015 Astanas komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini juuresolekul,

| — | võttes arvesse, et laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu osi kohaldatakse kooskõlas ELi ainupädevusega ajutiselt alates 1. maist 2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu osi kohaldatakse kooskõlas ELi ainupädevusega ajutiselt alates 1. maist 2016,

| — | võttes arvesse, et 23. jaanuaril 1995 allkirjastatud ELi ja Kasahstani vahelist partnerlus- ja koostöölepingut on järjepidevalt rakendatud alates selle jõustumisest 1. juulil 1999, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et 23. jaanuaril 1995 allkirjastatud ELi ja Kasahstani vahelist partnerlus- ja koostöölepingut on järjepidevalt rakendatud alates selle jõustumisest 1. juulil 1999,

| — | võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi soovitustega nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele Euroopa Liidu ja Kasahstani vahelise laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu üle peetavate läbirääkimiste kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. novembri 2012. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi soovitustega nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele Euroopa Liidu ja Kasahstani vahelise laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu üle peetavate läbirääkimiste kohta (1),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kasahstani kohta, sealhulgas 10. märtsi 2016. aasta (2), 18. aprilli 2013. aasta (3) ja 15. märtsi 2012. aasta (4) resolutsioone, ning 17. septembri 2009. aasta resolutsiooni Jevgeni Žovtise juhtumi kohta Kasahstanis (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kasahstani kohta, sealhulgas 10. märtsi 2016. aasta (2), 18. aprilli 2013. aasta (3) ja 15. märtsi 2012. aasta (4) resolutsioone, ning 17. septembri 2009. aasta resolutsiooni Jevgeni Žovtise juhtumi kohta Kasahstanis (5),

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni ELi Kesk-Aasiat käsitleva strateegia rakendamise kohta (6) ja 13. aprilli 2016. aasta resolutsiooni ELi Kesk-Aasia strateegia rakendamise ja läbivaatamise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni ELi Kesk-Aasiat käsitleva strateegia rakendamise kohta (6) ja 13. aprilli 2016. aasta resolutsiooni ELi Kesk-Aasia strateegia rakendamise ja läbivaatamise kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2017. aasta seadusandlikku resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakeskuse tegevuse jätkamise lepingu sõlmimise kohta (8), ning asjaolu, et nimetatud keskus asub Kasahstanis Astanas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2017. aasta seadusandlikku resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakeskuse tegevuse jätkamise lepingu sõlmimise kohta (8), ning asjaolu, et nimetatud keskus asub Kasahstanis Astanas,

| — | võttes arvesse oma 12. detsembri 2017. aasta seadusandlikku resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu otsuse eelnõu (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. detsembri 2017. aasta seadusandlikku resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu otsuse eelnõu (9),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. juuni 2015. aasta ja 19. juuni 2017. aasta järeldusi ELi Kesk-Aasia strateegia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. juuni 2015. aasta ja 19. juuni 2017. aasta järeldusi ELi Kesk-Aasia strateegia kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse ja komisjoni talituste neljandat, 13. jaanuaril 2015 avaldatud eduaruannet 2007. aastal vastu võetud ELi Kesk-Aasia strateegia rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse ja komisjoni talituste neljandat, 13. jaanuaril 2015 avaldatud eduaruannet 2007. aastal vastu võetud ELi Kesk-Aasia strateegia rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse ELi ja Kasahstani iga-aastast inimõigustealast dialoogi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Kasahstani iga-aastast inimõigustealast dialoogi,

| — | võttes arvesse mitmesuguseid ELi ja Kesk-Aasia vahelisi kohtumisi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse mitmesuguseid ELi ja Kesk-Aasia vahelisi kohtumisi,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõiget 2,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A8-0335/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A8-0335/2017),

| A. | arvestades, et laiendatud partnerlus- ja koostööleping peaks aitama märgatavalt tihendada ja tugevdada pooltevahelisi poliitilisi ja majandussidemeid nii Kasahstani kui ka ELi elanike huvides, austades ja arvestades samal ajal poolte erinevusi ning konkreetseid poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid tingimusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et laiendatud partnerlus- ja koostööleping peaks aitama märgatavalt tihendada ja tugevdada pooltevahelisi poliitilisi ja majandussidemeid nii Kasahstani kui ka ELi elanike huvides, austades ja arvestades samal ajal poolte erinevusi ning konkreetseid poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid tingimusi;

| B. | arvestades, et laiendatud partnerlus- ja koostööleping (artikkel 1) võib edendada selliste oluliste punktide täitmist nagu demokraatia, õigusriigi põhimõtte, inimõiguste ja turumajanduse põhimõtete järgimine, mis olid ette nähtud juba partnerlus- ja koostöölepingus, kui kõikide klauslite täitmise suhtes kohaldatakse ranget ja tõhusat järelevalvemehhanismi, mis põhineb selgetel võrdlusalustel ja tähtaegadel; arvestades, et uue olulise punktina on lepingusse lisatud massihävitusrelvade leviku tõkestamine (artikkel 11); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et laiendatud partnerlus- ja koostööleping (artikkel 1) võib edendada selliste oluliste punktide täitmist nagu demokraatia, õigusriigi põhimõtte, inimõiguste ja turumajanduse põhimõtete järgimine, mis olid ette nähtud juba partnerlus- ja koostöölepingus, kui kõikide klauslite täitmise suhtes kohaldatakse ranget ja tõhusat järelevalvemehhanismi, mis põhineb selgetel võrdlusalustel ja tähtaegadel; arvestades, et uue olulise punktina on lepingusse lisatud massihävitusrelvade leviku tõkestamine (artikkel 11);

| C. | arvestades, et Kasahstan on esimene Kesk-Aasia riik, kes on sõlminud ELiga laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu; arvestades, et kui kõik liikmesriigid ja Euroopa Parlament on laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu ratifitseerinud, asendab see 1999. aasta partnerlus- ja koostöölepingu, ning arvestades, et laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu tekst avaldati 15. juulil 2015; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Kasahstan on esimene Kesk-Aasia riik, kes on sõlminud ELiga laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu; arvestades, et kui kõik liikmesriigid ja Euroopa Parlament on laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu ratifitseerinud, asendab see 1999. aasta partnerlus- ja koostöölepingu, ning arvestades, et laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu tekst avaldati 15. juulil 2015;

| D. | arvestades, et laiendatud partnerlus- ja koostööleping käsitleb mitmesuguseid uusi koostöövaldkondi, mis ei teeni mitte ainult ELi poliitilisi ja majandushuve, vaid sobivad ka Kasahstani toetamiseks riigi moderniseerimise järgmises etapis, mida ta soovib saavutada, tagades samal ajal nii koostöö ülemaailmsete probleemide lahendamise vallas – eelkõige seoses kestliku sotsiaalse ja majandusarenguga kõigi kodanike hüvanguks, kultuurilise mitmekesisuse säilitamisega, keskkonnakaitsega ning kliimamuutuse tagajärgede ohjamisega vastavalt Pariisi kokkuleppe nõuetele – kui ka rahuvalve ja piirkondliku koostöö; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et laiendatud partnerlus- ja koostööleping käsitleb mitmesuguseid uusi koostöövaldkondi, mis ei teeni mitte ainult ELi poliitilisi ja majandushuve, vaid sobivad ka Kasahstani toetamiseks riigi moderniseerimise järgmises etapis, mida ta soovib saavutada, tagades samal ajal nii koostöö ülemaailmsete probleemide lahendamise vallas – eelkõige seoses kestliku sotsiaalse ja majandusarenguga kõigi kodanike hüvanguks, kultuurilise mitmekesisuse säilitamisega, keskkonnakaitsega ning kliimamuutuse tagajärgede ohjamisega vastavalt Pariisi kokkuleppe nõuetele – kui ka rahuvalve ja piirkondliku koostöö;

| E. | arvestades, et alates 2016. aasta maist on laiendatud partnerlus- ja koostöölepingut ajutiselt kohaldatud rohkem kui kahe kolmandiku ulatuses; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et alates 2016. aasta maist on laiendatud partnerlus- ja koostöölepingut ajutiselt kohaldatud rohkem kui kahe kolmandiku ulatuses;

| F. | arvestades, et Euroopa Parlament on valmis osalema oma pädevuste raames aktiivselt Kasahstaniga tehtava koostöö arendamisel ja täiendama seda koostööd konkreetsetes valdkondades, sealhulgas parlamentidevaheliste suhete alal; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Parlament on valmis osalema oma pädevuste raames aktiivselt Kasahstaniga tehtava koostöö arendamisel ja täiendama seda koostööd konkreetsetes valdkondades, sealhulgas parlamentidevaheliste suhete alal;

| G. | arvestades, et Kasahstan ühines 1. jaanuaril 2016 Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (WTO); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Kasahstan ühines 1. jaanuaril 2016 Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (WTO);

| H. | arvestades, et Kasahstan ühines 2012. aasta märtsis Euroopa Nõukogu komisjoniga „Demokraatia õiguse kaudu“ (Veneetsia komisjon); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Kasahstan ühines 2012. aasta märtsis Euroopa Nõukogu komisjoniga „Demokraatia õiguse kaudu“ (Veneetsia komisjon);

ELi ja Kasahstani vaheliste suhete ning laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu üldsätted

| 1. | rõhutab, et ELi ja Kasahstani vaheliste poliitiliste, majandus- ja kultuurisuhete edendamine peab põhinema ühistel kohustustel, mis on võetud üldiste väärtuste, eriti demokraatia, õigusriigi põhimõtte, hea valitsemistava ja inimõiguste austamise suhtes, ning juhinduma vastastikustest huvidest; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et Kasahstan rakendab järjepidevalt ELile lähenemise strateegiat; rõhutab, et Kasahstan aitab olulisel määral rakendada ELi Kesk-Aasia strateegiat, mis vaadatakse 2019. aastal põhjalikult läbi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab heameelt asjaolu üle, et laiendatud partnerlus- ja koostööleping loob tihedamatele suhetele kindla aluse; märgib, et Kasahstan on esimene Kesk-Aasia partnerriik, kellega EL on viinud lõpule laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu läbirääkimised ja selle lepingu sõlminud; on seisukohal, et see uue põlvkonna leping on hea mudel, mida saaks edaspidi kohaldada ka piirkonna teistele riikidele; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab heameelt laiendatud partnerlus- ja koostöölepingus väljendatud kindla kavatsuse üle tõhustada koostööd ja tihendada tuntavalt ELi ja Kasahstani vahelisi majandussidemeid mitmesugustes erinevates murettekitavates või ühist huvi pakkuvates valdkondades, nagu demokraatia ja õigusriigi põhimõte, inimõigused ja põhivabadused, kestlik areng, välis- ja julgeolekupoliitika, kaubandus, õigus, vabadus ja turvalisus ning 29 muud olulist poliitikavaldkonda, nagu majandus- ja finantskoostöö, energeetika, transport, keskkond ja kliimamuutused, tööhõive ja sotsiaalküsimused, kultuur, haridus ja teadusuuringud; julgustab pooli aktiivselt täitma oma kohustusi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | loodab, et laiendatud partnerlus- ja koostööleping aitab edendada õigusriiki ja kõigi kodanike demokraatlikku osalust, tagada mitmekülgsema poliitilise maastiku ja paremini toimiva, sõltumatu ja erapooletu kohtusüsteemi ning parandada valitsuse tegevuse läbipaistvust ja vastutust, tööõigust vastavalt ILO nõuetele, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ärivõimalusi, keskkonna kestlikku arengut, veevarude ja muude ressursside haldamist, näiteks energia tõhusat kasutamist, ning taastuvate energiaallikate arendamist; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, kui tähtsad on Euroopa Parlamendi 22. novembri 2012. aasta soovitused ELi ja Kasahstani vahelise laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu üle peetavate läbirääkimiste kohta ja et need kehtivad endiselt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuletab meelde, et Euroopa Parlament rõhutas, et laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu alaste läbirääkimiste edenemine tuleb siduda poliitilise reformi edusammudega ning tegelike saavutustega inimõiguste austamise, õigusriigi põhimõtte, hea valitsemistava ja demokratiseerimise valdkonnas, kus Veneetsia komisjoni soovituste rakendamine võib olla kasulik; väljendab sügavat muret asjaolu pärast, et õigust väljendusvabadusele ning rahumeelse kogunemise ja ühinemise vabadusele piiratakse endiselt; nõuab tungivalt, et riik rakendaks täies ulatuses soovitusi, mille rahumeelse kogunemise ja ühinemise vabaduse õigusega tegelev ÜRO eriraportöör esitas oma 2015. aasta jaanuaris toimunud Kasahstani lähetuse tulemusaruandes; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et edasised sammud peavad tuginema põhimõtte „rohkema eest rohkem“ kohaldamisele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | väljendab heameelt asjaolu üle, et laiendatud partnerlus- ja koostööleping andis võimaluse pidada läbirääkimisi ELi ja Kasahstani vahelise viisalihtsustuslepingu üle ning samal ajal ka võimaliku lepingu üle, millega reguleeritakse konkreetseid tagasivõtmise kohustusi; juhib tähelepanu sellele, kui oluline on tõhustada vahetusi, eelkõige noorte ja akadeemilisel tasandil, ning nõuab sellega seoses programmi „Erasmus+“ märkimisväärset laiendamist Kasahstani suhtes; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kordab oma üleskutset nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, et nad






  — | tagaksid, et pooled täidavad laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu olulisi sätteid, sest nende täitmata jätmine tooks kaasa vaidluste lahendamise (artikkel 278) või tõsiste rikkumiste korral isegi lepingu peatamise (artikkel 279); |
| --- | --- | --- |

10.

—

tagaksid, et pooled täidavad laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu olulisi sätteid, sest nende täitmata jätmine tooks kaasa vaidluste lahendamise (artikkel 278) või tõsiste rikkumiste korral isegi lepingu peatamise (artikkel 279);

| — | töötaksid välja võrdlusalused ja tähtajad laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu rakendamiseks; |
| --- | --- |

—

töötaksid välja võrdlusalused ja tähtajad laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu rakendamiseks;

| — | tagaksid Euroopa Parlamendi ja Euroopa välisteenistuse vahelise kõikehõlmava järelevalvemehhanismi, kui laiendatud partnerlus- ja koostööleping on jõustunud täies ulatuses, kaasa arvatud Euroopa Parlamendi 22. novembri 2012. aasta resolutsioonis täpsustatud punktid; |
| --- | --- |

—

tagaksid Euroopa Parlamendi ja Euroopa välisteenistuse vahelise kõikehõlmava järelevalvemehhanismi, kui laiendatud partnerlus- ja koostööleping on jõustunud täies ulatuses, kaasa arvatud Euroopa Parlamendi 22. novembri 2012. aasta resolutsioonis täpsustatud punktid;

| 11. | tuletab meelde, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, nõukogu ja komisjon täidavad endiselt ainult osaliselt ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiget 10 ja Euroopa Kohtu asjaomaseid otsuseid, mis käsitlevad Euroopa Parlamendi õigust viivitamatule ja täielikule juurdepääsule kõikidele läbirääkimisdokumentidele ja seotud teabele; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palub ELi – Kasahstani parlamentaarsel koostöökomisjonil ajakohastada oma kodukorda, et näha ette demokraatlik kontroll lepingu ajutise kohaldamise üle nendes valdkondades, mis on juba jõustunud, kasutada oma õigust esitada soovitusi ning valmistuda kogu laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu kontrollimiseks pärast selle täielikku jõustumist; |
| --- | --- |

12.

Poliitiline dialoog ja koostöö, demokraatia, õigusriigi põhimõte, hea valitsemistava ning põhivabadused

| 13. | kutsub ELi üles seadma Kasahstaniga peetavas poliitilises dialoogis järjekindlalt esmatähtsale kohale õigusriigi põhimõtte, demokraatia, põhivabaduste ja inimõiguste küsimused; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub Kasahstani üles, arvestades sotsiaalseid meeleavaldusi, millest mõned on olnud vägivaldsed, võtma programmi „Kasahstan 2050“ rakendamisel poliitiliste, demokraatlike ja sotsiaalsete reformide suhtes ennetavaid ja konkreetseid meetmeid, sealhulgas eristama selgelt täidesaatvat ja seadusandlikku võimu ning võtma täiendavaid põhiseadusliku süsteemi kontrolli- ja tasakaalustusmeetmeid kooskõlas Kasahstani rahvusvaheliste kohustustega mitmesuguste ÜRO, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) ning Euroopa Nõukogu õigusaktide raames; kordab oma veendumust, et Kasahstani soovitud üleminek uut tüüpi, tugevalt teadusele keskendunud majanduskasvule ei näi olevat võimalik ilma kvaliteetse hariduseta, suure osa elanikkonna juurdepääsuta esmatähtsatele nüüdisaegsetele teenustele ning kaasava sotsiaalpoliitika ja reguleeritud sotsiaalsete suhete süsteemita, eelkõige majanduses; väljendab heameelt nn 100-sammulise programmi üle, mille raames püütakse tegeleda riigi kiireloomuliste reformidega; |
| --- | --- |

14.

| 15. | väljendab heameelt mõningate hiljutiste edusammude üle põhiseaduslike ja haldusreformide valdkonnas ning kodanikuühiskonnaga konsulteerimise platvormi loomise üle; on siiski tõsiselt mures 2015. aastal jõustunud kriminaalseadustiku ja haldusseadustiku piirava mõju pärast kodanikuühiskonna organisatsioonidele ja nende tegevusele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub Kasahstani üles täies ulatuses rakendama OSCE/ODIHRi poolt 20. märtsi 2016. aasta valimistele lähetatud rahvusvahelise vaatlusmissiooni soovitusi, mille kohaselt on riigil OSCE ees seoses demokraatlike valimiste korraldamisega võetud kohustuste täitmisel käia veel pikk tee; nõuab tungivalt, et Kasahstani ametiasutused väldiksid sõltumatute kandidaatide tegevuse piiramist; nõuab ühtlasi tungivalt kodanike valimisõiguste austamist; |
| --- | --- |

16.

| 17. | väljendab heameelt Kasahstani koostöö üle Veneetsia komisjoniga ning nõuab Veneetsia komisjoni esitatud asjakohaste soovituste täielikku rakendamist eelkõige demokraatlike ja kohtureformide valdkonnas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | väljendab heameelt käimasolevate haldusreformide üle ja soovitab täiendavaid reforme, mis tagaksid tõeliselt sõltumatu ja erapooletu kohtusüsteemi ning tulemuslikumad meetmed korruptsiooni vastu võitlemiseks kõikidel tasanditel; palub siiski tagada tõhusama valitsemise ja reformi koos tõeliselt sõltumatu ja korruptsioonivaba kohtusüsteemiga, mis tagab õiguse õiglasele kohtumenetlusele ja kaitseõigused, ning teha suuremaid ja tulemuslikumaid jõupingutusi korruptsiooni, organiseeritud kuritegevuse ja uimastikaubanduse vastu võitlemisel; nõuab peamiste sotsiaalvaldkondade parandamist ja ajakohastamist ning neisse investeerimist; rõhutab, et riigi pikaajalise stabiilsuse huvides on oluline pöörata põhjalikumat tähelepanu äärealade ja väljaspool peamisi linnu asuvate piirkondade majanduslikule ja sotsiaalsele arengule; |
| --- | --- |

18.

| 19. | märgib, et olemas on platvormid kodanikuühiskonnaga dialoogi pidamiseks; kordab oma muret valitsusväliseid organisatsioone käsitlevate õigusaktide pärast, millega piiratakse nende sõltumatust ja tegutsemisvõimet; tuletab meelde, kui tähtis on tegus ja sõltumatu kodanikuühiskond Kasahstani kestliku tuleviku jaoks; nõuab tungivalt, et Kasahstani ametiasutused tagaksid igas olukorras, et kõik Kasahstani inimõiguslased ja valitsusvälised organisatsioonid saaksid viia ellu oma õiguspärast inimõigustealast tegevust igasuguste piiranguteta ja repressioone kartmata ning seega aidata kaasa ühiskonna kestlikule arengule ja demokraatia tugevdamisele; on seisukohal, et laiendatud partnerlus- ja koostööleping tähendab ka tõelise kodanikuühiskonna arengu tõhusamat toetamist, ning palub Kasahstani ametiasutustel võtta vastavaid meetmeid ja komisjonil tõhustada programme, mille eesmärk on tugevdada ja edendada sõltumatute valitsusväliste organisatsioonide tegevust; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palub lõpetada sõltumatute ajakirjanike, kodanikuühiskonna aktivistide, ametiühingujuhtide, inimõiguste kaitsjate, opositsioonipoliitikute ja muude end avameelselt väljendavate isikute kohtulik tagakiusamine, ahistamine ja vangistamine kättemaksuks selle eest, et nad kasutavad oma väljendusvabadust ja muid põhivabadusi, kusjuures see nähtus on viimastel aastatel hoogustunud; nõuab kõigi vangistuses olevate aktivistide ja poliitvangide täielikku rehabiliteerimist ja viivitamatut vabastamist ning teistele isikutele kohaldatavate vaba liikumise piirangute kaotamist; nõuab, et lõpetataks Interpoli väljaandmismenetluste kuritarvitamine ja välisriigis viibivate opositsioonipoliitikute tagakiusamine; |
| --- | --- |

20.

| 21. | väljendab heameelt, et 2016. aasta augustis vabastati tingimisi vanglast Kasahstani silmapaistev aktivist ja opositsioonierakonna Alga! juht Vladimir Kozlov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | väljendab muret meediavabaduse, väljendusvabaduse, ühinemis- ja kogunemisvabaduse ning usuvabaduse piiramise pärast, sealhulgas piiravate õigusaktide, surveavaldamise, tsensuuri ja kriminaalmenetluste algatamisega aktivistide vastu; märgib, et sõltumatu meedia, blogijate ja üksikisikute sõnavabadus on üldine väärtus, mida tuleb hoida; soovitab Kasahstanil kohaldada oma õigussüsteemis Euroopa Nõukogu standardeid; võtab teadmiseks Kasahstani jõupingutused riigi rahvusvahelise maine parandamiseks, nagu näitas näituse „Expo 2017“ hiljutine avamine Astanas; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et need jõupingutused on vastuolus teisitimõtlejate mahasurumise ja kodanikuühiskonnale surve avaldamisega viimastel kuudel; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tunneb muret, et hiljuti reformitud kriminaalseadustiku ja kriminaalmenetluse seadustiku mõnede sätetega piiratakse väljendusvabadust; ergutab Kasahstani neid sätteid läbi vaatama eelkõige seoses laimu kriminaliseerimisega; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et meediavabadus ja väljendusvabadus on väga olulised demokraatia, õigusriigi ja inimõiguste kehtestamisel ja tugevdamisel; peab kahetsusväärseks, et olukord on muutunud sõltumatute meediakanalite jaoks üha vaenulikumaks; väljendab muret meediat käsitleva õigusakti eelnõu pärast, mille eesmärk on rakendada ajakirjanike suhtes eeskirju, mis kohustaks neid laskma oma teabe riigiasutustel üle kontrollida; nõuab tungivalt, et Kasahstani ametiasutused võtaksid sellised muudatusettepanekud oma õigusakti eelnõust tagasi ning tagaksid ajakirjanikele uurimistegevuses ja teabe avaldamisel täieliku sõltumatuse; kutsub lisaks Kasahstani ametiasutusi üles mitte piirama juurdepääsu riigi suhtes kriitilisele veebi- ja muule meediale riigis ja välismaal; peab kahetsusväärseks, et laim on Kasahstanis endiselt kriminaalkorras karistatav, ning toonitab, et arvestades väljendusvabaduse olukorda riigis, on see muutunud probleemiks; väljendab muret asjaolu pärast, et riigiametnikud ja muud avaliku elu tegelased, kelle suhtes kohaldatakse erikaitset, on algatanud arvukaid laimu puudutavaid kohtuasju, sealhulgas kohtuasjad mõne uudistekanali ja muu veebisaidi vastu, mis avaldavad valitsuse poliitika kohta ebasoodsaid teateid ja mille sisu blokeeritakse pidevalt, ning nõuavad suuri summasid moraalse kahju tekitamise eest artiklite tõttu, milles käsitletakse korruptsioonisüüdistusi, rikkumisi või muid neile ebameeldivaid küsimusi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nõuab tungivalt meediavabaduse, väljendusvabaduse, ühinemis- ja kogunemisvabaduse ning usuvabaduse alal ilmnenud negatiivsete suundumuste muutmist; soovitab Kasahstanil kohaldada oma õigusaktides Euroopa Nõukogu standardeid; võtab sellega seoses teadmiseks, et alates 2016. aastast on kõik Kasahstani valitsusvälised organisatsioonid kohustatud õigusaktide kohaselt end ametiasutustes registreerima ja esitama igal aastal oma tegevuse kohta teabe, mis kantakse valitsusväliste organisatsioonide riiklikku andmebaasi; rõhutab, et see samm võib olla ajendatud soovist suurendada asjaomase sektori läbipaistvust; väljendab siiski muret asjaolu pärast, et uued nõuded suurendavad valitsusvälise sektori juba niigi ulatuslikke aruandekohustusi riigi ees ning et läbipaistvuspoliitikat kohaldatakse mittetulundusliku valitsusvälise sektori suhtes ebaproportsionaalselt, sest muude juriidiliste isikute suhtes seda ei kohaldata; väljendab muret asjaolu pärast, et registreerimata ühendustes osalemine on kriminaalkorras karistatav ja et uue andmebaasi jaoks teabe esitamata jätmise või „ebaõige“ teabe esitamise eest võidakse organisatsioone karistada; peab kahetsusväärseks, et kohus võib peatada või lõpetada registreeritud avaliku ühenduse tegevuse siseriiklike õigusnormide rikkumise eest, olenemata rikkumise raskusest; |
| --- | --- |

25.

| 26. | märgib murelikult, et hiljuti vastu võetud terrorismivastased õigusaktid, sh seaduseelnõu, milles tehakse ettepanek võtta terrorismis kahtlustatavatelt isikutelt kodakondsus ära, võivad põhjustada rahumeelse ja õiguspärase poliitilise opositsiooni mahasurumist; nõuab tungivalt, et Kasahstani ametiasutused väldiksid nende õigusaktide kasutamist, sest sellega võidakse piirata sõnavabadust, usu- ja veendumusvabadust ning kohtunike sõltumatust või keelustada opositsiooni tegevus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | võtab teadmiseks, et ÜRO inimõiguste komitee väljendas oma 2016. aasta suvel vastu võetud lõppjäreldustes Kasahstani kohta muret selle pärast, et riigi kriminaalseadustiku artikkel 174, millega keelustatakse sotsiaalsete, riigisiseste või muude ebakõlade õhutamine, ning artikkel 274, millega keelustatakse teadaolevalt vale teabe levitamine, on liiga üldiselt sõnastatud ning et neid sätteid kasutatakse väljendusvabaduse ning muude kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise paktiga kaitstud õiguste põhjendamatuks piiramiseks; peab kahetsusväärseks, et kriminaalseadustiku eespool nimetatud sätete alusel on esitatud süüdistus paljudele kodanikuühiskonna aktivistidele ja ajakirjanikele ning nad vangistatud; märgib, et nende hulgas on Maks Bokajev ja Talgat Ajan, kes kannavad viieaastast vanglakaristust Kasahstanis 2016. aasta kevadel toimunud rahumeelsetel maareformi meeleavaldustel osalemise eest; nõuab tungivalt, et Kasahstani valitsus vabastaks kõik need isikud ja loobuks nendevastastest süüdistustest; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub Kasahstani üles vaatama läbi oma 2014. aasta ametiühingute seaduse ja 2015. aasta tööseadustiku, et viia need kooskõlla ILO standarditega; tuletab Kasahstanile meelde tema kohustust järgida täies ulatuses ILO standardite kohaldamise komisjoni 2017., 2016. ja 2015. aasta järeldusi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | peab kahetsusväärseks, et 2017. aasta jaanuaris lõpetati kohtumäärusega Kasahstani sõltumatute ametiühingute keskliidu (CITUK) tegevus, sest väidetavalt ei olnud liit piirava olemusega 2014. aasta ametiühingute seaduse alusel oma seisundit kinnitanud; tuletab Kasahstani ametiasutustele meelde, et neil tuleb tagada sõltumatu ja erapooletu kohtusüsteem ning võimaldada tõelist sotsiaalset dialoogi, sealhulgas selliste sõltumatute ametiühingute nagu Kasahstani sõltumatute ametiühingute keskliidu ja selle liikmete olemasolu ja toimimise edendamise kaudu; viitab ILO standardite kohaldamise komisjoni järeldustele olukorra kohta Kasahstanis 2017. aasta juunis; peab kahetsusväärseks, et 25. juulil 2017 mõistis kohus Kasahstani sõltumatute ametiühingute keskliidu presidendi Larissa Harkova süüdi ametiühingu rahaliste vahendite omastamises ja nendega seotud pettuses, mida peetakse poliitiliselt motiveeritud süüdistusteks; mõistab hukka asjaolu, et kohus määras talle meelevaldselt karistuseks vaba liikumise piirangu neljaks aastaks, 100 tundi üldkasulikku tööd ja viieaastase keelu töötada avalikes ühendustes juhtivatel ametikohtadel; kutsub Kasahstani üles tühistama tema süüdimõistmise ja loobuma tema vastu esitatud süüdistustest; |
| --- | --- |

29.

| 30. | peab kahetsusväärseks, et 2017. aasta aprillis ja mais määrati veel kahele ametiühingujuhile – Nurbek Kušakbajevile ja Amin Jeleusinovile – vastavalt kahe ja poole ning kaheaastane vanglakaristus kriminaalsüüdistuste alusel, mille põhjusi peetakse samuti poliitilisteks; märgib, et kolme ametiühingujuhi süüdimõistmine tekitab sõltumatute ametiühingute tegevusele riigis tõsiseid probleeme; |
| --- | --- |

30.

| 31. | märgib Kasahstani paljurahvuselist ja eri usundeid järgivat iseloomu ning rõhutab, et vähemusi ja nende õigusi tuleb kaitsta, eelkõige seoses keelte kasutamise, usu- või veendumusvabaduse, mittediskrimineerimise ja võrdsete võimalustega; väljendab heameelt erinevate kogukondade rahumeelse kooseksisteerimise üle Kasahstanis; |
| --- | --- |

31.

| 32. | nõuab ELi ja Kasahstani iga-aastase inimõigustealase dialoogi põhjalikku läbivaatamist, et muuta see tõhusamaks ja rohkem tulemustele suunatuks; kutsub Kasahstani ametiasutusi üles osalema täiel määral selles dialoogis ning kõigil muudel foorumitel, et saavutada märgatavaid edusamme inimõiguste olukorras riigis, pöörates sealjuures eritähelepanu üksikjuhtumitele; tuletab meelde, et tagada tuleb kodanikuühiskonna kaasamine kõnealustesse dialoogidesse ja konsultatsioonidesse; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab vajadust osaleda järjepidevalt ÜRO Inimõiguste Nõukogu inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise mehhanismi tsüklis, eelkõige seoses Inimõiguste Nõukogu soovituste tõhusa rakendamisega; |
| --- | --- |

33.

| 34. | nõuab kindlalt, et Kasahstan täidaks ÜRO piinamisvastase komitee soovitusi ja piinamisküsimustega tegeleva ÜRO eriraportööri 2009. aasta soovitusi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | peab kahetsusväärseks, et vaatamata ÜRO Inimõiguste Nõukogu üleskutsetele on Kasahstan seni keeldunud 2011. aasta Žangaözeni sündmuste sõltumatust rahvusvahelisest uurimisest; |
| --- | --- |

35.

| 36. | väljendab heameelt Kasahstani taotluse üle ühineda mitme Euroopa Nõukogu konventsiooniga; |
| --- | --- |

36.

| 37. | peab kahetsusväärseks, et Kasahstan ei ole Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi osaline ega allakirjutanud riik, ning kutsub riiki üles sellele alla kirjutama ja sellega ühinema; |
| --- | --- |

37.

Rahvusvahelised suhted, piirkondlik koostöö ja ülemaailmsed probleemid

| 38. | väljendab heameelt Kasahstani viljaka koostöö üle rahvusvahelistes suhetes olulise osalejana nii piirkondliku kui ka ülemaailmse rahu ja stabiilsuse tagamises, näiteks hõlbustades kõnelusi Iraani tuumakokkuleppe üle ja Astanas pooltevahelisi läbirääkimisi, et leida kõikehõlmav lahendus Süüria sõja lõpetamiseks, aga ka tema diplomaatiliste jõupingutuste kaudu seoses Ukraina konfliktiga ning algatades Aasia interaktsiooni ja usalduse suurendamise meetmete konverentsi; ergutab Kasahstani jätkama aktiivset tegevust rahvusvahelisel areenil ja täitma seal sisukat rolli; väljendab sellega seoses heameelt asjaolu üle, et Kasahstan kutsus üles järk-järgult kaotama tuumarelva leviku tõkestamise ja desarmeerimise kaudu relvastatud konfliktid ning algatas tuumarelvavaba maailma saavutamise ülddeklaratsiooni; väljendab eelkõige heameelt Kasahstani otsuse üle mitte ühineda keeluga, mille Venemaa kehtestas ELi põllumajandustoodetele, ning leiab, et see on konkreetne ja julgustav märk riigi valmisolekust tõhustada dialoogi ja koostööd ELiga; |
| --- | --- |

38.

| 39. | märgib Kasahstani geostrateegilist tähtsust ja tunnustab riigi mitmesuunalist välispoliitikat, mille eesmärk on edendada sõbralikke ja prognoositavaid suhteid, sealhulgas arendada ja tasakaalustada eelkõige heanaaberlikke suhteid Venemaa, Hiina ja selliste Kesk-Aasia riikidega, kellega Kasahstanil on ühine piir, ning muude partneritega, kaasa arvatud USA ja ELiga; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tunnustab Kasahstani olulist osa välis- ja julgeolekupoliitikas, mis on paljuski põhjustatud rollist, mida see riik täidab järjepidevalt ülemaailmses tuumadesarmeerimises ja -julgeolekus, ning asjaolust, et Kasahstan on 2017.–2018. aastal ÜRO Julgeolekunõukogu ajutine liige; |
| --- | --- |

40.

| 41. | tunnistab, et Daesh ja teised ÜRO Julgeolekunõukogu määratletud terroriorganisatsioonid kujutavad endast Kasahstanile julgeolekuprobleemi; märgib, et paljud Kasahstani kodanikud on Lähis-Idas välisvõitlejad; tunnistab, et Afganistani jätkuv konflikt võib Kasahstani olukorda veelgi destabiliseerida, sealhulgas usuäärmusluse, uimastikaubanduse ja terrorismi tõttu; nõuab tihedamat koostööd vägivaldse äärmusluse ja terrorismi vastu võitlemisel ning juhib tähelepanu asjaolule, et eelkõige tuleb tegeleda radikaliseerumise algpõhjustega; märgib, et laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu artiklis 13 keskendutakse terrorismivastase võitluse meetmetele ning et praeguses rahvusvahelises olukorras on sellel eriti oluline roll; |
| --- | --- |

41.

| 42. | märgib, et Kasahstan kuulub kõigisse peamistesse piirkondlikesse organisatsioonidesse; on seisukohal, et rahvusvaheline profiil, mille Kasahstan saavutas alles hiljuti selliste mitmekesiste rahvusvaheliste organisatsioonide juhatamisega nagu OSCE, Islami Koostöö Organisatsioon, Sõltumatute Riikide Ühendus, Šanghai Koostööorganisatsioon ja Kollektiivse Julgeoleku Lepingu Organisatsioon, on hea lähtepunkt ühistegevuseks, mille eesmärk on stabiliseerida Kesk-Aasia piirkonna julgeolekuolukorda ja leida mitmepoolsed lahendused ülemaailmsetele probleemidele; väljendab sellega seoses heameelt Kasahstani selgete avalduste üle selle kohta, et tema kuulumine Euraasia Majandusliitu ei mõjuta suhete tugevdamist ELiga; |
| --- | --- |

42.

| 43. | soovitab ELil toetada jätkuvalt piirkondlikku koostööd Kesk-Aasias, eelkõige õigusriigi põhimõtte, usaldust suurendavate meetmete, veevarude ja ressursside haldamise, piirihalduse, stabiilsuse ja julgeoleku vallas; toetab sellega seoses Kasahstani jõupingutusi heanaaberlike suhete edendamisel ja piirkonna stabiilsuse tagajaks saamisel; nõuab, et Kesk-Aasia riigid saavutaksid veevarude haldamise, energeetika ja julgeoleku küsimustes kestliku kokkuleppe, mis esindab kõigi huve; |
| --- | --- |

43.

| 44. | tunnistab, et Kasahstan on Kesk-Aasia piirkonnas juhtiv jõud; nõuab tungivalt, et Kasahstan kasutaks seda positsiooni oma piirkondlike naabrite positiivseks kaasamiseks ja astuks samme piirkondliku koostöö edendamiseks; |
| --- | --- |

44.

Kestlik areng, energeetika ja keskkond

| 45. | väljendab heameelt Kasahstani kolmanda moderniseerimisstrateegia üle, mis kuulutati välja 2017. aasta jaanuaris ja mille eesmärk on jõuda 30 enim arenenud riigi hulka maailmas; |
| --- | --- |

45.

| 46. | väljendab heameelt põhjalikuma tooraineid ja energiakoostööd käsitleva peatüki üle, mis võib aidata oluliselt suurendada ELi energiajulgeolekut; tuletab meelde, et Kasahstanil on ELi energiavarustuses tähtis roll; kutsub ELi üles tegema energeetika vallas aktiivsemat koostööd ning edendama dialoogi Kasahstani ja teiste Kesk-Aasia riikidega, et tugevdada ELi energiajulgeolekut; |
| --- | --- |

46.

| 47. | väljendab heameelt, et laiendatud partnerlus- ja koostöölepingusse lisati kliimamuutustealast koostööd käsitlev peatükk; nõuab, et EL jätkaks Kasahstani valitsusega koostööd ning aitaks tal määrata kindlaks ja töötada välja uuendusliku ja kestliku keskkonna- ja ökoloogiapoliitika; tuletab meelde, et Kasahstani mõjutavad märkimisväärselt maailma kahe kõige laastavama, inimtegevusest tingitud keskkonnakatastroofi tagajärjed, nimelt Araali mere kuivamine ja Semej/Semipalatinski lähedal asuv nõukogudeaegne tuumapolügoon; kutsub komisjoni üles suurendama Kasahstani ametiasutustele antavat nii tehnilist kui ka rahalist abi, et parandada oluliselt Araali mere vesikonna veevarude haldamist ja veevarude kaitset Araali mere päästmise rahvusvahelise fondi tegevusprogrammi raames ning töötada välja tõhus tegevuskava endise tuumapolügooni ala puhastamiseks; väljendab heameelt Kasahstani osalemise üle vabatahtlikus partnerlusprogrammis „Green Bridge“; usub, et see tagab stabiilse ja pikaajalise aluse keskkonnasäästlike investeeringute tegemiseks, uuele tehnoloogiale ja uuendustele üleminekuks ning sellise ühiskonna saavutamiseks, kus ei kasutata CO2-heitega energiaallikaid; |
| --- | --- |

47.

| 48. | rõhutab, et Kasahstanis tuleb riigi rikkalike loodusvarade kaevandamise ja töötlemise suhtes kohaldada keskkonnasäästliku arengu põhimõtteid; väljendab sellega seoses heameelt asjaolu üle, et Kasahstan peab kinni mäetööstuse läbipaistvuse algatuse standarditest; |
| --- | --- |

48.

Kaubandus ja majandus

| 49. | tuletab meelde, et EL on Kasahstani tähtsaim kaubandus- ja investeerimispartner ning et Kasahstan on ELi peamine kaubanduspartner Kesk-Aasias; loodab, et neid suhteid tugevdatakse veelgi; märgib, et 80 % Kasahstani ekspordist Euroopa Liitu moodustavad nafta ja gaas; kordab, kui tähtis on mitmekesistada Kasahstani kaubavahetust ELiga; rõhutab, et õigusriigi tingimustes võivad kaubandus- ja inimõigused üksteist tugevdada; rõhutab, et äriringkonnal on oluline osa positiivsete ajendite pakkumisel inimõiguste, demokraatia ja ettevõtja sotsiaalse vastutuse edendamiseks; juhib tähelepanu asjaolule, et ülemaailmsed väärtusahelad aitavad tugevdada peamisi rahvusvahelisi töö-, keskkonna-, sotsiaal- ja inimõiguste standardeid, sealhulgas kehtestada töötervishoiu ja tööohutuse meetmed ja tagada nende täitmine, luua koolitusvõimalused ja erapooletud asutused ning vähendada korruptsiooni; |
| --- | --- |

49.

| 50. | väljendab heameelt selle üle, et Kasahstan ühines 1. jaanuaril 2016 WTOga, mis soodustas riigi majandus- ja haldussüsteemide ajakohastamist; märgib, et Kasahstani majandus põhineb suuresti toorainete ja süsivesinike kasutamisel ja ekspordil; loodab, et silmapaistev programm Kasahstani majanduse mitmekesistamiseks – milles EL võib täita olulist osa – ja riigi reformimiseks, mis hõlmab muu hulgas avaliku halduse asjatundlikkuse tagamist ja korruptsioonivastaste meetmete kasutuselevõttu, viiakse tegelikkuses täielikult ellu; kutsub eelkõige komisjoni üles aitama Kasahstanil muuta oma majandus keskkonnasäästlikuks ja kestlikuks; |
| --- | --- |

50.

| 51. | võtab teadmiseks Kasahstani võetud kohustuse liberaliseerida täielikult kapitali liikumine otseinvesteeringutena ning peab kahetsusväärseks, et laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu kaubanduse ja äri jaotis ei sisalda korruptsioonivastaseid sätteid; on seisukohal, et lepingu rakendamise kontrollimisel tuleks pöörata eritähelepanu äriühingu üldjuhtimise ja korruptsiooni teemadele, et vältida rahapesu ohu suurenemist; |
| --- | --- |

51.

| 52. | väljendab heameelt Kasahstani otsusekindluse üle austada ja täita oma kohustusi laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu ning WTO raames, nagu näitas laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu kohaldamise esimene aasta; kutsub Kasahstani üles täitma laiendatud partnerlus- ja koostöölepinguga võetud kohustused intellektuaalomandiõiguste vallas piirkondliku ammendumise korra alusel; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kutsub Kasahstani üles täielikult ühtlustama oma imporditariife oma WTO ja laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu kohustustega ning tegema seda sõltumata oma osalemisest Euraasia Majandusliidus, et vältida kulukate hüvitiste maksmist WTO kaubanduspartneritele; |
| --- | --- |

53.

| 54. | palub Kasahstanil ühineda tulemuslike sanitaar-ja fütosanitaarkontrollide võimaldamiseks kaubanduse kontrolli- ja ekspertsüsteemiga ning kasutada kahepoolseid ELi ja Kasahstani sanitaar- ja fütosanitaarsertifikaate; |
| --- | --- |

54.

| 55. | võtab teadmiseks laiendatud partnerlus- ja koostöölepingus ette nähtud üldise viieaastase üleminekuperioodi riigihangetele ja kaheksa-aastase üleminekuperioodi ehitustöödele ning ootab kaubavahetuse suurenemist, kui need perioodid on lõpule jõudnud; märgib, et riigihanked on Kasahstani jaoks tähtis avaliku poliitika vahend; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Kesk-Aasiasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Kasahstani valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  ELT C 419, 16.12.2015, lk 159.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0083.

(3)  ELT C 45, 5.2.2016, lk 85.

(4)  ELT C 251 E, 31.8.2013, lk 93.

(5)  ELT C 224 E, 19.8.2010, lk 30.

(6)  ELT C 168 E, 14.6.2013, lk 91.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0121.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0007.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0484.

---

| 11.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/11

---

P8_TA(2017)0487

ELi kodakondsuse 2017. aasta aruanne ja kodanike õiguste tugevdamine demokraatlike muutuste liidus

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta resolutsioon ELi kodakondsuse 2017. aasta aruande ja kodanike õiguste tugevdamise kohta demokraatlike muutuste liidus (2017/2069(INI))

(2018/C 369/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 24. jaanuaril 2017. aastal avaldatud aruannet „Kodanike õiguste tugevdamine demokraatlike muutuste liidus. 2017. aasta aruanne ELi kodakondsuse kohta“ (COM(2017)0030), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. jaanuaril 2017. aastal avaldatud aruannet „Kodanike õiguste tugevdamine demokraatlike muutuste liidus. 2017. aasta aruanne ELi kodakondsuse kohta“ (COM(2017)0030),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 25 kohast komisjoni 24. jaanuari 2017. aasta aruannet „ELi kodakondsuse tugevdamiseks aastatel 2013–2016 tehtud edusammud“ (COM(2017)0032), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 25 kohast komisjoni 24. jaanuari 2017. aasta aruannet „ELi kodakondsuse tugevdamiseks aastatel 2013–2016 tehtud edusammud“ (COM(2017)0032),

| — | võttes arvesse komisjoni läbiviidud ELi kodakondsust käsitlevat 2015. aasta avalikku konsultatsiooni ning valimisõigusi ja kodakondsust käsitlevate 2015. aasta Eurobaromeetri uuringute tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni läbiviidud ELi kodakondsust käsitlevat 2015. aasta avalikku konsultatsiooni ning valimisõigusi ja kodakondsust käsitlevate 2015. aasta Eurobaromeetri uuringute tulemusi,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 2, 6 ja 9–12, ELi toimimise lepingu artikleid 18–25 ja ELi põhiõiguste harta artikleid 11, 21 ja 39–46, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 2, 6 ja 9–12, ELi toimimise lepingu artikleid 18–25 ja ELi põhiõiguste harta artikleid 11, 21 ja 39–46,

| — | võttes arvesse ELi lepingu artiklis 2 sätestatud õigusriigi põhimõtte austamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi lepingu artiklis 2 sätestatud õigusriigi põhimõtte austamist,

| — | võttes arvesse ELi lepingu artikli 3 lõiget 2, milles sätestatakse isikute vaba liikumise õigus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi lepingu artikli 3 lõiget 2, milles sätestatakse isikute vaba liikumise õigus,

| — | võttes arvesse ELi põhiõiguste harta artiklis 44 sätestatud petitsiooniõigust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi põhiõiguste harta artiklis 44 sätestatud petitsiooniõigust,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 165, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 165,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklis 227 sätestatud petitsiooniõigust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklis 227 sätestatud petitsiooniõigust,

| — | võttes arvesse protokolli (nr 1) riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli (nr 1) riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus,

| — | võttes arvesse protokolli (nr 2) subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli (nr 2) subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 29. veebruari 2016. aasta järeldusi ühtse turu strateegia kohta (1) ja eelkõige dokumenti 18. septembril 2015 Lissabonis toimunud SOLVITi keskuste mitteametliku kohtumise tulemuse kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. veebruari 2016. aasta järeldusi ühtse turu strateegia kohta (1) ja eelkõige dokumenti 18. septembril 2015 Lissabonis toimunud SOLVITi keskuste mitteametliku kohtumise tulemuse kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 12. märtsi 2014. aasta resolutsiooni ELi kodakondsust käsitleva 2013. aasta aruande kohta „ELi kodanikud – teie õigused, teie tulevik“ (3) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. märtsi 2014. aasta resolutsiooni ELi kodakondsust käsitleva 2013. aasta aruande kohta „ELi kodanikud – teie õigused, teie tulevik“ (3)

| — | võttes arvesse oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni ELi käsitleva õppe kohta koolides (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni ELi käsitleva õppe kohta koolides (4),

| — | võttes arvesse oma 6. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni ELi õiguse kohaldamise järelevalvet käsitleva 2014. aasta aruande kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni ELi õiguse kohaldamise järelevalvet käsitleva 2014. aasta aruande kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 2. veebruari 2017. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile lapsendamiste piiriüleste aspektide kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. veebruari 2017. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile lapsendamiste piiriüleste aspektide kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 2. märtsi 2017. aasta resolutsiooni (7) programmi „Kodanike Euroopa“ rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. märtsi 2017. aasta resolutsiooni (7) programmi „Kodanike Euroopa“ rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, mis käsitleb kohtualluvust, abieluasjade ja vanemliku vastutusega seotud kohtuasjades otsuste tunnustamist ja täitmist, ning rahvusvahelisi lapserööve (uuesti sõnastatud) (COM(2016)0411), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, mis käsitleb kohtualluvust, abieluasjade ja vanemliku vastutusega seotud kohtuasjades otsuste tunnustamist ja täitmist, ning rahvusvahelisi lapserööve (uuesti sõnastatud) (COM(2016)0411),

| — | võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit petitsioonikomisjoni laste heaolu küsimusi käsitleva töörühma tegevuse kohta (8) ja eelkõige selle järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit petitsioonikomisjoni laste heaolu küsimusi käsitleva töörühma tegevuse kohta (8) ja eelkõige selle järeldusi,

| — | võttes arvesse oma 15. detsembri 2016. aasta resolutsiooni petitsioonikomisjoni 2015. aasta tegevuse kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. detsembri 2016. aasta resolutsiooni petitsioonikomisjoni 2015. aasta tegevuse kohta (9),

| — | võttes arvesse petitsioonikomisjoni 23. märtsi 2017. aasta arvamust (10) ja põhiseaduskomisjoni 1. juuni 2017. aasta arvamust (11) Euroopa Komisjoni aruande kohta, milles käsitletakse ELi õiguse kohaldamise järelevalvet 2015. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsioonikomisjoni 23. märtsi 2017. aasta arvamust (10) ja põhiseaduskomisjoni 1. juuni 2017. aasta arvamust (11) Euroopa Komisjoni aruande kohta, milles käsitletakse ELi õiguse kohaldamise järelevalvet 2015. aastal,

| — | võttes arvesse petitsioonikomisjoni korraldatud kuulamisi aastatel 2016 ja 2017, eelkõige kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, petitsioonikomisjoni ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ühist avalikku kuulamist 11. mail 2017. aastal teemal „Ühendkuningriigis elavate ELi kodanike olukord ja õigused“, 11. oktoobri 2016. aasta avalikku kuulamist teemal „ELi kodanike vaba liikumise ja töötamise takistused siseturul“, 4. mai 2017. aasta avalikku kuulamist teemal „Võitlus diskrimineerimise vastu ja vähemuste kaitse“, 15. märtsil 2016. aastal Euroopa Komisjoni õigus- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi ning Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, petitsioonikomisjoni, põhiseaduskomisjoni ja õiguskomisjoni korraldatud avalikku ühist kuulamist teemal „Liidu kodakondsus praktikas“ ning 29. juunil 2017. aastal kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ja petitsioonikomisjoni korraldatud ühist kuulamist kodakondsusetuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsioonikomisjoni korraldatud kuulamisi aastatel 2016 ja 2017, eelkõige kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, petitsioonikomisjoni ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ühist avalikku kuulamist 11. mail 2017. aastal teemal „Ühendkuningriigis elavate ELi kodanike olukord ja õigused“, 11. oktoobri 2016. aasta avalikku kuulamist teemal „ELi kodanike vaba liikumise ja töötamise takistused siseturul“, 4. mai 2017. aasta avalikku kuulamist teemal „Võitlus diskrimineerimise vastu ja vähemuste kaitse“, 15. märtsil 2016. aastal Euroopa Komisjoni õigus- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi ning Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, petitsioonikomisjoni, põhiseaduskomisjoni ja õiguskomisjoni korraldatud avalikku ühist kuulamist teemal „Liidu kodakondsus praktikas“ ning 29. juunil 2017. aastal kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ja petitsioonikomisjoni korraldatud ühist kuulamist kodakondsusetuse kohta,

| — | võttes arvesse petitsioonikomisjoni 23. veebruari 2016. aasta kuulamist teemal „ELi põhiõiguste harta kohaldamisala laiendamine (artikkel 51)?“, 21. juuni 2016. aasta kuulamist teemal „Läbipaistvus ja teabevabadus ELi institutsioonides“ ja 22. juuni 2017. aasta kuulamist teemal „Kodanike kindlustunde ja usalduse taastamine ELi suhtes“ koos käesoleva ametiaja varasemate kuulamistega teemal „Petitsiooniõigus“ (23. juuni 2015) ja teemal „Euroopa kodanikualgatus“ (26. veebruar 2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsioonikomisjoni 23. veebruari 2016. aasta kuulamist teemal „ELi põhiõiguste harta kohaldamisala laiendamine (artikkel 51)?“, 21. juuni 2016. aasta kuulamist teemal „Läbipaistvus ja teabevabadus ELi institutsioonides“ ja 22. juuni 2017. aasta kuulamist teemal „Kodanike kindlustunde ja usalduse taastamine ELi suhtes“ koos käesoleva ametiaja varasemate kuulamistega teemal „Petitsiooniõigus“ (23. juuni 2015) ja teemal „Euroopa kodanikualgatus“ (26. veebruar 2015),

| — | võttes arvesse petitsioonikomisjoni taotlusel Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna C poolt 2016. ja 2017. aastal tellitud uuringuid „ELi kodanike ja nende pereliikmete liikumis- ja elamisvabaduse takistused“, „Saadud petitsioonidest ilmnev diskrimineerimine“, „Brexiti mõju petitsiooniõigusele ja petitsioonikomisjoni pädevusele, vastutusele ja tegevusele“ ning „Petitsioonikomisjoni kaitsev roll ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise kontekstis“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsioonikomisjoni taotlusel Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna C poolt 2016. ja 2017. aastal tellitud uuringuid „ELi kodanike ja nende pereliikmete liikumis- ja elamisvabaduse takistused“, „Saadud petitsioonidest ilmnev diskrimineerimine“, „Brexiti mõju petitsiooniõigusele ja petitsioonikomisjoni pädevusele, vastutusele ja tegevusele“ ning „Petitsioonikomisjoni kaitsev roll ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise kontekstis“,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit ja kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, põhiseaduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A8-0385/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit ja kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, põhiseaduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A8-0385/2017),

| A. | arvestades, et ELi kodakondsus ja sellega seotud õigused kehtestati algselt 1992. aastal Maastrichti lepinguga ning neid täiendati 2009. aasta detsembris jõustunud Lissaboni lepinguga ning ELi põhiõiguste hartaga; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi kodakondsus ja sellega seotud õigused kehtestati algselt 1992. aastal Maastrichti lepinguga ning neid täiendati 2009. aasta detsembris jõustunud Lissaboni lepinguga ning ELi põhiõiguste hartaga;

| B. | arvestades, et kodakondsuse teostamise eelduseks on kõigi inimõiguste, eeskätt majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste tagamine ja kasutamine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kodakondsuse teostamise eelduseks on kõigi inimõiguste, eeskätt majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste tagamine ja kasutamine;

| C. | arvestades, et ELi lepingutes sätestatud eesmärkide, nagu täielik tööhõive ja sotsiaalne areng, saavutamiseks välja töötatud terviklik lähenemisviis on oluline selleks, et võimaldada ELi kodakondsusest tulenevate õiguste ja vabaduste tegelikku kasutamist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi lepingutes sätestatud eesmärkide, nagu täielik tööhõive ja sotsiaalne areng, saavutamiseks välja töötatud terviklik lähenemisviis on oluline selleks, et võimaldada ELi kodakondsusest tulenevate õiguste ja vabaduste tegelikku kasutamist;

| D. | arvestades, et ELi kodakondsus saadakse liikmesriigi kodakondsuse kaudu, mis on reguleeritud siseriiklike õigusaktidega; arvestades, et samas tulenevad ELi kodakondsusest õigused ja kohustused, mis on sätestatud ELi õiguses ega sõltu liikmesriikidest; arvestades, et eespool nimetatud põhjusel on samuti tõsi, et liikmesriigid, sh nende ametiasutused, ei saa neid õigusi ja kohustusi põhjendamatult piirata; arvestades, et riigi kodakondsuse andmisel peaksid liikmesriigid juhinduma ELi õiguse põhimõtetest, näiteks proportsionaalsuse ja mittediskrimineerimise põhimõttest, mida on põhjalikult käsitletud Euroopa Kohtu praktikas; arvestades, et aluslepingute kohaselt pööravad ELi institutsioonid võrdselt tähelepanu igale ELi kodanikule; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi kodakondsus saadakse liikmesriigi kodakondsuse kaudu, mis on reguleeritud siseriiklike õigusaktidega; arvestades, et samas tulenevad ELi kodakondsusest õigused ja kohustused, mis on sätestatud ELi õiguses ega sõltu liikmesriikidest; arvestades, et eespool nimetatud põhjusel on samuti tõsi, et liikmesriigid, sh nende ametiasutused, ei saa neid õigusi ja kohustusi põhjendamatult piirata; arvestades, et riigi kodakondsuse andmisel peaksid liikmesriigid juhinduma ELi õiguse põhimõtetest, näiteks proportsionaalsuse ja mittediskrimineerimise põhimõttest, mida on põhjalikult käsitletud Euroopa Kohtu praktikas; arvestades, et aluslepingute kohaselt pööravad ELi institutsioonid võrdselt tähelepanu igale ELi kodanikule;

| E. | arvestades, et ELi kodanikud eeldavad, et liikmesriigid, sh nende ametiasutused, rakendavad nii ühenduse õigust kui ka siseriiklikke õigusnorme, mis on eelduseks sellele, et kodanikud saaksid tulemuslikult kasutada oma Euroopa kodakondsusest tulenevaid õiguseid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi kodanikud eeldavad, et liikmesriigid, sh nende ametiasutused, rakendavad nii ühenduse õigust kui ka siseriiklikke õigusnorme, mis on eelduseks sellele, et kodanikud saaksid tulemuslikult kasutada oma Euroopa kodakondsusest tulenevaid õiguseid;

| F. | arvestades, et ELi kodakondsuse edendamispüüd on seotud demokraatia kvaliteedi parandamisega liidu tasandil, põhiõiguste ja -vabaduste tegeliku kasutamisega ning iga kodaniku võimalusega osaleda liidu demokraatlikus elus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi kodakondsuse edendamispüüd on seotud demokraatia kvaliteedi parandamisega liidu tasandil, põhiõiguste ja -vabaduste tegeliku kasutamisega ning iga kodaniku võimalusega osaleda liidu demokraatlikus elus;

| G. | arvestades, et ühe liikmesriigi piiri mis tahes ühepoolne muutmine rikub vähemalt ELi lepingu artiklit 2, artikli 3 lõiget 2 ning artikli 4 lõiget 2 ning seab lisaks ohtu ELi kodakondsusest tulenevate õiguste kasutamise; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ühe liikmesriigi piiri mis tahes ühepoolne muutmine rikub vähemalt ELi lepingu artiklit 2, artikli 3 lõiget 2 ning artikli 4 lõiget 2 ning seab lisaks ohtu ELi kodakondsusest tulenevate õiguste kasutamise;

| H. | arvestades, et Lissaboni lepinguga konsolideeriti ELi kodakondsuse lahutamatud õigused ja tagatised, muu hulgas vabadus reisida, töötada ja õppida teistes ELi riikides, vabadus osaleda Euroopa poliitilises elus, edendada võrdõiguslikkust ja mitmekesisuse austamist ning olla kaitstud eelkõige kodakondsuse alusel toimuva diskrimineerimise eest; arvestades, et viimastel kümnenditel ELis vabalt liikumise õiguse üha suurema kasutamise tagajärg on see, et ühe perekonna liikmetel, kaasa arvatud sageli lastel, on eri riikide kodakondsus; arvestades, et kuigi see suundumus on hea ELi kodakondsuse kui omaette institutsiooni kindlustamiseks, toob see eri valdkondades, sealhulgas õigusküsimustes, kaasa teatavaid vajadusi ja probleeme; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Lissaboni lepinguga konsolideeriti ELi kodakondsuse lahutamatud õigused ja tagatised, muu hulgas vabadus reisida, töötada ja õppida teistes ELi riikides, vabadus osaleda Euroopa poliitilises elus, edendada võrdõiguslikkust ja mitmekesisuse austamist ning olla kaitstud eelkõige kodakondsuse alusel toimuva diskrimineerimise eest; arvestades, et viimastel kümnenditel ELis vabalt liikumise õiguse üha suurema kasutamise tagajärg on see, et ühe perekonna liikmetel, kaasa arvatud sageli lastel, on eri riikide kodakondsus; arvestades, et kuigi see suundumus on hea ELi kodakondsuse kui omaette institutsiooni kindlustamiseks, toob see eri valdkondades, sealhulgas õigusküsimustes, kaasa teatavaid vajadusi ja probleeme;

| I. | arvestades, et Ühendkuningriigi EList lahkumise ehk Brexiti väljavaade on tõstnud esile ELi kodakondsusega seotud õiguste tähtsuse ja nende olulise rolli miljonite ELi kodanike igapäevaelus ning on suurendanud ELis teadlikkust õiguste kaotamisest, mida Brexit võib mõlemale poolele kaasa tuua, eriti 3 miljonile Ühendkuningriigis elavale ELi kodanikule ja 1,2 miljonile ELis elavale Ühendkuningriigi kodanikule; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Ühendkuningriigi EList lahkumise ehk Brexiti väljavaade on tõstnud esile ELi kodakondsusega seotud õiguste tähtsuse ja nende olulise rolli miljonite ELi kodanike igapäevaelus ning on suurendanud ELis teadlikkust õiguste kaotamisest, mida Brexit võib mõlemale poolele kaasa tuua, eriti 3 miljonile Ühendkuningriigis elavale ELi kodanikule ja 1,2 miljonile ELis elavale Ühendkuningriigi kodanikule;

| J. | arvestades, et lisaks Ühendkuningriigis toimuvale seavad pagulaste humanitaarkriis, töötuse ja vaesuse kõrge tase ning ksenofoobia ja rassismi tõus Euroopa Liidus kahtluse alla süsteemi usaldusväärsuse ning Euroopa projekti tervikuna; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et lisaks Ühendkuningriigis toimuvale seavad pagulaste humanitaarkriis, töötuse ja vaesuse kõrge tase ning ksenofoobia ja rassismi tõus Euroopa Liidus kahtluse alla süsteemi usaldusväärsuse ning Euroopa projekti tervikuna;

| K. | arvestades, et õigus liikumisvabadusele ja selle kasutamisele on ELi kodakondsuse puhul keskse tähtsusega ning need täiendavad ELi siseturu muid vabadusi; arvestades, et noorte eurooplaste seas on liikumisvabadus eriti hinnatud ning ELi kodanikud peavad liikumisvabadust enim tunnustatud ja populaarseks õiguseks, kuna rahu tagamise järel on tegemist ELi kõige positiivsema saavutusega; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et õigus liikumisvabadusele ja selle kasutamisele on ELi kodakondsuse puhul keskse tähtsusega ning need täiendavad ELi siseturu muid vabadusi; arvestades, et noorte eurooplaste seas on liikumisvabadus eriti hinnatud ning ELi kodanikud peavad liikumisvabadust enim tunnustatud ja populaarseks õiguseks, kuna rahu tagamise järel on tegemist ELi kõige positiivsema saavutusega;

| L. | arvestades, et nagu osutatakse mitmes laekunud petitsioonis, on mitu liikmesriiki rikkunud liikumisvabadust ja selle kasutamist, saates ELi kodanikke oma territooriumilt välja või ähvardades seda teha; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et nagu osutatakse mitmes laekunud petitsioonis, on mitu liikmesriiki rikkunud liikumisvabadust ja selle kasutamist, saates ELi kodanikke oma territooriumilt välja või ähvardades seda teha;

| M. | arvestades, et komisjonile ja siseturu probleemide lahendamise võrgustikule (SOLVIT) esitatud petitsioonide ja kaebuste kohaselt on ELi kodanikel oma põhiõiguste ja -vabaduste kasutamisel märkimisväärseid raskusi tõsiste majanduslike ja tööhõiveprobleemide tõttu, mida süvendavad liikmesriikide halduskoormus ja bürokraatia, ning liikmesriikide ametiasutuste antava eksitava teabe ja/või nendepoolse koostöö puudumise tõttu; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et komisjonile ja siseturu probleemide lahendamise võrgustikule (SOLVIT) esitatud petitsioonide ja kaebuste kohaselt on ELi kodanikel oma põhiõiguste ja -vabaduste kasutamisel märkimisväärseid raskusi tõsiste majanduslike ja tööhõiveprobleemide tõttu, mida süvendavad liikmesriikide halduskoormus ja bürokraatia, ning liikmesriikide ametiasutuste antava eksitava teabe ja/või nendepoolse koostöö puudumise tõttu;

| N. | arvestades, et ELi põhiõiguste harta artiklis sätestatud põhimõte, mille kohaselt on keelatud diskrimineerimine soo, rassi, nahavärvuse, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usutunnistuse või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, sünnipära, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu, on ELi kodakondsuse esmane väljendus; arvestades, et samal ajal on see liikumisvabaduse eduka kasutamise oluline eeldus, nagu nähtub petitsioonidest; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ELi põhiõiguste harta artiklis sätestatud põhimõte, mille kohaselt on keelatud diskrimineerimine soo, rassi, nahavärvuse, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usutunnistuse või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, sünnipära, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu, on ELi kodakondsuse esmane väljendus; arvestades, et samal ajal on see liikumisvabaduse eduka kasutamise oluline eeldus, nagu nähtub petitsioonidest;

| O. | arvestades, et vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine on ELi üks põhiväärtusi, mis on sätestatud aluslepingutes; arvestades, et ligikaudu 8 % ELi kodanikest kuulub rahvusvähemusse ja ligikaudu 10 % kodanikest räägib piirkondlikku või vähemuskeelt; arvestades, et vähemuste tulemuslikku kaitset tuleb tugevdada; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine on ELi üks põhiväärtusi, mis on sätestatud aluslepingutes; arvestades, et ligikaudu 8 % ELi kodanikest kuulub rahvusvähemusse ja ligikaudu 10 % kodanikest räägib piirkondlikku või vähemuskeelt; arvestades, et vähemuste tulemuslikku kaitset tuleb tugevdada;

| P. | arvestades, et kodanike õiguste ja demokraatlike institutsioonide tugevdamine hõlmab võitlust diskrimineerimise ja soolise ebavõrdsuse vastu kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kodanike õiguste ja demokraatlike institutsioonide tugevdamine hõlmab võitlust diskrimineerimise ja soolise ebavõrdsuse vastu kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega;

| Q. | arvestades, et naiste alaesindatus otsustustasandi ametikohtadel, eelkõige poliitilises tegevuses ja ettevõtete juhatuse tasandil, takistab suutlikkuse arendamist ja vähendab naiste osalemist ELi demokraatlikus elus; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et naiste alaesindatus otsustustasandi ametikohtadel, eelkõige poliitilises tegevuses ja ettevõtete juhatuse tasandil, takistab suutlikkuse arendamist ja vähendab naiste osalemist ELi demokraatlikus elus;

| R. | arvestades, et naiste osalemist poliitiliste otsuste tegemisel ja juhirolli selles takistavad jätkuvalt mitmesugused tegurid, näiteks sooliste stereotüüpide püsimine ning hiljutise majanduskriisi tagajärjed ja negatiivne mõju soolise võrdõiguslikkuse küsimustele; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et naiste osalemist poliitiliste otsuste tegemisel ja juhirolli selles takistavad jätkuvalt mitmesugused tegurid, näiteks sooliste stereotüüpide püsimine ning hiljutise majanduskriisi tagajärjed ja negatiivne mõju soolise võrdõiguslikkuse küsimustele;

| S. | arvestades, et piiriüleste perekonnasiseste vaidluste korral ohvrite kaitsmisel soolise ja koduse vägivalla eest püsivad ELis märkimisväärsed lõhed; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et piiriüleste perekonnasiseste vaidluste korral ohvrite kaitsmisel soolise ja koduse vägivalla eest püsivad ELis märkimisväärsed lõhed;

| T. | arvestades, et naiste diskrimineerimine ELis takistab võrdsuse saavutamist; arvestades, et naised on jätkuvalt alaesindatud nii hääletajatena kui ka juhtivatel ametikohtadel nii valitavates ametites, avalikus teenistuses, akadeemilistes ringkondades, meedias kui ka erasektoris; arvestades, et naiste laialt levinud mitmekordne diskrimineerimine ning vaesuses ja sotsiaalses tõrjutuses elavate naiste ebaproportsionaalselt suur arv takistavad naistel oma kodanikuõigusi täiel määral kasutada; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et naiste diskrimineerimine ELis takistab võrdsuse saavutamist; arvestades, et naised on jätkuvalt alaesindatud nii hääletajatena kui ka juhtivatel ametikohtadel nii valitavates ametites, avalikus teenistuses, akadeemilistes ringkondades, meedias kui ka erasektoris; arvestades, et naiste laialt levinud mitmekordne diskrimineerimine ning vaesuses ja sotsiaalses tõrjutuses elavate naiste ebaproportsionaalselt suur arv takistavad naistel oma kodanikuõigusi täiel määral kasutada;

| U. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklites 20 ja 227 ning ELi põhiõiguste harta artiklis 44 sätestatud õigus pöörduda petitsiooniga Euroopa Parlamendi poole on üks ELi kodakondsuse tugisammas, ELi kodanike õiguste seas tuntuselt teisel kohal ning selle ülesanne on luua kodanike ja Euroopa institutsioonide vaheline ühenduslüli protsessi kaudu, mis peab olema avatud, demokraatlik ja läbipaistev; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklites 20 ja 227 ning ELi põhiõiguste harta artiklis 44 sätestatud õigus pöörduda petitsiooniga Euroopa Parlamendi poole on üks ELi kodakondsuse tugisammas, ELi kodanike õiguste seas tuntuselt teisel kohal ning selle ülesanne on luua kodanike ja Euroopa institutsioonide vaheline ühenduslüli protsessi kaudu, mis peab olema avatud, demokraatlik ja läbipaistev;

| V. | arvestades, et ELi kodanike põhiõiguste tagamist oleks võimalik saavutada ELi põhiõiguste harta artikli 51 tõlgendamiseks kasutatava uue lähenemisviisiga; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et ELi kodanike põhiõiguste tagamist oleks võimalik saavutada ELi põhiõiguste harta artikli 51 tõlgendamiseks kasutatava uue lähenemisviisiga;

| W. | arvestades, et Euroopa kodanikud on Euroopa Parlamendis otseselt esindatud ja neil on demokraatlik õigus Euroopa Parlamendi valimistel kandideerida ja hääletada isegi juhul, kui nad elavad teises liikmesriigis; arvestades, et kõik liikmesriigid ei soodusta ega edenda võrdselt vaba liikumise õigust kasutanud Euroopa kodanike õigust hääletada Euroopa Parlamendi ja kohalikel valimistel; arvestades, et mitmes petitsioonis juhitakse tähelepanu bürokraatlikele tõketele ja halduslikele või muudele puudujääkidele nende isikute hääleõiguse kasutamisel, kes tahavad hääletada oma päritoluliikmesriigi riiklikel või kohalikel valimistel, kuid elavad teises liikmesriigis; arvestades, et on kodanikke, kel on takistusi selle demokraatliku õiguse kasutamisel, näiteks puuetega inimesed liikmesriikides, kes on ratifitseerinud puuetega inimeste õiguste konventsiooni, kuid ei ole täitnud kohustust reformida oma valimisseadust selleks, et puuetega inimesed saaksid kasutada oma hääleõigust; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Euroopa kodanikud on Euroopa Parlamendis otseselt esindatud ja neil on demokraatlik õigus Euroopa Parlamendi valimistel kandideerida ja hääletada isegi juhul, kui nad elavad teises liikmesriigis; arvestades, et kõik liikmesriigid ei soodusta ega edenda võrdselt vaba liikumise õigust kasutanud Euroopa kodanike õigust hääletada Euroopa Parlamendi ja kohalikel valimistel; arvestades, et mitmes petitsioonis juhitakse tähelepanu bürokraatlikele tõketele ja halduslikele või muudele puudujääkidele nende isikute hääleõiguse kasutamisel, kes tahavad hääletada oma päritoluliikmesriigi riiklikel või kohalikel valimistel, kuid elavad teises liikmesriigis; arvestades, et on kodanikke, kel on takistusi selle demokraatliku õiguse kasutamisel, näiteks puuetega inimesed liikmesriikides, kes on ratifitseerinud puuetega inimeste õiguste konventsiooni, kuid ei ole täitnud kohustust reformida oma valimisseadust selleks, et puuetega inimesed saaksid kasutada oma hääleõigust;

| X. | arvestades, et kodanikel on õigus korraldada koos teiste ELi kodanikega kõigist liikmesriikidest Euroopa kodanikualgatus või seda toetada, mis peaks võimaldama neil osaleda ELi seadusandliku tegevuskava koostamises; arvestades, et Euroopa kodanikualgatus on oluline otsedemokraatia vahend, mis võimaldab kodanikel aktiivselt osaleda ELi poliitika ja õigusloome kujundamises; arvestades, et see peaks olema läbipaistev ja tulemuslik; arvestades, et kõnealuse õiguse kasutamine ei ole siiani olnud piisav; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et kodanikel on õigus korraldada koos teiste ELi kodanikega kõigist liikmesriikidest Euroopa kodanikualgatus või seda toetada, mis peaks võimaldama neil osaleda ELi seadusandliku tegevuskava koostamises; arvestades, et Euroopa kodanikualgatus on oluline otsedemokraatia vahend, mis võimaldab kodanikel aktiivselt osaleda ELi poliitika ja õigusloome kujundamises; arvestades, et see peaks olema läbipaistev ja tulemuslik; arvestades, et kõnealuse õiguse kasutamine ei ole siiani olnud piisav;

| Y. | arvestades, et Schengeni ala loomine ja Schengeni acquis’ lõimimine ELi raamistikku on oluliselt tõhustanud liikumisvabadust ELis ja on ühtlasi Euroopa integratsiooniprotsessi üks suurimaid saavutusi; arvestades, et Euroopa Liidu Nõukogu kinnitas oma 9. juuni 2011. aasta järeldustes nr 9166/3/11 ja 9167/3/11 Schengeni hindamisprotsessi edukat lõpetamist ning Bulgaaria ja Rumeenia tehnilist valmisolekut Schengeni alaga ühinemiseks; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et Schengeni ala loomine ja Schengeni acquis’ lõimimine ELi raamistikku on oluliselt tõhustanud liikumisvabadust ELis ja on ühtlasi Euroopa integratsiooniprotsessi üks suurimaid saavutusi; arvestades, et Euroopa Liidu Nõukogu kinnitas oma 9. juuni 2011. aasta järeldustes nr 9166/3/11 ja 9167/3/11 Schengeni hindamisprotsessi edukat lõpetamist ning Bulgaaria ja Rumeenia tehnilist valmisolekut Schengeni alaga ühinemiseks;

| Z. | arvestades, et turvalisus on üks ELi kodanike suurimatest muredest; arvestades, et EL peaks tekitama oma kodanikes tunde, et nende vabadust kaitstakse ja turvalisus tagatakse kogu ELi territooriumil, tagades samas nende vabaduste ja õiguste samaväärse tunnustamise ning kaitse; arvestades, et terrorism on globaalne oht, millega tuleb Euroopa kodanike turvalisuse tagamiseks tõhusalt tegeleda kohalikul, riiklikul ja ELi tasandil; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et turvalisus on üks ELi kodanike suurimatest muredest; arvestades, et EL peaks tekitama oma kodanikes tunde, et nende vabadust kaitstakse ja turvalisus tagatakse kogu ELi territooriumil, tagades samas nende vabaduste ja õiguste samaväärse tunnustamise ning kaitse; arvestades, et terrorism on globaalne oht, millega tuleb Euroopa kodanike turvalisuse tagamiseks tõhusalt tegeleda kohalikul, riiklikul ja ELi tasandil;

| AA. | arvestades, et vastavalt komisjoni mõjuhinnangule (SEC(2011)1556) , mis on lisatud nõukogu 20. aprilli 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/637, mis käsitleb koordineerimis- ja koostöömeetmeid, millega hõlbustatakse liidu esindamata kodanike konsulaarkaitset kolmandates riikides (12), vastuvõtmiseni viinud ettepanekule, reisib või elab ligikaudu seitse miljonit Euroopa Liidu kodanikku väljaspool ELi riikides, kus nende riikidel ei ole saatkonda või konsulaati; arvestades, et esindamata ELi kodanike arv suureneb 2020. aastaks tõenäoliselt vähemalt kümne miljoni inimeseni; arvestades, et ELi kodanikel on ELi mittekuuluva riigi territooriumil, kus puudub nende päritoluriigi esindus, õigus mis tahes muu liikmesriigi diplomaatilise ja konsulaarasutuse kaitsele samadel tingimustel, mida kohaldatakse asjaomase riigi kodanike suhtes; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et vastavalt komisjoni mõjuhinnangule (SEC(2011)1556) , mis on lisatud nõukogu 20. aprilli 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/637, mis käsitleb koordineerimis- ja koostöömeetmeid, millega hõlbustatakse liidu esindamata kodanike konsulaarkaitset kolmandates riikides (12), vastuvõtmiseni viinud ettepanekule, reisib või elab ligikaudu seitse miljonit Euroopa Liidu kodanikku väljaspool ELi riikides, kus nende riikidel ei ole saatkonda või konsulaati; arvestades, et esindamata ELi kodanike arv suureneb 2020. aastaks tõenäoliselt vähemalt kümne miljoni inimeseni; arvestades, et ELi kodanikel on ELi mittekuuluva riigi territooriumil, kus puudub nende päritoluriigi esindus, õigus mis tahes muu liikmesriigi diplomaatilise ja konsulaarasutuse kaitsele samadel tingimustel, mida kohaldatakse asjaomase riigi kodanike suhtes;

| 1. | võtab teadmiseks komisjoni 2017. aasta aruande ELi kodakondsuse kohta, milles on loetletud järgmiste aastate uued prioriteedid tegevusvaldkondade kaupa; tuletab meelde, et ELi õiguse korrektne kohaldamine on liikmesriikide ja ELi institutsioonide jagatud vastutus; rõhutab sellega seoses komisjoni tähtsat rolli aluslepingute täitmise järelevalvajana ELi toimimise lepingu artiklite 258–260 rakendamisel; väidab, et prioriteedid peavad olema määratletud selliselt, et saaks tõhusalt tegeleda kodanike muredega ning et järgmiseks kolmeks aastaks on vaja selgelt määratletud, konkreetseid kohustusi ja meetmeid; nõuab tungivalt, et komisjon kiirendaks ELi õiguskaitsepoliitika elluviimist, kasutades kõiki olemasolevaid vahendeid ja mehhanisme; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et petitsiooniõigus, õigus pöörduda Euroopa Ombudsmani poole ning dokumentidele ja registritele juurdepääsu õigus on ELi kodakondsuse põhjapanevad, käegakatsutavad elemendid, mis suurendavad otsuste tegemise läbipaistvust; väljendab seetõttu soovi, et neid õigusi komisjoni aruandes ELi kodakondsuse kohta edendataks ja esile tõstetaks kui võtmetähtsusega elemente ja asjakohaselt kajastataks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab asjaolu, et petitsioonide esitamise õiguse tõhusat kasutamist on hõlbustanud petitsioonide täiustatud menetlemine Euroopa Parlamendis ja petitsioonikomisjoni portaali käivitamine 2014. aasta lõpus, mis võimaldab petitsioone lihtsal viisil esitada ja tõhusamalt hallata, nagu on kirjeldatud petitsioonikomisjoni vastavates aastaaruannetes; nõuab, et viivitamata viidaks lõpule projekti järgmiste etappide rakendamine ette nähtud viisil, kuna see võimaldab petitsioonide esitajatele ja toetajatele palju interaktiivsemat petitsioonimenetluse jälgimist; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et edukas kodanikuõiguste kasutamine eeldab, et liikmesriigid järgivad kõiki õiguseid ja vabadusi, mis on sätestatud ELi põhiõiguste hartas; rõhutab asjaolu, et demokraatlik ja kodanike osalusel toimuv valitsemine, võimalikult suur läbipaistvus ja kõigi kodanike otsene kaasamine otsustusprotsessidesse tugevdavad kokkuvõttes ELi kodakondsust; kutsub liikmesriike üles andma ELi kodanikele rohkem teavet nende õiguste ja kohustuste kohta ning lihtsustama nende õiguste võrdset teostamist ja võrdset austamist nii kodanike päritoluriigis kui ka muudes liikmesriikides; tõstab esile olemasolevaid erandeid, mida mõni liikmesriik on teinud ELi aluslepingute osadest, mis tekitab tegelikke erinevusi kodanike õigustes; |
| --- | --- |

4.

| 5. | avaldab suurt kahetsust, et peaaegu kümne aasta jooksul ei ole ELi diskrimineerimisvastase direktiivi vastuvõtmisel suudetud erilisi edusamme teha; kutsub kõiki ELi institutsioone ja liikmesriike üles uuesti alustama asjakohaseid läbirääkimisi ja käsitlema neid kõrgeima prioriteedina; võtab teadmiseks komisjoni kavatsuse aktiivselt toetada nende läbirääkimiste lõpuleviimist; |
| --- | --- |

5.

| 6. | leiab, et tuleks suurendada ELi poliitika tõhusust diskrimineerimisvastase võitluse valdkonnas ja eemaldada allesjäänud tõkked; soovitab komisjonil ajakohastada kaks esimest diskrimineerimisvastast direktiivi, nimelt nõukogu direktiivid 2000/43/EÜ ja 2000/78/EÜ, et viia need kooskõlla aluslepingute kehtiva versiooniga ja ELi põhiõiguste hartaga; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub üles võtma vastu tõhusa reguleeriva raamistiku ja kooskõlastusmeetmed ELi ja liikmesriikide tasandil, et tagada sotsiaalse kaitse kõrge tase ja piisava tasuga püsivate töökohtade loomine; leiab, et selline lähenemisviis on ELi kodakondsusega seotud põhiõiguste ja -vabaduste tugevdamisel määrava tähtsusega; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et ELi ja liikmesriikide tasandil võetud kokkuhoiumeetmed on süvendanud majanduslikku ja sotsiaalset ebavõrdsust, piirates seega oluliselt ELi kodakondsusega seotud põhiõiguste ja -vabaduste tegelikku kasutamist; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuletab meelde oma 14. septembril 2017. aastal vastu võetud muudatusi (13) ja komisjoni ettepanekut võtta vastu ülddirektiiv liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses toodete ja teenuste, sh eri transpordiliikide ligipääsetavusnõuetega (COM(2015)0615); soovitab, et seadusandjad kiirendaksid oma tegevust Euroopa juurdepääsetavuse akti vastuvõtmisel; tervitab saavutatud institutsioonidevahelist kokkulepet, mille kohaselt ELi autoriõiguses rakendatakse Marrakechi lepingut ja mida petitsioonikomisjon on toetanud 2011. aastast alates, ning kordab oma nõudmist, et EL ja selle liikmesriigid Marrakechi lepingu kiiresti ratifitseeriksid; kutsub kõiki liikmesriike üles ratifitseerima ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja allkirjastama selle protokolli; toetab vastastikku tunnustatava ELi puudega isiku kaardi kasutamise laiendamist võimalikult paljudesse liikmesriikidesse; ergutab liikmesriike hõlbustama puuetega inimeste ja piiratud funktsionaalse võimekusega inimeste liikuvust ELis; toonitab, et ELi veebisaitide juurdepääsetavust puuetega inimestele on vaja parandada; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub komisjoni üles võtma aktiivsemaid meetmeid võitluses LGBTI-inimeste diskrimineerimise vastu ja astuma vastu homofoobiale, määratledes konkreetsed meetmed riigi ja Euroopa tasandil; nõuab samal ajal, et ELi institutsioonid jälgiksid tähelepanelikult LGBTI-inimeste õigusi ja edendaksid LGBTI-inimeste ja nende perekondade piiriüleste õiguste tunnustamist ELis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuletab meelde, et naiste ja meeste võrdõiguslikkuse põhimõtet saab rakendada ainult strateegilise soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kaudu kõigis ELi poliitikavaldkondades, sealhulgas oma dokumendi „Strateegiline kohustus soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks aastatel 2016–2019“ kaudu; kutsub komisjoni üles hõlbustama täielikku juurdepääsu seksuaal- ja reproduktiivtervise teenustele kõigis liikmesriikides; kutsub komisjoni üles võtma sisulisi meetmeid, et kõrvaldada diskrimineerimine ja võidelda naiste kohta tehtavate diskrimineerivate avalduste vastu ELis, mis soodustavad soolisi stereotüüpe; kordab vajadust investeerida kodakondsusesse ja kodanikuharidusse ning soolist võrdõiguslikkust käsitlevasse haridusse kogu Euroopas; juhib tähelepanu soolisele palga- ja pensionilõhele ELis, mis vähendab miljonite naiste võimalust saavutada tegelik majanduslik sõltumatus; rõhutab, kui tähtis on noorte ja eelkõige naiste ja tüdrukute osalemine poliitikas ning palub komisjonil ja liikmesriikidel teha rohkem selleks, et neid osalema julgustada; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle, et EL allkirjastaks ja viiks lõpule ühinemise Istanbuli konventsiooniga; peab siiski kahetsusväärseks, et keskendutakse vaid kahele aspektile, s.o kriminaalasjades tehtavale õigusalasele koostööle ning varjupaigaküsimustele ja välja- või tagasisaatmise lubamatusele, mis tekitab õiguskindlusetust ELi konventsiooniga ühinemise ulatuse suhtes; nõuab tungivalt, et liikmesriigid kiirendaksid Istanbuli konventsiooni ratifitseerimise ja rakendamise üle peetavaid läbirääkimisi; palub liikmesriikidel, kes seda veel teinud ei ole, konventsioon kiiresti ratifitseerida ja palub komisjonil teha ettepaneku võtta vastu direktiiv naistevastase vägivalla vastu võitlemise kohta; peab tervitatavaks töö- ja eraelu tasakaalu paketi esitamist komisjoni poolt ja palub kõikidel institutsioonidel need meetmed võimalikult kiiresti ellu viia; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama naiste asumist juhtivatele kohtadele ja nende esindatust sellistel kohtadel ning võtma konkreetseid meetmeid nende haavatavate kodanike probleemide lahendamiseks, kes kannatavad valdkonnaülese mitmekordse diskrimineerimise all, nii et need kodanikud saaksid kasutada oma kodanikuõigusi, näiteks asjakohaste strateegiate abil; palub, et nõukogu suurendaks pingutusi, et lõpetada naiste osalemist ettevõtete juhtorganites käsitleva direktiivi blokeerimine; kordab oma üleskutset, et komisjon võtaks dokumendi „Strateegiline kohustus soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks aastatel 2016–2019“ vastu teatisena; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab meelde, et traditsioonilised rahvusvähemused on Euroopas juba sajandeid enamuskultuuridega koos eksisteerinud; rõhutab vajadust, et ELi institutsioonid etendaksid aktiivsemat rolli vähemuste kaitsmisel, näiteks edendades kohtumisi, seminare ja resolutsioone teadlikkuse parandamiseks ning võttes konkreetseid haldusmeetmeid ELi institutsioonides; on veendunud, et EL peaks kehtestama kõrged standardid vähemuste kaitseks, alustades seejuures standarditest, mis on kodifitseeritud sellistes rahvusvahelistes õigusaktides nagu Euroopa Nõukogu aktid, ning need standardid peaksid olema kindlalt lõimitud õigusraamistikku, millega tagatakse demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste austamine kogu ELis; ergutab kõiki liikmesriike viivitamata täielikult ratifitseerima rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni ja Euroopa piirkondlike ja vähemuskeelte hartat ning rakendama aluslepinguid heas usus; tuletab lisaks meelde vajadust rakendada Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) raamistikus välja töötatud põhimõtteid; mõistab hukka mis tahes retoorika, mis õhutab diskrimineerima kodakondsuse alusel; ergutab liikmesriikide valitsusi leidma püsivaid lahendusi ja edendama keelelist mitmekesisust kõikides liikmesriikides ja ELis tervikuna, piiramata seda ELi ametlike keeltega, sest nii aluslepingud kui ka ELi põhiõiguste harta sisaldavad viiteid rahvusvähemuste kaitsele ja keele alusel toimuvale diskrimineerimisele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | väljendab sügavat muret Euroopas elavate romade hulga pärast, kes on sünni registreerimisel aset leidnud diskrimineerimise ohvrid, kellel ei ole seetõttu isikut tõendavaid dokumente ja kellel puudub oma elukohariigis juurdepääs olulistele põhiteenustele ning seega ei ole neil võimalik kasutada ühtegi õigust ELis; kutsub liikmesriike üles võtma sellega seoses viivitamata parandusmeetmeid, et kaitsta nende põhiliste inimõiguste ja kõigi teiste ELi kodakondsusega kaasnevate õiguste kasutamisvabadust; palub komisjonil hinnata ja kontrollida olukorda liikmesriikides ning algatada nende inimeste tuvastamine ja kaitse, kelle kodakondsust ei ole tunnustatud ja kes ei saa isikut tõendavaid dokumente; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palub komisjonil ja liikmesriikidel esitada konkreetsed meetmed liikumisvabaduse takistuste kaotamiseks kooskõlas Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2017. aasta resolutsiooniga ELi kodanike liikumis- ja töötamisvabaduse takistuste kohta siseturul (14) ning Euroopa Parlamendi 28. aprilli 2016. aasta resolutsiooniga lapse parimate huvide kaitse kohta kogu ELis, lähtudes Euroopa Parlamendile esitatud petitsioonidest (15); |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub komisjoni üles kontrollima korrapäraselt direktiivi 2004/38/EÜ kohaldamist liikmesriikides ja võtma asjakohaseid meetmeid liikumisvabaduse võimalike takistuste eemaldamiseks; kiidab heaks liidu kodanike liikumisvabaduse õigust käsitleva e-õppe vahendi, mis aitab kohalikel ametiasutustel paremini mõista liikumisvabadusega kaasnevaid õigusi ja kohustusi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tunnustab komisjoni pingutusi muuta kättesaadavaks ja hõlpsamini juurdepääsetavaks mitmesugused teavitamis- ja abistamisvõimalused nagu võrgustik „Europe Direct“, portaal „Teie Euroopa“ ja e-õiguskeskkond, milles käsitletakse Euroopa Liitu ja ELi poolt oma kodanikele antud õiguseid, eesmärgiga anda rohkem teavet üksikisikutele, kes kasutavad ELi kodanikele kuuluvaid õiguseid; tunnustab komisjoni ettepanekut luua ühtne digivärav, mis pakuks kodanikele veebis lihtsat juurdepääsu ühtsel turul õiguste kasutamisega seotud teabele, abile ja probleemide lahendamise teenustele; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palub komisjonil tugevdada SOLVITi võrgustikku, parandades selle teenuste ja riiklike keskuste vahelist suhtlust, et tagada lahendamata ja korduvate juhtumite puhul paremad järelmeetmed ning ELi eri õiguskaitsevahendite, nagu süsteemide EU PILOT ja CHAP tihedam seostatus; kutsub liikmesriike samal ajal üles propageerima ELi kodanike seas SOLVITi võrgustikku ja selle teenuseid ning teisi hüvitamis- ja kodanikuosaluse mehhanisme nii liidu tasandil (näiteks Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjoni, Euroopa Ombudsmani ja Euroopa kodanikualgatuse abil) kui ka riiklikul tasandil (näiteks kohalike ombudsmanide, petitsioonikomisjonide või seadusandlike rahvaalgatuste abil); |
| --- | --- |

18.

| 19. | toetab ELi kodakondsust käsitlevas 2017. aasta aruandes komisjoni võetud kohustust korraldada kogu ELi hõlmav teadlikkuse suurendamise ja teavituskampaania ELi kodakondsusõiguste kohta, et aidata kodanikel oma õigustest paremini aru saada; juhib tähelepanu sellele, et kodanikel peaks olema juurdepääs kogu teabele, mis on vajalik Euroopa kodakondsuse tegelikuks tugevdamiseks, ning et see teave tuleks esitada selges ja arusaadavas vormis, et kodanikel oleks võimalik teha teadlikke otsuseid aluslepingute ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta kohaste õiguste teostamisel; soovitab edendada läbipaistvust ja ennetavat konsulaarabi, mis on selle eesmärgi saavutamiseks kõige sobivam vahend, ning avaldada sobival viisil teavet, mis on vajalik, et uued elanikud saaksid end lihtsamini sisse seada; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tuletab meelde, et tervishoiuteenuste kättesaadavus, sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimine ja kutsekvalifikatsioonide tunnustamine teistes liikmesriikides on valdkonnad, milles ELi kodanikel esineb sageli raskusi, ning nõuab komisjonilt jõulist tegevust selliste olukordade lahendamiseks; |
| --- | --- |

20.

| 21. | väljendab muret üldsuse kasvava poliitilise rahulolematuse pärast; rõhutab vajadust seada esikohale võitlus ksenofoobia, rassismi, diskrimineerimise ning vaenu õhutamise vastu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tunnistab, et valimisaktiivsuse suurendamiseks Euroopa Parlamendi valimistel peavad tegutsema nii EL kui ka liikmesriigid; julgustab viimaseid edendama demokraatlikku osalemist, teavitades kodanikke paremini nende õigusest kandideerida ja hääletada kohalikel ja Euroopa Parlamendi valimistel, tehes seda erinevate kanalite kaudu ja arusaadavas keeles ning kõrvaldades nende osalemiselt kõik takistused, nagu majanduslik, sotsiaalne või keeleline diskrimineerimine, ebaaus tegevus või korruptsioon; nõuab tungivalt, et liikmesriigid kõrvaldaksid puuetega kodanike juurdepääsu takistused ja hõlbustaksid hääletamist oma tavapärasest hääletamiskohast eemal elavatel, töötavatel või õppivatel kodanikel, võttes näiteks kasutusele elektroonilised tuvastamis- ja hääletamislahendused; |
| --- | --- |

22.

| 23. | on seisukohal, et valimisi käsitleva akti reform võiks pakkuda liidule võimaluse muutuda demokraatlikumaks; toonitab asjaolu, et tuhanded eurooplased jagavad seda seisukohta; tuletab meelde vajadust edendada osalemist Euroopa Parlamendi valimistel, suurendades Euroopa tasandi erakondade nähtavust, ning kordab tõsiasja, et Euroopa mõõtme suurendamine Euroopa Parlamendi valimistel on ELi ja selle liikmesriikide jagatud vastutus; kutsub nõukogu üles lisama eelnimetatud õigusakti läbivaatamisel soolist aspekti arvestavaid ja sooliselt tasakaalus nimekirju; palub komisjonil tegeleda kaebustega hääleõiguse kasutamise kohta Euroopa Parlamendi ja kohaliku omavalitsuse valimistel, töötada välja konkreetne tegevuskava elektroonilise hääletamise kasutuselevõtuks Euroopa Parlamendi valimistel alates varaseimast võimalikust kuupäevast, ja teha see süsteem laiemalt kättesaadavaks kõigile ELi kodanikele; nõuab tungivalt, et liikmesriigid teeksid kõik endast oleneva, et innustada inimesi, kellel ei ole ühegi riigi kodakondsust ja kes elavad alaliselt mõnes ELi liikmesriigis, võtma vastuvõtva liikmesriigi kodakondsust, et nad saaksid täies ulatuses kasutada ELi kodakondsusega seotud õigusi; on seisukohal, et ELi kodanikel, kes kolivad teise ELi liikmesriiki ja asuvad seal elama, peaks olema õigus kasutada hääleõigust oma päritolumaa riiklikel valimistel; palub liikmesriikidel, kes on pikemaks ajaks teise liikmesriiki elama kolinud kodanikud hääleõigusest ilma jätnud, kergendada nendele kodanikele määratud tingimusi ja säilitada nende õigus riiklikel valimistel hääletada; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks vajalikud meetmed, mis võimaldavad puuetega inimestel kasutada oma hääleõigust ilma igasuguse diskrimineerimiseta; toetab võimalust võtta lisaks siseriiklikule isikut tõendavale dokumendile kasutusele Euroopa ID-kaart; |
| --- | --- |

23.

| 24. | võtab teadmiseks komisjoni viimase teatise (COM(2017)0482) Euroopa kodanikualgatuse kohta, mis sisaldab ettepanekut muuta 16. veebruari 2011. aasta määrust (EL) nr 211/2011 eesmärgiga parandada selle toimimist; loodab, et määruse läbivaatamise tulemuseks on läbipaistvam, tõhusam ja kasutajasõbralikum Euroopa kodanikualgatus, mis samas tagab kodanike demokraatliku ja laialdasema osalemise Euroopa arutelus ja tegevuskavade koostamises; rõhutab määruse tulevasel läbivaatamisel Euroopa Parlamendi märkimisväärset seadusandlikku rolli ja komisjoniga tehtava tiheda koostöö olulisust; kutsub komisjoni üles lisama sätted, mille eesmärk on vaadata läbi õigusliku vastuvõetavuse tingimused, Euroopa kodanikualgatuse registreerimise nõuded ning kodanikualgatuse läbivaatamise kord; |
| --- | --- |

24.

| 25. | leiab, et komisjonil tuleks liidu kodakondsuse huvides tugevdada Euroopa kultuurilist mõõdet; innustab rahastama programmist „Kodanike Euroopa“ rohkem uuenduslikke projekte, millel on potentsiaali avaldada süsteemset mõju; soovitab töötada paralleelselt programmiga „Kodanike Euroopa“ ning selle täiendamiseks välja programmi „Tunne Euroopat“; |
| --- | --- |

25.

| 26. | teeb ettepaneku, et liidu kodakondsuse ja selle teostamise tugevdamise eesmärgil ergutaks komisjon kohalikke ametiasutusi määrama Euroopa asjade eest vastutavad volikogu liikmed, kuna see tasand on kodanikele kõige lähemal; |
| --- | --- |

26.

| 27. | soovitab komisjonil luua kõigis oma asukohtades, kaasa arvatud liikmesriikides asuvates esindustes, sissetulevate küsimuste register, nii et kodanikel oleks võimalik nõuetekohaste tagatistega pöörduda kirjalikult või isiklikult mis tahes ELi institutsiooni poole; |
| --- | --- |

27.

| 28. | soovitab komisjonil võtta koostöös universaalse postiteenuse osutajatega kasutusele teateedastussüsteem, millel oleks sisu, kuupäeva ja saatja sertifitseerimise võimalus, nii et kodanikud saaksid ilma ise kohale ilmumata ja nõuetekohaste tagatistega pöörduda kirjalikult Euroopa institutsioonide poole; |
| --- | --- |

28.

| 29. | väljendab veendumust, et ELi põhiõiguste harta artiklis 11 sätestatud põhiõigus sõna- ja teabevabadusele, vaba meedia ning eri seisukohtade esitamine ühiskonnas ja meedias on toimiva demokraatia lahutamatu osa ning seega moodustavad need ELi liikmesuse põhjapaneva aluse, nagu on sätestatud ELi lepingu artiklites 2 ja 6; rõhutab vajadust selgelt määratletud ELi poliitika järele, et võidelda Euroopa-vastase propaganda ja valeandmete esitamise vastu ning edendada avaliku meedia sõltumatust valitsustest; teeb ettepaneku, et kõigi liikmesriikide avalikus ringhäälingus kehtestataks minimaalne aeg, mis pühendatakse ELi asjade käsitlemisele; teeb ettepaneku, et ELi institutsioonid töötaksid edasi selle nimel, et luua Euroopa telekanalid, mis saadavad eetrisse saateid kõigis liikmesriikides ja kõigis ELi ametlikes keeltes, ning selle nimel, et õpetada kodanikele meediapädevust juba varases eas; toetab ajakirjandus- ja multimeediateoste levitamist kõigis ELi ametlikes keeltes; rõhutab sellega seoses vajadust jätkata Euroopa ajakirjanike teadlikkuse suurendamist; |
| --- | --- |

29.

| 30. | väidab, et keeleline mitmekesisus ja läbipaistvus on peamised vahendid, mille abil tuua kodanikud ELile lähemale ja kaasata nad selle tegevusse; võtab teadmiseks, et Euroopa ombudsmani poolt 2016. aastal lõpetatud uurimistest 30 % teema on juurdepääs dokumentidele, ja seetõttu soovitab edendada dokumentidele juurdepääsu õigust ja võimalikult paljude dokumentide tõlkimist kõigisse ELi ametlikesse keeltesse; toetab kodanikega peetava dialoogi süvendamist ja innustab pidama avalikke arutelusid, et parandada kodanike arusaamist ELi mõjust nende igapäevaelule ja võimaldada neil osaleda arvamuste vahetuses sihtrühmadele suunatud telesaadete kaudu; nõuab horisontaalset direktiivi rikkumistest teatamise kohta, milles määratakse kindlaks nõuetekohased kanalid ja menetlused juhtumitest teatamiseks; |
| --- | --- |

30.

| 31. | toetab avaliku teenistuse kultuuri edendamist ELi ja liikmesriikide institutsioonides ning leiab, et EL peaks olema eeskujuks, järgides kõrgeimaid haldus- ja läbipaistvusstandardeid kooskõlas ELi põhiõiguste harta artikliga 41; teeb ettepaneku muuta liikmesriikide kohalikud ELi kontorid ühtseteks kontaktpunktideks, mis pakuvad ELi kodanikele igakülgset teenust, et vähendada bürokraatiat ja sellest tulenevaid ELi kodakondsusõiguste teostamise takistusi; rõhutab, kui oluline on andmete ühekordse küsimise põhimõte, mis vähendab nende Euroopa ettevõtete tarbetut halduskoormust, kellel palutakse piiriüleste toimingute kohta esitada korduvalt samu andmeid ja dokumente; |
| --- | --- |

31.

| 32. | toonitab, et hariduse kättesaadavusel on ülitähtis roll tulevaste ELi kodanike teavitamisel nende õigustest; rõhutab, kui tähtis on edendada programmi „Erasmus+“ abil valdkonnaüleste oskuste arendamist, mis tõhustavad kultuuridevahelist mõistmist ja aktiivset osalemist mitmekesistes ühiskondades; innustab liikmesriike tegema koolide õppekavades rohkem ruumi eelkõige ELi kodakondsuse ja ka ELi küsimuste alasele kodanikuharidusele ning kohandama vastavalt õpetajakoolitust; tuletab meelde vajadust toetada õpetajaid ja haridusala töötajaid, et nad lõimiksid oma õppetöösse teabe ELi õiguste ja kodakondsuse kohta; rõhutab seoses sellega vajadust jätkuvalt edendada ja arendada veebiplatvorme, et haridusvaldkonna spetsialistidel oleks võimalik kätte saada uuenduslikke mitmekeelseid õppematerjale, mis aitaksid neil inspireerida ja motiveerida õpilasi käsitlema ELi temaatikat; nõuab tungivalt, et komisjon algataks Euroopa kodakondsuse alase hariduse strateegia, mis sisaldab ette pandud suuniseid sellise õppekava väljatöötamiseks, mis võiks hõlmata koolide külaskäike ELi institutsioonidesse; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tuletab meelde, et vastavalt ELi kehtivale õigusele tähendab liikmesriigi väljaastumine liidust selle kodanikele Euroopa kodakondsuse kaotust; peab kahetsusväärseks, et Ühendkuningriigi lahkumine EList on esimene juhtum ajaloos, kus kodanikud jäävad ilma neile ELi aluslepingutega antud õigustest; rõhutab, et see õiguste kaotus mõjutab eeldatavasti tuntavalt nende igapäevaelu; rõhutab, et iga kokkulepe peaks põhinema võrdsuse, sümmeetria, õiglase kohtlemise, vastastikkuse ning mittediskrimineerimise põhimõtetel, samuti ELi õiguse, sealhulgas ELi põhiõiguste harta ja selle jõustamisraamistiku sõltumatuse täielikul austamisel; nõuab tungivalt, et mõlemad läbirääkimiste pooled peaksid esmatähtsaks kõiki mõjutatud kodanikke ja kaitseksid nende õigusi; kutsub läbirääkimiste pooli üles säilitama Ühendkuningriigi väljaastumise järel võimalikult suures ulatuses kõik sotsiaalsed, majanduslikud ja perekondlikud tuletatud õigused, eelkõige õiguse tervishoiule; |
| --- | --- |

33.

| 34. | teeb ettepaneku kuulutada 9. mai Euroopas riigipühaks, et tugevdada Euroopa ühisesse perre kuuluvuse tunnet; |
| --- | --- |

34.

| 35. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid, et nende siseriiklikud õigusaktid on piisavalt selgelt sõnastatud ja üksikasjalikud, nii et oleks tagatud kodanike ja nende pereliikmete õigus liikumisvabadusele, ja nõuab tungivalt, et liikmesriigid koolitaksid sellega seoses nõuetekohaselt pädevaid riigiasutusi, jagaksid huvitatud isikutele täpsel viisil korrektset teavet ning edendaksid teiste riikide ametiasutustega tihedat koostööd ja kiiret teabevahetust, eelkõige juhtudel, mis puudutavad piiriülest kindlustust ja vanaduspensioneid; nõuab vastuvõtvate liikmesriikide ja asjakohaste konsulaatide vahel paremat koostööd, mis tagab nõuetekohase tugivõrgustiku ja õiglase kohtlemise piiriülestel juhtudel, eelkõige kui juhtum on seotud lapse isikuhooldusõigusega; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks seadusandliku ettepaneku lapsendamisotsuste piiriülese tunnustamise kohta; |
| --- | --- |

35.

| 36. | palub Euroopa Liidu Nõukogul ja Euroopa Ülemkogul anda kõikidele riikidele, kes täidavad vajalikud tehnilised kriteeriumid, võimalus saada Schengeni ala liikmeks ja seeläbi anda kõikidele ELi kodanikele võimalus kasutada liikumisvabadust ilma piirikontrolli takistusteta; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tuletab meelde, et julgeolekut käsitlevad ELi õigusaktid peaksid olema ajakohased, tulemuslikud ja tõhusad, et ennetada ja avastada julgeolekuohtude muutumisi ning neile muutustele reageerida; nõuab Euroopa julgeoleku tegevuskava kiiret rakendamist, selle valdkonna kehtivate ELi õigusaktide täitmise paremat tagamist ning tõhusamat teabevahetust, samuti tegevuse kooskõlastamist liikmesriikide vahel ja ELi ametitega; peab tervitatavaks komisjoni algatusi, et tugevdada liikmesriikide vahelist koostööd julgeoleku vallas; rõhutab, et võitluses terrorismi vastu on oluline täiel määral austada põhiõigusi; rõhutab, et ELi julgeolekuvaldkonna sise- ja välistegevuse ühtlustamine on ELi kodanike tulemusliku kaitse seisukohast hädavajalik; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles suurendama jõupingutusi, et töötada välja tõhus ja tõeline julgeolekuliit, mille raames tegeldakse terrorismiohu kõikide aspektidega; |
| --- | --- |

38.

| 39. | on seisukohal, et deradikaliseerimine ja radikaliseerumise ennetamine on ELi jaoks esmatähtis ning soovitab tungivalt tugevdada nii valdkonnaüleseid eriprogramme, milles käsitletakse haridusküsimusi, vabatahtlikku ja kultuuritegevust ja noorte tööhõivet kui ka deradikaliseerimisprogramme institutsioonides, kohalikes kogukondades, kodanikuühiskonnas, usukogukondades ja piirkondlikes omavalitsustes; on veendunud, et tervikliku poliitikaga selles valdkonnas peaksid kaasnema pikaajalised ennetavad deradikaliseerimisprotsessid õigusvaldkonnas; rõhutab vajadust töötada välja sotsiaalse kaasatuse alaseid strateegiaid ja diskrimineerimisvastaseid poliitikameetmeid; palub liikmesriikidel käsitleda radikaliseerumist terviklikult ja kasutada ära komisjoni algatusel loodud radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku eksperdiarvamusi; rõhutab, et radikaliseerumise ennetamisele saab kaasa aidata ka ELi programmide, nagu Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid, programm „Horisont 2020“ või programm „Kodanike Euroopa“, rahastatud tegevuste kaudu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | nõuab direktiivi (EL) 2015/637 täielikku ja tulemuslikku rakendamist, et tagada ELi kodanike konsulaarkaitse kolmandates riikides, kus nende liikmesriigid ei ole esindatud; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palub komisjonil teha ettepanek võtta ELi tagasipöördumistunnistuse jaoks kasutusele uus turvalisem vorm nende väljaspool ELi asuvate esindamata ELi kodanike jaoks, kelle pass on varastatud, kadunud, hävinud või ajutiselt kättesaamatu, selleks et tagada nende turvaline koju naasmine; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rõhutab, et kuritegevuse ja terrorismi ohvritele tuleb ELi piires tagada õiguste asjakohane tase ilma diskrimineerimiseta, ning et neid tuleks kohelda austusega ja väärikalt ja nad peaksid saama asjakohast abi lähtuvalt enda ja oma pere vajadustest; rõhutab, et üha suurem arv Euroopa kodanikke on kannatanud terroriaktide all riigis, mis ei ole nende kodumaa, ja nõuab seetõttu tungivalt, et liikmesriikides töötataks kiiresti välja protokollid välismaalastest eurooplaste aitamise kohta terroriakti korral, kooskõlas direktiiviga (EL) 2017/541 terrorismivastase võitluse kohta; rõhutab vajadust eraldi direktiivi järele, milles käsitletaks terrorismi ohvrite kaitset; |
| --- | --- |

42.

| 43. | avaldab kahetsust, et tsiviil- ja sotsiaalküsimustes esineb piiriüleseid takistusi, näiteks seoses perekonnaõiguse või pensionidega, mis takistavad paljudel kodanikel ELi kodakondsuse võimalusi täielikult kasutada; |
| --- | --- |

43.

| 44. | väljendab kahetsust, et lapsevanematel ja lastel ei ole lahuselu või lahutamise korral igas liikmesriigis ühesuguseid õiguskaitsevahendeid, mistõttu sajad lapsevanemad Euroopas on pöördunud petitsioonikomisjoni poole palvega seda teemat aktiivsemalt käsitleda, hoolimata petitsioonikomisjoni väga piiratud volitustest selles valdkonnas; |
| --- | --- |

44.

| 45. | nõuab, et liikmesriigid teeksid tõhusamalt koostööd, et tagada soolise vägivalla ohvrite kaitse, ning et piiriülestes perekonnavaidlustes võetaks arvesse laste parimad huvid; |
| --- | --- |

45.

| 46. | tunneb heameelt ELi solidaarsuskorpuse loomise üle Euroopa noorte kodanike jaoks, kutsub üles algatust nõuetekohaselt rahastama, nii et kvaliteetseid töökohti ei asendataks tasustamata vabatahtliku tööga; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kutsub liikmesriike üles võtma koordineerimis- ja koostöömeetmeid, et tulemuslikult lahendada topeltmaksustamise ja maksudiskrimineerimisega seotud probleeme piiriüleses kontekstis, ning võtta paremini arvesse töötajate piiriülese liikumise tegelikku olukorda; on seisukohal, et topeltmaksustamisega seotud probleemide lahendamiseks ei piisa olemasolevatest kahepoolsetest maksukonventsioonidest ega liikmesriikide ühepoolsest tegevusest ning nendega tegelemiseks on vaja kooskõlastatud ja õigeaegset tegevust liidu tasandil; |
| --- | --- |

47.

| 48. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Ombudsmanile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  Nõukogu dokument 6622/16.

(2)  Nõukogu dokument 14268/15.

(3)  ELT C 378, 9.11.2017, lk 146.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0106.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0385.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0013.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0063.

(8)  PE 601.177v04-00.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0512.

(10)  PE 597.698v03-00. Vt ka raportit A8-0265/2017.

(11)  PE 603.107v02-00. Vt ka raportit A8-0265/2017.

(12)  ELT L 106, 24.4.2015, lk 1.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0347.

(14)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0083.

(15)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0142.

---

| 11.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/22 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/22

---

P8_TA(2017)0488

Digitaalkaubanduse strateegia loomine

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta resolutsioon digitaalkaubanduse strateegia loomise kohta (2017/2065(INI))

(2018/C 369/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõiget 3 ja artiklit 218, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõiget 3 ja artiklit 218,

| — | võttes arvesse teenustekaubanduse üldlepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse teenustekaubanduse üldlepingut,

| — | võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) infotehnoloogia lepingut (ITA), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) infotehnoloogia lepingut (ITA),

| — | võttes arvesse WTO e-kaubanduse töökava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WTO e-kaubanduse töökava,

| — | võttes arvesse G7 IKT-valdkonna ministrite ühisdeklaratsiooni, mis tehti 29. ja 30. aprillil 2016. aastal Kagawas Takamatsus toimunud kohtumisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse G7 IKT-valdkonna ministrite ühisdeklaratsiooni, mis tehti 29. ja 30. aprillil 2016. aastal Kagawas Takamatsus toimunud kohtumisel,

| — | võttes arvesse 2016. aastal Cancúnis esitatud Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) ministrite deklaratsiooni digitaalmajanduse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2016. aastal Cancúnis esitatud Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) ministrite deklaratsiooni digitaalmajanduse kohta,

| — | võttes arvesse Interneti Haldamise Foorumi dünaamilist kaubanduskoalitsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Interneti Haldamise Foorumi dünaamilist kaubanduskoalitsiooni,

| — | võttes arvesse ELi käimasolevaid kaubandusläbirääkimisi kolmandate riikidega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi käimasolevaid kaubandusläbirääkimisi kolmandate riikidega,

| — | võttes arvesse 6. juulil 2017. aastal komisjoni poolt teatavaks tehtud põhimõttelist kokkulepet ELi-Jaapani majanduspartnerluslepingu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. juulil 2017. aastal komisjoni poolt teatavaks tehtud põhimõttelist kokkulepet ELi-Jaapani majanduspartnerluslepingu kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta) (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2015. aasta teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2015. aasta teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ (COM(2015)0497),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. aprilli 2016. aasta teatist „Euroopa tööstuse digitaliseerimine“ (COM(2016)0180), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. aprilli 2016. aasta teatist „Euroopa tööstuse digitaliseerimine“ (COM(2016)0180),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. aprilli 2016. aasta teatist „Euroopa pilvandmetöötluse algatus. Konkurentsivõimelise andme- ja teadmuspõhise majanduse ülesehitamine Euroopas“ (COM(2016)0178), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. aprilli 2016. aasta teatist „Euroopa pilvandmetöötluse algatus. Konkurentsivõimelise andme- ja teadmuspõhise majanduse ülesehitamine Euroopas“ (COM(2016)0178),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. juuni 2017. aasta aruannet kaubandus- ja investeerimistõkete kohta (COM(2017)0338), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. juuni 2017. aasta aruannet kaubandus- ja investeerimistõkete kohta (COM(2017)0338),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. jaanuari 2017. aasta teatist „Euroopa andmepõhise majanduse rajamine“ (COM(2017)0009), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. jaanuari 2017. aasta teatist „Euroopa andmepõhise majanduse rajamine“ (COM(2017)0009),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse eraelu austamist ja isikuandmete kaitset elektroonilise side puhul ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2002/58/EÜ (privaatsust ja elektroonilist sidet käsitlev määrus) (COM(2017)0010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse eraelu austamist ja isikuandmete kaitset elektroonilise side puhul ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2002/58/EÜ (privaatsust ja elektroonilist sidet käsitlev määrus) (COM(2017)0010),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. septembri 2017. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus raamistiku kohta isikustamata andmete vabaks liikumiseks Euroopa Liidus (COM(2017)0495), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. septembri 2017. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus raamistiku kohta isikustamata andmete vabaks liikumiseks Euroopa Liidus (COM(2017)0495),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 2. mai 2017. aasta töödokumenti „Digitaalsus arengu heaks: digitehnoloogia ja -teenuste integreerimine ELi arengupoliitikasse“ (SWD(2017)0157), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 2. mai 2017. aasta töödokumenti „Digitaalsus arengu heaks: digitehnoloogia ja -teenuste integreerimine ELi arengupoliitikasse“ (SWD(2017)0157),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2016. aasta resolutsiooni uue kaugelevaatava ja innovaatilise tulevase kaubandus- ja investeerimisstrateegia kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2016. aasta resolutsiooni uue kaugelevaatava ja innovaatilise tulevase kaubandus- ja investeerimisstrateegia kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 3. veebruari 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi soovitustega komisjonile teenustekaubanduse lepingu läbirääkimisteks (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. veebruari 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi soovitustega komisjonile teenustekaubanduse lepingu läbirääkimisteks (4),

| — | võttes arvesse oma 8. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi soovitustega komisjonile Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) läbirääkimisteks (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi soovitustega komisjonile Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) läbirääkimisteks (5),

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) kestliku arengu tippkohtumist ja ÜRO Peaassamblee poolt 25. septembril 2015. aastal vastu võetud lõppdokumenti „Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma““ ning 17 kestliku arengu eesmärki, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) kestliku arengu tippkohtumist ja ÜRO Peaassamblee poolt 25. septembril 2015. aastal vastu võetud lõppdokumenti „Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma““ ning 17 kestliku arengu eesmärki,

| — | võttes arvesse eelseisvat WTO 11. ministrite konverentsi, mis toimub 10.–13. detsembril 2017 Argentinas Buenos Aireses ja millel tõenäoliselt arutatakse e-kaubandust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelseisvat WTO 11. ministrite konverentsi, mis toimub 10.–13. detsembril 2017 Argentinas Buenos Aireses ja millel tõenäoliselt arutatakse e-kaubandust,

| — | võttes arvesse ÜRO Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu algatusi arengumaade toetamiseks (ITU-D), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu algatusi arengumaade toetamiseks (ITU-D),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse ELi põhiõiguste harta artikli 8 lõiget 1 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 16 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi põhiõiguste harta artikli 8 lõiget 1 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 16 lõiget 1,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse sõnavabaduse kaitsega tegeleva ÜRO eriraportööri aruandeid, mis käsitlevad väljendusvabadust ja erasektorit digitaalajastul (A/HRC/32/38) ning digitaalse juurdepääsu pakkujate rolli (A/HRC/35/22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sõnavabaduse kaitsega tegeleva ÜRO eriraportööri aruandeid, mis käsitlevad väljendusvabadust ja erasektorit digitaalajastul (A/HRC/32/38) ning digitaalse juurdepääsu pakkujate rolli (A/HRC/35/22),

| — | võttes arvesse ELi inimõiguste alaseid suuniseid sõnavabaduse kohta internetis ja mujal, mille nõukogu (välisasjad) võttis vastu 12. mail 2014. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimõiguste alaseid suuniseid sõnavabaduse kohta internetis ja mujal, mille nõukogu (välisasjad) võttis vastu 12. mail 2014. aastal,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsiooni (Euroopa lepingute seeria, nr 108) ja selle lisaprotokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsiooni (Euroopa lepingute seeria, nr 108) ja selle lisaprotokolli,

| — | võttes arvesse oma 26. mai 2016. aasta resolutsiooni Atlandi-üleste andmevoogude kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. mai 2016. aasta resolutsiooni Atlandi-üleste andmevoogude kohta (6),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Aruanne kaubanduspoliitika strateegia „Kaubandus kõigile“ rakendamise kohta. Edumeelse kaubanduspoliitika kujundamine üleilmastumise ohjamiseks“ (COM(2017)0491), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Aruanne kaubanduspoliitika strateegia „Kaubandus kõigile“ rakendamise kohta. Edumeelse kaubanduspoliitika kujundamine üleilmastumise ohjamiseks“ (COM(2017)0491),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi (A8-0384/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi (A8-0384/2017),

| A. | arvestades, et tehnoloogia areng, juurdepääs avatud internetile ja majanduse digiteerimine on majanduskasvu mootoriks, sest need võimaldavad ettevõtjatel, eriti idufirmadel, mikroettevõtjatel ja VKEdel luua uusi võimalusi toodete ja teenuste arendamisel, tellimisel, tootmisel, turustamisel või tarnimisel ning jõuda klientideni kogu maailmas kiiremini ja väiksemate kuludega kui kunagi varem; arvestades, et kujunemisjärgus tehnoloogiad, näiteks hajusandmebaasi tehnoloogia, võivad edendada digitaalkaubandust, parandades rahvusvaheliste lepingute läbipaistvust ja kiirendades väärtuse ülekandumist; arvestades, et digitaalse infosisu üha laialdasem piiriülene edastamine on asendanud füüsiliste kaupadega kauplemise ning mõnikord on piir kaupade ja teenuste vahel ähmane; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et tehnoloogia areng, juurdepääs avatud internetile ja majanduse digiteerimine on majanduskasvu mootoriks, sest need võimaldavad ettevõtjatel, eriti idufirmadel, mikroettevõtjatel ja VKEdel luua uusi võimalusi toodete ja teenuste arendamisel, tellimisel, tootmisel, turustamisel või tarnimisel ning jõuda klientideni kogu maailmas kiiremini ja väiksemate kuludega kui kunagi varem; arvestades, et kujunemisjärgus tehnoloogiad, näiteks hajusandmebaasi tehnoloogia, võivad edendada digitaalkaubandust, parandades rahvusvaheliste lepingute läbipaistvust ja kiirendades väärtuse ülekandumist; arvestades, et digitaalse infosisu üha laialdasem piiriülene edastamine on asendanud füüsiliste kaupadega kauplemise ning mõnikord on piir kaupade ja teenuste vahel ähmane;

| B. | arvestades, et andmete kogumine, andmete koondamine ja võimalus edastada andmeid piiriüleselt võib olla innovatsiooni, tootlikkuse ja majandusliku konkurentsivõime peamine tõukejõud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et andmete kogumine, andmete koondamine ja võimalus edastada andmeid piiriüleselt võib olla innovatsiooni, tootlikkuse ja majandusliku konkurentsivõime peamine tõukejõud;

| C. | arvestades, et meie majanduse ja rahvusvahelise kaubanduse üleilmastumine ja digiteerimine on võimaldanud ettevõtetel kasvada ja pakkunud kodanikele majanduslikke võimalusi; arvestades, et traditsiooniliste tööstusharude digiteerimine mõjutab tarneahelaid ning tootmis- ja teenusmudeleid, mis võivad tuua kaasa töökohtade loomise uutes tööstusharudes, kuid võivad ka kahjustada praeguseid töökohti ja tuua kaasa ebakindlad töötingimused, kuna üha enam tavapäraselt inimeste täidetavaid ülesandeid automatiseeritakse või viiakse mujale (või tehakse mõlemat); rõhutab sellega seoses, et nende jaoks tuleb kehtestada vajalikud sotsiaalsed kõrvalmeetmed, mis toovad kasu kogu ühiskonnale, näiteks tugev haridus- ja koolituspoliitika, aktiivne tööturupoliitika ja meetmed digilõhe ületamiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et meie majanduse ja rahvusvahelise kaubanduse üleilmastumine ja digiteerimine on võimaldanud ettevõtetel kasvada ja pakkunud kodanikele majanduslikke võimalusi; arvestades, et traditsiooniliste tööstusharude digiteerimine mõjutab tarneahelaid ning tootmis- ja teenusmudeleid, mis võivad tuua kaasa töökohtade loomise uutes tööstusharudes, kuid võivad ka kahjustada praeguseid töökohti ja tuua kaasa ebakindlad töötingimused, kuna üha enam tavapäraselt inimeste täidetavaid ülesandeid automatiseeritakse või viiakse mujale (või tehakse mõlemat); rõhutab sellega seoses, et nende jaoks tuleb kehtestada vajalikud sotsiaalsed kõrvalmeetmed, mis toovad kasu kogu ühiskonnale, näiteks tugev haridus- ja koolituspoliitika, aktiivne tööturupoliitika ja meetmed digilõhe ületamiseks;

| D. | arvestades, et digitaalmajandus eeldab eeskirjadel põhinevat raamistikku, sealhulgas tänapäevaseid kaubanduseeskirju, mis suudavad kooskõlastada kiired turumuutused tarbijate õigustega, pakkudes poliitilist ruumi ja ruumi uute reguleerivate algatuste jaoks, mida valitsused vajavad inimõiguste kaitsmiseks ja kaitse tugevdamiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et digitaalmajandus eeldab eeskirjadel põhinevat raamistikku, sealhulgas tänapäevaseid kaubanduseeskirju, mis suudavad kooskõlastada kiired turumuutused tarbijate õigustega, pakkudes poliitilist ruumi ja ruumi uute reguleerivate algatuste jaoks, mida valitsused vajavad inimõiguste kaitsmiseks ja kaitse tugevdamiseks;

| E. | arvestades, et juurdepääs vabale, avatud ja turvalisele internetile on digitaalmajanduses eeskirjadel põhineva kaubanduse ja arengu eeltingimus; arvestades, et võrgu neutraalsuse põhimõte peaks olema ELi digitaalkaubanduse strateegia oluline osa, et võimaldada ausat konkurentsi ja innovatsiooni digitaalmajanduses, tagades samal ajal sõnavabaduse internetis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et juurdepääs vabale, avatud ja turvalisele internetile on digitaalmajanduses eeskirjadel põhineva kaubanduse ja arengu eeltingimus; arvestades, et võrgu neutraalsuse põhimõte peaks olema ELi digitaalkaubanduse strateegia oluline osa, et võimaldada ausat konkurentsi ja innovatsiooni digitaalmajanduses, tagades samal ajal sõnavabaduse internetis;

| F. | arvestades, et investeeringud taristusse ja juurdepääs oskustele on endiselt ühenduvuse ja seetõttu ka digitaalkaubanduse peamised probleemid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et investeeringud taristusse ja juurdepääs oskustele on endiselt ühenduvuse ja seetõttu ka digitaalkaubanduse peamised probleemid;

| G. | arvestades, et ÜRO kestliku arengu eesmärkides rõhutatakse, et arengu edendamise seisukohast on otsustavalt tähtis tagada vähim arenenud riikide elanikele 2020. aastaks üldine ja taskukohane juurdepääs internetile, sest digitaalmajanduse areng võib olla töökohtade ja majanduskasvu edasiviiv jõud ning e-kaubandus on üks võimalus suurendada väikeste eksportijate arvu, ekspordimahtu ja ekspordi mitmekesistamist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ÜRO kestliku arengu eesmärkides rõhutatakse, et arengu edendamise seisukohast on otsustavalt tähtis tagada vähim arenenud riikide elanikele 2020. aastaks üldine ja taskukohane juurdepääs internetile, sest digitaalmajanduse areng võib olla töökohtade ja majanduskasvu edasiviiv jõud ning e-kaubandus on üks võimalus suurendada väikeste eksportijate arvu, ekspordimahtu ja ekspordi mitmekesistamist;

| H. | arvestades, et naised võivad ettevõtjate ja töötajatena saada kasu paremast juurdepääsust ülemaailmsetele turgudele ning tarbijatena madalamatest hindadest, arvestades, et paljud probleemid ja ebavõrdsus takistavad endiselt naiste osalemist maailmamajanduses, kuna paljudel naistel madala ja keskmise sissetulekuga riikides puudub endiselt juurdepääs internetile; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et naised võivad ettevõtjate ja töötajatena saada kasu paremast juurdepääsust ülemaailmsetele turgudele ning tarbijatena madalamatest hindadest, arvestades, et paljud probleemid ja ebavõrdsus takistavad endiselt naiste osalemist maailmamajanduses, kuna paljudel naistel madala ja keskmise sissetulekuga riikides puudub endiselt juurdepääs internetile;

| I. | arvestades, et e-kaubandus edeneb hoogsalt ka arengumaades; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et e-kaubandus edeneb hoogsalt ka arengumaades;

| J. | arvestades, et valitsused rakendavad kogu maailmas digitaalset protektsionismi, kehtestades tõkkeid, mis takistavad turulepääsu ja otseinvesteeringuid, või loovad kodumaistele äriühingutele ebaõiglaseid eeliseid; arvestades, et paljudel kolmandates riikides riikliku (küber)turvalisuse nimel võetavatel laialdastel meetmetel on üha kahjulikum mõju IKT-toodetega kauplemisele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et valitsused rakendavad kogu maailmas digitaalset protektsionismi, kehtestades tõkkeid, mis takistavad turulepääsu ja otseinvesteeringuid, või loovad kodumaistele äriühingutele ebaõiglaseid eeliseid; arvestades, et paljudel kolmandates riikides riikliku (küber)turvalisuse nimel võetavatel laialdastel meetmetel on üha kahjulikum mõju IKT-toodetega kauplemisele;

| K. | arvestades, et välisriikide äriühingutel on praegu märksa parem juurdepääs Euroopa turule kui Euroopa äriühingutel kolmandate riikide turgudele; arvestades, et paljud meie kaubanduspartnerid sulgevad üha enam oma siseturge ja kasutavad digitaalset protektsionismi; arvestades, et EL peaks kinnitama oma digitaalkaubanduse strateegia vastastikkuse, ausa konkurentsi, aruka reguleerimise ja läbipaistvuse põhimõtetes, et taastada tarbijate usaldus ja võrdsed võimalused ettevõtjatele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et välisriikide äriühingutel on praegu märksa parem juurdepääs Euroopa turule kui Euroopa äriühingutel kolmandate riikide turgudele; arvestades, et paljud meie kaubanduspartnerid sulgevad üha enam oma siseturge ja kasutavad digitaalset protektsionismi; arvestades, et EL peaks kinnitama oma digitaalkaubanduse strateegia vastastikkuse, ausa konkurentsi, aruka reguleerimise ja läbipaistvuse põhimõtetes, et taastada tarbijate usaldus ja võrdsed võimalused ettevõtjatele;

| L. | arvestades, et asukohapõhine piiramine tuleks lõpetada ning tulevikus ei tohiks siseturul toimuda mingisugust põhjendamatut diskrimineerimist kliendi kodakondsuse, elukoha või asukoha alusel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et asukohapõhine piiramine tuleks lõpetada ning tulevikus ei tohiks siseturul toimuda mingisugust põhjendamatut diskrimineerimist kliendi kodakondsuse, elukoha või asukoha alusel;

| M. | arvestades, et kõigil kaubandusläbirääkimistel tuleks edendada alustalasid, mis aitavad säilitada ELi digitaalsel ühtsel turul avatud interneti, sealhulgas selliseid põhimõtteid nagu aus konkurents, võrgu neutraalsus ja vahendaja vastutuse kaitsemeetmed; arvestades, et digitaalkaubanduse ülemaailmse mõõtme tõttu on WTO loomulik koht eeskirjadel põhineva mitmepoolse raamistiku üle läbirääkimiste pidamiseks; arvestades, et WTO 11. ministrite konverents 2017. aasta detsembris loob platvormi sellise protsessi käivitamiseks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kõigil kaubandusläbirääkimistel tuleks edendada alustalasid, mis aitavad säilitada ELi digitaalsel ühtsel turul avatud interneti, sealhulgas selliseid põhimõtteid nagu aus konkurents, võrgu neutraalsus ja vahendaja vastutuse kaitsemeetmed; arvestades, et digitaalkaubanduse ülemaailmse mõõtme tõttu on WTO loomulik koht eeskirjadel põhineva mitmepoolse raamistiku üle läbirääkimiste pidamiseks; arvestades, et WTO 11. ministrite konverents 2017. aasta detsembris loob platvormi sellise protsessi käivitamiseks;

| N. | arvestades, et Euroopa Liit peab järgima ELi põhiõiguste hartat, sealhulgas selle artiklit 8, mis käsitleb õigust isikuandmete kaitsele, sama põhiõigust käsitlevat ELi toimimise lepingu artiklit 16 ja Euroopa Liidu lepingu artiklit 2; arvestades, et õigus eraelu puutumatusele on universaalne inimõigus; arvestades, et kõrged andmekaitsestandardid aitavad suurendada Euroopa kodanike usaldust digitaalmajanduse vastu ja soodustavad sellega digitaalkaubanduse arengut; arvestades, et kõrgete andmekaitsestandardite edendamine, eelkõige tundlike andmete puhul, ja rahvusvahelise kaubanduse hõlbustamine peavad käima digitaalajastul käsikäes, et toetada väljendus- ja teabevabadust, e-kaubandust ja krüpteerimist ning lükata tagasi digitaalne protektsionism, massijälgimine, küberspionaaž ja internetitsensuur; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa Liit peab järgima ELi põhiõiguste hartat, sealhulgas selle artiklit 8, mis käsitleb õigust isikuandmete kaitsele, sama põhiõigust käsitlevat ELi toimimise lepingu artiklit 16 ja Euroopa Liidu lepingu artiklit 2; arvestades, et õigus eraelu puutumatusele on universaalne inimõigus; arvestades, et kõrged andmekaitsestandardid aitavad suurendada Euroopa kodanike usaldust digitaalmajanduse vastu ja soodustavad sellega digitaalkaubanduse arengut; arvestades, et kõrgete andmekaitsestandardite edendamine, eelkõige tundlike andmete puhul, ja rahvusvahelise kaubanduse hõlbustamine peavad käima digitaalajastul käsikäes, et toetada väljendus- ja teabevabadust, e-kaubandust ja krüpteerimist ning lükata tagasi digitaalne protektsionism, massijälgimine, küberspionaaž ja internetitsensuur;

| O. | arvestades, et digitaalkaubandus peab kaitsma ohustatud looduslikke liike, ning arvestades, et internetipõhised kauplemiskohad peavad keelama oma platvormidel eluslooduse ja eluslooduse toodete müügi; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et digitaalkaubandus peab kaitsma ohustatud looduslikke liike, ning arvestades, et internetipõhised kauplemiskohad peavad keelama oma platvormidel eluslooduse ja eluslooduse toodete müügi;

| P. | arvestades, et eraettevõtjad kehtestavad digitaalmajanduses järjest enam norme ja standardeid, mis mõjutavad otseselt kodanikke ja tarbijaid, samuti riigisisest ja rahvusvahelist kaubandust ning kiirendavad samal ajal tehnoloogiliste lahenduste väljatöötamist äritegevuse ja klientide kaitseks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et eraettevõtjad kehtestavad digitaalmajanduses järjest enam norme ja standardeid, mis mõjutavad otseselt kodanikke ja tarbijaid, samuti riigisisest ja rahvusvahelist kaubandust ning kiirendavad samal ajal tehnoloogiliste lahenduste väljatöötamist äritegevuse ja klientide kaitseks;

| Q. | arvestades, et OECD soovitused maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastu ning ELi plaanid äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi kohta on rõhutanud vajadust tegeleda mitme, sealhulgas digitaalmajandusest tuleneva maksuprobleemiga; arvestades, et makse tuleks maksta seal, kus saadakse kasumit; arvestades, et piiriüleste äriühingute maksubaasi arvutamise läbipaistvam, tõhusam ja õiglasem süsteem peaks ära hoidma kasumi ümberpaigutamise ja maksustamise vältimise; arvestades, et sidus ELi lähenemisviis maksustamisele digitaalmajanduses on vajalik selleks, et saavutada kõigi äriühingute õiglane ja tõhus maksustamine ning luua võrdsed võimalused; tuletab meelde, et kaubanduslepingud peaksid sisaldama hea maksuhaldustava klauslit, millega kinnitatakse osaliste võetud kohustust rakendada võitluses maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu kokkulepitud rahvusvahelisi standardeid; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et OECD soovitused maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastu ning ELi plaanid äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi kohta on rõhutanud vajadust tegeleda mitme, sealhulgas digitaalmajandusest tuleneva maksuprobleemiga; arvestades, et makse tuleks maksta seal, kus saadakse kasumit; arvestades, et piiriüleste äriühingute maksubaasi arvutamise läbipaistvam, tõhusam ja õiglasem süsteem peaks ära hoidma kasumi ümberpaigutamise ja maksustamise vältimise; arvestades, et sidus ELi lähenemisviis maksustamisele digitaalmajanduses on vajalik selleks, et saavutada kõigi äriühingute õiglane ja tõhus maksustamine ning luua võrdsed võimalused; tuletab meelde, et kaubanduslepingud peaksid sisaldama hea maksuhaldustava klauslit, millega kinnitatakse osaliste võetud kohustust rakendada võitluses maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu kokkulepitud rahvusvahelisi standardeid;

| R. | arvestades, et OECD andmetel on kuni 5 % ELi imporditud kaupadest võltsitud, mille tagajärjel kahaneb märkimisväärselt töökohtade arv ja maksutulu; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et OECD andmetel on kuni 5 % ELi imporditud kaupadest võltsitud, mille tagajärjel kahaneb märkimisväärselt töökohtade arv ja maksutulu;

| S. | arvestades, et tundlikke sektoreid (näiteks audiovisuaalteenused) ja põhiõigusi (näiteks isikuandmete kaitse) ei tohiks kaubandusläbirääkimistel käsitleda; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et tundlikke sektoreid (näiteks audiovisuaalteenused) ja põhiõigusi (näiteks isikuandmete kaitse) ei tohiks kaubandusläbirääkimistel käsitleda;

| T. | arvestades, et digitaalkaubanduse eesmärk peab olema edendada mitte ainult hargmaiste ettevõtjate, vaid ka VKEde ja idufirmade kasvu; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et digitaalkaubanduse eesmärk peab olema edendada mitte ainult hargmaiste ettevõtjate, vaid ka VKEde ja idufirmade kasvu;

| U. | arvestades, et Mehhiko täidab Euroopa Nõukogu andmekaitse konventsiooniga (nr 108) ühinemise tingimused; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Mehhiko täidab Euroopa Nõukogu andmekaitse konventsiooniga (nr 108) ühinemise tingimused;

| V. | arvestades, et isikuandmete kaitse on kaubanduslepingutes vaidlustamatu, ning arvestades, et andmekaitse on ELi kaubandusläbirääkimiste volitustest alati välja jäetud; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et isikuandmete kaitse on kaubanduslepingutes vaidlustamatu, ning arvestades, et andmekaitse on ELi kaubandusläbirääkimiste volitustest alati välja jäetud;

| W. | arvestades, et kaubanduslepingud saavad aidata parandada digitaalõigusi; arvestades, et võrgu neutraalsust, andmete sundlokaliseerimise põhjendamatute nõuete keelamist, andmete turvalisust, andmetöötluse ja andmete salvestamise turvalisust, krüpteerimist ja vahendaja vastutust käsitlevate sätete lisamine kaubanduslepingutesse võib tugevdada eeskätt sõnavabaduse kaitset; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et kaubanduslepingud saavad aidata parandada digitaalõigusi; arvestades, et võrgu neutraalsust, andmete sundlokaliseerimise põhjendamatute nõuete keelamist, andmete turvalisust, andmetöötluse ja andmete salvestamise turvalisust, krüpteerimist ja vahendaja vastutust käsitlevate sätete lisamine kaubanduslepingutesse võib tugevdada eeskätt sõnavabaduse kaitset;

| 1. | rõhutab, et EL peaks väärtuste ühendusena ja maailma suurima teenuste eksportijana kehtestama digitaalseid kaubavooge käsitlevates rahvusvahelistes eeskirjades ja lepingutes nõudeid kolme elemendi põhjal: 1) tagades digitaalsete kaupade ja teenuste turulepääsu kolmandates riikides, 2) tagades, et kaubanduseeskirjadega luuakse tarbijatele käegakatsutavat kasu, ning 3) tagades ja edendades põhiõiguste austamist; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et kuigi digitaalse ühtse turu strateegias käsitletakse paljusid digitaalkaubanduse probleeme, seisavad ELi ettevõtted ikkagi silmitsi oluliste ülemaailmsete takistustega, nagu läbipaistmatud eeskirjad, valitsuse sekkumine ja andmete õigustamatu lokaliseerimine või salvestamine; juhib tähelepanu sellele, et mõnedel digitaalse ühtse turu strateegia põhimeetmetel, nagu ELi pilvandmetöötluse algatus ja autoriõiguse reform, on rahvusvaheline mõõde, mida võiks käsitleda Euroopa digitaalkaubanduse strateegias; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab vajadust ületada digilõhe, et minimeerida võimalikku kahjulikku sotsiaalset ja arengualast mõju; rõhutab sellega seoses, et oluline on edendada naiste osalemist STEM-valdkonnas (teadus, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika), kõrvaldada tõkked elukestva õppe teelt ning kaotada sooline ebavõrdsus uutele tehnoloogiatele juurdepääsemisel ja nende kasutamisel; kutsub komisjoni üles täiendavalt uurima, kuidas on omavahel seotud praegune kaubanduspoliitika ja sooline võrdõiguslikkus ning kuidas saab kaubandus edendada naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamist; |
| --- | --- |

3.

| 4. | märgib, et digitaalmajanduse võrgumõju võimaldab ühel äriühingul või väikesel arvul äriühingutel omada suurt turuosa, mis võib põhjustada liigset turukontsentratsiooni; rõhutab, et oluline on edendada ausat ja tõhusat konkurentsi kaubanduslepingutes, eelkõige digitaalsete teenuste osutajate (näiteks veebiplatvormide) ja kasutajate (näiteks mikroettevõtjate, VKEde ja idufirmade) vahel ning edendada tarbijate valikuvõimalusi, vähendada tehingukulusid, tagada kõigi turuosaliste mittediskrimineeriv kohtlemine ja vältida turgu valitseva seisundi tekkimist, mis moonutab turge; rõhutab sellega seoses, kui oluline on hõlmata digitaalkaubanduse strateegia olulise osana võrgu neutraalsus; on seisukohal, et digitaalkaubanduse strateegiat peab täiendama tugevdatud ja tõhus rahvusvaheline konkurentsipoliitika raamistik, sealhulgas tihedam koostöö konkurentsiasutuste vahel ja tugevad konkurentsipeatükid kaubanduslepingutes; kutsub komisjoni üles tagama, et ettevõtjad ja äriühingud järgivad konkurentsieeskirju ning konkurente ei diskrimineerita tarbijate huve kahjustades; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et turvalise lairiba internetiühenduse ja digitaalsete makseviiside kättesaadavus, tõhus tarbijakaitse, eriti õiguskaitsemehhanismid piiriülese veebimüügi puhul, ning prognoositavad tolliprotseduurid on olulised elemendid digitaalkaubanduse, kestliku arengu ja kaasava majanduskasvu võimaldamiseks; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on seisukohal, et kaubanduslepingud peaksid nägema ette tihedama koostöö tarbijakaitseametite vahel, ning pooldab algatusi, millega edendatakse tarbijate usaldust suurendavaid meetmeid kaubandusläbirääkimistel, nagu elektroonilisi allkirju ja lepinguid ning soovimatuid teadaandeid käsitlevad kohustused; rõhutab, et tarbijate õigusi tuleb kaitsta ja neid ei tohi mingil juhul lahjendada; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et arengumaades moodustavad VKEd enamiku ettevõtetest ning annavad tööd enamikule tootmis- ja teenindussektori töötajatest; tuletab meelde, et piiriülese e-kaubanduse hõlbustamine võib otseselt mõjutada elatise parandamist, edendades kõrgemat elatustaset ja hoogustades majandusarengut; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuletab meelde, et kaubanduslepingutes ei takista miski ELi ja tema liikmesriike säilitamast, parandamast ja kohaldamast oma andmekaitse-eeskirju; tuletab meelde, et isikuandmeid võib edastada kolmandatele riikidele, kasutamata üldisi kohustusi kaubanduslepingutes, kui on täidetud – nii praegu kui ka tulevikus – Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (7) IV peatükis ja määruse (EL) 2016/679 V peatükis sätestatud nõuded; tunnistab, et kaitse piisavuse otsused, sealhulgas osalised ja sektoripõhised otsused, on põhimehhanismid isikuandmete edastamise kaitsmiseks nende edastamise korral ELilt kolmandale riigile; märgib, et EL on võtnud vastu kaitse piisavuse otsused oma 20 suurimast kaubanduspartnerist ainult nelja puhul; tuletab meelde, kui oluline on tagada eelkõige kaitse piisavuse dialoogide kaudu andmete edastamine kolmandatest riikidest ELi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub komisjoni üles seadma kaitse piisavuse otsuste vastuvõtmine prioriteediks ja seda kiirendama, tingimusel et kolmandad riigid tagavad oma siseriikliku õiguse või rahvusvaheliste kohustuste alusel kaitsetaseme, mis on ELis tagatud kaitsega „sisuliselt samaväärne“; palub komisjonil võtta vastu ning avalikustada ajakohastatud ja üksikasjalik siduv konkreetsete tähtaegadega menetluskord nende otsuste tegemiseks, austades täielikult riiklike järelevalveasutuste volitusi ja Euroopa Parlamendi arvamust; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuletab meelde, et võimalus andmetele piiriüleselt juurde pääseda ning neid piiriüleselt koguda, töödelda ja edastada on muutunud üha tähtsamaks igat liiki ettevõtja jaoks, kes tarnib kaupu ja osutab teenuseid rahvusvahelisel tasandil; märgib, et see on tähtis nii isikuandmete kui ka isikustamata andmete jaoks ning hõlmab masinatevahelist sidet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nõuab tungivalt, et komisjon koostaks võimalikult kiiresti piiriülese andmeedastuse eeskirjad, mis vastavad täielikult ELi olemasolevatele ja tulevastele andmekaitse- ja eraelu puutumatuse eeskirjadele; kutsub komisjoni lisaks üles hõlmama ELi kaubanduslepingutesse horisontaalse sätte, millega säilitatakse täielikult ühe osalise õigus kaitsta isikuandmeid ja eraelu puutumatust, tingimusel et seda õigust ei kasutata õigustamatult piiriülese andmeedastuse eeskirjadest kõrvalehoidmiseks muudel põhjustel kui isikuandmete kaitse; on seisukohal, et sellised eeskirjad ja sätted peaksid moodustama osa kõikidest uutest ja hiljuti algatatud kaubandusläbirääkimistest kolmandate riikidega; rõhutab, et igasugused vastavad kohustused tuleks võimaliku tulevase investeeringute kaitset käsitleva peatüki kohaldamisalast välja arvata; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palub komisjonil rangelt keelata vabakaubanduslepingutes põhjendamatud andmete lokaliseerimise nõuded; on arvamusel, et selliste nõuete kaotamine peaks olema peamine prioriteet, ja rõhutab, et järgida tuleks asjaomaseid andmekaitse õigusakte; väljendab kahetsust, et selliseid nõudeid on püütud kasutada kaubanduse mittetariifsete tõkete ja digitaalse protektsionismi vormina; on seisukohal, et selline protektsionism piirab tõsiselt Euroopa ettevõtjate võimalusi kolmandate riikide turgudel ja kahjustab digitaalkaubanduse tõhususe eeliseid; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palub komisjonil esitada võimalikult kiiresti oma seisukoht piiriülese andmeedastuse, andmete lokaliseerimise õigustamatute nõuete ja andmekaitsemeetmete kohta kaubandusläbirääkimistel kooskõlas Euroopa Parlamendi seisukohaga, et lisada see kõikidesse uutesse ja hiljuti alustatud läbirääkimistesse ning vältida ELi kõrvalejätmist rahvusvahelistel kaubandusläbirääkimistel; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub komisjoni üles võitlema kolmandate riikide meetmete, näiteks kohalike toodete ostmise poliitika, omamaise osaluse nõuete või sunniviisiliste tehnosiirete vastu, niivõrd kui need ei ole õigustatud ÜRO juhitud programmidega digilõhe kaotamiseks või intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide (TRIPS) lepinguga seotud eranditega, tagamaks, et Euroopa ettevõtjad saaksid tegutseda õiglases ja prognoositavas keskkonnas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et EL peaks jätkama jõupingutusi kahe-, mõne- ja mitmepoolsel tasandil, et tagada, et kolmandad riigid oleksid välisinvesteeringute suhtes sama avatud kui EL ja tagaksid ELi ettevõtjatele võrdsed tingimused; väljendab heameelt ELi määruse ettepaneku üle, millega kehtestatakse raamistik liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute läbivaatamiseks, ning toetab selle eesmärke kaitsta paremini elutähtsaid taristuid ja tehnoloogiaid; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et digitaalkaubanduse strateegia peab olema täielikult kooskõlas võrgu neutraalsuse põhimõttega ja tagama internetiliikluse võrdse kohtlemise ilma diskrimineerimise, piirangute või sekkumiseta, olenemata selle saatjast, vastuvõtjast, tüübist, sisust, seadmest, teenusest või rakendusest; tuletab lisaks meelde, et liikluskorraldusmeetmeid tuleks lubada üksnes erandjuhtudel, kui need on rangelt vajalikud, ja üksnes nii kaua, kui need on vajalikud, et täita õiguslikud nõuded, säilitada võrgu terviklikkus ja turvalisus või hoida ära ähvardav võrgu ülekoormus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | toonitab, et Euroopa tööstuse digiteerimise ja e-valitsemise suurendamiseks on ülioluline võtta kasutusele taristu, mis oleks juurdepääsetav eriti maa-, mägi- ja äärepoolsetes piirkondades, millel oleks piisav kaetus, kvaliteet ja turvalisus ning mis toetaks võrgu neutraalsust; |
| --- | --- |

17.

| 18. | taunib sügavalt kolmandate riikide tavasid, mille kohaselt lubatakse turulepääsu vaid juhul, kui riigiasutustele avalikustatakse ja edastatakse selle tarkvara lähtekoodid, mida äriühingud müüa kavatsevad; on seisukohal, et turulepääsu üldise nõudena on sellised meetmed ebaproportsionaalsed; palub komisjonil keelata vabakaubanduslepingutele allakirjutanud valitsustel selline tegevus; rõhutab, et eespool mainitu ei tohiks takistada riigiasutusi edendamast tarkvara läbipaistvust, julgustamast lähtekoodi avalikustamist tasuta ja avatud lähtekoodiga tarkvara kaudu ning jagamast andmeid avatud andmete litsentside kaudu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tuletab meelde, et mõnel juhul on vajalikud kohapeal viibimise nõuded, et tagada tõhus usaldatavusnõuete täitmise järelevalve või regulatiivne järelevalve ja jõustamine; kordab oma üleskutset komisjonile, et ta võtaks seetõttu 1. tarneviisi raames piiratud kohustusi, et vältida õiguslikku arbitraaži; |
| --- | --- |

19.

| 20. | usub, et hankepoliitikas tuleks digitaalkaubandust veelgi hõlbustada, sealhulgas peaks kasutama ära võimalust pakkuda kaugteenuseid ja võimaldada Euroopa ettevõtjatel, eelkõige VKEdel, osaleda avaliku ja erasektori hangetes; |
| --- | --- |

20.

| 21. | märgib, et digitaalkaubandust käsitlevad kohustused ei tohiks välistada arengut soodustava tehnosiirde nõudeid; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palub komisjonil keelata kolmandate riikide ametiasutustel nõuda toodetes kasutatava (krüptograafilise) tehnoloogia üksikasjade avalikustamist või edastamist nende toodete tootmise, müügi või levitamise tingimusena; |
| --- | --- |

22.

| 23. | märgib, et intellektuaalomandi õiguste kaitse ning investeeringud teadus- ja arendustegevusse on ELi teadmistepõhise majanduse eeltingimus ning rahvusvaheline koostöö on võitluses võltsitud kaupadega kauplemise vastu kogu väärtusahelas keskse tähtsusega; ergutab seetõttu komisjoni püüdlema rahvusvaheliste standardite, nagu WTO TRIPS-lepingu ja Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni (WIPO) internetilepingute ülemaailmse rakendamise poole; tuletab meelde, et kogu ELis on nii veebikeskkonnas kui ka väljaspool seda vajalik uue loomingu õiguskaitse, sest see soodustab investeeringuid ja toob kaasa täiendavaid uuendusi; rõhutab siiski, et kaubanduslepingute raames ei ole asjakohane tõsta õiguste omajate intellektuaalomandi kaitse taset, nähes ette ulatuslikumad volitused autoriõiguse jõustamiseks; rõhutab, et ravimite kättesaadavust kolmandates riikides ei tohiks raskendada intellektuaalomandi kaitsmise alusel; rõhutab, et võltsitud kaupadega kauplemine eeldab selgelt erinevat lähenemisviisi intellektuaalomandi rikkumistele digitaalmajanduses; |
| --- | --- |

23.

| 24. | manitseb komisjoni tähelepanelikult jälgima interneti nimede ja numbrite määramise korporatsiooni (ICANN) geneerilise tippdomeeni programmi gTLD, mis laiendab domeeninimesid tuhandetele üldnimetustele, ning tagama kooskõlas tasuta ja vaba interneti osas võetud kohustusega õiguste omajate kaitse, eriti seoses geograafiliste tähistega; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palub komisjonil kasutada kaubanduslepinguid, et takistada osalisi kehtestamast väliskapitali piiranguid, kehtestada konkurentsi soodustavad hulgijuurdepääsu eeskirjad turgu valitsevate ettevõtjate võrkudele, kehtestada läbipaistvad ja mittediskrimineerivad litsentsimise eeskirjad ja tasud ning tagada ELi telekommunikatsiooniteenuste osutajatele eksporditurgudel tegelik juurdepääs kliendiliini taristutele; tuletab meelde, et eeskirjadel põhinev konkurents telekommunikatsioonisektoris toob kaasa kõrgema kvaliteediga teenused ja madalamad hinnad; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palub komisjonil jätkata jõupingutusi, et töötada WTOs välja siduvad mitmepoolsed e-kaubanduse kohustused, ning keskenduda jätkuvalt konkreetsetele ja realistlikele tulemustele; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kutsub komisjoni üles kiiresti uuesti alustama teenustekaubanduse lepingu läbirääkimisi kooskõlas Euroopa Parlamendi vastu võetud soovitustega; liitub arvamusega, et EL peaks kasutama võimalust võtta juhtroll tehnika tasemel ülemaailmsete digitaalsete standardite kehtestamisel; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tuletab meelde, et alates 1998. aastast on WTO liikmed järginud elektrooniliste edastuste tariifide moratooriumit; rõhutab, et selliste tariifidega kaasneksid tarbetud lisakulud nii ettevõtjatele kui ka tarbijatele; palub komisjonil muuta moratoorium alaliseks kokkuleppeks elektrooniliste edastuste tariifide keelamise kohta, kusjuures tuleb hoolikalt analüüsida mõju 3D-printimise alal; |
| --- | --- |

28.

| 29. | võtab teadmiseks WTO jõupingutused oma e-kaubanduse töökava arendamisel; palub komisjonil taotleda WTO infotehnoloogia lepingu edasist laiendamist, et hõlmata rohkem tooteid ja WTO liikmeid, ning võtab teadmiseks Buenos Aireses 2017. aasta detsembris toimuva WTO ministrite konverentsi; palub komisjonil niipea kui võimalik konsulteerida Euroopa ettevõtjate ja liikmesriikidega e-kaubandust ja muid digitaalkaubanduse küsimusi käsitlevate komisjoni seisukohtade teemal, milles tuleb konverentsil kokku leppida, et tagada ühtne Euroopa seisukoht; |
| --- | --- |

29.

| 30. | palub komisjonil kasutada kaubanduslepinguid, et edendada IKT-standardite koostalitlusvõimet, mis on kasulikud nii tarbijatele kui ka tootjatele, eriti seoses turvalise asjade internetiga, 5G ja küberturvalisusega, jätmata seejuures kõrvale mitut sidusrühma hõlmava juhtimise seaduslikke foorumeid, mis on avatud internetti hästi teeninud; |
| --- | --- |

30.

| 31. | toetab komisjoni 19. aprilli 2016. aasta teatist „IKT standardimise prioriteedid digitaalsel ühtsel turul“ (COM(2016)0176); rõhutab, et kuigi IKT standardimine peab lähtuma jätkuvalt peamiselt tööstusharust, olema vabatahtlik ja konsensusel põhinev, tuginedes läbipaistvuse, avatuse, erapooletuse, konsensuse, tõhususe, asjakohasuse ja sidususe põhimõtetele, suurendavad IKT standardimise selgemad prioriteedid koos kõrgetasemelise poliitilise toega konkurentsivõimet; märgib, et selle protsessi raames tuleks kasutada Euroopa standardimissüsteemi vahendeid ning see peaks hõlmama mitmesuguseid sidusrühmi nii ELis kui ka rahvusvahelisel tasandil, et tagada paremate standardimisprotsesside loomine kooskõlas Euroopa standardimise ühisalgatusega; kutsub komisjoni üles soodustama ELi juhtimisel ülemaailmsete tööstusstandardite tekkimist peamiste 5G-tehnoloogiate ja võrguarhitektuuri jaoks, eeskätt 5G avaliku ja erasektori partnerluse (5G PPP) tulemuste kasutamise teel põhiliste ELi ja rahvusvaheliste standardimisasutuste tasandil; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab rahvusvaheliste standardite olulisust digitaalseadmete ja -teenuste jaoks, eelkõige küberturvalisuse valdkonnas; palub komisjonil töötada selle nimel, et tagada põhiliste küberturvalisuse meetmete kasutuselevõtmine asjade interneti toodete ja pilvepõhiste teenuste puhul; |
| --- | --- |

32.

| 33. | on seisukohal, et erilist tähelepanu tuleks pöörata kasvavale arvule tarbijatele ja üksikisikutele, kes müüvad ja ostavad kaupu internetis ning peavad internetis ostetud kaupade tõttu läbima koormavaid tolliprotseduure; tuletab meelde vajadust kehtestada veebis müüdavatele ja kasutamata tagastatud kaupadele lihtsustatud, maksu- ja tollimaksuvaba tollikäitlus; tuletab meelde, et WTO kaubanduse lihtsustamise lepingu eesmärk on kiirendada tolliprotseduure ning parandada nende aruandekohustust ja läbipaistvust; rõhutab vajadust digiteerida tolliinfo ja -korraldus veebipõhise registreerimise ja teabe menetlemise kaudu, mis peaks hõlbustama piiril toimuvat tollivormistust, koostööd pettuste avastamisel, korruptsioonivastast võitlust ja tolliga seotud hindade läbipaistvust; on arvamusel, et selliste vahendite nagu vaidluste veebipõhise lahendamise laialdasem kasutamine oleks tarbijatele kasulik; |
| --- | --- |

33.

| 34. | palub komisjonil julgustada kaubanduslepingutele allakirjutanuid lisama oma vabakaubanduslepingute telekommunikatsiooni peatükki sätteid, millega muudetaks nii rahvusvahelised rändlustasud kui ka rahvusvahelistele kõnedele ja sõnumitele kohaldatavad tasud läbipaistvaks, õiglaseks, mõistlikuks ja tarbijast lähtuvaks; kutsub komisjoni üles toetama poliitikat, millega edendatakse rändlusteenuste kulupõhiseid jaehindu, et alandada hindu, edendada läbipaistvust ja hoida ära kaubandustavad, mis on ebaausad või tarbijate jaoks mis tahes viisil kahjulikud; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tunnistab, et e-kaubanduse direktiivi (2000/31/EÜ) põhimõtted on kaasa aidanud digitaalmajanduse arengule, luues soodsad tingimused innovatsiooniks ning tagades sõnavabaduse ja ettevõtlusvabaduse; tuletab meelde, et EL peab kaubandusläbirääkimistel järgima ELi õigustikku; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kutsub komisjoni üles veelgi laiendama digitaalseid tehnoloogiaid ja teenuseid ELi arengupoliitikasse, nagu on muu hulgas kirjeldatud tegevuskavas „Digitaalsus arengu heaks“; palub komisjonil kasutada kaubanduslepinguid digitaalõiguste parandamiseks ja edendamiseks; tunnistab, et ainult 53,6 % kõigist leibkondadest kogu maailmas on juurdepääs internetile; peab kahetsusväärseks asjaolu, et endiselt on olemas märkimisväärne digilõhe; kutsub komisjoni üles suurendama investeeringuid digitaalsesse taristusse maailma lõunapoolsetes riikides, et see digilõhe ületada, muu hulgas soodustades avaliku ja erasektori partnerlust, kuid järgides siiski arengu tõhususe põhimõtteid; võtab sellega seoses teadmiseks ÜRO ITU-D panuse telekommunikatsiooni- ning IKT-seadmete ja -võrkude loomisse, arendamisse ja täiustamisse; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et investeeringud lairibataristusse arengumaades aitavad lahutamatult kaasa vaba, avatud ja turvalisele interneti põhimõtte järgimisele ning sõltuvad sellest, ning et komisjon töötaks välja asjakohased lahendused mobiilse internetiühenduse edendamiseks; rõhutab, et sellised investeeringud on eriti olulised kohalike mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks, eriti arengumaades, et võimaldada neil suhelda digitaalselt hargmaiste ettevõtetega ja pääseda juurde ülemaailmsetele väärtusahelatele; tuletab meelde, et piiriülese e-kaubanduse hõlbustamine võib otseselt mõjutada elatise parandamist, edendades kõrgemat elatustaset ja hoogustades majandusarengut; tuletab meelde panust, mida sellised püüdlused võivad anda soolise võrdõiguslikkuse saavutamisesse, sest suur osa nendest äriühingutest kuulub naistele ja neid juhivad naised; kordab, et digitaalkaubandus võib olla ka avaliku halduse vahend ja seeläbi toetada e-valitsuse arengut; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab, et on hädavajalik, et igasugune digitaalkaubanduse strateegia oleks täielikult kooskõlas poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõttega ning eelkõige peaks see püüdma edendada ja võimaldada idufirmade ning mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate tegelemist piiriülese e-kaubandusega, tuletades meelde panust, mida see võib anda soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks; |
| --- | --- |

37.

| 38. | on seisukohal, et digitaalküsimustele tuleks pöörata rohkem tähelepanu ka ELi kaubandusabi poliitikas, et soodustada e-kaubanduse kasvu, toetades tugevamalt innovatsiooni ja taristut ning juurdepääsu rahastamisele, eelkõige mikrorahastamise algatuste kaudu, samuti abistades e-kaubandusettevõtete veebis nähtavuse suurendamisel arengumaades, hõlbustades platvormidele juurdepääsu ja edendades e-makselahenduste kättesaadavust ning juurdepääsu kulutõhusatele logistika- ja kättetoimetamisteenustele; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab, et igasugune digitaalkaubanduse strateegia, sealhulgas selle kõrvalmeetmed, peab olema täielikult kooskõlas kestliku arengu tegevuskavaga 2030 ja aitama kaasa selle elluviimisele; märgib, et eesmärk nr 4 kvaliteetse hariduse kohta (tagada kõikidele tüdrukutele ja poistele tasuta, õiglane ja kvaliteetne alg- ja keskharidus), eesmärk nr 5 (saavutada sooline võrdõiguslikkus ning suurendada kõikide naiste ja tütarlaste mõjuvõimu), eesmärk nr 8.10 (edendada kaasavat ja kestlikku majanduskasvu, eelkõige tugevdades riikide finantseerimisasutuste suutlikkust ja laiendades finantsteenuste kättesaadavust), eesmärk nr 9.1 (arendada välja usaldusväärne ja vastupidav taristu, keskendudes sellele, et see taristu oleks kõikidele võrdselt kättesaadav) ning eesmärk nr 9.3 (muuta finantsteenused, sealhulgas taskukohased laenud, kättesaadavamaks väikeettevõtetele, seda eelkõige arengumaades, ning suurendada nende integreerimist väärtusahelatesse ja turgudele) on siinkohal eriti olulised; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kohustub ajakohastama oma digitaalkaubanduse strateegiat iga viie aasta järel; |
| --- | --- |

40.

| 41. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning Euroopa välisteenistusele. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1.

(2)  ELT L 119, 4.5.2016, lk 1.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0299.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0041.

(5)  ELT C 265, 11.8.2017, lk 35.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0233.

(7)  ELT L 281, 23.11.1995, lk 31.

---

Kolmapäev, 13. detsember 2017

| 11.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/32 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/32

---

P8_TA(2017)0490

Ühendkuningriigiga peetavate läbirääkimiste seis

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2017. aasta resolutsioon Ühendkuningriigiga peetavate läbirääkimiste seisu kohta (2017/2964(RSP))

(2018/C 369/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 5. aprilli 2017. aasta resolutsiooni läbirääkimiste kohta, mida alustatakse Ühendkuningriigiga tulenevalt Ühendkuningriigi teatest kavatsuse kohta Euroopa Liidust välja astuda (1), ja 3. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni Ühendkuningriigiga peetavate läbirääkimiste seisu kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. aprilli 2017. aasta resolutsiooni läbirääkimiste kohta, mida alustatakse Ühendkuningriigiga tulenevalt Ühendkuningriigi teatest kavatsuse kohta Euroopa Liidust välja astuda (1), ja 3. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni Ühendkuningriigiga peetavate läbirääkimiste seisu kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu (artikkel 50) 29. aprilli 2017. aasta suuniseid pärast Ühendkuningriigilt ELi lepingu artikli 50 kohase teate saamist ning nõukogu 22. mai 2017. aasta otsuse lisa, milles nähakse ette juhised läbirääkimiste pidamiseks Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga sõlmitava lepingu üle, milles sätestatakse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise kord, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu (artikkel 50) 29. aprilli 2017. aasta suuniseid pärast Ühendkuningriigilt ELi lepingu artikli 50 kohase teate saamist ning nõukogu 22. mai 2017. aasta otsuse lisa, milles nähakse ette juhised läbirääkimiste pidamiseks Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga sõlmitava lepingu üle, milles sätestatakse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise kord,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi valitsuse läbirääkijate 8. detsembri 2017. aasta ühisaruannet, milles käsitletakse Euroopa Liidu lepingu artikli 50 alusel Ühendkuningriigi Euroopa Liidust korrakohase väljaastumise üle peetavate läbirääkimiste esimese etapi edusamme, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi valitsuse läbirääkijate 8. detsembri 2017. aasta ühisaruannet, milles käsitletakse Euroopa Liidu lepingu artikli 50 alusel Ühendkuningriigi Euroopa Liidust korrakohase väljaastumise üle peetavate läbirääkimiste esimese etapi edusamme,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklile 50 algatatud Euroopa Liidu (EL) ja Ühendkuningriigi vaheliste läbirääkimiste eesmärk on tagada Ühendkuningriigi korrakohane väljaastumine EList, võttes arvesse Ühendkuningriigi suhteid liiduga siis, kui ta ei ole enam liikmesriik; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklile 50 algatatud Euroopa Liidu (EL) ja Ühendkuningriigi vaheliste läbirääkimiste eesmärk on tagada Ühendkuningriigi korrakohane väljaastumine EList, võttes arvesse Ühendkuningriigi suhteid liiduga siis, kui ta ei ole enam liikmesriik;

| B. | arvestades, et korrakohaseks väljaastumiseks on vaja läbirääkimised järjestada täpselt nii, et Ühendkuningriigi peatsest lahkumisest tulenevaid küsimusi käsitletakse esimeses etapis, enne kui liigutakse edasi läbirääkimiste teise etappi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et korrakohaseks väljaastumiseks on vaja läbirääkimised järjestada täpselt nii, et Ühendkuningriigi peatsest lahkumisest tulenevaid küsimusi käsitletakse esimeses etapis, enne kui liigutakse edasi läbirääkimiste teise etappi;

| C. | arvestades, et kolm ülekaalukalt kõige olulisemat lahkumisega seotud küsimust on seotud Ühendkuningriigis elavate ELi kodanike õigustega ja ELi 27 liikmesriigis elavate Ühendkuningriigi kodanike õigustega, Iirimaa ja Põhja-Iirimaa vahelise piiri ning Iiri saart ähvardavate ainulaadsete ja eriliste asjaoludega ning Ühendkuningriigi finantskohustustega ELi ees; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kolm ülekaalukalt kõige olulisemat lahkumisega seotud küsimust on seotud Ühendkuningriigis elavate ELi kodanike õigustega ja ELi 27 liikmesriigis elavate Ühendkuningriigi kodanike õigustega, Iirimaa ja Põhja-Iirimaa vahelise piiri ning Iiri saart ähvardavate ainulaadsete ja eriliste asjaoludega ning Ühendkuningriigi finantskohustustega ELi ees;

| D. | arvestades, et kõigis kolmes küsimuses tuleb teha piisavalt edusamme, enne kui on võimalik alustada läbirääkimiste teise etapiga, ning arvestades, et seda tuleb teha võimalikult kiiresti, et läbirääkimiste teise etapi jaoks oleks piisavalt aega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kõigis kolmes küsimuses tuleb teha piisavalt edusamme, enne kui on võimalik alustada läbirääkimiste teise etapiga, ning arvestades, et seda tuleb teha võimalikult kiiresti, et läbirääkimiste teise etapi jaoks oleks piisavalt aega;

| E. | arvestades, et Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi valitsuse läbirääkijate ühisaruandes on märgitud, et saavutatud on piisav edu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi valitsuse läbirääkijate ühisaruandes on märgitud, et saavutatud on piisav edu;

| F. | arvestades, et seoses kodanike õigustega on Ühendkuningriik:






  — | nõustunud, et kõik seaduslikult Ühendkuningriigis elavad ELi kodanikud ja kõik ELi 27 liikmesriigis seaduslikult elavad Ühendkuningriigi kodanikud ning nimetatud ELi ja Ühendkuningriigi kodanike pereliikmed, kes on pereliikmed Ühendkuningriigi lahkumise ajal, saavad kõik õigused, mis on sätestatud ELi õiguses ja mida on tõlgendanud Euroopa Liidu Kohus ning mis tuginevad väljaastumislepingus sätestatavatele tagatistele, |
| --- | --- | --- |

F.

arvestades, et seoses kodanike õigustega on Ühendkuningriik:

—

nõustunud, et kõik seaduslikult Ühendkuningriigis elavad ELi kodanikud ja kõik ELi 27 liikmesriigis seaduslikult elavad Ühendkuningriigi kodanikud ning nimetatud ELi ja Ühendkuningriigi kodanike pereliikmed, kes on pereliikmed Ühendkuningriigi lahkumise ajal, saavad kõik õigused, mis on sätestatud ELi õiguses ja mida on tõlgendanud Euroopa Liidu Kohus ning mis tuginevad väljaastumislepingus sätestatavatele tagatistele,

| — | nõustunud ka sellega, et väljaastumislepinguga kaitstakse kodanike lähedasi pereliikmeid ja kodanikega püsisuhtes olevaid isikuid, kes käesoleval ajal ei ela vastuvõtvas riigis, ning sama kehtib ka tulevikus väljaspool vastuvõtvat riiki sündivate laste puhul, |
| --- | --- |

—

nõustunud ka sellega, et väljaastumislepinguga kaitstakse kodanike lähedasi pereliikmeid ja kodanikega püsisuhtes olevaid isikuid, kes käesoleval ajal ei ela vastuvõtvas riigis, ning sama kehtib ka tulevikus väljaspool vastuvõtvat riiki sündivate laste puhul,

| — | nõustunud, et kodanike õiguste säilimine garanteeritakse neile kogu elu vältel proportsionaalse menetlusega, mille suhtes kohaldatakse kooskõlas ELi õigusega nõuetekohaseid tagatisi. Kõnealune menetlus ja tagatised sätestatakse väljaastumislepingus, |
| --- | --- |

—

nõustunud, et kodanike õiguste säilimine garanteeritakse neile kogu elu vältel proportsionaalse menetlusega, mille suhtes kohaldatakse kooskõlas ELi õigusega nõuetekohaseid tagatisi. Kõnealune menetlus ja tagatised sätestatakse väljaastumislepingus,

| — | nõustunud, et haldusmenetlused saavad olema läbipaistvad, sujuvad ja ühtlustatud, vormid lühikesed, lihtsad ja kasutajasõbralikud ning pereliikmete samaaegselt esitatud taotlusi käsitletakse koos, |
| --- | --- |

—

nõustunud, et haldusmenetlused saavad olema läbipaistvad, sujuvad ja ühtlustatud, vormid lühikesed, lihtsad ja kasutajasõbralikud ning pereliikmete samaaegselt esitatud taotlusi käsitletakse koos,

| — | nõustunud, et kõik ELi õigusel põhinevad asjakohased õigused on kaitstud ja need sätestatakse üksikasjalikult väljaastumislepingus, |
| --- | --- |

—

nõustunud, et kõik ELi õigusel põhinevad asjakohased õigused on kaitstud ja need sätestatakse üksikasjalikult väljaastumislepingus,

| — | nõustunud, et kõik ELi õiguse kohased sotsiaalkindlustusõigused säilivad. See hõlmab kõikide ülekantavate hüvitiste ülekandmist, |
| --- | --- |

—

nõustunud, et kõik ELi õiguse kohased sotsiaalkindlustusõigused säilivad. See hõlmab kõikide ülekantavate hüvitiste ülekandmist,

| — | nõustunud, et kodanike õigusi käsitlevad väljaastumislepingu sätted lisatakse eraldiseisvasse Ühendkuningriigi õigusakti, et neil õigustel oleks otsene õigusmõju; |
| --- | --- |

—

nõustunud, et kodanike õigusi käsitlevad väljaastumislepingu sätted lisatakse eraldiseisvasse Ühendkuningriigi õigusakti, et neil õigustel oleks otsene õigusmõju;

| G. | arvestades, et Iirimaa ja Põhja-Iirimaa puhul on Ühendkuningriik võtnud vajalikud kohustused tagada, et piiriületust ei muudeta keerulisemaks, ühtlustades selleks õigusakte, kaasa arvatud:






  — | vajaduse korral erilahendused Põhja-Iirimaa jaoks, |
| --- | --- | --- |

G.

arvestades, et Iirimaa ja Põhja-Iirimaa puhul on Ühendkuningriik võtnud vajalikud kohustused tagada, et piiriületust ei muudeta keerulisemaks, ühtlustades selleks õigusakte, kaasa arvatud:

—

vajaduse korral erilahendused Põhja-Iirimaa jaoks,

| — | kohustus kaitsta 1998. aasta kokkulepet selle kõigis osades, |
| --- | --- |

—

kohustus kaitsta 1998. aasta kokkulepet selle kõigis osades,

| — | tagada, et Põhja-Iirimaa elanike õigused ei väheneks; |
| --- | --- |

—

tagada, et Põhja-Iirimaa elanike õigused ei väheneks;

| H. | arvestades, et seoses finantskokkuleppega on Ühendkuningriik piisavalt selgitanud, milliseid finantskohustusi ta lahkuva liikmesriigina täidab; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et seoses finantskokkuleppega on Ühendkuningriik piisavalt selgitanud, milliseid finantskohustusi ta lahkuva liikmesriigina täidab;

| I. | arvestades, et see ei tähenda, et kõik lahendamata küsimused on lahendatud, samuti ei näita see, millise seisukoha võtab parlament lõplikule väljaastumislepingule nõusoleku andmise menetluses; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et see ei tähenda, et kõik lahendamata küsimused on lahendatud, samuti ei näita see, millise seisukoha võtab parlament lõplikule väljaastumislepingule nõusoleku andmise menetluses;

| J. | arvestades, et läbirääkimiste teises etapis tuleks kindlatest ja ühtsetest põhimõtetest lähtuvalt keskenduda Ühendkuningriigi liidust lahkumise korra lõplikule kehtestamisele, sealhulgas Ühendkuningriigi lahkumiseks vajalikule võimalikule üleminekukorrale; arvestades, et sellega seoses tuleks kindlaks teha üldine arusaam tulevaste suhete raamistikust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et läbirääkimiste teises etapis tuleks kindlatest ja ühtsetest põhimõtetest lähtuvalt keskenduda Ühendkuningriigi liidust lahkumise korra lõplikule kehtestamisele, sealhulgas Ühendkuningriigi lahkumiseks vajalikule võimalikule üleminekukorrale; arvestades, et sellega seoses tuleks kindlaks teha üldine arusaam tulevaste suhete raamistikust;

| K. | arvestades, et Ühendkuningriik ja EL jäävad lähedasteks naabriteks ja kuigi Ühendkuningriik ei ole enam liikmesriik, on neil jätkuvalt palju ühiseid huve; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Ühendkuningriik ja EL jäävad lähedasteks naabriteks ja kuigi Ühendkuningriik ei ole enam liikmesriik, on neil jätkuvalt palju ühiseid huve;

| L. | arvestades, et raamistikuks, millega neid ühiseid huve, sealhulgas uusi kaubandussuhteid, saaks kaitsta ja edendada, võiks olla ELi ja Ühendkuningriigi vahelisi tihedaid suhteid kajastav assotsieerimisleping; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et raamistikuks, millega neid ühiseid huve, sealhulgas uusi kaubandussuhteid, saaks kaitsta ja edendada, võiks olla ELi ja Ühendkuningriigi vahelisi tihedaid suhteid kajastav assotsieerimisleping;

| M. | arvestades, et assiotsieerimislepingu eelis on see, et see on paindlik vahend, mis võimaldab koostööd paljudes poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et assiotsieerimislepingu eelis on see, et see on paindlik vahend, mis võimaldab koostööd paljudes poliitikavaldkondades;

| N. | arvestades, et üleminekukorda on vaja, et vältida Ühendkuningriigi EList lahkumisel nn kokkuleppeta stsenaariumi ning anda ELi ja Ühendkuningriigi läbirääkijatele võimalus pidada läbirääkimisi tulevasi suhteid käsitleva kokkuleppe üle; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et üleminekukorda on vaja, et vältida Ühendkuningriigi EList lahkumisel nn kokkuleppeta stsenaariumi ning anda ELi ja Ühendkuningriigi läbirääkijatele võimalus pidada läbirääkimisi tulevasi suhteid käsitleva kokkuleppe üle;

| O. | arvestades, et sõltumata tulevaste suhete üle peetavate läbirääkimiste tulemustest, ei saa teha mingeid kompromisse ühelt poolt sise- ja välisjulgeoleku, sealhulgas kaitsekoostöö, ning teiselt poolt tulevaste majandussuhete vahel; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et sõltumata tulevaste suhete üle peetavate läbirääkimiste tulemustest, ei saa teha mingeid kompromisse ühelt poolt sise- ja välisjulgeoleku, sealhulgas kaitsekoostöö, ning teiselt poolt tulevaste majandussuhete vahel;

| P. | arvestades, et sellised kommentaarid, nagu esitas David Davis, kui ta nimetas läbirääkimiste esimese etapi tulemusi pelgalt „tahteavalduseks“, ohustavad läbirääkimiste käigus sündinud head tahet; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et sellised kommentaarid, nagu esitas David Davis, kui ta nimetas läbirääkimiste esimese etapi tulemusi pelgalt „tahteavalduseks“, ohustavad läbirääkimiste käigus sündinud head tahet;

| 1. | väljendab heameelt ELi ja Ühendkuningriigi läbirääkijate esitatud ühise eduaruande üle, milles on jõutud järeldusele, et väljaastumislepingu üle peetavatel läbirääkimistel on saavutatud piisavalt edu, ning õnnitleb liidu läbirääkijat senise läbirääkimiste käigu puhul; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et aruanne võimaldab liikuda edasi läbirääkimiste teise etappi, ning soovitab Euroopa Ülemkogul teha vastava otsuse, kuid on veendunud, et läbirääkimisi tuleb pidada heauskselt, ning on arvamusel, et läbirääkimiste teises etapis saab edu saavutada ainult siis, kui Ühendkuningriigi valitsus järgib täielikult ühisaruandes võetud kohustusi ja kui neid kohustusi kajastatakse täielikult väljaastumislepingu projektis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | juhib siiski tähelepanu sellele, et veel on lahendamata probleeme, mis on seotud Ühendkuningriigi korrakohase EList väljaastumise tagamisega ning mis tuleb lahendada enne väljaastumislepingu lõplikku vormistamist, ning märgib, et pärast lõplikku vormistamist tuleb väljaastumisleping vormistada selge ja üheselt mõistetava õigusliku tekstina; juhib tähelepanu sellele, et lahendamata probleemid hõlmavad järgmist:






  — | kodanike õiguste kohaldamisala laiendamine tulevastele partneritele, |
| --- | --- | --- |

3.

—

kodanike õiguste kohaldamisala laiendamine tulevastele partneritele,

| — | selle tagamine, et haldusmenetlus oleks lihtne, deklaratiivne ja tasuta, et deklaratsiooni vaidlustamise korral lasub tõendamiskohustus Ühendkuningriigi ametiasutustel ning et pereliikmed saavad algatada menetluse üheainsa vormiga, |
| --- | --- |

—

selle tagamine, et haldusmenetlus oleks lihtne, deklaratiivne ja tasuta, et deklaratsiooni vaidlustamise korral lasub tõendamiskohustus Ühendkuningriigi ametiasutustel ning et pereliikmed saavad algatada menetluse üheainsa vormiga,

| — | kodanike õigusi käsitlevate sätete tõlgendamist puudutavate Euroopa Liidu Kohtu otsuste siduva iseloomu ning kodanike kaebuste lahendamiseks loodava tulevase sõltumatu riikliku asutuse (ombudsmani) rolli tagamine, |
| --- | --- |

—

kodanike õigusi käsitlevate sätete tõlgendamist puudutavate Euroopa Liidu Kohtu otsuste siduva iseloomu ning kodanike kaebuste lahendamiseks loodava tulevase sõltumatu riikliku asutuse (ombudsmani) rolli tagamine,

| — | edaspidi kogu ELis vaba liikumise õiguse tagamine neile Ühendkuningriigi kodanikele, kes elavad praegu ELi 27 liikmesriigis, |
| --- | --- |

—

edaspidi kogu ELis vaba liikumise õiguse tagamine neile Ühendkuningriigi kodanikele, kes elavad praegu ELi 27 liikmesriigis,

| — | Põhja-Iirimaa ja Iirimaaga seoses võetud kohustuste täieliku täitmise tagamine; |
| --- | --- |

—

Põhja-Iirimaa ja Iirimaaga seoses võetud kohustuste täieliku täitmise tagamine;

| 4. | reserveerib seetõttu kõik oma õigused seoses lõpliku väljaastumislepinguga, millele ta peab kooskõlas ELi lepingu artikli 50 lõikega 2 lepingu jõustumiseks nõusoleku andma; |
| --- | --- |

4.

ELi ja Ühendkuningriigi tulevaste suhete raamistik

| 5. | tuletab meelde, et ELi lepingu artikli 50 lõikes 2 on sätestatud, et liit peab läbirääkimiste pidamisel ja väljaastumislepingu sõlmimisel võtma arvesse ELi ja lahkuva liikmesriigi tulevaste suhete raamistikku; |
| --- | --- |

5.

| 6. | teeb ettepaneku, et kui ELi ja Ühendkuningriigi vahel jõutakse tulevaste suhete raamistiku üle üldisele kokkuleppele, tuleks see sõnastada väljaastumislepingule lisatud poliitilise deklaratsioonina; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib, et läbirääkimisi lepingu üle, millega määratakse kindlaks ELi ja Ühendkuningriigi vahelised uued suhted ning mis põhineb eespool nimetatud raamistikul, saab ametlikult pidada alles siis, kui Ühendkuningriik on EList lahkunud ja on kolmas riik; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et aktsepteerib ELi ja Ühendkuningriigi tulevaste suhete raamistikku väljaastumislepingu ühe osana ainult juhul, kui see on ranges vastavuses järgmiste põhimõtetega:






  — | kolmas riik, kes ei täida samu kohustusi kui liikmesriik, ei saa ka samasuguseid eeliseid kui Euroopa Liidu liikmesriik või EMP liikmesriik, |
| --- | --- | --- |

8.

—

kolmas riik, kes ei täida samu kohustusi kui liikmesriik, ei saa ka samasuguseid eeliseid kui Euroopa Liidu liikmesriik või EMP liikmesriik,

| — | siseturu terviklikkuse ja nelja vabaduse kaitse, võimaldamata sektoripõhist lähenemisviisi, |
| --- | --- |

—

siseturu terviklikkuse ja nelja vabaduse kaitse, võimaldamata sektoripõhist lähenemisviisi,

| — | ELi otsuste tegemise sõltumatus, |
| --- | --- |

—

ELi otsuste tegemise sõltumatus,

| — | ELi õiguskorra ja Euroopa Liidu Kohtu rolli tagamine, |
| --- | --- |

—

ELi õiguskorra ja Euroopa Liidu Kohtu rolli tagamine,

| — | Ühendkuningriik järgib standardeid, mis tulenevad rahvusvahelistest kohustustest, sealhulgas põhiõigustest, ning liidu õigusaktidest ja poliitikast keskkonna, kliimamuutuste, tarbijakaitse, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastase võitluse, ausa konkurentsi, andmekaitse ja eraelu puutumatuse, kaubanduse ning sotsiaalsete ja töötajate õiguste (eelkõige sotsiaalse dumpingu vastaste tagatiste) valdkonnas, ning nõuete järgimise tagamiseks on olemas selge jõustamismehhanism, |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriik järgib standardeid, mis tulenevad rahvusvahelistest kohustustest, sealhulgas põhiõigustest, ning liidu õigusaktidest ja poliitikast keskkonna, kliimamuutuste, tarbijakaitse, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastase võitluse, ausa konkurentsi, andmekaitse ja eraelu puutumatuse, kaubanduse ning sotsiaalsete ja töötajate õiguste (eelkõige sotsiaalse dumpingu vastaste tagatiste) valdkonnas, ning nõuete järgimise tagamiseks on olemas selge jõustamismehhanism,

| — | kolmandate riikide ja organisatsioonidega sõlmitud ELi lepingute, sealhulgas Euroopa Majanduspiirkonna lepingu kaitsmine, |
| --- | --- |

—

kolmandate riikide ja organisatsioonidega sõlmitud ELi lepingute, sealhulgas Euroopa Majanduspiirkonna lepingu kaitsmine,

| — | ELi finantsstabiilsuse tagamine ning tema õigus- ja järelevalvekorra ning -normide järgimine ja kohaldamine, |
| --- | --- |

—

ELi finantsstabiilsuse tagamine ning tema õigus- ja järelevalvekorra ning -normide järgimine ja kohaldamine,

| — | õiguste ja kohustuste õige tasakaal, sealhulgas proportsionaalne rahaline panus; |
| --- | --- |

—

õiguste ja kohustuste õige tasakaal, sealhulgas proportsionaalne rahaline panus;

| 9. | nõuab, et tulevaste suhete raamistik tagaks ELi ja Ühendkuningriigi vahel võimalikult tihedad suhted, jäädes kooskõlla eespool nimetatud põhimõtetega; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kordab, et tulevaste suhete raamistikuks sobiks hästi assotsieerimisleping, mille üle EL ja Ühendkuningriik räägivad läbi ja milles nad lepivad kokku Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 217 kohaselt pärast Ühendkuningriigi liidust lahkumist; teeb ettepaneku, et selline leping peaks lisaks juhtimisraamistikule, mis peaks hõlmama kindlat ja sõltumatut vaidluste lahendamise mehhanismi, hõlmama järgmist nelja sammast:






  — | kaubandus- ja majandussuhted, |
| --- | --- | --- |

10.

—

kaubandus- ja majandussuhted,

| — | temaatiline koostöö, |
| --- | --- |

—

temaatiline koostöö,

| — | sisejulgeolek, |
| --- | --- |

—

sisejulgeolek,

| — | välispoliitika ja julgeolekukoostöö; |
| --- | --- |

—

välispoliitika ja julgeolekukoostöö;

| 11. | tuletab meelde, et paljud Ühendkuningriigi kodanikud on väljendanud tugevat vastuseisu sellele, et nad kaotavad õigused, mis neil praegu ELi toimimise lepingu artikli 20 kohaselt olemas on; soovitab 27-liikmelisel ELil uurida, kuidas seda olukorda liidu esmase õiguse raames leevendada, järgides samal ajal täiel määral vastastikkuse, võrdsuse, sümmeetria ja mittediskrimineerimise põhimõtteid; |
| --- | --- |

11.

Üleminekukord

| 12. | kordab, et õiguskindlust ja järjepidevust tagavas üleminekukorras saab kokku leppida ainult juhul, kui see sisaldab õiguste ja kohustuste õiget tasakaalu, on ajaliselt piiratud, ei ületa kolme aastat ning hõlmab ELi õigustiku, sealhulgas kodanike õiguste pikendamist, mis tähendab, et olemasolevad ELi õigus-, eelarve-, järelevalve-, kohtu- ja jõustamisinstrumendid ning -struktuurid kehtivad Ühendkuningriigi suhtes ka edaspidi; märgib, et Ühendkuningriik ei osale enam ELi institutsioonide ja asutuste töös; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kinnitab, et üleminekuperioodi jooksul jõustunud ELi õigustiku muudatusi tuleb vastavalt ELi ja Ühendkuningriigi vahel kokku lepitud üleminekukorrale kohaldada automaatselt ka Ühendkuningriigi suhtes; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et tulevased kaubanduslepingud kolmandate riikidega, mille üle Ühendkuningriik pärast väljaastumist läbirääkimisi peab, saavad jõustuda alles pärast üleminekuperioodi lõppu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | juhib tähelepanu sellele, et ELi ja Ühendkuningriigi vahelise väljaastumislepingu osana kokku lepitud üleminekuperiood võib alata alles siis, kui see leping on sõlmitud; |
| --- | --- |

15.

o

o o

| 16. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele ning Ühendkuningriigi valitsusele. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0102.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0361.

---

| 11.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/36 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/36

---

P8_TA(2017)0492

Ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise aastaaruanne

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2017. aasta resolutsioon ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise aastaaruande kohta (2017/2123(INI))

(2018/C 369/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Lissaboni lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Lissaboni lepingut,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 20. detsembri 2013. aasta, 26. juuni 2015. aasta ja 15. detsembri 2016. aasta ja 22. juuni 2017. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 20. detsembri 2013. aasta, 26. juuni 2015. aasta ja 15. detsembri 2016. aasta ja 22. juuni 2017. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse nõukogu aastaaruannet Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta (ÜVJP), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu aastaaruannet Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta (ÜVJP),

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 2017. aasta resolutsiooni ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamise aastaaruande kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 2017. aasta resolutsiooni ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamise aastaaruande kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2017. aasta resolutsiooni relvaekspordi kohta: ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP rakendamine (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2017. aasta resolutsiooni relvaekspordi kohta: ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP rakendamine (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 25. novembri 2013. aasta, 18. novembri 2014. aasta, 18. mai 2015. aasta, 27. juuni 2016. aasta, 14. novembri 2016. aasta ja 18. mai 2017. aasta järeldusi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) ning 17. juuli 2017. aasta järeldusi Euroopa Liidu üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. novembri 2013. aasta, 18. novembri 2014. aasta, 18. mai 2015. aasta, 27. juuni 2016. aasta, 14. novembri 2016. aasta ja 18. mai 2017. aasta järeldusi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) ning 17. juuli 2017. aasta järeldusi Euroopa Liidu üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia kohta,

| — | võttes arvesse Prantsuse-Saksa ministrite nõukogu 19. kohtumist, mis toimus 13. juulil 2017. aastal Pariisis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Prantsuse-Saksa ministrite nõukogu 19. kohtumist, mis toimus 13. juulil 2017. aastal Pariisis,

| — | võttes arvesse kaitseministrite ja välisministrite mitteametlikku kohtumist („Gymnich“), mis toimus 6.–9. septembrini 2017 Tallinnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kaitseministrite ja välisministrite mitteametlikku kohtumist („Gymnich“), mis toimus 6.–9. septembrini 2017 Tallinnas,

| — | võttes arvesse ELi kaitseministrite 30. novembril 2011 avaldatud järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi kaitseministrite 30. novembril 2011 avaldatud järeldusi,

| — | võttes arvesse oma 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu sõjaliste struktuuride olukorra ja tulevikuväljavaadete kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu sõjaliste struktuuride olukorra ja tulevikuväljavaadete kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 22. novembri 2016. aasta resolutsiooni Euroopa kaitseliidu kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. novembri 2016. aasta resolutsiooni Euroopa kaitseliidu kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 23. novembri 2016. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (vastavalt Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu aastaaruandele ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta) (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. novembri 2016. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (vastavalt Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu aastaaruandele ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta) (5),

| — | võttes arvesse oma 16. märtsi 2017. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika põhiseadusliku, õigusliku ja institutsioonilise mõju ning Lissaboni lepingust tulenevate võimaluste kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. märtsi 2017. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika põhiseadusliku, õigusliku ja institutsioonilise mõju ning Lissaboni lepingust tulenevate võimaluste kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2017. aasta resolutsiooni volituse kohta 2018. aasta eelarve projekti kolmepoolseteks läbirääkimisteks (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2017. aasta resolutsiooni volituse kohta 2018. aasta eelarve projekti kolmepoolseteks läbirääkimisteks (7),

| — | võttes arvesse dokumenti „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa. Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia“, mida komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja esitles 28. juunil 2016. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse dokumenti „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa. Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia“, mida komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja esitles 28. juunil 2016. aastal,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 14. novembril 2016. aastal esitatud dokumenti „Julgeoleku- ja kaitseküsimuste rakenduskava“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 14. novembril 2016. aastal esitatud dokumenti „Julgeoleku- ja kaitseküsimuste rakenduskava“,

| — | võttes arvesse komisjoni 30. novembri 2016. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa kaitsealase tegevuskava kohta (COM(2016)0950), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. novembri 2016. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Euroopa kaitsealase tegevuskava kohta (COM(2016)0950),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja, komisjoni presidendi ja NATO peasekretäri 8. juuli 2016. aasta ühisavaldust, NATO ja ELi Nõukogu poolt heaks kiidetud 6. detsembri 2016. aasta ühist ettepanekute kogu ning selle rakendamise kohta 14. juunil 2017. aastal vastu võetud eduaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja, komisjoni presidendi ja NATO peasekretäri 8. juuli 2016. aasta ühisavaldust, NATO ja ELi Nõukogu poolt heaks kiidetud 6. detsembri 2016. aasta ühist ettepanekute kogu ning selle rakendamise kohta 14. juunil 2017. aastal vastu võetud eduaruannet,

| — | võttes arvesse 16. septembri 2016. aasta Bratislava deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. septembri 2016. aasta Bratislava deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse uut kaitsepaketti, mida komisjon esitles 7. juuni 2017. aasta pressiteates „Kaitset pakkuv Euroopa: Euroopa Komisjon algatab arutelu julgeoleku- ja kaitsekoostöö liidu loomiseks“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uut kaitsepaketti, mida komisjon esitles 7. juuni 2017. aasta pressiteates „Kaitset pakkuv Euroopa: Euroopa Komisjon algatab arutelu julgeoleku- ja kaitsekoostöö liidu loomiseks“,

| — | võttes arvesse 7. juuni 2017. aasta aruteludokumenti Euroopa kaitse tuleviku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. juuni 2017. aasta aruteludokumenti Euroopa kaitse tuleviku kohta,

| — | võttes arvesse 2016. aasta juuni Eurobaromeetri uuringut 85.1, mille kohaselt pooled küsitletud ELi kodanikest peavad ELi tegevust ebapiisavaks ja kaks kolmandikku neist sooviks näha ELi laiaulatuslikumat tegevust liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsepoliitikasse antava panuse kaudu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2016. aasta juuni Eurobaromeetri uuringut 85.1, mille kohaselt pooled küsitletud ELi kodanikest peavad ELi tegevust ebapiisavaks ja kaks kolmandikku neist sooviks näha ELi laiaulatuslikumat tegevust liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsepoliitikasse antava panuse kaudu,

| — | võttes arvesse nõukogu poolt 17. juulil 2017. aastal vastu võetud ÜJKP Iraagi uue tsiviilmissiooni kriisiohjamise kontseptsiooni ning nõukogu 4. augusti 2017. aasta otsust (ÜVJP) 2017/1425 Euroopa Liidu stabiliseerimismeetme kohta Malis Mopti ja Segou piirkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu poolt 17. juulil 2017. aastal vastu võetud ÜJKP Iraagi uue tsiviilmissiooni kriisiohjamise kontseptsiooni ning nõukogu 4. augusti 2017. aasta otsust (ÜVJP) 2017/1425 Euroopa Liidu stabiliseerimismeetme kohta Malis Mopti ja Segou piirkonnas,

| — | võttes arvesse ELi ÜJKP alase koolituse poliitikat, mille välisasjade nõukogu kiitis heaks 3. aprillil 2017, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ÜJKP alase koolituse poliitikat, mille välisasjade nõukogu kiitis heaks 3. aprillil 2017,

| — | võttes arvesse nõukogu 23. oktoobri 2017. aasta otsust, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (liidu kaitsealaste teadusuuringute ettevalmistav meede) muutmisega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. oktoobri 2017. aasta otsust, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel EMP ühiskomitees võetav seisukoht seoses EMP lepingu protokolli nr 31 (liidu kaitsealaste teadusuuringute ettevalmistav meede) muutmisega,

| — | võttes arvesse 13. novembri 2017. aasta teadet alalise struktureeritud koostöö kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. novembri 2017. aasta teadet alalise struktureeritud koostöö kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 10. novembri 2017. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Sõjaväelise liikuvuse parandamine Euroopa Liidus“ (JOIN(2017)0041), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 10. novembri 2017. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Sõjaväelise liikuvuse parandamine Euroopa Liidus“ (JOIN(2017)0041),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0351/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0351/2017),

Liidu strateegiline keskkond

| 1. | rõhutab, et reeglitel põhinev rahvusvaheline kord ja lääne demokraatlike riikide kaitstavad väärtused, samuti rahu, jõukus ja vabadused, mille see Teise maailmasõja järgne kord tagab ning mis on kooskõlas alustega, millele Euroopa Liit on rajatud, on vastamisi enneolematult paljude konventsionaalsete ja hübriidprobleemidega, kuna sotsiaalsed, majanduslikud, tehnoloogilised ja geopoliitilised suundumused osutavad maailma rahvastiku suurenevale haavatavusele vapustuste ja pingete suhtes, mille hulka kuuluvad riigisisesed konfliktid, loodusõnnetused, äärmuslikud ilmastikuolud, veekriisid, riikide lagunemine ja küberrünnakud ning millele on vaja ühtselt ja koordineeritult reageerida; tuletab meelde, et julgeolek on Euroopa kodanike üks peamisi muresid; märgib, et liidu välistegevuses tuleb juhinduda ELi lepingu artiklis 21 nimetatud väärtustest ja põhimõtetest; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et ükski liikmesriik ei suuda üksinda lahendada ühtegi keerulist julgeolekuprobleemi, millega me praegu kokku puutume, ja selleks, et EL saaks lahendada sise- ja välisprobleeme, peab ta tõhustama oma pingutusi konkreetse tugeva koostöö nimel ÜVJP/ÜJKP raames, olema tõhus üleilmne toimija, mis tähendab ühtsete seisukohtade väljendamist ja ühist tegutsemist, ning suunama oma ressursid strateegilistele prioriteetidele; on arvamusel, et tegeleda tuleb ebastabiilsuse algpõhjustega, milleks on vaesus ja ebavõrdsus, halb juhtimine, riikide lagunemine ja kliimamuutused; |
| --- | --- |

2.

| 3. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et riikideüleselt tegutsevad terroristlikud ja kuritegelikud organisatsioonid tugevnevad ja nende hulk suureneb, mida võib veelgi soodustada ISISe lüüasaamine ja selle võitlejate põgenemine, samal ajal kui lõunapoolsetes piirkondades ja Lähis-Idas levib ebastabiilsus, kuna nõrgestatud ja lagunevad riigid, nagu Liibüa, jätavad suured alad valitsuseta ja välisjõudude vastu kaitseta; on jätkuvalt mures Saheli piirkonna terrorismiohu piirideülese ulatuse pärast; peab äärmiselt murettekitavaks, et Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis toimuvad tuuma- ja raketikatsetused on suurendanud pinget sealses piirkonnas ja kaugemalgi, kujutades endast selget ohtu rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et ida pool jätkub Venemaa sõda Ukraina vastu, Minski kokkuleppeid – millest kinni pidamata ei ole võimalik konflikti lahendada – ei ole täidetud ning kestab Krimmi ebaseaduslik anneksioon ja militariseerimine ning sissepääsu takistavate ja keelutsoone loovate süsteemide maksmapanek; on sügavalt mures, et Venemaa ülepaisutatud õppused ja sõjaväeline tegevus ilma rahvusvaheliste vaatlejateta, hübriidtaktika, sealhulgas küberterrorism, libauudised, väärinfo levitamise kampaaniad ning majanduslik ja energiaalane väljapressimine destabiliseerivad idapartnerluse riike ja Lääne-Balkanit ning on suunatud ka lääne demokraatiate vastu ja suurendavad neis sisepingeid; on mures, et ELi ümbritsev julgeolekukeskkond jääb järgnevatel aastatel äärmiselt muutlikuks; kinnitab veel kord, et Lääne-Balkani riigid on ELi julgeoleku ja stabiilsuse jaoks strateegiliselt tähtsad ning vaja on panna rõhku ELi poliitilisele tegevusele selle piirkonna suunas ja tugevdada seda, muu hulgas laiendades ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) missioonide volitusi; on kindlalt veendunud, et ELi haavatavusest üle saamiseks on vaja suurendada integratsiooni ja koordineerimist; |
| --- | --- |

4.

| 5. | peab murettekitavaks terrorismiohtu, mis laieneb kiiresti nii Euroopas kui ka väljaspool selle piire; leiab, et puudulik reageerimine sõjalisel tasandil toob paratamatult endaga kaasa üha kasvava ohu sisejulgeolekule; nõuab tungivalt, et sõlmitaks Euroopa džihaadivastane pakt, mis aitaks seda ohtu tõhusalt tõkestada; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on seisukohal, et terrorism on tänapäeval üks peamisi ELi kodanike julgeolekut ohustavaid probleeme, mis nõuab kiiret, kindlat ja koordineeritud tegevust sise- ja välispoliitika tasandil, et uusi terrorirünnakuid ära hoida ja võidelda terrorismi algpõhjustega; juhib eelkõige tähelepanu vajadusele ennetada radikaliseerumist, blokeerida terroristlike organisatsioonide rahastamise allikad, võidelda terroripropaganda vastu ja blokeerida sel eesmärgil interneti ja sotsiaalsete võrgustike kasutamine, muu hulgas automaatse kõrvaldamise teenuse abil, ning parandada jälitusandmete vahetamist liikmesriikide vahel ning kolmandate riikide, NATO ja teiste asjaomaste partnerorganisatsioonidega; on seisukohal, et meie ÜJKP missioonide volitused peaksid hõlmama võitlust terrorismiga, et aidata sellega järjekindlamalt rakendada deradikaliseerimisprogramme, eriti EULEXi Kosovos ja EUFOR ALTHEAd Bosnias ja Hertsegoviinas – riikides, kus on palju välismaalt naasnud võitlejaid; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on sügavalt mures üha hukatuslikumaks muutuva terrorismiohu pärast Saheli vööndis, samuti selle kandumise pärast Kesk-Aafrikasse ja ebastabiilsuse pärast idas (Süürias, Iraagis, Palestiinas); kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles tagama, et ÜJKP missioonidele antaks täitevvolitused ning volitused otsustavalt ja kindlameelselt sekkuda; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on seisukohal, et ELi praeguses laienemispoliitikas jääb tasakaalustatud ja õiglastel tingimustel põhinev usaldusväärne ühinemisprotsess oluliseks julgeoleku tugevdamise vahendiks, mis aitab arendada Kagu-Euroopa riikide vastupanuvõimet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on seisukohal, et keerukas julgeolekuolukorras ja ajal, kui EL ja NATO püüavad oma koostööd laiendada ja süvendada, kaotab EL Brexiti tõttu osa oma sõjalisest võimest ning tõenäoliselt ei ole enam võimalik kasutada Ühendkuningriigi oskusteavet, ja vastupidi; täheldab, et Brexit annab uut hoogu algatustele, mis on kaua olnud blokeeritud, ja võiks avada tee uutele ettepanekutele; rõhutab, et oluline on, et ELi ja Brexiti-järgse Ühendkuningriigi tihe kaitsekoostöö jätkuks, muu hulgas ka jälitusandmete vahetamise ja terrorismivastase võitluse vallas; on seisukohal, et kui Ühendkuningriik seda taotleb, võiks ta osaleda ka ÜJKP missioonides, mis oleks osa ELi ja Ühendkuningriigi uuest kaitsekoostöö suhtest; |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab rahulolu selle üle, et USA on uuesti kinnitanud oma seotust Euroopa julgeolekuga; rõhutab, et EL on kindlalt pühendunud ühiste väärtuste ja huvidega Atlandi-ülesele ühendusele; on samal ajal veendunud, et ÜVJP peab olema vastutustundlik ja enesekindel ja et sellega seoses peab EL muutuma eneseteadlikuks välispoliitiliseks toimijaks; |
| --- | --- |

10.

Institutsiooniline raamistik

| 11. | on kindlalt seisukohal, et EL peaks vajaduse korral võtma otsustavaid meetmeid oma tuleviku määramiseks, kuna sise- ja välisjulgeolek on omavahel üha tugevamalt läbi põimunud ning sellel on otsene mõju kõigile Euroopa kodanikele; hoiatab, et ühtse käsituse puudumine võib viia kooskõlastamata ja killustatud tegutsemiseni, soodustada mitmekordset dubleerimist ja ebatõhusust ning sellest tulenevalt võivad liit ja selle liikmesriigid haavatavaks muutuda; on seetõttu seisukohal, et EL peaks suutma tulemuslikult tegutseda sise- ja välisjulgeoleku kõigi võimalike vahendite ulatuses kuni ELi lepingu artikli 42 lõikes 7 sätestatud tasemeni välja; rõhutab, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 42 nimetatud liidu ühise kaitsepoliitika kujundamise eesmärk on luua ühine kaitse ning muuta liit strateegiliselt sõltumatuks, et ta oleks suuteline edendama rahu ja julgeolekut Euroopas ja maailmas; rõhutab, et Euroopa kaitsevõime tugevam integreerimine annab praktilist ja rahalist kasu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et EL peab rakendama kogu olemasolevat poliitikavahendite arsenali, alates pehmest jõust kuni karmi jõuni ning lühiajalistest meetmetest pikaajalise tegevuseni klassikalise välispoliitika vallas, mis hõlmab mitte ainult kahe- ja mitmepoolseid pingutusi diplomaatias, arengukoostööd, erakorralist toetust, kriisiennetust ja konfliktijärgseid strateegiaid, vaid ka rahuvalvet ja -kindlustamist, seda ka kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 43 lõikes 1 nimetatud tsiviil- ja sõjaliste vahenditega – et toime tulla esilekerkivate probleemidega; on seisukohal, et ÜJKP peaks lähtuma põhimõttest, et Euroopa turvalisust ei ole võimalik tagada üksnes sõjalisi vahendeid kasutades; on seisukohal, et ELi välispoliitika meetmete hulka peaks kuuluma nende meetmete mõju hindamine seoses ELi inimkesksete strateegiliste huvidega, mis seisnevad inimeste julgeoleku ja inimõiguste parandamises, rahvusvahelise õiguse tugevdamises ja püsiva rahu soodustamises; rõhutab, et Euroopa välisteenistus peaks oma võimekust suurendama, et kriise paremini ära hoida ja tegeleda julgeolekuprobleemidega nende tekkimisest alates; rõhutab, et vajalik on sidusam ja paremini koordineeritud kommunikatsioon sõjaliste, tsiviil-, arengu- ja humanitaarüksuste vahel; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tunnustab silmanähtavaid edusamme Euroopa tugevama kaitsepoliitika kujundamisel pärast Euroopa Liidu üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia vastuvõtmist 2016. aasta juunis; hindab positiivselt eelkõige Euroopa Kaitsefondi käivitamist, kaitseuuringute ettevalmistava meetme kavandatavat laiendamist ja seadusandlikku ettepanekut Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi kohta; kutsub liikmesriike üles suurendama oma tulevasi osamakseid ELi eelarvesse, et katta kõik lisakulud, mis ELil seoses Euroopa Kaitsefondiga tekivad; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tunnustab EFTA ühinemist kaitseuuringute ettevalmistava meetmega ning eelkõige Norra 2017. aastal tehtud 585 000 euro suurust makset selle heaks; soovib, et Norra jätkaks osalemist liidu rahastatavates programmides, millel on kaitsepoliitiline tähendus või mis kuuluvad kaitsevaldkonda; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palub komisjoni asepresidendil ja kõrgel esindajal teavitada Euroopa Parlamenti viivitamata ja täielikult kõikide kaitsepoliitilise tähendusega ja kaitsevaldkonda kuuluvate rahvusvaheliste kokkulepete sõlmimisest või muutmisest vastava menetluse kõikidel etappidel; on seisukohal, et iga kolmanda riigi rahaline osalus avaldab liidu eelarvele olulist mõju, kuna kolmas riik võib liidu finantshuve mõjutada palju suuremalt, kui on tema rahaline panus, keeldudes vajalikke ekspordilitsentse andmast; rõhutab, et kui kolmandad isikud panustavad liidu rahastatud kaitsepoliitilise tähendusega ja kaitsevaldkonda kuuluvatesse programmidesse, ootab Euroopa Parlament, et komisjon ja komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja hindaksid enne ettepaneku esitamist sellise osaluse mõju liidu strateegilise poliitika ja huvide seisukohast, ning teavitaksid parlamenti sellest hindamisest; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et komisjon ja üha suurem arv liikmesriike on endale kohustuseks võtnud Euroopa kaitseliidu rajamise ning Euroopa kodanikud toetavad seda tugevalt; rõhutab, et see vastab liidu kodanike ja Euroopa Parlamendi nõudmisele, mida parlament on väljendanud eeskätt arvukate üleskutsetega oma varasemates resolutsioonides; rõhutab, et Euroopa kaitse tugevam integratsioon aitab suurendada kaitse tõhusust, kaotada dubleerimise ja kärpida kulusid; rõhutab aga, et tõelise Euroopa kaitseliidu ellukutsumine nõuab jätkuvat poliitilist tahet ja otsustavust; nõuab, et liikmesriigid kinnitaksid valmidust osaleda Euroopa ühises ja sõltumatus kaitses ning võtaksid eesmärgiks tagada, et riigi kaitse-eelarve oleks tõuseks kümne aastaga vähemalt 2 %-ni SKPst; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on veendunud, et ainus viis, kuidas suurendada Euroopa Liidu võimet täita sõjalisi ülesandeid, on oluliselt suurendada kõigi sõjalise võimekuse loomise protsessi aspektide tõhusust; tuletab meelde, et võrreldes USAga on 28-liikmelise ELi kaitsekulutused 40 %, kuid sellega luuakse vaid 15 % võimekusest, mida USA sama protsessiga saavutab, ja see osutab väga raskele tõhususe probleemile; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ning komisjonil astuda samme, et täita parlamendi nõudmine: koostada seoses järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamisega ELi julgeolekut ja kaitset käsitlev valge raamat, nagu nõutakse parlamendi 22. novembri 2016. aasta, 23. novembri 2016. aasta ja 16. märtsi 2017. aasta resolutsioonides; on seisukohal, et Euroopa kaitseliidu loomine, selle strateegilise orientatsiooni sidumine ELi rahalise panusega võimekuse arendamisse ning Euroopa institutsioonilise kaitseraamistiku kujundamine on elemendid, mida on vaja toetada institutsioonidevahelise kokkuleppega; rõhutab, et kõigi sidusrühmade laialdaste ja usaldusväärsete pingutustega on võimalik kaitsekulutuste ulatust ja tõhusust suurendada; nõuab, et selles protsessis määrataks tugev roll sellistele neutraalsetele riikidele nagu Austria ja Rootsi, seadmata sealjuures kahtluse alla konkreetsete liikmesriikide neutraalsust; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et lisaks strateegilise keskkonna ja strateegiliste eesmärkide kirjeldusele tuleks Euroopa Liidu valges raamatus ELi võimearendusplaani vormis välja tuua nii järgmise mitmeaastase finantsraamistiku puhul nõutav ja kasutatav võimekus kui ka võimekuse puudujäägid, ning selle täienduseks tuleks esitada üldülevaade liikmesriikide ja liidu meetmetest, mis on kavandatud finantsraamistikus ja pikemas perspektiivis |
| --- | --- |

19.

| 20. | tunnustab hiljuti üles näidatud poliitilist tahet tõhustada ÜJKPd; toetab püüdeid kasutada täielikult Lissaboni lepingu potentsiaali – muuta liikmesriikide omavaheline koostöö tegelikult toimivaks, ja püüdeid teha Euroopa Liidu lepingu artikli 43 lõikes 1 loetletud ülesannete täitmiseks vajalik operatiivvõimekus tegelikult kasutatavaks järgmiste meetmetega:






  a) | luua kiiresti aluslepinguga ette nähtud käivitusfond, et oleks võimalik kiiresti operatsioone alustada, |
| --- | --- | --- |

20.

a)

luua kiiresti aluslepinguga ette nähtud käivitusfond, et oleks võimalik kiiresti operatsioone alustada,

| b) | luua alaline struktureeritud koostöö nende sõjaliste aspektide osas, mis on vajalikud ÜJKP ülesannete täitmiseks, nagu seda on alaliselt ühendatud sõjalised üksused, |
| --- | --- |

b)

luua alaline struktureeritud koostöö nende sõjaliste aspektide osas, mis on vajalikud ÜJKP ülesannete täitmiseks, nagu seda on alaliselt ühendatud sõjalised üksused,

| c) | reformida valitsustevahelist ühisrahastamise mehhanismi Athena, et suurendada liikmesriikide vahelist solidaarsust, kui on liikmesriigid, kes saavad ÜJKP operatsioonis osaleda ainult rahaliselt, ja on liikmesriigid, kes saavad selles osaleda vaid sõjaväeüksustega, |
| --- | --- |

c)

reformida valitsustevahelist ühisrahastamise mehhanismi Athena, et suurendada liikmesriikide vahelist solidaarsust, kui on liikmesriigid, kes saavad ÜJKP operatsioonis osaleda ainult rahaliselt, ja on liikmesriigid, kes saavad selles osaleda vaid sõjaväeüksustega,

| d) | muuta võimekuse ühendamine ja jagamine erandist reegliks ning asuda rakendama enamikku neist 300 ettepanekust, mille 2011. aastal esitasid 28 kaitsevägede juhatajat, |
| --- | --- |

d)

muuta võimekuse ühendamine ja jagamine erandist reegliks ning asuda rakendama enamikku neist 300 ettepanekust, mille 2011. aastal esitasid 28 kaitsevägede juhatajat,

| e) | koondada teadus-, arendus-, hanke-, hooldustegevuse ja koolitusega seotud riiklikud vahendid, |
| --- | --- |

e)

koondada teadus-, arendus-, hanke-, hooldustegevuse ja koolitusega seotud riiklikud vahendid,

| f) | koordineerida riigikaitse planeerimist (kaitseküsimuste iga-aastane kooskõlastatud läbivaatamine (CARD)), nagu praegu on kavandatud, |
| --- | --- |

f)

koordineerida riigikaitse planeerimist (kaitseküsimuste iga-aastane kooskõlastatud läbivaatamine (CARD)), nagu praegu on kavandatud,

| g) | asuda välja töötama ühiseid sõjalise sertifitseerimise eeskirju ja ühist tarnekindluse poliitikat, |
| --- | --- |

g)

asuda välja töötama ühiseid sõjalise sertifitseerimise eeskirju ja ühist tarnekindluse poliitikat,

| h) | komisjonil panna maksma siseturu eeskirjad kaitsealaste riigihangete projektide valdkonnas kooskõlas 2009. aasta kaitsealaste riigihangete direktiiviga; |
| --- | --- |

h)

komisjonil panna maksma siseturu eeskirjad kaitsealaste riigihangete projektide valdkonnas kooskõlas 2009. aasta kaitsealaste riigihangete direktiiviga;

| 21. | tunnustab komisjoni kavatsust esitada järgmise mitmeaastase finantsraamistiku raames ettepanek sihtotstarbelise eelarvega ja eraldi reeglitega kaitseuuringute eriprogrammi kohta; rõhutab, et liikmesriigid peaksid selle programmi jaoks andma lisaressursse, kärpimata olemasolevaid raamprogramme, millega rahastatakse teadusuuringuid, tehnoloogia arendamist ja innovatsiooni, nagu nõutakse Euroopa Parlamendi 5. juuli 2017. aasta resolutsioonis; kordab oma varasemaid üleskutseid komisjonile, et see tagaks liidu osalemise liikmesriikide kaitsealastes teadus- ja arendusprogrammides või vajaduse korral koos tööstusega korraldatud programmides, nagu on osutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklites 185 ja 187; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tunnustab komisjoni ettepanekut Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi kohta; rõhutab, et liidu meetmetel, millega toetatakse, koordineeritakse või täiendatakse liikmesriikide meetmeid kaitsevaldkonnas, peaks olema eesmärk aidata kaasa ühise kaitsepoliitika järkjärgulisele kujundamisele, nagu on osutatud muu hulgas ELi toimimise lepingu artikli 2 lõikes 4, ning mis seetõttu peaks hõlmama ühist arengut, standardimist, sertifitseerimist ja hooldust, mis tagavad koostööprogrammide suurema koostalitlusvõime; palub, et komisjon edendaks uut Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi võimalikult laialdaselt ning innustaks eelkõige VKEsid ühistes piiriülestes projektides osalema; |
| --- | --- |

22.

| 23. | leiab, et liikmesriikide relvade, laskemoona ning kaitseotstarbeliste kaupade ja teenuste eksport moodustab lahutamatu osa ELi välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitikast; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub nõukogu üles astuma kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõikega 2 konkreetseid samme Euroopa relvajõudude ühtlustamise ja standardimise suunas, et soodustada uue Euroopa kaitseliidu raames sõjaväelaste koostööd, mis oleks üks samm ELi ühise kaitsepoliitika järkjärgulise kujundamise teel; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et kõigi aluslepinguga ettenähtud võimaluste ärakasutamine parandaks kaitsetööstuse konkurentsivõimet ja toimimist ühtsel turul, elavdaks ka edaspidist kaitsealast koostööd positiivsete stiimulitega, keskendudes projektidele, mida liikmesriigid ei suuda teoks teha, vähendades tarbetut dubleerimist ning soodustades avaliku sektori rahaliste vahendite tõhusamat kasutamist; on arvamusel, et nende strateegiliste koostööprogrammide väljundeil on suur potentsiaal toimida kahesuguse kasutusega tehnoloogiana ja tuua sellisena täiendavat lisaväärtust liikmesriikidele; rõhutab Euroopa sõjalise võimekuse ja integreeritud kaitseturu arendamise tähtsust; |
| --- | --- |

25.

| 26. | nõuab, et koostataks täpsed ja siduvad suunised, millega tagada Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõike 7 tulevase aktiveerimise ja rakendamise jaoks konkreetne raamistik; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kutsub komisjoni, nõukogu ning komisjoni asepresidenti ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles alustama koos Euroopa Parlamendiga ühise kaitsepoliitika järkjärgulise kujundamise teemal institutsioonidevahelist dialoogi; rõhutab, et järgmises mitmeaastases finantsraamistikus tuleks ette näha täisväärtuslik ELi kaitse-eelarve ÜJKP kõigi sisemiste aspektide tarbeks ja selle rakendamiseks tuleks välja töötada Lissaboni lepingu ulatusele vastav reeglistik; rõhutab vajadust vaadata läbi Athena mehhanism, et laiendada nende operatsioonide rida, mille korraldamise kulud loetakse ühiseks, ja stimuleerida osalemist ÜJKP missioonides ja operatsioonides; |
| --- | --- |

27.

| 28. | märgib, et seda uut kaitse-eelarvet tuleb järgmises mitmeaastases finantsraamistikus rahastada uutest vahenditest; |
| --- | --- |

28.

| 29. | on seisukohal, et otsuste tegemine küsimustes võiks olla demokraatlikum ja läbipaistvam; teeb seetõttu ettepaneku muuta oma julgeoleku ja kaitse allkomisjon (SEDE) täieõiguslikuks parlamendikomisjoniks, et sellele saaks anda suuremad kontrolli- ja vastutusevolitused ÜJKP üle ja olulise rolli ÜJKP rakendamisel, eelkõige julgeoleku- ja kaitsevaldkonnaga seotud õigusaktide kontrollimisel; |
| --- | --- |

29.

| 30. | peab kahetsusväärseks Euroopa julgeoleku- ja luureteenistuste vahelise koostöö ja teabe jagamise puudulikkust; on veendunud, et luureteenistuste tihedam koostöö aitaks võidelda terrorismi vastu; nõuab sellega seoses täisväärtusliku Euroopa luuresüsteemi loomist; |
| --- | --- |

30.

Alaline struktureeritud koostöö

| 31. | väljendab rahulolu teate üle alalise struktureeritud koostöö kohta ja selle kavandatud käivitamise üle liikmesriikide valmisoleku põhjal võtta endale siduvad kohustused ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames, rakendades sellega ambitsioonikat ja kaasavat alalist struktureeritud koostööd, ja kutsub nõukogu üles seda viivitamata kasutusele võtma; rõhutab, et soovitud kaasav osalemine ei tohi ohustada täielikku pühendumist ühisele julgeoleku- ja kaitsepoliitikale ega osalevate liikmesriikide ambitsioonikaid taotlusi; juhib tähelepanu vajadusele kehtestada selged osaluskriteeriumid, jättes teistele liikmesriikidele võimaluse liituda hilisemal etapil; on kindlalt seisukohal, et kogu tegevus alalise struktureeritud koostöö raames peaks olema alati täielikult kooskõlas ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab, et alaline struktureeritud koostöö peaks arenema liidu raamistikus ning et liit peaks seda koostööd tõhusalt toetama, võttes täielikult arvesse liikmesriikide kaitsealaseid pädevusi; kordab oma nõudmist, et struktureeritud koostööd tuleb liidu eelarvest asjakohaselt rahastada; on seisukohal, et osalemine kõigis ÜJKP kohaldamisalasse kuuluvates liidu ametites ja organites, sealhulgas Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledžis, tuleks alalise struktureeritud koostöö puhul seada nõudeks; kordab oma nõudmist, et ELi lahingugruppide süsteemi tuleks muudetud Athena mehhanismi raames käsitada ühise kulutusena; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab, et on vaja lihtsustada haldusmenetlusi, mis aeglustavad tarbetult relvajõudude loomist ÜJKP missioonide tarbeks ja kiirreageerimisüksuste piiriülest liikumist ELis; kutsub liikmesriike üles looma kogu ELi hõlmava süsteemi, et koordineerida kaitsejõudude personali, seadmeid ja varustust ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika eesmärgil, mille puhul tuginetakse solidaarsusklauslile ja kus kõigil liikmesriikidel on kohustus anda abi ja toetust kõigi oma volituste piires kooskõlas ÜRO põhikirja artikliga 51; väljendab sellega seoses heameelt sõjaväelise liikuvuse parandamist käsitleva ühisteatise üle; kutsub komisjoni üles esitama parlamendile ja liikmesriikidele 2018. aasta märtsiks ulatusliku tegevuskava, mis on täielikult kooskõlas praegu NATO raames tehtavate jõupingutustega; |
| --- | --- |

33.

| 34. | nõuab alalise struktureeritud koostöö raames täieõigusliku ELi tsiviil- ja sõjalise strateegilise peakontori loomist, mis koosneks olemasolevast sõjaliste missioonide plaanimise ja juhtimise teenistusest (MPCC), tsiviilmissioonide plaanimise ja juhtimise teenistusest (CPCC) ning kriisiohjamise ja planeerimise direktoraadist (CMPD) ning mis pakuks platvormi integreeritud tegevustoele kogu plaanimistsükli jooksul, alates algsest poliitilisest kontseptsioonist kuni üksikasjalike plaanideni välja; |
| --- | --- |

34.

| 35. | soovitab alalises struktureeritud koostöös osalevatel liikmesriikidel luua alalise „Euroopa integreeritud relvajõu“, mis koosneks nende riikide armeeüksustest, ning võimaldada liidul seda Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõike 3 kohaselt ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamiseks kasutada; |
| --- | --- |

35.

| 36. | leiab, et Euroopa kaitseliidu üks esmaseid elemente peaks olema ühine küberkaitsepoliitika; soovitab komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal välja töötada ettepanekud alalise struktureeritud koostöö raames ELi küberkaitseüksuse loomiseks; |
| --- | --- |

36.

Kaitse peadirektoraat

| 37. | nõuab, et tihedas kooskõlas komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindajaga hinnataks võimalust luua komisjonis kaitse peadirektoraat, mis aitaks edendada liidu meetmeid, et toetada, koordineerida või täiendada liikmesriikide meetmeid, mille eesmärk on ühise kaitsepoliitika järkjärguline kujundamine ELi toimimise lepingu artikli 2 kohaselt; |
| --- | --- |

37.

| 38. | on seisukohal, et kavandatava kaitse peadirektoraadi ülesanne peaks olema tagada avatud piirid väeüksuste ja varustuse ja vaba liikumise võimaldamiseks, mis on vajalik eeltingimus, et tagada selline strateegiline sõltumatus, koostalitlusvõime, tarnekindlus, standardimine ja sõjalise sertifitseerimise kord, mis on nõutav alljärgnevaks: ELi osalus ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika ning alalise struktureeritud koostöö programmides; ELi rahastatavad kaitseuuringud; ELi strateegiline sõltumatus; Euroopa kaitsetööstuse konkurentsivõime, hõlmates ka VKEsid ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtteid, mis moodustavad Euroopa kaitsevaldkonna tarneahela; ning institutsioonidevahelised kaitsevaldkonda käsitlevad kokkulepped, sealhulgas ELi julgeoleku ja kaitse valge raamat; rõhutab, et kavandatav kaitse peadirektoraat peaks aitama eri toimijate ülesandeid paremini koordineerida, et saavutada poliitikavaldkondade suurem sidusus ja järjepidevus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab, et kavandatav kaitse peadirektoraat peaks tegema koostööd Euroopa Kaitseagentuuriga; on seisukohal, et Euroopa Kaitseagentuur peaks olema liidu meetmeid rakendav asutus Euroopa võimete- ja relvastuspoliitika raames Lissaboni lepinguga ette nähtud ulatuses; kordab oma nõudmist nõukogule, et Euroopa Kaitseagentuuri haldus- ja tegevuskulusid rahastataks liidu eelarvest; märgib, et Euroopa Kaitseagentuuri uute rollide ja ülesannetega peaks kaasnema agentuuri eelarve suurendamine, rõhutab aga ühtlasi, et võimalik kaitse peadirektoraadi loomine ja suuremad pingutused ÜJKP tulemuslikumaks muutmiseks ei tohiks kaasa tuua ressursside suunamist bürokraatlike struktuuride paisutamiseks ega struktuuride dubleerimist; |
| --- | --- |

39.

Kaitseküsimuste koordineeritud strateegiline läbivaatamine ja iga-aastane läbivaatamine

| 40. | hindab positiivselt ELi võimearendusplaani strateegilist läbivaatamist, mis on kavas lõpule viia 2018. aasta kevadel; rõhutab, et võimearendusplaan aitab edendada liikmesriikide koostööd Euroopa Kaitseagentuuriga seotud võimekuse puudujääkide kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

40.

| 41. | hindab positiivselt kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise protsessi rakendamist; on seisukohal, et kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamine peaks aitama tulemuslikult standardida ja ühtlustada riikide relvajõudude investeeringuid ja võimeid, aitama tagada liidu strateegilist ja operatiivset sõltumatust ja võimaldada liikmesriikidel koos tõhusamalt kaitsesse investeerida; kiidab heaks ettepaneku alustada läbivaatamist katseliselt 2017. aastal; |
| --- | --- |

41.

| 42. | soovitab liikmesriikidel uurida kaitseressursside ühishanke võimalust; |
| --- | --- |

42.

| 43. | rõhutab, et kaitseküsimuste iga-aastane kooskõlastatud läbivaatamine peaks põhinema ELi julgeoleku ja kaitse valgel raamatul ja võimearendusplaanil ning olema suunatud kõikidele ÜJKPga seotud võimetele, seda eelkõige alalises struktureeritud koostöös osalevate liikmesriikide puhul; on seisukohal, et kaitseküsimuste iga-aastasel kooskõlastatud läbivaatamisel tuleks esitada konkreetsed ettepanekud, et kõrvaldada puudused ja tuvastada, kus oleks liidu meede asjakohane, ning neid ettepanekuid tuleks arvesse võtta ELi järgmise aasta eelarve planeerimisel; rõhutab, et komisjonil ja Euroopa Kaitseagentuuril on vaja teha koostööd kavandatava Euroopa Kaitsefondi kaitsevõime ja teadusuuringute vahendite iga-aastaste tööprogrammide kujundamisel; tuletab meelde, et Euroopa Kaitseagentuuril peaks olema selge roll mitte ainult programmi väljatöötamisel, vaid ka kaitsevõime vahendi kaudu rahastatavate projektide juhtimisel; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rõhutab, et kogu ÜJKPga seotud tegevus, eelkõige kaitseküsimuste iga-aastane kooskõlastatud läbivaatamine, alaline struktureeritud koostöö ja Euroopa Kaitsefondi tegevus peavad olema hoolikalt koordineeritud; |
| --- | --- |

44.

| 45. | on seisukohal, et komisjon peaks kasutama kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise tulemusi ja algatama institutsioonidevahelise kokkuleppe, millega antakse alus liidu edasiste meetmete ulatusele ja rahastamisele; on seisukohal, et institutsioonidevahelisele kokkuleppele tuginedes peaksid nõukogu ja komisjon nende meetmete lubamiseks tegema oma asjaomastes pädevusvaldkondades vajalikud otsused; nõuab parlamentidevahelist koostööd kaitseküsimustes, eesmärgiga vaadata läbi kaitseküsimuste iga-aastane kooskõlastatud läbivaatamine ja korraldatult jätkata kaitsevõime arendamist; |
| --- | --- |

45.

ÜJKP missioonid ja operatsioonid

| 46. | avaldab tänu enam kui 6 000 naisele ja mehele, kes on hästi ja lojaalselt täitnud teenistuskohustusi liidu tsiviil- ja sõjalistel missioonidel kolmes maailmajaos; hindab neid missioone kõrgelt kui Euroopa ühist panust maailma rahu ja stabiilsuse heaks; peab aga kahetsusväärseks, et nende missioonide tõhusust võivad endiselt ohustada struktuursed nõrkused, liikmesriikide ebavõrdsed osamaksed ja puudulik sobitumine tegevuskeskkonda, ning peab eriti taunitavaks ÜJKP missioonide volituste piiranguid; rõhutab sellega seoses, et vaja on tagada tegelik tulemuslikkus, mida on võimalik saavutada ainult asjakohase sõjalise varustustega, ning kutsub nõukogu ning asepresidenti ja kõrget esindajat üles kasutama Euroopa Liidu lepingu artikli 41 lõikes 2 ette nähtud võimalusi; väljendab rahulolu selle üle, et liikmesriigid on meie teenistuses olevate inimeste jaoks suurendanud oma kaitsekulutusi; leiab, et seda suundumust on vaja säilitada, tugevdada ja koordineerida ELi tasandil; kutsub üles rakendama tulemuslikke meetmeid tagamaks, et ÜJKP missioonide inimmõõtmega seotud õppetunde ja kogemusi hinnatakse ja võetakse arvesse tulevaste ÜJKP missioonide kavandamisel; |
| --- | --- |

46.

| 47. | väljendab rahulolu selle üle, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja on esitanud ÜJKP esimese aastaaruande; on aga seisukohal, et see aruanne ei peaks olema üksnes kvantitatiivset laadi ja kirjeldama saavutusi statistiliste andmete ja üksikasjaliku teabe abil, vaid keskenduma edaspidi ka ÜJKP meetmete poliitilise mõju hindamisele meie kodanike julgeoleku parandamise seisukohast; |
| --- | --- |

47.

| 48. | palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal, komisjonil ja liikmesriikidel orienteerida ÜJKP missioone ja operatsioone rohkem ELi üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia prioriteetide saavutamisele, võttes arvesse kohalikku ja piirkondlikku olukorda; |
| --- | --- |

48.

| 49. | on kindlalt seisukohal, et vaja on jätkuvalt panustada kriiside ohjamisse ja ennetamisse ning eriti toetada Iraagi ülesehitamist ja stabiliseerimist; tunnustab nõukogu hiljutist otsust alustada ÜJKP uut tsiviilmissiooni jaoks, et toetada julgeolekusektori reformi Iraagis, ning ootab, et EL võtaks rahvusvaheliselt juhtiva rolli selles valdkonnas, sealhulgas terrorismivastases võitluses ja tsiviilülesehitustöös; kutsub ELi üles tagama seekord osalevate liikmesriikide parema omavahelise kooskõlastatuse ning parema kooskõlastatuse piirkondlike ja kohalike jõududega |
| --- | --- |

49.

| 50. | tunnustab Euroopa Liidu juhitavate Vahemere merevägede (EUNAVFOR Med) tegevust ning palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja liikmesriikidel suurendada toetust kohalikele julgeolekujõududele Vahemere lõunarannikul; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ootab, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja nõukogu rakendaksid taas tegevusse Euroopa Liidu integreeritud piirihalduse abimissiooni Liibüas (EUBAM Libya), kui selle volitusi uuendatakse nii, et neid laiendatakse Liibüa lõunapiiril asuvate kohalike julgolekujõudude suhtes; kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja liikmesriike üles esitama uusi ideid selle kohta, kuidas lahendada julgeolekuprobleeme Saheli piirkonnas, seostades selle küsimuse EUBAM Libya laiaulatusliku ja integreeritud käsitusega ning toetades Saksamaa ja Prantsusmaa ühisalgatust; tunnustab nõukogu 4. augusti 2017. aasta otsust Euroopa Liidu stabiliseerimistegevuse kohta Malis Mopti ja Segou piirkonnas; palub sellega seoses, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja teavitaks parlamenti, kuidas see meede suhtestub ÜJKP missioonide ja operatsioonidega selles piirkonnas; |
| --- | --- |

51.

| 52. | tunnustab operatsiooni EUFOR Althea (Euroopa Liidu sõjaline operatsioon Bosnias ja Hertsegoviinas) edusamme Bosnias ja Hertsegoviinas lõpliku sõjalise olukorra saavutamisel; on aga mures, et lõpliku poliitilise olukorrani ei ole veel jõutud; |
| --- | --- |

52.

| 53. | märgib tunnustavalt, et hiljuti pandi alus ELi alalisele operatsioonide peakorterile (sõjaliste missioonide plaanimise ja juhtimise teenistus), nagu nõudis parlament oma 12. septembri 2013. aasta resolutsioonis, kuna see on ühisoperatsioonide efektiivse plaanimise ja juhtimise eeltingimus; kutsub liikmesriike üles saatma peakorterisse vajalikke töötajaid, et see saaks täies mahus toimima hakata, ning tegema sellele ülesandeks ÜJKP operatsioonide, nagu EUFOR Althea, kavandamise ja juhtimise; |
| --- | --- |

53.

| 54. | leiab, et tingituna Ühendkuningriigi teadaandest Euroopa Liidust väljaastumise kohta tuleb üle vaadata EUNAVFOR Somalia / operatsiooni Atalanta juhtimisvõimalused; rõhutab, et see operatsioon on olnud edukas ja tänu sellele ei ole piraadid 2014. aastast alates kinni pidanud ühtegi laeva; väljendab rahulolu selle üle, et operatsiooni pikendatakse 2018. aastani; |
| --- | --- |

54.

| 55. | märgib, et ainult 75 % ÜJKP tsiviilmissioonide ametikohtadest on täidetud; väljendab kahetsust selle pärast, et ELi personalieeskirju, mis tagaksid missiooni isikkoosseisule paremad tingimused ja parema kaitse, ei kohaldata missioonidesse tööle võetud inimeste suhtes, kuigi missioone rahastatakse liidu eelarvest; on veendunud, et see pärsib missioonide tegevuse tulemuslikkust; kutsub liikmesriike üles tagama, et kõigis missioonides kõik vabad ametikohad kiiresti täidetaks; |
| --- | --- |

55.

| 56. | tunnustab ÜJKP koolitust reguleeriva ELi poliitika heakskiitmist ning Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledži (ESDC) tähtsat rolli ÜJKP struktuuri integreeritud keskse koolitusasutusena; kutsub liikmesriike üles tagama sellele kolledžile piisavad rahalised vahendid, töötajad ja infrastruktuuri vahendid; |
| --- | --- |

56.

| 57. | peab kahetsusväärseks, et liikmesriigid ei suuda piisavalt kiiresti anda ÜJKP tsiviilmissioonide ettevalmistus- ja ülesehitusetappide jaoks vajalikke töötajaid; hindab sellega seoses positiivselt Euroopa välisteenistuse ja komisjoni talituste ühiselt väljatöötatud ettepanekut, milles esitatakse mitmetasandiline lähenemisviis ÜJKP tsiviilmissioonide lähetamise kiirendamiseks; |
| --- | --- |

57.

| 58. | toetab jätkuvaid pingutusi tsiviilmissioonide ja tsiviil-sõjaliste missioonide rahastamise kiirendamiseks ning otsustamismenetluste ja rakendamiskorra lihtsustamiseks; on sellega seoses arvamusel, et komisjon peaks kooskõlas finantsmääruse artikliga 210 kehtestama delegeeritud õigusaktidega ÜJKP kriisiohjemeetmete jaoks hangete erieeskirjad, et aidata kaasa operatsioonide kiirele ja paindlikule läbiviimisele; |
| --- | --- |

58.

| 59. | väljendab rahulolu selle üle, et 2016. aastal loodi missioonide toetamise platvorm; märgib kahetsusega, et selle platvormi maht ja ulatus on piiratud, ning kordab oma nõudmist, et tuleks edasi liikuda ühise teeninduskeskuse loomise suunas, mis hakkaks tõhusamalt toimima kõiki missioonide tugiteenuseid koordineeriva keskusena; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kutsub Euroopa välisteenistust ja nõukogu üles tõhustama praegusi pingutusi, et parandada küberjulgeolekut, eelkõige ÜJKP missioonide jaoks, võttes muu hulgas meetmeid ELi ja liikmesriikide tasandil, et vähendada ohtu ÜJKP-le, näiteks suurendama vastupanuvõimet hariduse, koolituse ja õppuste kaudu ning ELi küberkaitsealase hariduse ja koolituse ühtlustamise kaudu; |
| --- | --- |

60.

| 61. | on seisukohal, et Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on vastamisi enneolematu ohuga, mis seisneb riikide toetatud küberrünnakutes ning küberkuritegevuses ja terrorismis; usub, et küberrünnakud kujutavad oma olemuse tõttu ohtu, mis nõuab Euroopa tasandil reageerimist; kutsub liikmesriike üles üksteist vastastikku abistama, kui küberrünnak mõnda neist tabab; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kutsub liikmesriike üles rakendama ÜJKP sõjaliste missioonide puhul täielikku koormuse jagamist, laiendades järk-järgult ühist rahastamist täieliku ühisrahastamiseni, mis peaks võimaldama ja toetama üha enamate liikmesriikide võimalusi panustada oma võimete ja jõududega või nimelt rahaliste vahenditega; rõhutab sellega seoses Athena mehhanismi läbivaatamise ja ÜJKP sõjaliste operatsioonide rahastamisega seotud kõigi kulude katmise tähtsust; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kutsub nõukogu üles tegutsema kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 41 lõikega 3 ja võtma viivitamata vastu otsuse, millega luuakse käivitusfond Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõikes 1 ja artiklis 43 osutatud ülesannete täitmiseks mõeldud sõjaliste operatsioonide algetapi kiireks rahastamiseks; nõuab, et nõukogu lahendaks praegused hübriidmissioonide rahastamisega seotud probleemid; nõuab ELi finantseeskirjade paindlikkuse suurendamist, et parandada liidu võimet kriisidele reageerida ja kehtivaid Lissaboni lepingu sätteid täita; |
| --- | --- |

63.

ELi ja NATO koostöö

| 64. | on seisukohal, et praeguses olukorras on ELi ja NATO strateegiline partnerlus Euroopas ja selle naabruses julgeolekuprobleemide lahendamiseks määrava tähtsusega; on seisukohal, et ELi ja NATO ühisdeklaratsioon ja selle järgneva rakendamise meetmed annavad võimaluse viia koostöö ja vastastikune täiendavus kõrgemale tasandile, mis tähendab strateegilise partnerluse uut ja olulist etappi; tunnustab paketina esitatud 42 ettepanekut, millest kümme on suunatud hübriidohtudega seotud vastupanuvõime suurendamisele ja mille eesmärk on tugevdada kahe organisatsiooni koostööd ja kooskõlastatust; märgib, et seda tööd jätkatakse täieliku avatuse ja läbipaistvuse vaimus, võttes täielikult arvesse otsustamise ja menetluste sõltumatust mõlemas organisatsioonis, ning see töö rajaneb kaasatuse ja vastastikkuse põhimõttel, piiramata ühegi liikmesriigi julgeoleku- ja kaitsepoliitika eripära; tunnustab koostööd küberohtudega võitlemisel, strateegilise kommunikatsiooni arendamisel ning mereoperatsioonide ja ühisõppuste koordineerimisel ning juhib tähelepanu suurepärasele koostööle ja vastastikusele täiendavusele ELi operatsiooni Sophia ja NATO merevalveoperatsiooni Sea Guardian vahel; märgib tunnustavalt ka ELi ja NATO 2017. aasta juunis avaldatud esimest ühist rakendusaruannet ja saavutusi ühiste koostööettepanekute rakendamisel ning kutsub üles uutele edusammudele; rõhutab ELi kindlat seotust Atlandi-ülese ühendusega, millel on ühised väärtused ja huvid; |
| --- | --- |

64.

| 65. | täheldab, et tugevam EL ja tugevam NATO tugevdavad teineteist vastastikku; on seisukohal, et liikmesriigid peavad suurendama pingutusi, et toimida nii Euroopa kaitseliidus ja sõltumatute piirkondliku julgeoleku tagajatena kui ka vajaduse korral lisaks NATOs; märgib EL peab kooskõlas oma üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegiaga olema osaline järgmistes tegevusvaldkondades: a) reageerimine väliskonfliktidele ja -kriisidele; b) partnerite võimekuse suurendamine ning c) liidu ja selle kodanike kaitsmine; hindab positiivselt käimasolevaid algatusi, mille eesmärk on järgida üldist välis- ja julgeolekupoliitika strateegiat julgeoleku ja kaitse valdkonnas, tihendada ELi ja NATO sidemeid ning võimaldada liikmesriikidel tegeleda kaitsealaste uuringutega ning ühiselt arendada kaitsevõimet; on arvamusel, et Euroopa julgeolek ja kaitse sõltub üha enam mõlemast organisatsioonist, kellest kumbki toimib oma pädevusvaldkonnas; nõuab meetmete rakendamist, et parandada koostööd hübriidohtude vastu võitlemisel, sealhulgas Euroopa hübriidohtudega võitlemise tippkeskuse kaudu, ning teabe ja jälitusteabe vahetamise vallas; |
| --- | --- |

65.

| 66. | rõhutab, et tähtis ei ole ainult ELi liikmesriikide, peamiste partnerite ja NATO küberjulgeoleku alane koostöö ja integratsioon, vaid ka ühiskonna eri toimijate omavaheline koostöö selles valdkonnas; |
| --- | --- |

66.

ÜJKP partnerlused

| 67. | rõhutab, et partnerlus ja koostöö riikidega, kes jagavad ELi väärtusi, aitab ÜJKP tulemuslikkust ja mõju suurendada; tunnustab sellega seoses Albaania, Austraalia, Kanada, Tšiili, Kolumbia, endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi, Gruusia, Montenegro, Moldova, Uus-Meremaa, Norra, Serbia, Šveitsi, Türgi, Ukraina ja Ameerika Ühendriikide osalust; |
| --- | --- |

67.

| 68. | väljendab rahulolu selle üle, et 7. detsembril 2016 allkirjastati ELi ja USA logistilise toetuse leping; palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal teavitada Euroopa Parlamenti sellest, mil moel on nimetatud leping parandanud ÜJKP missioonide töötajate töötingimusi ja kaitset; |
| --- | --- |

68.

| 69. | palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ja liikmesriikidel viia ELi delegatsioonide koosseisu ELi sõjaväeatašeed, et aidata kaasa Euroopa Liidu strateegiliste eesmärkide täitmisele; |
| --- | --- |

69.

| 70. | toetab komisjoni ettepanekut vaadata läbi stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend (IcSP), et toetada meetmeid algatuse „Suutlikkuse suurendamine julgeoleku ja arengu toetamiseks“ raames, mis võimaldaks ELil rahastada suutlikkuse arendamist ja vastupanuvõime tugevdamist ning aidata partnerriikide suutlikkust suurendada; soovitab Euroopa välisteenistusel ja komisjonil asuda seda algatust kiiresti rakendama, parandada ÜJKP missioonide tõhusust ja jätkusuutlikkust ning rakendada paindlikumat ja integreeritumat ELi lähenemisviisi, milles kasutatakse ära tsiviil-sõjalist koostoimet; |
| --- | --- |

70.

o

o o

| 71. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ÜRO peasekretärile, NATO peasekretärile, ELi kosmose-, julgeoleku- ja kaitsevaldkonnaga tegelevatele ametitele ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

71.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0493.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0344.

(3)  ELT C 93, 9.3.2016, lk 144.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0435.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0440.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0092.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0302.

---

| 11.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/47 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/47

---

P8_TA(2017)0493

Ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamise aastaaruanne

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2017. aasta resolutsioon ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamise aastaaruande kohta (2017/2121(INI))

(2018/C 369/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu aastaaruannet Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu aastaaruannet Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 21 ja 36, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 21 ja 36,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja deklaratsiooni poliitilise vastutuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja deklaratsiooni poliitilise vastutuse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse 2016. aasta teatist Euroopa Liidu üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia kohta ning Euroopa Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse 2017. aasta ühisteatist vastupanuvõime strateegilise käsitluse kohta ELi välistegevuses, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse 2016. aasta teatist Euroopa Liidu üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia kohta ning Euroopa Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse 2017. aasta ühisteatist vastupanuvõime strateegilise käsitluse kohta ELi välistegevuses,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu üldises välis- ja julgeolekupoliitika strateegias sätestatud peamisi põhimõtteid, eelkõige neid, mis on seotud riikide suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse ning riigipiiride puutumatusega, mida austavad võrdselt kõik osalevad riigid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu üldises välis- ja julgeolekupoliitika strateegias sätestatud peamisi põhimõtteid, eelkõige neid, mis on seotud riikide suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse ning riigipiiride puutumatusega, mida austavad võrdselt kõik osalevad riigid,

| — | võttes arvesse komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 12. detsembri 2011. aasta ühisteatist „Inimõiguste ja demokraatia tulemuslikum edendamine välistegevuse raames“ (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 12. detsembri 2011. aasta ühisteatist „Inimõiguste ja demokraatia tulemuslikum edendamine välistegevuse raames“ (COM(2011)0886),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust (A8-0350/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust (A8-0350/2017),

Sissejuhatus

| 1. | on veendunud, et ükski liikmesriik eraldi ei suuda lahendada täna meie ees seisvaid probleeme; rõhutab, et ühised ELi meetmed on kõige mõjusam viis Euroopa huvide kaitsmiseks, selle väärtuste toetamiseks, laiemas maailmas ühtse ja mõjuka üleilmse osalejana toimimiseks ning oma kodanike ja liikmesriikide kaitsmiseks nende julgeolekut ähvardavate suurenevate ohtude eest, sealhulgas ülemaailmses digisfääris; on mures ELi julgeolekustruktuuri pärast, mis on endiselt haavatav ja killustunud jätkuvate ja uute igapäevaste väljakutsete ees ning kus nn hübriidrahust on saanud mitterahuldav tegelikkus; nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid meetmeid ja täidaksid nende Euroopa kodanike soovid, kes on korduvalt rõhutanud, et põhiväärtustel ja inimõigustel põhinev ELi välis- ja julgeolekupoliitika on kõigist ELi poliitikavaldkondadest üks kõige olulisemaid ja kõige vajalikumaid; leiab, et on viimane aeg selleks, et liikmesriigid rakendaksid ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) vahendeid, instrumente ja poliitikasuundi, et võimaldada ELil reageerida väliskonfliktidele ja kriisidele, suurendada partnerite suutlikkust ja kaitsta Euroopa Liitu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuletab meelde ELi kohustust töötada välja ühine välis- ja julgeolekupoliitika, milles juhindutakse demokraatia, õigusriigi, inimõiguste ja põhivabaduste universaalsuse ja jagamatuse väärtustest ning ÜRO põhikirja ja rahvusvahelise õiguse järgimise põhimõttest; on seisukohal, et selleks, et seda kohustust täita ja aidata edendada maailmas inimõigusi ja demokraatiat, peavad EL ja selle liikmesriigid kõnelema ühel häälel ning tagama oma sõnumi kuuldavuse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on seisukohal, et selleks, et EL saaks edukalt tegeleda tema ees seisvate probleemidega – eriti julgeolekuohtudega – ja need lahendada, peab ta olema tõhus, usaldusväärne ja väärtustele tuginev ülemaailmne osaleja, kes suudab võtta meetmeid ja pidada tulemuslikku dialoogi teiste ülemaailmsete osalejatega, mis eeldab ELilt ühel häälel kõnelemist, koos tegutsemist ja oma vahendite keskendamist strateegilistele prioriteetidele; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et liidu välispoliitika suunad peaksid olema sidusad omavahel ja teiste välismõõtmega poliitikameetmetega ning taotlema Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 sätestatud eesmärke; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on veendunud, et Euroopa Liidu peamised teetähised oma kodanike ootustele vastamisel on järgmised:






  — | ELis esinevate tõsiste ohtude ja probleemide hindamise kooskõlastamine ja ühine lähenemisviis nendega tegelemisele; võttes eelkõige arvesse radikaliseerumise ennetamist, mis võib viia värbamiseni terroristlike rühmituste poolt; |
| --- | --- | --- |

5.

—

ELis esinevate tõsiste ohtude ja probleemide hindamise kooskõlastamine ja ühine lähenemisviis nendega tegelemisele; võttes eelkõige arvesse radikaliseerumise ennetamist, mis võib viia värbamiseni terroristlike rühmituste poolt;

| — | Euroopa projekti ja selle välistegevuse konsolideerimine ja süvendamine, muu hulgas ELi koostöö ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonna võimekuse tõhustamise abil, sealhulgas infosõja vallas; |
| --- | --- |

—

Euroopa projekti ja selle välistegevuse konsolideerimine ja süvendamine, muu hulgas ELi koostöö ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonna võimekuse tõhustamise abil, sealhulgas infosõja vallas;

| — | koostöö liikmesriikide, partnerite ning rahvusvaheliste organisatsioonide ja institutsioonidega, kes kaitsevad rahu selgelt määratletud ja hoolikalt valitud tingimustel, et tugevdada eeskirjapõhist, üleilmset poliitilist ja majanduslikku korda, sh inimõiguste kaitsmist, ja töötades koos partneritega, et täita juhtrolli lepitamise, rahu taastamise, rahuvalve ja vajaduse korral rahu jõustamise valdkonnas; |
| --- | --- |

—

koostöö liikmesriikide, partnerite ning rahvusvaheliste organisatsioonide ja institutsioonidega, kes kaitsevad rahu selgelt määratletud ja hoolikalt valitud tingimustel, et tugevdada eeskirjapõhist, üleilmset poliitilist ja majanduslikku korda, sh inimõiguste kaitsmist, ja töötades koos partneritega, et täita juhtrolli lepitamise, rahu taastamise, rahuvalve ja vajaduse korral rahu jõustamise valdkonnas;

Suurte ohtude ja probleemide hindamise kooskõlastamine: toimetulek praeguse poliitilise ja julgeolekuolukorraga

| 6. | rõhutab, et ELi kodanike turvalisuse ning ELi territooriumi terviklikkuse tagamine, ELi naabruse stabiliseerimine – eriti Lääne-Balkani riikides, keskendudes ELi suuremale nähtavusele selles piirkonnas –, reformide edendamine eeskirjadel põhineva koostööalti poliitilise ja majandusliku rahvusvahelise korra säilitamiseks, relvakonfliktide algpõhjustega võitlemine ja konfliktiennetuse poliitika tõhustamine, konfliktide rahumeelne lahendamine ning dialoog pluralistlike demokraatiatega, kes on pühendunud inimõiguste kaitsmisele, on ELi stabiilsuse peamised eeltingimused; nõuab aktiivsemat ELi avalikku diplomaatiat ja ELis rakendatud projektide suuremat nähtavust; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on seisukohal, et üha enam konfliktidest vaevatud ja ebastabiilses rahvusvahelises keskkonnas on suurtele julgeolekuprobleemidele, nagu massihävitusrelvade levik, julgeolekukorra rikkumine Euroopas, terrorism, konfliktid ida- ja lõunanaabruses, kolmandate osaliste kaudu peetavad sõjad, hübriid- ja infosõjad, sealhulgas digitaalsed rünnakud, ja energiavarustuse ebakindlusele võimalik vastu astuda üksnes tõhusa mitmepoolsuse, ühise nn pehme jõu ja usaldusväärse tugeva jõu kombinatsiooniga; rõhutab, et need probleemid hõlmavad ka pagulaskriisi humanitaarset mõõdet ning tegelemist Põhja-Korea agressiivse käitumisega, Venemaa poolse rahvusvahelise õiguse rikkumise ja Hiina kasvava sõjalise võimsusega, mille puhul on hädavajalik tugev diplomaatiline reageerimine; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on arvamusel, et tõhusam ühine välis- ja julgeolekupoliitika sõltub peamiselt ühiste strateegiliste prioriteetide ja nägemuste kindlaksmääramisest; on seisukohal, et see on vajalik selleks, et võidelda läbikukkunud ja ebakindlate riikide tõttu laialt levinud ebastabiilsuse ning sund- ja ebaseadusliku rände algpõhjuste, s.t vaesuse, majanduslike võimaluste ja haridusele juurdepääsu puudumise, sotsiaalse tõrjutuse, relvakonfliktide, ebademokraatliku ja ebatõhusa valitsemise, korruptsiooni, kliimamuutuse, üha suureneva sektantluse, radikaliseerumise ohu ja äärmuslike ideoloogiate leviku vastu; tuletab meelde Valletta tippkohtumisel vastu võetud tegevuskava, milles nõutakse päritolu-, transiidi- ja sihtriikide jagatud vastutust; rõhutab, kui oluline on ebaseaduslikult üle piiri toimetajate võrgustike majandusmudeli purustamine; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab vajadust võidelda autokraatlike ja nepotistlike suundumuste vastu, tõhustada demokraatlike jõudude toetamist ja võitlust islamiterrorismi vastu ELi lõunapoolsetes naaberriikides ning meie naabrite ja partnerite seas ning keskenduda rühmitustele, kes üritavad ergutada ELi kodanikke võitlema oma ekstremistliku ürituse eest; tuletab meelde, et Saheli piirkond ja muud seotud geograafilised piirkonnad on Euroopa Liidu julgeoleku tagamiseks esmatähtsad piirkonnad; kordab taas, et EL, USA ja muud rahvusvahelised partnerid peavad tegema kooskõlastatud diplomaatilisi jõupingutusi, et veenda asjaomase piirkonna osalisi – näiteks Türgit, Pärsia lahe riike ja Iraani – selge religioosse ekstremismi ja terrorismi vastase seisukohavõtu vajalikkuses, ja looma nende ülemaailmsete probleemidega tegeleva ühise strateegia vastavalt ÜRO tasandil võetud kohustusele toetada rahvusvahelist õigust ja universaalseid väärtusi; on veendunud, et diplomaatiliste jõupingutustega peaks kaasnema paljude teiste ELi käsutuses olevate vahendite ja õigusaktide kasutamine, k.a need, mille eesmärk on selliste poliitiliste, sotsiaalsete ja majanduslike tingimuste parandamine, mis soodustavad püsiva rahu kehtestamist ja säilitamist; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on seisukohal, et võitlus vägivaldse äärmuslikkuse vastu peaks käima käsikäes üldiste inimõiguste kaitsmisega; rõhutab, et EL peab astuma vastu radikaliseerumist ja terrorismi toetavatele riikidele ja nad hukka mõistma, eelkõige siis, kui selline toetus läheb ELi poolt terroristlike organisatsioonide loetellu kantud üksustele; rõhutab, kui oluline on tugevdada koostööd partneritega, kel on kogemusi võitluses terrorismiga; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et Süüria kriisile saab püsiva lahenduse leida ainult olemasoleva ÜROs kokku lepitud raamistiku alusel ja see peab põhinema kaasaval Süüria juhitud poliitilisel kokkuleppel kõigi asjaomaste sidusrühmadega; nõuab endiselt tungivalt, et kõik ÜRO Julgeolekunõukogu liikmed täidaksid kriisiga seoses oma kohustusi; toetab ÜRO peasekretäri Süüria erisaadiku üleskutset relvarahu tagavatele riikidele teha kiiresti jõupingutusi relvarahu säilitamiseks; |
| --- | --- |

11.

| 12. | väljendab heameelt ELi Süüria strateegia üle, mis võeti vastu aprillis 2017 ning mis hõlmab sanktsioonide laiendamist isikutele, kes on seotud keemiarelvade väljatöötamise ja kasutamisega; ergutab laiendama sanktsioone ka inimõiguste rikkumise eest vastutavatele isikutele; rõhutab, et kõik selliste rahvusvahelise õiguse rikkumiste eest vastutavad isikud tuleb vastutusele võtta; kordab oma üleskutset ELile ja selle liikmesriikidele uurida koos partneritega Süüria sõjakuritegude tribunali loomise küsimust, kuni sellised asjad õnnestub anda Rahvusvahelisse Kriminaalkohtusse; rõhutab, kui vajalik on, et EL näitaks üles täielikku pühendumist, aidates kaasa Süüria ülesehitamisele pärast konflikti lõppu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub üles kõiki asjaosalisi Liibüas ja sellest väljaspool toetama nii Liibüas 17. detsembril 2015. aastal allkirjastatud poliitilist kokkulepet kui ka seejärel loodud presidendi nõukogu, mis on ainus rahvusvahelise üldsuse ja ÜRO poolt tunnustatud ametivõim; rõhutab, et Liibüa kriisi lahendamine on Vahemere piirkonna stabiilsuse eeltingimus; rõhutab lõunapoolsete naaberriikide tähtsust ning vajadust saavutada Euroopa – Vahemere piirkonna rahu, jõukuse, stabiilsuse ja integratsiooni ruum; toonitab oma kindlat toetust kahe riigi lahendusele Iisraeli ja Palestiina konfliktis, mille puhul sõltumatu, demokraatlik, elujõuline ja territoriaalselt külgnev Palestiina riik eksisteeriks külg külje kõrval rahus ja julgeolekus turvalise Iisraeli Riigiga; rõhutab, kui oluline on tagada ELi poliitika sidusus territooriumi okupeerimist või annekteerimist puudutavate olukordade küsimuses; |
| --- | --- |

13.

| 14. | väljendab heameelt selle üle, et kõik osalised rakendavad jätkuvalt edukalt ühist laiaulatuslikku tegevuskava, milles leppisid kokku EL3 + 3 ja Iraan; rõhutab, et selle kokkuleppe jätkuv täieulatuslik rakendamine kõigi osaliste poolt on võtmeks ülemaailmsetele leviku tõkestamise ja konfliktilahendamise jõupingutustele Lähis-Idas; toonitab, et ühine laiaulatuslik tegevuskava on mitmepoolne kokkulepe, mis kinnitati ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga ning mida ühepoolselt muuta ei saa; rõhutab julgeolekuriski, mida endast kujutab Iraani ballistiliste rakettide programm, ning toonitab vajadust täielikult rakendada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2231 (2015), milles kutsutakse Iraani üles mitte ette võtma ühtegi tegevust, mis on seotud ballistiliste rakettidega, mis suudavad kohale toimetada tuumarelvi, sealhulgas selliste ballistiliste rakettide tehnoloogial põhinevaid raketistarte; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib, et USA rahandusministeerium on ametlikult ajakohastanud terrorismivastase võitluse musta nimekirja (Specially Designated Nationals), lisades sinna Iraani revolutsioonilise kaardiväe (IRGC); |
| --- | --- |

15.

| 16. | väljendab sügavat muret jätkuva humanitaarkatastroofi pärast Jeemenis; rõhutab veel kord, et pikaajalisele konfliktile Jeemenis ei saa olla sõjalist lahendust ning toetab ELi ja ÜRO jõupingutusi relvarahu saavutamisel ning rahuläbirääkimisteks tee sillutamisel; on seisukohal, et EL peab tegutsema, et tagada Lähis-Idas, eelkõige Iraagis ja Süürias etniliste usuvähemuste jätkuv olemasolu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mõistab hukka Venemaa korduva vetoõiguse kasutamise ÜRO Julgeolekunõukogus ning leiab, et see õõnestab rahvusvahelisi rahu saavutamise ja konflikti lahendamise püüdlusi Süürias ning laiemalt Euroopa Liidu lõunanaabruses; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tunnistab, et tuleb teha täiendavaid jõupingutusi, et muuta seaduslik ränne ja liikuvus võimalikuks, sealhulgas kahepoolsel tasandil, edendades hästi juhitud liikuvust mandritel ja nende vahel ning soodustades poliitikat, mis edendaks seadusliku rände kanaleid, võideldes samal ajal ebaseaduslike võrgustike vastu, mis lõikavad kasu haavatavate inimeste pealt; rõhutab kõigi liikmesriikide jõupingutusi selles valdkonnas ning peab oluliseks tugevdada seaduslikku ja turvalist juurdepääsuteed Euroopasse; väljendab sellega seoses kahetsust tõelise, tasakaalustatud ja usaldusväärse Euroopa rände- ja varjupaigapoliitika puudumise üle, mida on näidanud kestev kriis Vahemerel, ning kutsub nõukogu ja liikmesriike üles vastavalt tegutsema; |
| --- | --- |

18.

| 19. | on kindlalt veendunud, et EL vajab uut lähenemisviisi oma suhetele idanaabritega; on seisukohal, et ELiga tihedamaid suhteid sõlmida soovivate riikide toetamine peab olema ELi välispoliitika peamine prioriteet; usub, et Venemaa kodanike ja üksuste vastaste sanktsioonide pikendamine on Minski kokkulepete rakendamise luhtumise vältimatu tagajärg, ning on jätkuvalt arvamusel, et selline rakendamine kõigi osaliste poolt on Ida-Ukraina konfliktile kestliku poliitilise lahenduse leidmise alus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et paremate koostöösuhete võimalus Venemaaga sõltub sellest, kas Venemaa järgib täielikult Euroopa julgeolekukorda ja rahvusvahelist õigust; rõhutab, et EL peaks säilitama võimaluse kehtestada täiendavaid ja järkjärgulisi sanktsioone, kui Venemaa jätkab rahvusvahelise õiguse rikkumist; väljendab uuesti oma toetust Ukraina ja kõigi teiste idapartnerluse riikide sõltumatusele, suveräänsusele ja territoriaalsele terviklikkusele nende riikide rahvusvaheliselt tunnustatud piirides; rõhutab, et Venemaa 21. märtsi 2014. aasta otsus liita Krimm Venemaa Föderatsiooniga on rahvusvahelisest õigusest tulenevalt jätkuvalt õigusvastane, ning taunib Venemaa ametivõimude hilisemat otsust suruda kõikidele Krimmi elanikele peale Venemaa pass; kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ning nõukogu üles täitma aktiivsemat ja tõhusamat osa pikaajaliste ja külmutatud konfliktide lahendamisel; |
| --- | --- |

20.

| 21. | taunib Venemaa mitmekordseid rahvusvahelise õiguse rikkumisi ning riigi hübriidsõjapidamist; tunnistab siiski põhjendatud ja sidusa valikulise suhtlemise ja dialoogi võimalust Venemaaga ühist huvi pakkuvates valdkondades, et tagada vastutus ja rahvusvahelise õiguse austamine; rõhutab vajadust säilitada ja edendada edasise koostöö võimalust üleilmsete kriiside lahendamisel, kui asjaga on seotud otsene või kaudne ELi huvi või võimalus edendada ELi väärtusi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | usub, et suhete normaliseerimine on vajalik nii ELi kui ka Venemaa jaoks, ja et mis tahes tulevases Venemaa strateegias tuleks rõhutada suuremat pühendumust ja toetust ELi idapartnerluse riikidele; rõhutab, et EL peaks jätma avatuks võimaluse süvendada kahepoolseid poliitilisi ja majanduslikke suhteid Venemaaga, eeldusel et Venemaa järgib rahvusvahelist õigust ja lepinguid, millega ta on ühinenud, ning ohjab oma üha agressiivsemat suhtumist naaberriikidesse ja Euroopasse; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kordab, et riikide suveräänsus, iseseisvus ja vaidluste rahumeelne lahendamine on Euroopa julgeolekukorra peamised põhimõtted, mis kehtivad kõikidele riikidele; mõistab seetõttu mööndusteta hukka Venemaa agressiooni Ukrainas, sealhulgas Krimmi ebaseadusliku annekteerimise ja Venemaa rahastatud konflikti Ida-Ukrainas; kutsub ELi, selle liikmesriike ja rahvusvahelist üldsust üles nõudma, et Venemaa peab lõpetama oma agressiooni ning vabastama kõik poliitvangid; nõuab, et rahvusvaheline kogukond etendaks aktiivsemat ja tulemuslikumat rolli konfliktide lahendamisel ning toetaks kõiki jõupingutusi, mida tehakse sellise püsiva ja rahumeelse lahenduse leidmiseks, mille puhul austatakse Ukraina ühtsust, suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust, eelkõige siirdes Ukraina võimude nõusolekul rahu kindlustamise ja rahu tagamise missiooni kogu territooriumile; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kordab, et tuleb taas strateegiliselt keskenduda Lääne-Balkani riikidele, tunnistades, et EL peaks viima ellu oma ambitsioonid selles piirkonnas, sest see annaks uut hoogu usaldusväärsele ELi laienemispoliitikale, mille aluseks on Kopenhaageni kriteeriumid, ning tugevdaks õigusriiki ja riigiasutuste vastupanuvõimet; usub, et Lääne-Balkani riikide stabiilsus peab jätkuvalt olema peamine prioriteet; nõuab suuremaid jõupingutusi piirkonna sotsiaal-majanduslike ja poliitiliste tingimuste parandamiseks; on veendunud, et Euroopa integratsioon ja piirkondlik leppimine on parim abinõu tegelemaks ohtudega, mis tulenevad välisjõudude destabiliseerivast sekkumisest ja mõjust, suurte salafismi ja vahhabismi võrgustike ning välisvõitlejate värbamise rahastamisest, organiseeritud kuritegevusest, riikidevahelistest suurtest vaidlustest, väärinfost ja hübriidohtudest; rõhutab vajadust jätkuvalt pühenduda äärmiselt tõhusa poliitilise ühiskonna edendamisele piirkonnas; rõhutab, kui oluline on Lääne-Balkani riikide jaoks ühineda ELi välis- ja julgeolekupoliitikaga, olenemata edusammudest ELiga integreerumise protsessis; soovitab avada viivitamata vastav peatükk kõikide Lääne-Balkani kandidaatriikidega; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kordab, et kui kõik need kriteeriumid on täidetud, on ELi uksed uutele liikmetele avatud; peab tervitatavaks Berliini protsessi raames ja Trieste tippkohtumisel tehtud hiljutisi jõupingutusi andmaks täiendav tõuge Lääne-Balkani riikide lähendamisele ELi liikmesusele; kordab, et tuleks pöörata erilist tähelepanu ja anda toetust äärmiselt oluliste institutsiooniliste ja poliitiliste reformide elluviimisele Lääne-Balkani riikides, ning kutsub komisjoni üles vaatama läbi täiendavate rahaliste vahendite eraldamise võimaluse ühinemiseelsele rahastamisvahendile (IPA), mis on üks olulisemaid vahendeid nende reformide rakendamise toetuseks; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tuletab meelde, et Euroopa naabruspoliitika läbivaatamises nõutakse naabruses asuvate kolmandate riikide kaasamist; nõuab tugevamat toetust ELi naabrite naaberriikidele, tuginedes jagatud väärtustele ja huvidele, et lahendada ülemaailmseid probleeme ja käsitleda ühiseid väljakutseid; rõhutab vajadust edendada naiste, haavatavate ühiskonnarühmade ja vähemuste võimestamist ja kaitset, eelkõige Aafrikas, kus on vaja Euroopa ja kohaliku tasandi VKEde tihedat koostööd partnerluses kodanikuühiskonnaga ning toetust demokraatlike, läbipaistvate ja hästitoimivate institutsioonide rajamiseks ning eeskirjadel põhineva ülemaailmse korra edendamiseks; |
| --- | --- |

26.

| 27. | on seisukohal, et rahvusvaheline koostöö ja arengupoliitika on põhilised vahendid selliste eesmärkide saavutamiseks, ning nõuab tungivalt, et ELi rahaliste vahendite eraldamine ja kasutamine toimuks läbipaistvamalt, paremini, tulemuslikult ja tõhusalt ning et teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega oleks suurem koostoime; rõhutab vajadust tegeleda peamiste julgeolekuohtudega Aafrikas, et juurida välja mis tahes terrorirühmituste põhjustatud terrorioht, tagada üksikisikute värbamise ärahoidmine, võidelda radikaalsete ideoloogiate vastu ning tegeleda energiajulgeolekuga, kasutades keskkonnahoidlikke ja jätkusuutlikke energiaallikaid ning edendades samal ajal võrguväliseid lahendusi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mõistab karmilt hukka ametis olevate presidentide mis tahes katsed olla võimul kauem, kehtivaid valimisseadusi – eriti põhiseadust – rikkudes või ebaseaduslikult muutes või neist kõrvale hiilides; mõistab samuti hukka kõik ametiaja piirangute tühistamise või neist kõrvale hiilimise strateegiad; nõuab tungivalt, et kõik valitsused võtaksid meetmed, et tagada kogu valimisprotsessi läbipaistvus ja usaldusväärsus, ning võtaksid kõik vajalikud meetmed ja ettevaatusabinõud, et ennetada pettuste toimepanekut või mis tahes ebaseaduslikku tegevust; väljendab sellega seoses muret poliitiliste kriiside ja nendega seonduva vägivalla ning inimõiguste ja põhivabaduste rikkumiste pärast, eelkõige riikides, mis asuvad Ida-Aafrika järvede piirkonnas; kordab oma usku tugevatesse valimisvaatluse missioonidesse ning vajaduse korral rahalisse, tehnilisse ja logistilisse toetusse kui vahendisse, millega saavutatakse õiglane, usaldusväärne ja demokraatlik valimisprotsess; |
| --- | --- |

28.

| 29. | soovitab töötada Saheli piirkonna jaoks välja sidus ja jõuline strateegia, mille eesmärk on parandada valitsemistava ning riigi ja piirkondlike institutsioonide vastutust ja legitiimsust, suurendada julgeolekut, võidelda radikaliseerumise ja inimeste, relvade ja uimastite salakaubaveo vastu ning tugevdada majandus- ja arengupoliitikat; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kordab, et ELi ja Aasia suhete strateegiat tuleb ajakohastada; toetab sellega seoses tihedamat koostööd Aasia-Euroopa kohtumiste, sealhulgas nende parlamentaarse mõõtme raames; ergutab toetama Lõuna-Aasia tihedamat piirkondlikku koostööd ja usaldust suurendavaid meetmeid, et vähendada India ja Pakistani vahelisi pingeid; soovitab jätkuvalt toetada ELi rahuvahendamist Afganistani juhitud ja Afganistani enda vastutusel toimuvas rahuprotsessis; rõhutab, et rahu, stabiilsuse ja heaolu säilitamine Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas pakub ELile ja selle liikmesriikidele suurt huvi; peab oluliseks, et EL töötaks kiiresti välja ajakohastatud Kirde-Aasia piirkonna strateegia, pidades silmas Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) jätkuvaid sõjalisi ettevalmistusi ning agressiivset ja vastutustundetut hoiakut; mõistab hukka KRDV relvakatsetused ja provokatsioonid ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide ja rahvusvaheliste kohustuste korduva rikkumise; nõuab tungivalt, et EL avaldaks oma diplomaatilist mõjuvõimu kasutades KRDV-le survet, et selle juhid loobuksid massihävitusrelvadest; nõuab, et kasutataks kõiki diplomaatilisi vahendeid, sealhulgas sanktsioone, et vältida kriisi teravnemist; nõuab Korea poolsaare pöördumatut tuumarelvavabaks piirkonnaks muutmist rahumeelsete vahendite abil ja kõigi asjakohaste ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide täielikku rakendamist; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, et EL ja selle liikmesriigid on väga huvitatud rahu, stabiilsuse ja heaolu säilitamisest Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas; palub kõiki asjaosalisi lahendada erimeelsused rahumeelsete vahenditega ja piirkondliku julgeoleku säilitamise nimel hoiduda ühepoolsetest meetmetest olukorra muutmiseks, sealhulgas Ida- ja Lõuna-Hiina merel ja Taiwani väinas; kordab oma kindlat toetust Taiwani sisulisele osalemisele rahvusvahelistes organisatsioonides ja tegevuses; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tuletab meelde, et Ladina-Ameerika jagab ELiga väärtusi, põhimõtteid ja usaldust tõhusa mitmepoolsuse vastu, ning usub, et ELi ja Ladina-Ameerika partnerlus on tähtis ja seda tuleks tugevdada, et ühiselt lahendada peamised ülemaailmsed probleemid; väljendab tõsist muret seoses rünnakutega Venezuela kohtunike ja demokraatlikult valitud opositsiooni ning kodanikuühiskonna juhtide vastu; rõhutab, et tihedama integratsiooni ja koostöö aluseks Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonnaga on õigusriigi põhimõtte austamine, korruptsioonivastane võitlus, demokraatia ning põhivabaduste ja inimõiguste edendamine; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kinnitab toetust Colombia rahuprotsessile, mis on colombialaste tuleviku ja piirkonna stabiliseerimise huvides otsustavalt tähtis; nõuab, et kõiki Colombia Revolutsiooniliste Relvajõudude (FARCi) varasid, sealhulgas uimastisalakaubandusest teenitud varandusi, kasutataks konfliktiohvrite kahjude hüvitamiseks; |
| --- | --- |

33.

Euroopa projekti konsolideerimine ja tugevdamine ELi võimekuse suurendamise teel

| 34. | nõuab tungivalt, et komisjon, Euroopa välisteenistus ja liikmesriigid järgiksid igal võimalusel ELi ühist käsitust ja on veendunud, et liidu kollektiivse jõu rakendamiseks peaks selle välistegevus olema järjekindel ja struktureeritud ning selles tuleks arvesse võtta ja täita ÜRO säästva arengu eesmärke, eelkõige humanitaarabi, põllumajanduse, arengu, kaubanduse, energia, kliima, teaduse ning küberkaitse ja julgeoleku valdkonnas; on seisukohal, et energiajulgeolek, inimõiguste austamine ja kliimadiplomaatia on endiselt ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika olulised täiendavad aspektid, mida tuleb rakendada tervikliku strateegia raames, ja et energialiitu tuleks edasi arendada; |
| --- | --- |

34.

| 35. | mõistab, et kliimamuutused võivad tõsiselt mõjutada piirkondlikku ja ülemaailmset stabiilsust, kuna globaalse soojenemisega seotud lahkhelid territooriumi, toidu, vee ja muude ressursside pärast nõrgestavad majandust, ohustavad piirkondlikku julgeolekut ja põhjustavad rändevooge; soovitab ELil ja liikmesriikidel kaaluda, kuidas lõimida riiklikku ja ELi sõjalisse planeerimisse kliimamuutustega kohanemise strateegiad ning millised oleksid asjakohased võimed, prioriteedid ja reageerimisviisid; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab, et Ühendkuningriigi otsus EList lahkuda mõjutab oluliselt Euroopa kaitsekoostöö tulevikku, ning nõuab, et EL ja Ühendkuningriik jätkaksid rahvusvaheliste partneritena, et säilitada Euroopa julgeolek; rõhutab, et Ameerika Ühendriikide presidendivalimised tekitasid Atlandi-üleses partnerluses ebakindlust, ning rõhutab tasakaalustava jõu vajalikkust ELi kaitse jaoks ja strateegilise autonoomia vajalikkust; |
| --- | --- |

36.

| 37. | on seisukohal, et ühise välis- ja julgeolekupoliitika kaalukuse, tulemuslikkuse ja väärtuspõhisuse suurendamiseks peaks EL suurendama oma energiavarustuskindlust, vähendades kohe sõltuvust autoritaarsete režiimide tarnitavast naftast ja gaasist ning kaotades selle keskmises perspektiivis täielikult; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab, et praegune ÜVJP otsuste tegemise protsess, mis põhineb Euroopa Liidu Nõukogu ühehäälsusel, on ELi tõhusa ja õigeaegse välistegevuse peamine takistus; on arvamusel, et ka ÜVJP suhtes tuleks kohaldada kvalifitseeritud häälteenamust; on seisukohal, et probleemide algpõhjusteni jõudmiseks peavad ELi institutsioonid parandama oma konflikti- ja kriisiennetusvõimet, sealhulgas liidu poliitika lühi- ja pikaajalise mõju hindamise abil; on veendunud, et EL peab suutma kriisidele kiiremini ja tõhusamalt reageerida ning peaks pöörama suuremat tähelepanu konfliktide ennetamisele, eelkõige kasutades varajases etapis tsiviilvahendeid; kutsub liikmesriike üles rakendama parlamendi soovitatud kaitsmise kohustuse põhimõtet; rõhutab, et tuleb süvendada liikmesriikide, partnerriikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide koostööd, ning toonitab tõhusa teabevahetuse ja ennetusmeetmete kooskõlastamise tähtsust; |
| --- | --- |

38.

| 39. | palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal, komisjonil ja liikmesriikidel suurendada ELi võimet võidelda hübriid- ja küberkuritegevuse vastu, veelgi tugevdada liidu ja selle partnerriikide suutlikkust võidelda võltsitud ja valeteabe vastu, koostada selged kriteeriumid, et hõlbustada võltsuudised avastamist, eraldada rohkem vahendeid ja muuta strateegilise kommunikatsiooni töörühm Euroopa välisteenistuse täiemõõduliseks üksuseks; nõuab sellega seoses ühise riski- ja haavatavusanalüüsi võime ja meetodite väljatöötamist ning ELi vastupanuvõime ja strateegilise teabevahetuse suutlikkuse suurendamist; rõhutab sõltumatu meedia rolli – nii internetis kui ka väljaspool seda – kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuridevahelise pädevuse edendamisel ning vajadust tugevdada sellist meediat usaldusväärse teabeallikana, eelkõige ELis ja selle naabruses, samuti rõhutab, et ühiseid ELi tele- ja raadiojaamu tuleks veelgi edendada; kutsub komisjoni üles nende valdkondade tegevust Euroopa välisteenistuse ja liikmesriikidega paremini kooskõlastama; |
| --- | --- |

39.

| 40. | on seisukohal, et Euroopa jõud seisneb võimes tugevdada väärtustel põhinevat ühiskonda ja austada kultuurilist mitmekesisust, mis ühendab kõiki eurooplasi; on seejuures veendunud, et EL on tähtis demokraatia, vabaduse, õigusriigi, inimõiguste ja võrdsete võimaluste propageerija ning peaks jätkama oma väärtuste edendamist väljaspool liitu; tuletab meelde, et inimõigused on ühise välis- ja julgeolekupoliitika lahutamatu osa ja neist peaksid lähtuma välispoliitika põhitingimused ning et see poliitika peab olema järje- ja põhimõttekindel; rõhutab, et kultuuridiplomaatia peaks kujunema ELi välistegevuse oluliseks osaks ja nõuab, et komisjon laiendaks programmi Erasmus+ ja toetaks laiahaardelise teadusdiplomaatia väljatöötamist; kutsub üles tegevuse tihedamale kooskõlastamisele UNESCO ja maailmapärandi komiteega ning valitsusväliste osalejate ja kodanikuühiskonna organisatsioonide kui ELi peamiste partneritega; |
| --- | --- |

40.

| 41. | juhib tähelepanu sellele, et ÜRO Julgeolekunõukogu 19. juuni 2008. aasta resolutsioonis 1820 (2008) märgiti, et vägistamine ja muud seksuaalvägivalla vormid võivad endast kujutada sõjakuritegu, inimsusvastast kuritegu või genotsiidi olemuslikku osa ning et relvakonfliktides tuleb tagada naiste humanitaarkaitse; |
| --- | --- |

41.

| 42. | on seisukohal, et tugeva kaitsetööstuse väljatöötamine suurendab ELi tehnoloogilist sõltumatust; nõuab küberjulgeoleku parandamiseks vajalike tööstus- ja tehnoloogiliste ressursside arendamist, muu hulgas edendades küberjulgeolekutoodete ühtset turgu; nõuab, et ELi institutsioonides tehtaks kättesaadavaks märkimisväärselt suuremad rahalised ja inimressursid, et suurendada liidu küberjulgeolekut ja küberkaitsevõimet; rõhutab vajadust lõimida küberkaitse välistegevusse ning ühisesse välis- ja julgeolekupoliitikasse, samuti vajadust parandada küberkuritegevuse tuvastamist; |
| --- | --- |

42.

| 43. | märgib, et info- ja kübersõda ELi liikmesriikide ja muude lääneriikide vastu on tahtlik katse destabiliseerida ja diskrediteerida poliitilisi, majanduslikke ja ühiskondlikke struktuure; tuletab meelde, et NATOsse kuuluvate ELi liikmesriikide julgeolek on tagatud NATO lepingu artikliga 5; nõuab küberkaitse tihedamat kooskõlastamist ELi liikmesriikide ja institutsioonide, NATO, Ameerika Ühendriikide ning teiste usaldusväärsete partnerite vahel; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rõhutab sõltumatu meedia tähtsust kultuurilise mitmekesisuse ja kultuuridevahelise pädevuse edendamisel ning vajadust tugevdada sellist meediat kui usaldusväärse teabe allikat, eelkõige ELis ja selle naabruses, ning veelgi tugevdada ELi võimet võidelda libauudiste ja väärteabe vastu; rõhutab siinjuures, et ELi tasandil tuleb tugevdada vastupanuvõimet sellise teabe levikule Internetis; kutsub komisjoni üles oma tegevust nendes küsimustes Euroopa välisteenistusega paremini kooskõlastama; |
| --- | --- |

44.

| 45. | on veendunud, et Euroopa peaks veelgi tugevdama ühiskaitsekoostööd, et kaitsta oma ühiseid väärtusi ja põhimõtteid ning strateegilist autonoomiat; rõhutab seoseid välis- ja sisejulgeoleku, parema ressursikasutuse ja Euroopa äärealade riskikontrolli vahel; tuletab meelde, et liit käsitleb väliskriise ja -konflikte peamiselt arengu ja julgeoleku seostamise põhimõttest lähtudes; kutsub liikmesriike üles rakendama Lissaboni lepingu täit potentsiaali ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) valdkonnas ning tervitab sellega seoses julgeoleku ja kaitse rakenduskava; kutsub ELi üles ÜJKP tsiviillähetuste teemat uuesti läbi mõtlema, et tagada lähetuste nõuetekohane kavandamine, rakendamine ja toetamine; on seisukohal, et Euroopa Kaitseagentuuri (EDA) võimeid ja alalise struktureeritud koostöö ning ELi lahingugruppide potentsiaali tuleks täielikult kasutada; nõuab, et liikmesriigid näeksid selleks ette lisavahendid; |
| --- | --- |

45.

| 46. | on veendunud, et Euroopa Liit ja selle liikmesriigid peavad välja töötama tõhusa välis- ja julgeolekupoliitika ning tegema NATO ja teiste rahvusvaheliste partnerite, ÜRO, vabaühenduste, inimõiguste kaitsjate ja teistega ühist huvi pakkuvates küsimustes koostööd, et edendada kõikjal maailmas rahu, jõukust ja stabiilsust; rõhutab, kui oluline on suurendada teadlikkust ja poliitilist pühendumust ulatusliku, tõhusa ja struktureeritud ÜJKP kiireks rakendamiseks; nõuab tungivalt, et nõukogu, komisjon ja liikmesriigid lahendaksid ELi kommunikatsiooniprobleemid, muutes liidu välistegevuse usaldusväärsemaks ja nähtavamaks; kutsub liikmesriike ja ELi institutsioone üles kaitse valdkonnas tegutsema, järgides ELi üldist strateegiat ja komisjoni kava parandada ELi kaitseuuringuid ja arendada kaitsevõimet; |
| --- | --- |

46.

| 47. | palub, et komisjon suurenevaid julgeolekuohte järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekus täielikult arvesse võtaks; on seisukohal, et nii ühise välis- ja julgeolekupoliitika eelarve suurus kui ka paindlikkus peavad vastama ELi kodanike ootustele seoses ELi kui turvalisuse tagaja rolliga; rõhutab, et ELi julgeolekupoliitika ja -vahendid tuleb seada üldisesse perspektiivi, mis hõlmab ka tulemuslikku kooskõlastamist kavandatava Euroopa Kaitsefondiga; palub liikmesriike seada eesmärgiks kulutada 2 % SKPst kaitsele ning 20 % kaitse-eelarvest varustuse soetamisele, mida EDA vajalikuks peab; tuletab ühtlasi meelde, et uut poliitikat tuleb toetada uutest rahastamisallikatest; märgib, et mitmel liikmesriigil on raskusi väga ulatusliku täies tegevusvalmiduses kaitsevõime hoidmisega, peamiselt rahaliste piirangute tõttu; nõuab seetõttu tihedamat koostööd ja kooskõlastamist selles, millised võimed tuleks säilitada, nii et liikmesriigid võiksid teatud võimetele spetsialiseeruda ja oma ressursse tõhusamalt kulutada; on veendunud, et liikmesriikide vägede paremaks kokkusobitamiseks ja lõimimiseks on koostalitlusvõime kõige tähtsam; tuletab meelde, et ÜVJP assigneeringud moodustasid 2016. aastal 3,6 % rubriigi 4 kulukohustustest ja 0,2 % kogu ELi eelarvest; peab kahetsusväärseks, et ÜVJP peatüki maht ja alatäitmine ning süstemaatilised ümberpaigutamised näitavad, et ELil ei ole ikka veel ambitsiooni ülemaailmse partnerina tegutseda; |
| --- | --- |

47.

| 48. | märgib, et ummikseisud ÜRO Julgeolekunõukogus takistavad rahvusvahelise üldsuse tegutsemist ja kriiside lahendamist; kutsub liikmesriike veel kord üles julgeolekunõukogu koosseisu ja toimimist käsitlevaid reforme toetama; |
| --- | --- |

48.

Koostöö julgeolekut kindlustavate koalitsioonide ja institutsioonidega

| 49. | rõhutab, et ELil on strateegiline huvi säilitada ja süvendada oma Atlandi-üleseid suhteid, mis põhinevad ühiste väärtuste, rahvusvahelise õiguse ja mitmepoolsuse austamisel; kutsub ELi üles jätkama oma strateegilise autonoomia kujundamist ja võimete loomist, et liitu mõjutavaid piirkondlikke ja rahvusvahelisi konflikte paremini lahendada; on veendunud, et EL ja USA peaksid keskenduma Atlandi-üleste struktuuride kohandamisele praeguste probleemidega, nagu inimõiguste kaitsmine, kliimamuutuste leevendamine, võitlus rahvusvahelise terrorismi ja korruptsiooni vastu, radikaliseerumise ennetamine, massihävitusrelvade leviku tõkestamine ning kolmandate riikide ELi ja NATO destabiliseerimise püüete tõrjumine; rõhutab veel kord, kui oluline on kahepoolselt ja NATO kaudu jätkata ja tugevdada ELi ja USA koostööd ühiste probleemide lahendamisel; tuletab meelde, et EL ja USA on teineteise tähtsaimad partnerid ning ühepoolsed meetmed üksnes nõrgestavad Atlandi-ülest partnerlust; on veendunud, et Euroopa peab veelgi tõhustama era- ja avaliku sektori positiivset liitu ning tugevdama strateegilist suhet USAga; kutsub nõukogu ja Euroopa välisteenistust üles dialoogis USA valitsusega pidevalt tähelepanu juhtima USA eksterritoriaalsete sanktsioonide küsimusele; |
| --- | --- |

49.

| 50. | toetab kindlalt 2016. aasta Varssavi tippkohtumise deklaratsiooni, eelkõige ELi ja NATO koostöö küsimustes, ja tervitab otsuseid NATO ja ELi tihedama koostöö kohta paljudes valdkondades ning USA, Kanada ja muude rahvusvaheliste vägede paigutamist ELi idapiirile; |
| --- | --- |

50.

| 51. | nõuab laiemat luureteabe jagamist liikmesriikide vahel, suuremat institutsioonidevahelist luureteabe jagamist ja kooskõlastamist ELi, liikmesriikide ning NATO vahel ja rõhutab, et nad peavad jätkama võimalikult tihedat üksteist täiendavat koostööd, samas täielikult järgides Euroopa põhiväärtusi ja norme; võtab teadmiseks, et ELi, selle liikmesriikide ja NATO teabevahetus ja kooskõlastatud tegevus annavad tulemusi sellistes valdkondades nagu terrorism, hübriidohtudele reageerimine, olukorrateadlikkus, vastupanuvõime suurendamine, strateegiline kommunikatsioon, küberkuritegevus ja suutlikkuse suurendamine seoses ELi partneritega; usub, et ELi julgeoleku suurendamiseks vajatakse paremat kooskõlastamist ja tihedamat koostööd muude mitmepoolsete üksuste, näiteks Eurocorpsiga; kordab, et strateegiliste partnerisuhete uuendamine peaks olema ELi prioriteet; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rõhutab parlamendi rolli tõelise ühise välispoliitika kujundamisel kooskõlas Euroopa kodanike ootustega; kutsub nõukogu üles välispoliitikaotsuste peamistes etappides parlamendiga koostööd tegema; |
| --- | --- |

52.

| 53. | võtab teadmiseks komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja töö ja palub tal tagada, et tulevased aastaaruanded oleksid kokkuvõtlikumad ja rohkem tulevikku suunatud, keskendudes eeloleva aasta tähtsaimatele ülesannetele, kaasa arvatud nende finantsmõju, et anda ELi toimimisest põhjalik ülevaade; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja liikmesriikidele. |
| --- | --- |

54.

---

| 11.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/56 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/56

---

P8_TA(2017)0494

Aastaaruanne inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2016. aastal ning ELi poliitika kohta selles valdkonnas

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2017. aasta resolutsioon aastaaruande kohta, mis käsitleb inimõigusi ja demokraatiat maailmas 2016. aastal ning Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas (2017/2122(INI))

(2018/C 369/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja muid ÜRO inimõigustealaseid lepinguid ja dokumente, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja muid ÜRO inimõigustealaseid lepinguid ja dokumente,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO 18. detsembri 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 18. detsembri 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (1),

| — | võttes arvesse naiste diskrimineerimise kaotamise komitee üldsoovitusi nr 12, 19 ja 35 naistevastase vägivalla, üldsoovitust nr 26 naistest võõrtöötajate ning üldsoovitust nr 32 naiste pagulasseisundi, varjupaiga, kodakondsuse ja kodakondsusetuse soolise mõõtme kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste diskrimineerimise kaotamise komitee üldsoovitusi nr 12, 19 ja 35 naistevastase vägivalla, üldsoovitust nr 26 naistest võõrtöötajate ning üldsoovitust nr 32 naiste pagulasseisundi, varjupaiga, kodakondsuse ja kodakondsusetuse soolise mõõtme kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2014. aasta resolutsiooni 69/167 (2), milles käsitletakse kõigi pagulaste (sõltumata nende rändestaatusest) inimõiguste ja põhivabaduste kaitsmist ja edendamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2014. aasta resolutsiooni 69/167 (2), milles käsitletakse kõigi pagulaste (sõltumata nende rändestaatusest) inimõiguste ja põhivabaduste kaitsmist ja edendamist,

| — | võttes arvesse 18. detsembri 1990. aasta rahvusvahelist konventsiooni kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. detsembri 1990. aasta rahvusvahelist konventsiooni kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse kohta (3),

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1325, 1820, 1888, 1889, 1960, 2106, 2122 ja 2242 naiste, rahu ja julgeoleku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1325, 1820, 1888, 1889, 1960, 2106, 2122 ja 2242 naiste, rahu ja julgeoleku kohta,

| — | võttes arvesse 1951. aasta pagulasseisundi konventsiooni ja 1967. aasta pagulasseisundi protokolli (4) ning Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioone nr 43 ja 97, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1951. aasta pagulasseisundi konventsiooni ja 1967. aasta pagulasseisundi protokolli (4) ning Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioone nr 43 ja 97,

| — | võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid (5),

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 19. septembri 2016. aasta New Yorgi deklaratsiooni pagulaste ja rändajate kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 19. septembri 2016. aasta New Yorgi deklaratsiooni pagulaste ja rändajate kohta (6),

| — | võttes arvesse ÜRO 17 kestliku arengu eesmärki ja kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, mille eesmärk on tagada inimestele ja maailmale rahu ja heaolu (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 17 kestliku arengu eesmärki ja kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, mille eesmärk on tagada inimestele ja maailmale rahu ja heaolu (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 12. aprilli 2011. aasta naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon), mille EL allkirjastas 13. juunil 2017 (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 12. aprilli 2011. aasta naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon), mille EL allkirjastas 13. juunil 2017 (8),

| — | võttes arvesse OECD 1976. aastal vastu võetud ja 2011. aastal läbi vaadatud suuniseid rahvusvahelistele ettevõtjatele (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD 1976. aastal vastu võetud ja 2011. aastal läbi vaadatud suuniseid rahvusvahelistele ettevõtjatele (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3, 8, 21 ja 23, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3, 8, 21 ja 23,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 207, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 207,

| — | võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ja tegevuskava, mille nõukogu võttis vastu 25. juunil 2012 (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ja tegevuskava, mille nõukogu võttis vastu 25. juunil 2012 (10),

| — | võttes arvesse inimõiguste ja demokraatia tegevuskava aastateks 2015–2019, mille nõukogu võttis vastu 20. juulil 2015 (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja demokraatia tegevuskava aastateks 2015–2019, mille nõukogu võttis vastu 20. juulil 2015 (11),

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühist töödokumenti „Inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2015–2019): 2017. aasta juuni vahekokkuvõte“ (SWD(2017)0254), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühist töödokumenti „Inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2015–2019): 2017. aasta juuni vahekokkuvõte“ (SWD(2017)0254),

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 2015. aastal vastu võetud ühist töödokumenti „Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine: naiste ja tütarlaste elu muutmine ELi välissuhete kaudu aastatel 2016–2020“ (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 2015. aastal vastu võetud ühist töödokumenti „Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine: naiste ja tütarlaste elu muutmine ELi välissuhete kaudu aastatel 2016–2020“ (SWD(2015)0182),

| — | võttes arvesse 28. juunil 2016. aastal komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini esitletud Euroopa Liidu üldist välis- ja julgeolekupoliitika strateegiat (12) ning selle rakendamise esimest aruannet „Ühtsest visioonist ühise tegevuseni: ELi üldise strateegia rakendamine“, mis avaldati 2017. aastal (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. juunil 2016. aastal komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini esitletud Euroopa Liidu üldist välis- ja julgeolekupoliitika strateegiat (12) ning selle rakendamise esimest aruannet „Ühtsest visioonist ühise tegevuseni: ELi üldise strateegia rakendamine“, mis avaldati 2017. aastal (13),

| — | võttes arvesse nõukogu 21. märtsi 2011. aasta otsust 2011/168/ÜVJP Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohta, millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2003/444/ÜVJP (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. märtsi 2011. aasta otsust 2011/168/ÜVJP Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohta, millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2003/444/ÜVJP (14),

| — | võttes arvesse 13. mai 2015. aasta Euroopa rände tegevuskava (COM(2015)0240) ja komisjoni 7. juuni 2016. aasta teatist Euroopa rände tegevuskava alusel uue ELi ja kolmandate riikide partnerlusraamistiku loomise kohta (COM(2016)0385), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. mai 2015. aasta Euroopa rände tegevuskava (COM(2015)0240) ja komisjoni 7. juuni 2016. aasta teatist Euroopa rände tegevuskava alusel uue ELi ja kolmandate riikide partnerlusraamistiku loomise kohta (COM(2016)0385),

| — | võttes arvesse 2007. aastal vastu võetud ja 2017. aastal läbi vaadatud laste õiguste edendamist ja kaitset käsitlevad ELi suuniseid (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2007. aastal vastu võetud ja 2017. aastal läbi vaadatud laste õiguste edendamist ja kaitset käsitlevad ELi suuniseid (15),

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate ning Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni ühisavaldust Euroopa uue arengukonsensuse „Meie maailm, meie väärikus, meie tulevik“ kohta (16), mille nõukogu, Euroopa Parlament ja komisjon võtsid vastu 7. juunil 2017, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate ning Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni ühisavaldust Euroopa uue arengukonsensuse „Meie maailm, meie väärikus, meie tulevik“ kohta (16), mille nõukogu, Euroopa Parlament ja komisjon võtsid vastu 7. juunil 2017,

| — | võttes arvesse 2014. aastal vastu võetud ELi inimõigustealaseid suuniseid sõnavabaduse kohta internetis ja mujal (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2014. aastal vastu võetud ELi inimõigustealaseid suuniseid sõnavabaduse kohta internetis ja mujal (17),

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 19, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklis 19, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 10 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 11 sätestatud sõnavabaduse kaitset internetis ja mujal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 19, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklis 19, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 10 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 11 sätestatud sõnavabaduse kaitset internetis ja mujal,

| — | võttes arvesse 2013. aastal vastu võetud ELi suuniseid usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitsmise kohta (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2013. aastal vastu võetud ELi suuniseid usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitsmise kohta (18),

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 18, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklis 18, 1981. aasta deklaratsioonis usust või veendumustest tingitud sallimatuse ja diskrimineerimise kõigi vormide kaotamise kohta, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 9 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 10 sätestatud usu- ja veendumusvabaduse rahvusvahelist kaitset, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 18, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklis 18, 1981. aasta deklaratsioonis usust või veendumustest tingitud sallimatuse ja diskrimineerimise kõigi vormide kaotamise kohta, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 9 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 10 sätestatud usu- ja veendumusvabaduse rahvusvahelist kaitset,

| — | võttes arvesse 21. veebruaril 2011. aastal vastu võetud nõukogu järeldusi usust või veendumustest tingitud sallimatuse, diskrimineerimise ja vägivalla kohta (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. veebruaril 2011. aastal vastu võetud nõukogu järeldusi usust või veendumustest tingitud sallimatuse, diskrimineerimise ja vägivalla kohta (19),

| — | võttes arvesse 2013. aastal vastu võetud ELi suuniseid surmanuhtluse küsimuses (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2013. aastal vastu võetud ELi suuniseid surmanuhtluse küsimuses (20),

| — | võttes arvesse 2001. aastal vastu võetud ja 2012. aastal läbi vaadatud ELi suuniseid kolmandatele riikidele suunatud ELi poliitika kohta, mis käsitleb piinamist ning muud julma, ebainimlikku ja inimväärikust alandavat kohtlemist või karistamist (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2001. aastal vastu võetud ja 2012. aastal läbi vaadatud ELi suuniseid kolmandatele riikidele suunatud ELi poliitika kohta, mis käsitleb piinamist ning muud julma, ebainimlikku ja inimväärikust alandavat kohtlemist või karistamist (21),

| — | võttes arvesse rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni täiendavat naiste ja lastega kaubitsemise ning muu inimkaubanduse ärahoidmise ja selle kuriteo eest karistamise ÜRO protokolli (22) ning Euroopa Nõukogu inimkaubanduse vastu võitlemise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni täiendavat naiste ja lastega kaubitsemise ning muu inimkaubanduse ärahoidmise ja selle kuriteo eest karistamise ÜRO protokolli (22) ning Euroopa Nõukogu inimkaubanduse vastu võitlemise konventsiooni,

| — | võttes arvesse 2013. aastal vastu võetud ELi suuniseid homo-, bi-, trans- ja interseksuaalide (LGBTI-inimeste) kõikide inimõiguste edendamiseks ja kaitsmiseks (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2013. aastal vastu võetud ELi suuniseid homo-, bi-, trans- ja interseksuaalide (LGBTI-inimeste) kõikide inimõiguste edendamiseks ja kaitsmiseks (23),

| — | võttes arvesse 2001. aastal vastu võetud ja 2009. aastal läbi vaadatud ELi suuniseid kolmandate riikidega peetavate inimõiguste alaste dialoogide kohta (24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2001. aastal vastu võetud ja 2009. aastal läbi vaadatud ELi suuniseid kolmandate riikidega peetavate inimõiguste alaste dialoogide kohta (24),

| — | võttes arvesse 2005. aastal vastu võetud ja 2009. aastal läbi vaadatud ELi suuniseid rahvusvahelise humanitaarõiguse (IHL) järgimise edendamiseks (25), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2005. aastal vastu võetud ja 2009. aastal läbi vaadatud ELi suuniseid rahvusvahelise humanitaarõiguse (IHL) järgimise edendamiseks (25),

| — | võttes arvesse 2008. aastal vastu võetud ELi suuniseid, mis käsitlevad naistevastast vägivalda ja võitlust kõikide naiste diskrimineerimise vormide vastu (26), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2008. aastal vastu võetud ELi suuniseid, mis käsitlevad naistevastast vägivalda ja võitlust kõikide naiste diskrimineerimise vormide vastu (26),

| — | võttes arvesse 2003. aastal vastu võetud ja 2008. aastal läbi vaadatud ELi suuniseid laste ja relvastatud konflikti küsimuses (27), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2003. aastal vastu võetud ja 2008. aastal läbi vaadatud ELi suuniseid laste ja relvastatud konflikti küsimuses (27),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrust (EL) 2017/821, millega kehtestatakse konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla liidu importijatele tarneahelaga seotud hoolsuskohustus (28), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrust (EL) 2017/821, millega kehtestatakse konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla liidu importijatele tarneahelaga seotud hoolsuskohustus (28),

| — | võttes arvesse 2005. aastal vastu võetud ja 2008. aastal läbi vaadatud ELi suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta (29), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2005. aastal vastu võetud ja 2008. aastal läbi vaadatud ELi suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta (29),

| — | võttes arvesse ELi aastaaruannet inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2015. aastal (30), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi aastaaruannet inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2015. aastal (30),

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2017. aasta resolutsiooni relvaekspordi kohta: ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP rakendamine (31), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2017. aasta resolutsiooni relvaekspordi kohta: ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP rakendamine (31),

| — | võttes arvesse oma 14. detsembri 2016. aasta resolutsiooni inimõigusi ja demokraatiat maailmas ning Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas käsitleva 2015. aasta aruande kohta (32) ning varasemaid samateemalisi resolutsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. detsembri 2016. aasta resolutsiooni inimõigusi ja demokraatiat maailmas ning Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas käsitleva 2015. aasta aruande kohta (32) ning varasemaid samateemalisi resolutsioone,

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni inimõiguste ja rände kohta kolmandates riikides (33), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni inimõiguste ja rände kohta kolmandates riikides (33),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni juriidilise isiku vastutuse kohta inimõiguste raskete rikkumiste puhul kolmandates riikides (34), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni juriidilise isiku vastutuse kohta inimõiguste raskete rikkumiste puhul kolmandates riikides (34),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2016. aasta resolutsiooni inimkaubanduse vastase võitluse kohta ELi välissuhetes (35), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2016. aasta resolutsiooni inimkaubanduse vastase võitluse kohta ELi välissuhetes (35),

| — | võttes arvesse oma 21. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni ELi prioriteetide kohta ÜRO Inimõiguste Nõukogu 2016. aasta istungjärkudeks (36), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni ELi prioriteetide kohta ÜRO Inimõiguste Nõukogu 2016. aasta istungjärkudeks (36),

| — | võttes arvesse oma 25. veebruari 2016. aasta resolutsiooni humanitaarolukorra kohta Jeemenis (37), milles palutakse asepresidendil ja kõrgel esindajal käivitada algatus, mille eesmärgiks on kehtestada ELi relvaembargo Saudi Araabia suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. veebruari 2016. aasta resolutsiooni humanitaarolukorra kohta Jeemenis (37), milles palutakse asepresidendil ja kõrgel esindajal käivitada algatus, mille eesmärgiks on kehtestada ELi relvaembargo Saudi Araabia suhtes,

| — | võttes arvesse oma resolutsioone inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte rikkumise juhtumite kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsioone inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte rikkumise juhtumite kohta,

| — | võttes arvesse oma Sahharovi auhinda mõttevabaduse eest, mille said 2016. aastal Nadia Murad ja Lamiya Aji Bashar, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma Sahharovi auhinda mõttevabaduse eest, mille said 2016. aastal Nadia Murad ja Lamiya Aji Bashar,

| — | võttes arvesse oma 10. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni kastipõhise diskrimineerimise kohta (38), vähemusküsimuste eriraportööri 28. jaanuari 2016. aasta aruannet vähemuste ning kastisüsteemil ja samalaadsetel päritud seisuse süsteemidel põhineva diskrimineerimise kohta (39) ning ÜRO suuniseid päritolulise diskrimineerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni kastipõhise diskrimineerimise kohta (38), vähemusküsimuste eriraportööri 28. jaanuari 2016. aasta aruannet vähemuste ning kastisüsteemil ja samalaadsetel päritud seisuse süsteemidel põhineva diskrimineerimise kohta (39) ning ÜRO suuniseid päritolulise diskrimineerimise kohta,

| — | võttes arvesse oma 17. novembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu toetuse kohta Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule probleemide lahendamiseks ja raskuste ületamiseks (40), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. novembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu toetuse kohta Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule probleemide lahendamiseks ja raskuste ületamiseks (40),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A8-0365/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A8-0365/2017),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikkel 21 kohustab ELi välja töötama ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP), mis tugineb põhimõtetele, millest on juhindunud liidu enda loomine ning mida liit soovib edendada ka ülejäänud maailmas: demokraatia, õigusriik, inimõiguste ja põhivabaduste universaalsus ning jagamatus, inimväärikuse, võrdsuse ja solidaarsuse põhimõtte austamine ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja, Euroopa Liidu põhiõiguste harta ja rahvusvahelise õiguse järgimine; arvestades et, liit ühineb Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikkel 21 kohustab ELi välja töötama ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP), mis tugineb põhimõtetele, millest on juhindunud liidu enda loomine ning mida liit soovib edendada ka ülejäänud maailmas: demokraatia, õigusriik, inimõiguste ja põhivabaduste universaalsus ning jagamatus, inimväärikuse, võrdsuse ja solidaarsuse põhimõtte austamine ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja, Euroopa Liidu põhiõiguste harta ja rahvusvahelise õiguse järgimine; arvestades et, liit ühineb Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga;

| B. | arvestades, et praegu kogu maailmas toimuvate inimõiguste ja põhivabaduste rikkumiste, sealhulgas inimsusvastaste kuritegude, sõjakuritegude ja genotsiidi tõttu on hädavajalik, et kogu rahvusvaheline üldsus tegutseks otsustavalt; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et praegu kogu maailmas toimuvate inimõiguste ja põhivabaduste rikkumiste, sealhulgas inimsusvastaste kuritegude, sõjakuritegude ja genotsiidi tõttu on hädavajalik, et kogu rahvusvaheline üldsus tegutseks otsustavalt;

| C. | arvestades, et inimõiguste universaalsuse kaitsmine ja edendamine ning jagamatus on ÜVJP nurgakivid; arvestades, et parlamendil on ÜVJP kontrollijana õigus sellele, et teda teavitatakse ja temaga konsulteeritakse sellega seotud peamiste aspektide ja põhivalikute asjus (Euroopa Liidu lepingu artikkel 36); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et inimõiguste universaalsuse kaitsmine ja edendamine ning jagamatus on ÜVJP nurgakivid; arvestades, et parlamendil on ÜVJP kontrollijana õigus sellele, et teda teavitatakse ja temaga konsulteeritakse sellega seotud peamiste aspektide ja põhivalikute asjus (Euroopa Liidu lepingu artikkel 36);

| D. | arvestades, et Euroopa Liidu üldises välis- ja julgeolekupoliitika strateegias, mille nõukogu võttis vastu 2016. aasta juunis, kinnitatakse, et inimõigusi tuleb järjepidevalt arvestada kõigis poliitikavaldkondades ja institutsioonides, sealhulgas rahvusvahelises kaubanduses ja kaubanduspoliitikas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Liidu üldises välis- ja julgeolekupoliitika strateegias, mille nõukogu võttis vastu 2016. aasta juunis, kinnitatakse, et inimõigusi tuleb järjepidevalt arvestada kõigis poliitikavaldkondades ja institutsioonides, sealhulgas rahvusvahelises kaubanduses ja kaubanduspoliitikas;

| E. | arvestades, et ELi sise- ja välispoliitika ning samuti ELi välispoliitika eri suundade vaheline suurem sidusus on ELi eduka ja tulemusliku inimõiguste poliitika põhinõue; arvestades, et suurem järjepidevus peaks võimaldama ELil kiiremini reageerida inimõiguste rikkumiste varajastes etappides ning võimaldama teatud juhtudel näha ette ja hoida ära nende toimepanek, muu hulgas rahvusvahelise kaubanduse ja kaubanduspoliitika valdkonnas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi sise- ja välispoliitika ning samuti ELi välispoliitika eri suundade vaheline suurem sidusus on ELi eduka ja tulemusliku inimõiguste poliitika põhinõue; arvestades, et suurem järjepidevus peaks võimaldama ELil kiiremini reageerida inimõiguste rikkumiste varajastes etappides ning võimaldama teatud juhtudel näha ette ja hoida ära nende toimepanek, muu hulgas rahvusvahelise kaubanduse ja kaubanduspoliitika valdkonnas;

| F. | arvestades, et ELi pühendumus tõhusale mitmepoolsusele, mille keskmes on ÜRO, moodustab liidu välispoliitika lahutamatu osa ja selle aluseks on veendumus, et ülemaailmsetele kriisidele, probleemidele ja ohtudele lahenduse leidmiseks on sobivaim mitmepoolne süsteem, mis põhineb universaalsetel normidel ja väärtustel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi pühendumus tõhusale mitmepoolsusele, mille keskmes on ÜRO, moodustab liidu välispoliitika lahutamatu osa ja selle aluseks on veendumus, et ülemaailmsetele kriisidele, probleemidele ja ohtudele lahenduse leidmiseks on sobivaim mitmepoolne süsteem, mis põhineb universaalsetel normidel ja väärtustel;

| G. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 207 on sätestatud, et ELi kaubanduspoliitika rajaneb liidu välistegevuse põhimõtetel ja eesmärkidel; arvestades, et kolmandates riikides võivad kaubandus ja inimõigused üksteist mõjutada, ning arvestades, et ÜROs praegu arutlusel oleva juriidilise isiku vastutuse süsteemi ja ülemaailmsete väärtusahelate raames on äriringkondadel tähtis ülesanne pakkuda positiivseid stiimuleid seoses inimõiguste, demokraatia ja ettevõtja sotsiaalse vastutuse edendamisega; arvestades, et heal valitsemistaval ja üldistes huvides toimivatel avaliku sektori asutustel on ettevõtluskäitumises oluline roll; arvestades, et EL panustab jõupingutustesse koostada ettevõtlust ja inimõigusi käsitlev siduv leping; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 207 on sätestatud, et ELi kaubanduspoliitika rajaneb liidu välistegevuse põhimõtetel ja eesmärkidel; arvestades, et kolmandates riikides võivad kaubandus ja inimõigused üksteist mõjutada, ning arvestades, et ÜROs praegu arutlusel oleva juriidilise isiku vastutuse süsteemi ja ülemaailmsete väärtusahelate raames on äriringkondadel tähtis ülesanne pakkuda positiivseid stiimuleid seoses inimõiguste, demokraatia ja ettevõtja sotsiaalse vastutuse edendamisega; arvestades, et heal valitsemistaval ja üldistes huvides toimivatel avaliku sektori asutustel on ettevõtluskäitumises oluline roll; arvestades, et EL panustab jõupingutustesse koostada ettevõtlust ja inimõigusi käsitlev siduv leping;

| H. | arvestades, et kõige haavatavamate elanikkonnarühmade, näiteks etniliste, keeleliste ja usuvähemuste, puudega inimeste, LGBTI-kogukonna, naiste, laste, varjupaigataotlejate ja rändajate inimõiguste kaitsmine väärib erilist tähelepanu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kõige haavatavamate elanikkonnarühmade, näiteks etniliste, keeleliste ja usuvähemuste, puudega inimeste, LGBTI-kogukonna, naiste, laste, varjupaigataotlejate ja rändajate inimõiguste kaitsmine väärib erilist tähelepanu;

| I. | arvestades, et naised ja lapsed puutuvad kokku ohtude, diskrimineerimise ja vägivallaga, eeskätt sõjapiirkondades ja autoritaarsete režiimide mõju all; arvestades, et sooline võrdõiguslikkus kuulub Euroopa põhiväärtuste hulka ning on sätestatud ELi õigus- ja poliitikaraamistikus; arvestades, et naiste ja tütarlaste vastane vägivald ja nende diskrimineerimine on viimastel aastatel sagenenud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et naised ja lapsed puutuvad kokku ohtude, diskrimineerimise ja vägivallaga, eeskätt sõjapiirkondades ja autoritaarsete režiimide mõju all; arvestades, et sooline võrdõiguslikkus kuulub Euroopa põhiväärtuste hulka ning on sätestatud ELi õigus- ja poliitikaraamistikus; arvestades, et naiste ja tütarlaste vastane vägivald ja nende diskrimineerimine on viimastel aastatel sagenenud;

| J. | arvestades, et riikidel lasub lõplik vastutus kõigi inimõiguste kaitsmise eest, jõustades ja rakendades rahvusvahelisi inimõigustealaseid lepinguid ja konventsioone, teostades järelevalvet inimõiguste rikkumiste üle ning tagades ohvritele tõhusa õiguskaitse; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et riikidel lasub lõplik vastutus kõigi inimõiguste kaitsmise eest, jõustades ja rakendades rahvusvahelisi inimõigustealaseid lepinguid ja konventsioone, teostades järelevalvet inimõiguste rikkumiste üle ning tagades ohvritele tõhusa õiguskaitse;

| K. | arvestades, et üha suurem hulk inimõiguste rikkumisi, mis ulatuvad sõjakuritegude ja inimsusvastaste kuritegudeni, sealhulgas genotsiidini, pannakse toime riiklike ja valitsusväliste osalejate poolt; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et üha suurem hulk inimõiguste rikkumisi, mis ulatuvad sõjakuritegude ja inimsusvastaste kuritegudeni, sealhulgas genotsiidini, pannakse toime riiklike ja valitsusväliste osalejate poolt;

| L. | arvestades, et mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadus, sealhulgas vabadus uskuda või mitte uskuda, oma valitud usutavasid järgida või järgimata jätta, usku astuda, sellest loobuda või seda muuta, tuleb tagada kõikjal maailmas ning seda tuleb eeskätt religioonide- ja kultuuridevahelise dialoogi kaudu tingimusteta säilitada; arvestades, et laialt on levinud pühaduseteotust keelustavad seadused, millega riigid kehtestavad karistusi alates vangistusest kuni piitsutamise ja surmanuhtluseni; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadus, sealhulgas vabadus uskuda või mitte uskuda, oma valitud usutavasid järgida või järgimata jätta, usku astuda, sellest loobuda või seda muuta, tuleb tagada kõikjal maailmas ning seda tuleb eeskätt religioonide- ja kultuuridevahelise dialoogi kaudu tingimusteta säilitada; arvestades, et laialt on levinud pühaduseteotust keelustavad seadused, millega riigid kehtestavad karistusi alates vangistusest kuni piitsutamise ja surmanuhtluseni;

| M. | arvestades, et arvamus- ja sõnavabadus, kogunemis- ja ühinemisvabadus ning regulaarsete, läbipaistvate ja õiguspäraste valimisprotsesside korraldamine on demokraatia lahutamatud osad; arvestades, et ebakindlates, konfliktiohtlikes või rõhuvates ühiskondades võivad valimised mõnikord esile kutsuda laialdase vägivalla; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et arvamus- ja sõnavabadus, kogunemis- ja ühinemisvabadus ning regulaarsete, läbipaistvate ja õiguspäraste valimisprotsesside korraldamine on demokraatia lahutamatud osad; arvestades, et ebakindlates, konfliktiohtlikes või rõhuvates ühiskondades võivad valimised mõnikord esile kutsuda laialdase vägivalla;

| N. | arvestades, et kolmandate riikidega suhtlemine kõikidel kahepoolsetel ja mitmepoolsetel foorumitel, näiteks inimõigustealaste dialoogide raames, on üks tulemuslikumaid vahendeid inimõigustega seotud probleemidega tegelemiseks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kolmandate riikidega suhtlemine kõikidel kahepoolsetel ja mitmepoolsetel foorumitel, näiteks inimõigustealaste dialoogide raames, on üks tulemuslikumaid vahendeid inimõigustega seotud probleemidega tegelemiseks;

| O. | arvestades, et inimõiguste ja demokraatia veelgi tõhusamaks edendamiseks kolmandates riikides on vaja teha kättesaadavaks asjakohased vahendid ning kasutada neid kõige tulemuslikumal viisil; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et inimõiguste ja demokraatia veelgi tõhusamaks edendamiseks kolmandates riikides on vaja teha kättesaadavaks asjakohased vahendid ning kasutada neid kõige tulemuslikumal viisil;

| P. | arvestades, et juurdepääs veele ja kanalisatsioonile on põhiline inimõigus ja selle juurdepääsu piiramine on üks geopoliitiliste pingete põhjus teatavates piirkondades; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et juurdepääs veele ja kanalisatsioonile on põhiline inimõigus ja selle juurdepääsu piiramine on üks geopoliitiliste pingete põhjus teatavates piirkondades;

| Q. | arvestades, et kultuuripärandi objekte ohustavad üha enam ebaseaduslik rüüstamine ja vandalism, eriti Lähis-Idas; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kultuuripärandi objekte ohustavad üha enam ebaseaduslik rüüstamine ja vandalism, eriti Lähis-Idas;

| R. | arvestades, et haridus on määrava tähtsusega inimõiguste rikkumiste ja konfliktide ennetamises ning see aitab suurendada kodanike osalust otsuste tegemise protsessides demokraatlikes süsteemides; arvestades, riigid peaksid toetama inimõigusi, austust ja mitmekesisust edendavaid haridusasutusi; arvestades, et suhtluskanalid, mille arv on suurenenud, kujutavad endast tähtsat vahendit, mille kaudu inimõiguste rikkumistest kiiresti teada anda ja jõuda suure hulga inimõiguste rikkumiste ohvriteni või võimalike ohvriteni kolmandates riikides ning anda neile teavet ja abi; arvestades, et üksikasjalike eristatud andmete kogumine on väga oluline inimõiguste, eriti kõige haavatavamate rühmade, tõrjutud rühmade ja tõrjutuse ohus olevate rühmade inimõiguste kaitsmiseks; arvestades, et asjakohaste näitajate kasutamine on samuti tõhus viis, kuidas hinnata riikide edusamme rahvusvahelistest lepingutest tulenevate kohustuste täitmisel; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et haridus on määrava tähtsusega inimõiguste rikkumiste ja konfliktide ennetamises ning see aitab suurendada kodanike osalust otsuste tegemise protsessides demokraatlikes süsteemides; arvestades, riigid peaksid toetama inimõigusi, austust ja mitmekesisust edendavaid haridusasutusi; arvestades, et suhtluskanalid, mille arv on suurenenud, kujutavad endast tähtsat vahendit, mille kaudu inimõiguste rikkumistest kiiresti teada anda ja jõuda suure hulga inimõiguste rikkumiste ohvriteni või võimalike ohvriteni kolmandates riikides ning anda neile teavet ja abi; arvestades, et üksikasjalike eristatud andmete kogumine on väga oluline inimõiguste, eriti kõige haavatavamate rühmade, tõrjutud rühmade ja tõrjutuse ohus olevate rühmade inimõiguste kaitsmiseks; arvestades, et asjakohaste näitajate kasutamine on samuti tõhus viis, kuidas hinnata riikide edusamme rahvusvahelistest lepingutest tulenevate kohustuste täitmisel;

Üldised kaalutlused

| 1. | peab äärmiselt murettekitavaks survet demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte vastu, kuna need on kogu maailmas endiselt ohus; tuletab meelde, et EL on võtnud kohustuse edendada inimõiguste ja põhivabaduste ja -väärtuste universaalsust ja jagamatust ning demokraatia põhimõtete edasiarendamist, mida tuleb kogu maailmas tõhustada; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kordab oma kindlat veendumust, et EL ja selle liikmesriigid peavad aktiivselt püüdlema põhimõtte poole, et inimõigusi ja demokraatiat kui üksteist tugevdavaid ELi keskseid põhimõtteid tuleb arvestada kõikides ELi poliitikavaldkondades, sealhulgas välismõõtmega valdkondades, nagu areng, ränne, julgeolek, terrorismivastane võitlus, laienemine ja kaubandus; kinnitab sellega seoses, et on hädavajalik tagada ELi sise- ja välispoliitika suurem sidusus ning liikmesriikide välispoliitika ulatuslikum kooskõlastamine; rõhutab, et konfliktide kasvava keerukuse tõttu üle maailma on vaja integreeritud, ühtset ja jõulist rahvusvahelist lähenemisviisi ja koostööd; tuletab meelde, et ELi eesmärki suurendada oma rahvusvahelist mõju usaldusväärse ja õiguspärase rahvusvahelise osalejana kujundab suuresti tema suutlikkus edendada inimõigusi ja demokraatiat nii liidus kui ka väljaspool liitu, kooskõlas aluslepingutes sätestatud kohustustega; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab komisjoni, nõukogu, Euroopa välisteenistuse, parlamendi ja ELi delegatsioonide tihedama koostöö tähtsust, et tagada ühtne ja ühine inimõiguste ning demokraatia põhimõtete eest seismine ja seda edendada; rõhutab lisaks, kui tähtis on kindel pühendumus nende väärtuste edendamisele mitmepoolsetel foorumitel, sealhulgas ELi tasandil õigeaegse koordineerimise ja läbirääkimistel rakendatava aktiivse lähenemisviisi kaudu; julgustab sellega seoses ELi algatama ja kaastoetama resolutsioone ning tõhustama piirkondadevaheliste algatuste elluviimist kõigi ÜRO inimõigustealaste mehhanismide raames; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab heameelt tõsiasja üle, et 2016. aastal arutati parlamendi täiskogu istungitel korrapäraselt õigusriigi ja demokraatia põhimõtteid ning inimõiguste rikkumisi, mida käsitleti ka erinevates parlamendi resolutsioonides ning parlamendikomisjonide ja parlamentidevaheliste delegatsioonide koosolekutel; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab inimõiguste allkomisjoni töö tähtsust jätkuvas tihedas koostöös Euroopa välisteenistuse, teiste ELi institutsioonide, kodanikuühiskonna, inimõiguste valdkonna mitmepoolsete institutsioonide ja Euroopa Liidu inimõiguste eriesindajaga; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuletab meelde, et 2016. aastal koostas inimõiguste allkomisjon kolm raportit: inimõiguste ja rände kohta kolmandates riikides, juriidilise isiku vastutuse kohta inimõiguste raskete rikkumiste puhul kolmandates riikides ning inimkaubanduse vastase võitluse kohta ELi välissuhetes; kutsub komisjoni üles võtma konkreetseid meetmeid algatusraportite alusel; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib, et 2016. aastal toimusid inimõiguste allkomisjoni arvukad lähetused eri riikidesse eesmärgiga koguda teavet ja vahetada seda kohalike valitsuse ja valitsusväliste inimõiguslastega, tutvustada Euroopa Parlamendi seisukohta ning soodustada inimõiguste tõhusamat kaitsmist ja austamist; |
| --- | --- |

7.

Inimõigustega seotud probleemide käsitlemine

| 8. | väljendab tõsist muret usuvähemuste vastu suunatud üha sagedasemate rünnakute pärast, mille toimepanijateks on tihti valitsusvälised osalejad, nagu ISIS/Daesh; mõistab hukka tõsiasja, et paljudes riikides on olemas usuvahetust keelavad ja pühaduseteotust käsitlevad seadused ja neid jõustatakse, millega tegelikult piiratakse usuvähemuste ja ateistide usu- ja veendumusvabadust ja sõnavabadust või võetakse neilt need vabadused isegi täiesti ära; nõuab meetmeid, et kaitsta usuvähemusi, mitteusklikke ja ateiste, kes on langenud pühaduseteotust käsitlevate seaduste ohvriks, ning nõuab, et EL ja liikmesriigid alustaksid poliitilisi arutelusid selliste seaduste kehtetuks tunnistamiseks; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid pingutaksid rohkem, et tugevdada mõttevabaduse, südametunnistusevabaduse ning usu- ja veendumusvabaduse austamist ja edendada suhetes kolmandate riikidega kultuuridevahelist ja religioonidevahelist dialoogi; nõuab konkreetseid meetmeid usu- ja veendumusvabaduse edendamist ja kaitsmist käsitlevate ELi suuniste tõhusaks rakendamiseks muu hulgas ELi peakorterite ja delegatsioonide töötajate süsteemse ja järjepideva koolitamise tagamise abil; toetab täiel määral ELi tava võtta juhtroll seoses usu- ja veendumusvabaduse teemaliste resolutsioonidega ÜRO Inimõiguste Nõukogus ja ÜRO Peaassambleel; toetab täielikult usu- ja veendumusvabaduse edendamisega väljaspool ELi tegeleva ELi erisaadiku Ján Figeli tööd; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kordab tõsiasja, et sõnavabadus internetis ja mujal on iga demokraatliku ühiskonna ülioluline osa, kuna see hoiab elus pluralismi, mis annab kodanikuühiskonnale ja kodanikele suurema mõjuvõimu hoida oma valitsused ja otsustajad vastutavana ning toetab õigusriigi põhimõtte järgimist; toonitab, et internetis või mujal sõnavabaduse piiramine, näiteks veebisisu eemaldamise teel, peab toimuma ainult erandkorras, kui see on seadusega ette nähtud ja põhjendatud õiguspärase eesmärgi saavutamisega; rõhutab seepärast, et EL peaks suurendama jõupingutusi, et edendada sõnavabadust oma välispoliitika ja vahendite kaudu; kordab oma nõudmist ELile ja selle liikmesriikidele jälgida tõhusamalt igasugust sõna- ja meediavabaduse piiramist kolmandates riikides, mõista see kiiresti ja järjekindlalt hukka ning kasutada kõiki olemasolevaid diplomaatilisi võimalusi ja vahendeid selliste piirangute tühistamiseks; rõhutab, kui oluline on tagada sõnavabadust internetis ja mujal käsitlevate ELi suuniste tõhus rakendamine ja jälgida korrapäraselt nende mõju; mõistab hukka paljude ajakirjanike ja blogijate surma ja vangistamise 2016. aastal ning nõuab, et EL kaitseks neid tõhusalt; kiidab heaks 2016. aastal kasutusele võetud uue demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi, mis keskendub esmajoones kolmandates riikides asuvate ELi delegatsioonide ja meediatöötajate koolitamisele suuniste kohaldamise alal; rõhutab, kui oluline on avalikustada ja mõista hukka vihakõne ja vägivalla õhutamine nii internetis kui ka mujal, kuna need kujutavad endast ohtu õigusriigi põhimõttele ning väärtustele, mis tulenevad inimõigustest; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on sügavalt mures selle pärast, et kodanikuühiskond ja sealhulgas usuorganisatsioonid on kõikjal maailmas aina suurema rünnaku all, muu hulgas seetõttu, et kogu maailmas sageneb repressiivsete seaduste vastuvõtmine, mis mõnel juhul toimub terrorismivastase võitluse ettekäändel; rõhutab, et kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ahenemine on ülemaailmne nähtus; tuletab meelde, et sõltumatu kodanikuühiskond täidab inimõiguste kaitsmises ja edendamises ning demokraatlike ühiskondade toimimises üliolulist rolli, eelkõige edendades läbipaistvust, vastutust ja võimude lahusust; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid jälgiksid järjepidevalt kogunemis- ja ühinemisvabaduse rikkumise juhtumeid, sealhulgas kodanikuühiskonna organisatsioonide ja nende tegevuse suhtes kehtestatud eri keelde ja piiranguid, nagu seadused, mille eesmärk on kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ahendamine, või autoritaarsetelt valitsustelt toetust saavate valitsusväliste organisatsioonide (nn riiklikult organiseeritud valitsusvälised organisatsioonid) edendamine, ning võtaksid need arutlusele; nõuab lisaks, et EL, selle liikmesriigid ja ELi delegatsioonid kasutaksid kõiki olemasolevaid vahendeid, näiteks inimõigustealaseid dialooge, poliitilisi dialooge ja avalikku diplomaatiat selleks, et juhtida süstemaatiliselt tähelepanu ohus olevate ja eelkõige meelevaldsetel põhjustel ja/või oma poliitiliste veendumuste või sotsiaalse tegevuse tõttu kinni peetud või vangistatud inimõiguste kaitsjate ning kodanikuühiskonna aktivistide üksikjuhtumitele, ning mõistaksid üheselt hukka inimõiguste kaitsjate (k.a need, kes tegutsevad keskkonnasfääris) represseerimise, ahistamise ja tapmise; nõuab kodanikuühiskonna tegutsemisruumi tõhusaks jälgimiseks selgete võrdlusaluste ja näitajatega süsteemi loomist, et tagada kodanikuühiskonna jaoks tegutsemist võimaldav ja soodne õiguskeskkond; |
| --- | --- |

10.

| 11. | innustab ELi delegatsioone ja liikmesriikide diplomaatilisi töötajaid jätkama inimõiguste kaitsjate aktiivset toetamist, jälgides pidevalt kohtuprotsesse, külastades kinnipeetud aktiviste ja tehes vajaduse korral avaldusi üksikjuhtumite kohta; rõhutab siinkohal vaikse diplomaatia vahendite tähtsust; tunneb heameelt selle üle, et 2016. aastal tõstatas EL liidu tasandil enam kui 50 riigiga peetud dialoogides ja konsultatsioonides inimõiguste kaitsjate juhtumeid; rõhutab tõsiasja, et 2016. aastal toetati demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi hädaabifondist ELi tasandil üle 250 inimõiguste kaitsjate juhtumi, mis on 30 % rohkem kui 2015. aastal; väljendab heameelt kodanikuühiskonna poolt rakendatava ELi inimõiguste kaitsjate mehhanismi ProtectDefenders.eu loomise ja eduka toimimise üle, kuna see on pakkunud hädavajalikku toetust paljudele inimõiguste kaitsjatele; palub tungivalt, et komisjon tagaks programmi jätkumise pärast 2018. aasta oktoobrit ja suurendaks selle suutlikkust, et pakkuda inimõiguste kaitsjatele kogu maailmas rohkem toetust; |
| --- | --- |

11.

| 12. | peab äärmiselt kahetsusväärseks, et paljudes riikides üle maailma esineb jätkuvalt piinamist, ebainimlikku või alandavat kohtlemist ja surmanuhtlust, ning nõuab, et EL suurendaks oma jõupingutusi sellele lõpu tegemiseks; väljendab seetõttu heameelt asjaolu üle, et vaadati läbi ELi õigusakt, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks; nõuab tungivalt, et Euroopa välisteenistus ning komisjoni asepresident ja kõrge esindaja astuksid suuremate diplomaatiliste jõupingutuste ja süstemaatilisema avaliku seisukoha võtmise kaudu otsustavamaid samme võitluses piinamise ja muu julma, ebainimliku ja alandava kohtlemise või karistamise, sealhulgas surmanuhtluse vastu; juhib sellega seoses tähelepanu mõne vangla murettekitavatele vangistustingimustele, sealhulgas asjaolule, et terviseküsimustega ei tegeleta, ning soovitab Euroopa välisteenistusel, ELi delegatsioonidel ja liikmesriikidel kasutada täiel määral ära kõiki olemasolevaid vahendeid, nagu piinamist käsitlevad ELi suunised; väljendab heameelt selle üle, et 2016. aasta detsembris võttis ÜRO Peaassamblee 117 riigi toetusel vastu ÜRO resolutsiooni surmanuhtluse kasutamise moratooriumi kohta; märgib, et 2016. aastal vähenes eelneva aastaga võrreldes kogu maailmas täideviidud hukkamiste arv, kuid väljendab tõsist muret selle pärast, et hukkamiste üldarv on sellest hoolimata endiselt suurem kui eelmise aastakümne keskmine; rõhutab, et sageli kohaldatakse surmanuhtlust teisitimõtlejate ja haavatavate elanikkonnarühmade suhtes; palub riikidel, kes seda tava endiselt jätkavad, vastu võtta moratoorium ja surmanuhtlus kaotada; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tunnistab tänapäevase info- ja kommunikatsioonitehnoloogia võimalikku suurt tähtsust inimõiguste edendamisel, kaitsmisel ja taaskehtestamisel kogu maailmas ning kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles kasutama oma teabekanaleid, et süstemaatiliselt kinnitada oma konkreetsetes raamistikes ja tegevusvaldkondades Euroopa Parlamendi seisukohta erinevates inimõigustealastes küsimustes, aidates samal ajal kaasa ELi ühiste jõupingutuste tõhususele ja nähtavusele; väljendab muret asjaolu pärast, et üha rohkem kasutatakse teatavat kahesuguse kasutusega küberseiretehnoloogiat poliitikute, aktivistide ja ajakirjanike vastu; tunneb seetõttu heameelt ELi institutsioonide käimasoleva töö üle, et ajakohastada nõukogu 5. mai 2009. aasta määrust (EÜ) nr 428/2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks (41); mõistab karmilt hukka asjaolu, et üha rohkem inimõiguste kaitsjaid puutub kokku digitaalsete ohtudega, mis hõlmavad andmete ohtu seadmist seadmete konfiskeerimise, kaugseire ja andmelekete tõttu; väljendab muret selle pärast, et veebiplatvormid kustutavad seaduslikke videotõendeid võimalikest sõjakuritegudest, tehes seda asjaomastelt platvormidelt terroristliku sisu ja propaganda eemaldamise raames; |
| --- | --- |

13.

| 14. | väljendab muret õigusriigi põhimõtte suureneva privatiseerimise pärast internetis, kus eraettevõtjad teevad otsuseid, mis käsitlevad põhiõiguste, näiteks sõnavabaduse piiramist, oma teenuse osutamise tingimuste, mitte demokraatlikult vastuvõetud seaduste alusel; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub komisjoni üles võtma vastu teavitamise ja meetmete direktiivi, mis suurendab kõrvaldamismenetluste läbipaistvust ja proportsionaalsust, pakkudes samas tõhusaid õiguskaitsevahendeid kasutajatele, kelle sisu on kõrvaldatud ekslikult; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mõistab hukka naiste- ja tütarlastevastase seksuaalvägivalla, sealhulgas massivägistamise, seksiorjuse, sundprostitutsiooni, soolise tagakiusamise vormide, inimkaubanduse, seksiturismi ning kõigi muude füüsilise, seksuaalse ja psühholoogilise vägivalla vormide kasutamise sõjarelvana; juhib tähelepanu asjaolule, et soolise kuuluvuse ja seksuaalse vägivallaga seotud kuriteod liigitatakse Rooma statuudis sõjakuritegudeks, inimsusvastasteks kuritegudeks või konstitutiivseteks tegudeks seoses genotsiidi või piinamisega; rõhutab, kui tähtis on kaitsta naiste õigusi, sealhulgas nende seksuaal- ja reproduktiivõigusi, nii õigusaktide, hariduse kui ka kodanikuühiskonna organisatsioonide toetamise kaudu; väljendab heameelt selle üle, et võeti vastu ELi soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava (2016–2020), milles esitatakse põhjalik loetelu meetmetest, mille eesmärk on parandada naiste olukorda seoses võrdsete õiguste ja naiste mõjuvõimu suurendamisega; rõhutab, et tähtis on tagada selle tulemuslik elluviimine; kiidab samuti heaks dokumendi „Strateegiline kohustus soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks aastatel 2016–2019“ vastuvõtmise, millega edendatakse soolist võrdõiguslikkust ja naiste õigusi terves maailmas; rõhutab, kui tähtis on, et kõik liikmesriigid ratifitseeriksid ja rakendaksid tõhusalt Istanbuli konventsiooni; juhib tähelepanu asjaolule, et haridus on parim vahend, millega võidelda naiste ja laste diskrimineerimise ja nendevastase vägivallaga; nõuab, et komisjon, Euroopa välisteenistus ning komisjoni asepresident ja kõrge esindaja täidaksid aktiivsemalt oma kohustusi ja lubadusi naiste õiguste vallas, tuginedes naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitlevale konventsioonile, ning innustab kolmandaid riike sama tegema; on veendunud, et EL peaks jätkama naiste toetamise integreerimist ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) operatsioonidesse, konfliktide ennetamisse ja konfliktijärgsesse ülesehitamisse; kinnitab veel kord naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 olulisust; rõhutab, kui tähtis on naiste pidev, võrdne, täielik ja aktiivne osalemine konfliktide ennetamises ja lahendamises, inimõiguste ja demokraatlike reformide edendamises ning rahuvalveoperatsioonides, humanitaarabis, konfliktijärgses ülesehitamises ja demokraatiale ülemineku protsessides, mis viivad kestvate ja stabiilsete poliitiliste lahendusteni; tuletab meelde, et 2016. aasta Sahharovi auhind anti ISISe/Daeshi seksiorjuse läbi elanud Nadia Muradile ja Lamiya Aji Basharile; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et kättesaadavad tervishoiuteenused, seksuaal- ja reproduktiivtervise põhimõtete ning seonduvate õiguste üldine austamine ja tagamine, pereplaneerimine, naistele sobivate hügieenitarvete olemasolu, emadele mõeldud, sünnieelsed ja vastsündinute tervishoiuteenused ning ohutu abordi tegemise võimalused on olulised elemendid naiste elu päästmisel ning aitavad ühtlasi hoida ära suure riskiga sünnitusi ja vähendada imikute ja laste suremust; peab vastuvõetamatuks, et naiste ja tütarlaste kehasid, eriti mis puudutab nende seksuaal- ja reproduktiivtervist ning seonduvaid õigusi, käsitatakse endiselt ideoloogilise lahinguväljana; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid tunnustaksid naiste ja tütarlaste võõrandamatut õigust kehalisele puutumatusele ja sõltumatute otsuste tegemisele ning mõistab hukka naiste seksuaal- ja reproduktiivtervisega seonduvate õiguste sagedase rikkumise, sh pereplaneerimisteenuste, rasestumisvastaste vahendite ning ohutu ja seadusliku abordi teenuste kättesaadavuse võimaldamisest keeldumise; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mõistab teravalt hukka nn üldise vaikimisseaduse taaskehtestamise ja kohaldamisala laiendamise ning selle mõju naiste ja tütarlaste tervishoiule ja õigustele kogu maailmas; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid kõrvaldaksid USA tekitatud rahastamise puudujäägi seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste valdkonnas ja et selleks kasutataks nii riiklikke kui ka ELi arenguabiks ette nähtud rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tuletab meelde, et naiste ja meeste võrdõiguslikkus on ELi ja selle liikmesriikide üks aluspõhimõtteid ning soolise aspekti arvestamine on üks liidu põhieesmärkidest, nagu on sätestatud aluslepingutes; kutsub seetõttu komisjoni üles integreerima soolise aspekti arvestamise ELi keskse põhimõttena kõikidesse ELi õigusaktidesse, suunistesse, meetmetesse ja rahastamisse, pöörates erilist tähelepanu ELi välissuhete poliitikale; rõhutab, et tugevdada tuleb ELi delegatsioonide rolli ning Euroopa välisteenistuse soolise võrdõiguslikkuse peanõuniku rolli, tagades tema pädevusvaldkonnale eraldi eelarve; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub Euroopa välisteenistust üles tagama, et naiste staatuse komisjoni 61. istungjärgu tulemused lisataks tema poliitikasse ja et need annaksid uut hoogu naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamise edendamiseks ja soolise ebavõrdsuse käsitlemiseks muutuvas töömaailmas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | juhib tähelepanu sellele, et naiste mõjuvõimu suurendamine soodustab kaasava, õiglase ja rahumeelse ühiskonna saavutamist ja kestlikku arengut; rõhutab, et kõigis kestliku arengu eesmärkides on selge rõhuasetus soolisele võrdõiguslikkusele ja naiste mõjuvõimu suurendamisele ning et rohkem tuleb pingutada selle nimel, et tagada naiste õiguste täielik austamine ning selliste poliitikameetmete, mis edendavad majandusliku ja sotsiaalse mõjuvõimu suurendamist ja naiste osalust otsustusprotsessides, tulemuslik rakendamine; rõhutab, et eritähelepanu tuleks pöörata põlisrahvaste hulka kuuluvate naiste mõjuvõimu suurendamisele; |
| --- | --- |

21.

| 22. | juhib tähelepanu asjaolule, et naisi tuleks julgustada organiseeruma ametiühingute kaudu ja et neid ei tohiks diskrimineerida äritegevuse rahastamise taotlemisel; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nõuab, et EL toetaks kõiki naiste ühendusi, mis töötavad iga päev selle nimel, et toetada neid naisi, kes asuvad piirkondades, kus valitseb humanitaarkriis või konflikt; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kinnitab veel kord ÜRO lapse õiguste konventsiooni ja selle fakultatiivprotokollide üldise ratifitseerimise ja tulemusliku rakendamise hädavajalikkust, et pakkuda lastele õiguskaitset; rõhutab, et lapsed puutuvad sageli kokku spetsiifilise kuritarvitamisega, nagu lastega sõlmitud abielud või suguelundite moonutamine, ning seetõttu vajavad nad tõhusamat kaitset; rõhutab, et mõnedes riikides on lapstööjõu kasutamine, laste värbamine relvakonfliktides ning varajased ja sundabielud endiselt terav probleem; nõuab, et EL konsulteeriks järjepidevalt lapse õigustega tegelevate asjaomaste kohalike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ning juhiks kolmandate riikidega peetavates poliitilistes ja inimõigustealastes dialoogides tähelepanu osalisriikide kohustusele konventsiooni rakendada; kiidab heaks Euroopa Nõukogu lapse õiguste strateegia (2016–2021); nõuab, et EL edendaks jätkuvalt oma välisdelegatsioonide kaudu ELi ja ÜRO Lastefondi lapse õigusi käsitlevat töövahendit, mille eesmärk on integreerida lapse õigused arengukoostöösse, ning koolitaks ELi delegatsioonide töötajaid piisavalt selles valdkonnas; kordab oma nõudmist komisjonile esitada ettepanek lapse õigusi käsitleva kõikehõlmava strateegia ja tegevuskava kohta järgnevaks viieks aastaks, et seada lapse õigused ELi välispoliitikas esikohale; väljendab heameelt selle üle, et 2016. aasta arengukoostöö rahastamisvahendi raames eraldati vahendeid ÜRO asutuste toetamiseks, et viia ellu lapse õigusi käsitlevaid meetmeid, mis tuleb välja töötada nii, et abi vajavad lapsed saaksid võimalikult suurt tegelikku kasu, eriti tervishoiusüsteemide ning haridusele, veele ja kanalisatsioonile juurdepääsu valdkonnas; nõuab kiiret lahendust kodakondsuseta ja eelkõige väljaspool oma vanemate päritoluriiki sündinud laste ning lapsrändajate küsimusele; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mõistab teravalt hukka igasuguse diskrimineerimise, sealhulgas rassi, nahavärvuse, usutunnistuse, soo, seksuaalse sättumuse, sootunnuste, keele, kultuuri, sotsiaalse päritolu, ühiskonnaklassi kuuluvuse, sünnipära, vanuse, puude või muu seisundi alusel; rõhutab, et EL peaks suurendama oma jõupingutusi igasuguse diskrimineerimise, rassismi, ksenofoobia ja muude sallimatuse vormide kaotamiseks inimõigustealaste ja poliitiliste dialoogide, ELi delegatsioonide töö ning avaliku diplomaatia kaudu; rõhutab lisaks, et EL peaks jätkuvalt edendama kõikide seda eesmärki toetavate ÜRO konventsioonide ratifitseerimist ja täielikku rakendamist; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kordab, et inimkaubandus tähendab isiku värbamist, transportimist, üleviimist, varjamist või vastuvõtmist, milleks kasutatakse ähvardusi, jõudu või muid sunnimeetodeid, inimröövi, kelmust, pettust, võimu või kaitsetu seisundi kuritarvitamist või teise isiku üle kontrolli omava isiku nõusoleku saavutamiseks raha või hüvitiste võtmist või andmist ärakasutamise eesmärgil; nõuab, et EL ja liikmesriigid võtaksid meetmeid, et vähendada nõudlust, mis soodustab kõiki inimeste, eriti naiste ja laste ärakasutamise vorme, mis viivad inimkaubanduseni, ning säilitaksid samas inimõigustepõhise ja ohvrikeskse lähenemisviisi; kordab, et kõik liikmesriigid peavad rakendama inimkaubanduse kaotamist käsitlevat ELi strateegiat ja vastavat direktiivi 2011/36/EL (42); väljendab sügavat muret asjaolu pärast, et rändajad ja pagulased on äärmiselt haavatavad ärakasutamise, ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse suhtes; rõhutab vajadust eristada inimkaubanduse ja rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise mõisteid; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mõistab hukka jätkuvad inimõiguste rikkumised, mis pannakse toime kastihierarhia ja kastisüsteemil põhineva diskrimineerimise tõttu kannatavate inimeste vastu, sh võrdsuse välistamise, juurdepääsu tõkestamise kohtusüsteemile ja tööhõivele, jätkuva segregatsiooni ja kastikuuluvusest tingitud piirangud seoses peamiste inimõiguste ja inimarenguga; kordab oma nõudmist, et töötataks välja ELi poliitika kastipõhise diskrimineerimise vastu ja et EL kasutaks iga võimalust, et väljendada tõsist muret selliste inimõiguste rikkumiste pärast; nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid suurendaksid jõupingutusi ja toetaksid asjaomaseid algatusi ÜRO ja delegatsioonide tasandil, viies ellu 2030. aasta kestliku arengu eesmärke ja teostades nende üle järelevalvet, jälgides päritolulist diskrimineerimist käsitlevate uute ÜRO suuniste järgimist ning toetades riike ÜRO inimõigusmehhanismide soovituste rakendamisel kastipõhise diskrimineerimise küsimuses; |
| --- | --- |

27.

| 28. | väljendab tõsist muret selle pärast, et diskrimineerimine ohustab jätkuvalt eelkõige vähemusi, kes on eriti kaitsetud poliitiliste, majanduslike, keskkonna ja tööga seotud muutuste ja häirete ees; märgib, et paljudel neist on piiratud juurdepääs poliitilistele esindusorganitele või siis puudub see üldse ja et paljud neist kannatavad tõsiselt vaesuse all; rõhutab, et EL peaks suurendama oma jõupingutusi vähemuste inimõiguste rikkumiste kaotamiseks; rõhutab, et vähemuskogukondadel on eriomased vajadused ning neile tuleks tagada täielik juurdepääs ja võrdne kohtlemine majandus-, ühiskonna-, poliitilise ja kultuurielu kõigis valdkondades; |
| --- | --- |

28.

| 29. | väljendab heameelt ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ratifitseerimise üle ning kordab, kui oluline on selle ratifitseerimine ja tõhus rakendamine nii liikmesriikide kui ka ELi institutsioonide poolt; rõhutab, et puue ei võta inimestelt ära inimväärikust ja seetõttu on riigil kohustus neid kaitsta; toonitab eelkõige vajadust integreerida üldise juurdepääsu põhimõte ja puudega inimeste õigused kindlalt kõikidesse ELi asjaomastesse poliitikavaldkondadesse, kaasa arvatud arengukoostöösse, ning rõhutab antud teema ettekirjutavat ja horisontaalset iseloomu; nõuab, et EL kaasaks puude alusel diskrimineerimise vastu võitlemise oma välistegevuse ja arenguabiga seotud poliitikameetmetesse; kiidab sellega seoses heaks puudega inimeste õiguste lisamise uude Euroopa arengukonsensusesse; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kinnitab oma toetust inimõigusi käsitlevate klauslite süstemaatilisele integreerimisele ELi ja kolmandate riikide vahelistesse rahvusvahelistesse lepingutesse, muu hulgas kaubandus- ja investeerimislepingutesse; tuletab meelde, et kõiki inimõigusi tuleb käsitada võrdväärsetena, olles jagamatud, üksteisest sõltuvad ja omavahel seotud; kutsub komisjoni üles tulemuslikult ja järjepidevalt jälgima nende klauslite elluviimist ning esitama parlamendile korrapäraselt aruandeid inimõiguste austamise kohta partnerriikides; palub komisjonil rakendada struktureeritumat ja strateegilisemat lähenemisviisi inimõigustealasele dialoogile tulevaste lepingute raames; pooldab kestlikku arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra (GSP+) soodustuste süsteemi, mis loob stiimulid 27 inimõigusi ja tööstandardeid käsitleva rahvusvahelise põhikonventsiooni tulemuslikuks rakendamiseks; nõuab GSP+ tegelikku jõustamist ning ootab, et komisjon esitaks parlamendile ja nõukogule aruande selle ratifitseerimise seisu ja asjaomase kava raames tehtud edusammude kohta; kordab, kui oluline on nõuetekohaselt järgida ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kinnitab veel kord, et kõikide kolmandates riikides tegutsevate ettevõtjate, sealhulgas Euroopa ettevõtjate tegevus peab olema täielikult kooskõlas rahvusvaheliste inimõigusalaste standarditega, ning nõuab, et EL ja selle liikmesriigid tagaksid, et see nii ka on; kinnitab lisaks veel kord, kui oluline on ettevõtja sotsiaalse vastutuse edendamine ja see, et Euroopa ettevõtjad oleksid äritegevust ja inimõigusi käsitlevate rahvusvaheliste standardite edendamisel esirinnas, rõhutades, et inimõigus- ja äriorganisatsioonide koostöö suurendaks kohalike osalejate mõjuvõimu ja edendaks kodanikuühiskonda; tunnistab, et ülemaailmsed väärtusahelad võivad aidata edendada põhilisi rahvusvahelisi töö-, keskkonna- ja sotsiaalseid standardeid ning kujutavad endast võimalusi ja proovikivisid seoses kestlike edusammude ning inimõiguste edendamisega, eriti arengumaades; kutsub ELi üles olema ülemaailmsete väärtusahelate piisava, õiglase, läbipaistva ja kestliku haldamise saavutamisel aktiivsem ning leevendama mis tahes negatiivset mõju inimõigustele, sealhulgas töötajate õiguste rikkumine; toob siiski esile, et ettevõtlusega seotud inimõiguste rikkumiste korral tuleks ohvritele tagada tõhus juurdepääs õiguskaitsevahenditele; palub tungivalt komisjonil tagada, et EIP toetatavad projektid on kooskõlas ELi poliitikaga ja inimõigustealaste kohustustega; võtab teadmiseks käimasolevad läbirääkimised siduva lepingu üle rahvusvaheliste korporatsioonide ja teiste ettevõtete tegevuse reguleerimiseks inimõiguste osas; innustab ELi asjaomastes läbirääkimistes konstruktiivselt osalema; |
| --- | --- |

31.

| 32. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid kasutaksid kogu oma poliitilist mõjuvõimu kõikide selliste tegude toimepanemise ärahoidmiseks, mida võib pidada genotsiidiks, sõjakuriteoks või inimsusvastaseks kuriteoks, et kõnealuste kuritegude toimepanemise korral tulemuslikult ja koordineeritult reageerida, võtta kasutusele kõik vajalikud vahendid teo toimepanijate vastutuselevõtmiseks, sealhulgas universaalse jurisdiktsiooni põhimõtte kohaldamise kaudu, anda ohvritele abi ning toetada stabiliseerimis- ja lepitusprotsesse; palub rahvusvahelisel üldsusel luua vägivaldsete konfliktide tekke, taaspuhkemise ja eskaleerumise ennetamiseks vahendid, mis lühendavad hoiatuse ja reageerimise vahelist aega, nagu ELi varajase hoiatamise süsteem; |
| --- | --- |

32.

| 33. | nõuab, et EL toetaks organisatsioone (sealhulgas valitsusvälised organisatsioonid, avalike allikate juurdlusorganid ja kodanikuühiskond), kes koguvad, säilitavad ja kaitsevad digitaalseid ja muid tõendeid kuritegude kohta, et lihtsustada nende eest süüdimõistmist rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

33.

| 34. | väljendab tõsist muret kultuuripärandi objektide hävitamise pärast Süürias, Iraagis, Jeemenis ja Liibüas; märgib, et maailma 38 ohustatud kultuuripärandi objektist 22 asuvad Lähis-Idas; toetab kultuuripärandi algatuse tegevust ja selle teabekogumismeetmeid Süürias ja Iraagis seoses arheoloogilise ja kultuuripärandi hävitamisega; |
| --- | --- |

34.

| 35. | väljendab heameelt ELi jõupingutuste üle, et toetada ÜRO loodud rahvusvahelist, erapooletut ja sõltumatut mehhanismi, mille eesmärk on aidata kaasa Süürias toime pandud tõsiste kuritegude uurimisele; rõhutab vajadust luua sarnane sõltumatu mehhanism Iraagis; nõuab, et ELi ja need liikmesriigid, kes ei ole seda juba teinud, toetaksid rahvusvahelist, erapooletut ja sõltumatut mehhanismi rahaliselt; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mõistab karmilt hukka koletud kuriteod ja inimõiguste rikkumised, mida on toime pannud riiklikud ja valitsusvälised osalejad; tunneb õudust tohutu hulga sooritatud kuritegude pärast, sealhulgas mõrvad, piinamine, vägistamine sõjarelvana, orjastamine ja seksuaalne orjastamine, lapssõdurite värbamine, sunniviisiline usuvahetus ning süstemaatiline „puhastus“ ja usuvähemuste tapmine; tuletab meelde, et oma 12. veebruari 2015. aasta resolutsioonis humanitaarkriisi kohta Iraagis ja Süürias, eelkõige seoses rühmitusega Islamiriik (IS) (43), kvalifitseeris Euroopa Parlament genotsiidina olukorra, mille all kannatavad usuvähemused ISISe/Daeshi hallatavatel aladel; rõhutab, et EL ja selle liikmesriigid peaksid toetama valitsusväliste rühmituste, nagu ISIS/Daesh, liikmete vastutusele võtmist, paludes ÜRO Julgeolekunõukogul anda Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule pädevus või tagada, et õigust mõistetakse ajutise kohtu või universaalse jurisdiktsiooni kaudu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kinnitab oma täielikku toetust Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule, Rooma statuudile, prokuratuurile, prokuröri õigusele algatada uurimisi omal algatusel ja edusammudele uute uurimiste algatamisel, mis on olulised vahendid, et võidelda karistamatuse vastu jõhkrate massikuritegude puhul; palub kõigil liikmesriikidel ratifitseerida Kampala muudatused agressioonikuritegude kohta ning lisada jõhkrad massikuriteod nende kuritegude loetelusse, mis on ELi pädevuses; mõistab hukka kõik katsed kahjustada selle õiguspärasust või sõltumatust ning nõuab, et ELi ja selle liikmesriigid teeksid järjekindlalt koostööd Rahvusvahelise Kriminaalkohtu uurimiste ja otsuste toetamiseks, et lõpetada karistamatus rahvusvaheliste kuritegude puhul, sealhulgas seoses Rahvusvahelise Kriminaalkohtu poolt tagaotsitavaks kuulutatud isikute vahistamisega; nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid toetaksid püsivalt Rahvusvahelise Kriminaalkohtu menetlusi, uurimisi ja otsuseid ning astuksid samme, et hoida ära juhtumeid, mille puhul asutused ei tee Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga koostööd, ja reageeriksid neile tõhusalt ning tagaksid piisavad rahalised vahendid; väljendab heameelt ELi ja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu esindajate 6. juulil 2016. aastal Brüsselis toimunud kohtumise üle, et teha ettevalmistusi ELi ja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu teiseks ümarlauakohtumiseks, mille eesmärk oli võimaldada Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ja Euroopa Liidu institutsioonide asjaomastel töötajatel leida ühist huvi pakkuvad valdkonnad, vahetada teavet asjakohase tegevuse kohta ja tagada poolte vahel parem koostöö; võtab sügava kahetsusega teadmiseks hiljutised teated Rooma statuudis osalemise lõpetamise kohta, mis seab ohtu õigusabi kättesaadavuse ohvrite jaoks ning tuleks kindlalt hukka mõista; on seisukohal, et komisjon, Euroopa välisteenistus ja liikmesriigid peaksid jätkuvalt innustama kolmandaid riike ratifitseerima ja kohaldama Rooma statuuti; kordab oma nõudmist komisjoni asepresidendile ja kõrgele esindajale nimetada ametisse rahvusvahelise humanitaarõiguse ja rahvusvahelise õiguse valdkonna ELi eriesindaja, kelle ülesanne on edendada, kinnistada ja esindada ELi välispoliitika valdkondades ELi kohustust võidelda karistamatusega ja pühendumust Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid toetaksid ÜRO aruandlusmehhanisme ja resolutsioone ÜRO mitmepoolsetel foorumitel, sealhulgas Inimõiguste Nõukogus; |
| --- | --- |

37.

| 38. | nõuab tungivalt, et EL pingutaks rohkem selle nimel, et edendada mitmepoolsel ja kahepoolsel tasandil õigusriigi põhimõtet ja kohtusüsteemi sõltumatust kui demokraatia tugevdamise aluspõhimõtet; julgustab ELi toetama kõikjal maailmas õiglast kohtumõistmist, aidates kaasa seadusandlike ja institutsiooniliste reformide läbiviimisele kolmandates riikides; ergutab ühtlasi ELi delegatsioone ja liikmesriikide saatkondi pidevalt jälgima kohtuprotsesse, et edendada kohtusüsteemi sõltumatust; |
| --- | --- |

38.

| 39. | väljendab tõsist muret üha suurema arvu rändajate, pagulaste ja varjupaigataotlejate, sealhulgas järjest rohkemate naiste pärast, kes on konfliktide, vägivalla, tagakiusamise, valitsuste ebaõnnestumiste, vaesuse, ebaseadusliku rände, inimkaubanduse ja ebaseadusliku üle piiri toimetamisega tegelevate võrgustike ohvrid, ning väljendab solidaarsust nendega; rõhutab tungivat vajadust võtta tõsiseltvõetavaid meetmeid, et tegeleda rändevoogude algpõhjustega ja leida pikaajalised lahendused, mis tuginevad inimõiguste ja inimväärikuse austamisele, ning seega tegeleda rändekriisi välismõõtmega, otsides muu hulgas jätkusuutlikke lahendusi meie naabruses toimuvatele konfliktidele, milleks tuleks näiteks arendada asjaomaste kolmandate riikidega koostööd ja partnerlusi, mis on kooskõlas rahvusvahelise õigusega ja tagavad inimõiguste austamise asjaomastes riikides; väljendab sügavat muret vägivalla pärast lapsrändajate ning sealhulgas kadunud ja saatjata lapsrändajate suhtes ning nõuab ümberasustamist, perekonna taasühinemise programme ja humanitaarkoridore; on väga mures riigisiseste põgenike raske olukorra ja suureneva arvu pärast ning nõuab nende turvalist tagasisaatmist, ümberasustamist või kohalikku integreerimist; nõuab, et ELi ja selle liikmesriigid annaksid humanitaarabi hariduse, eluaseme, tervishoiu ja muudes humanitaarvaldkondades, et aidata pagulasi nende kodumaale kõige lähemal, ning nõuab tagasisaatmispoliitika nõuetekohast rakendamist; rõhutab vajadust rände tervikliku ja inimõigustepõhise käsituse järele ning nõuab, et EL teeks veelgi rohkem koostööd ÜRO, piirkondlike organisatsioonide, valitsuste ja valitsusväliste organisatsioonidega; palub liikmesriikidel täielikult rakendada ühine Euroopa varjupaigapakett ja rännet käsitlevad ühised õigusaktid, et eelkõige kaitsta haavatavaid varjupaigataotlejaid; rõhutab, et turvaliste riikide ja turvaliste päritoluriikide mõiste ei tohi takistada individuaalsete varjupaigataotluste käsitlemist; hoiatab ELi välispoliitika ärakasutamise eest nn rände haldamise vahendina; nõuab, et ELi ja liikmesriigid kehtestaksid täieliku läbipaistvuse kolmandatele riikidele rändealaseks koostööks eraldatud vahendite osas ja tagaksid, et sellest koostööst ei saa kasu inimõiguste rikkumisse kaasatud struktuurid, vaid sellega kaasneks inimõiguste olukorra paranemine asjaomastes riikides; |
| --- | --- |

39.

| 40. | on seisukohal, et arengukoostöö ning inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete, sealhulgas õigusriigi põhimõtte ja hea valitsemistava edendamine peaksid käima käsikäes; tuletab sellega seoses meelde, et ÜRO on märkinud, et ilma inimõigustel põhineva käsituseta ei ole võimalik arengueesmärke täiel määral saavutada; tuletab lisaks meelde, et EL on võtnud omale kohustuse toetada partnerriike, võttes arvesse nende arengualast olukorda ning inimõiguste ja demokraatia valdkonnas tehtud edusamme; |
| --- | --- |

40.

| 41. | juhib tähelepanu asjaolule, et vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate inimeste osakaal on naiste hulgas suurem, ja palub komisjonil suurendada jõupingutusi, et rakendada oma arengupoliitikas vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise meetmeid; |
| --- | --- |

41.

| 42. | tuletab meelde, et nõukogu ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP teine kriteerium kohustab liikmesriike uurima kõiki relvaekspordilitsentse sihtriigi inimõiguste austamise suhtes; tuletab sellega seoses meelde kohustust, mille komisjon võttis ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskavas seoses julgeolekujõudude ning ELi inimõigustealase poliitika elluviimise ja sealhulgas hoolsuskohustuse põhimõtete väljatöötamise ja rakendamisega selles valdkonnas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | nõuab veel kord, et EL võtaks relvastatud droonide kasutamise küsimuses ühise seisukoha, mille aluseks on inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse austamine ning milles käsitletakse selliseid küsimusi nagu õigusraamistik, proportsionaalsus, vastutus, tsiviilisikute kaitse ja läbipaistvus; nõuab taas tungivalt, et EL keelustaks täisautonoomsete, inimese osaluseta rünnakuid võimaldavate relvade väljatöötamise, tootmise ja kasutamise; |
| --- | --- |

43.

| 44. | on seisukohal, et EL peaks jätkama oma jõupingutusi selle nimel, et edendada lesbide, geide, biseksuaalide ning trans- ja intersooliste inimeste (LGBTI) inimõiguste austamist kooskõlas ELi selleteemaliste suunistega; nõuab, et kõnealuseid suuniseid rakendataks täielikult, muu hulgas kolmandates riikides töötava ELi personali koolitamise kaudu; mõistab hukka asjaolu, et 72 riigis on homoseksuaalsus endiselt kriminaalkorras karistatav, ja peab murettekitavaks, et nendest 13 riigis kehtib karistusena surmanuhtlus, ning on veendunud, et sellised vägivaldsed tavad ja vägivallaaktid isikute vastu, mida pannakse toime nende seksuaalse sättumuse tõttu, nagu sunniviisiline avalikustamine, vihakuriteod ja vihakõne nii internetis kui ka mujal ning nn korrektiivne vägistamine ei tohiks jääda karistamata; võtab teadmiseks samasooliste abielude ja samasooliste tsiviilpartnerluse legaliseerimise mõnedes riikides ning ergutab neid veelgi rohkem tunnustama; mõistab hukka naiste ja vähemusrühmade kehalise puutumatuse rikkumised; kutsub riike üles keelustama kõnealused tavad, võtma selliste tegude toimepanijad vastutusele ja toetama ohvreid; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rõhutab, et võitlus korruptsiooni kõikide vormide vastu on põhjapaneva tähtsusega, et kaitsta õigusriigi põhimõtet, demokraatiat ja inimõiguste austamist; mõistab teravalt hukka igasuguse suhtumise, mis kiidab heaks korruptiivse tegevuse; |
| --- | --- |

45.

| 46. | tuletab meelde, et korruptsioon ohustab inimõiguste võrdset kasutamist ja õõnestab demokraatlikke protsesse, nagu õigusriik ja õiglane kohtumõistmine; on seisukohal, et EL peaks rõhutama kõikides oma dialoogiplatvormides kolmandate riikidega usaldusväärsuse, aruandekohustuse ning avalike asjade, riigi rahanduse ja avaliku vara nõuetekohase haldamise olulisust, nagu on sätestatud ÜRO korruptsioonivastases konventsioonis; soovitab ELil kasutada oma eksperditeadmisi selleks, et aidata kolmandatel riikidel järjepidevamalt ja süsteemsemalt võidelda korruptsiooniga, luues ja tugevdades sõltumatuid ja tõhusaid korruptsioonivastaseid institutsioone; kutsub eelkõige komisjoni üles pidama läbirääkimisi korruptsioonivastast võitlust käsitlevate sätete üle kõikide tulevaste kaubanduslepingute puhul, mille üle ta kolmandate riikidega läbirääkimisi peab; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rõhutab riikide ja teiste kohustatud osaliste tähtsat ülesannet ja vastutust leevendada kliimamuutusi, ennetada nende kahjulikku mõju inimõigustele ning edendada poliitika sidusust, tagamaks, et kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise pingutused on piisavad, vajalikul määral kaugeleulatuvad, mittediskrimineerivad ja muul viisil kooskõlas inimõigustealaste kohustustega; rõhutab, et ÜRO hinnangul on 2050. aastaks palju keskkonnapõgenikke; juhib tähelepanu kaubandus-, keskkonna- ja arengupoliitika vahelisele seosele ning positiivsele ja negatiivsele mõjule, mida selline poliitika võib inimõiguste austamisele avaldada; väljendab heameelt rahvusvahelise pühendumuse üle keskkonna- ja looduskatastroofide ja kliimamuutustega seotud küsimuste ja inimõiguste integreerimise edendamisele; |
| --- | --- |

47.

| 48. | rõhutab, et maa hõivamine on arengumaades viimastel aastatel märkimisväärselt sagenenud; on seisukohal, et ressursside kuritarvitamise ja hõivamise vastane võitlus peaks olema esmatähtis; mõistab hukka sellised tavad nagu maa hõivamine ja looduslike ressursside vastutustundetu kasutamine; nõuab, et komisjon võtaks viivitamata meetmeid, lähtudes Euroopa Parlamendi arvukatest hiljutistest resolutsioonidest selles valdkonnas; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rõhutab, kui tähtis on tagada, et sotsiaal-, haridus-, tervishoiu- ja julgeolekupoliitika hõlmaksid inimõigusi ning juurdepääsu sellistele kaupadele ja teenustele nagu vesi ja kanalisatsioon; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kutsub rahvusvahelisi institutsioone, riikide valitsusi, valitsusväliseid organisatsioone ja üksikisikuid üles tegema koostööd, et luua asjakohane õigusraamistik, mille eesmärk on tagada, et kõigil maailmas on kindlustatud juurdepääs minimaalsele veekogusele; rõhutab, et vett ei tohiks pidada kaubaks, vaid arengu- ja jätkusuutlikkuse küsimuseks, ning et vee privatiseerimine ei vabasta riike nende inimõigustealastest kohustustest; palub riikidel, kus vesi on üks pingete või konfliktide allikas, teha koostööd vee jagamise valdkonnas, et saavutada piirkonnas olukord, mis on kasulik kõigile jätkusuutlikkuse ja rahumeelse arengu seisukohast; |
| --- | --- |

50.

Demokraatia toetamisega seotud probleemide käsitlemine ja seonduv tegevus

| 51. | rõhutab, et EL peaks jätkama demokraatlike ja tõhusate inimõigusinstitutsioonide ja kodanikuühiskonna aktiivset toetamist nende püüdlustes edendada demokratiseerimist; kiidab heaks kogu maailmas pakutava hindamatu abi kodanikuühiskonna organisatsioonidele demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi raames, mis on jätkuvalt ELi peamine vahend inimõigustealase välispoliitika elluviimisel; kiidab samuti heaks Euroopa demokraatia rahastu pidevad pingutused, et edendada demokraatiat ning põhiõiguste ja -vabaduste austamist ELi ida- ja lõunanaabruses; |
| --- | --- |

51.

| 52. | tuletab meelde, et kogemused ja õppetunnid, mis on saadud demokraatiale üleminekust laienemis- ja naabruspoliitika raames, võivad aidata välja selgitada parimad tavad, mida võiks kasutada muude demokratiseerimisprotsesside toetamiseks ja tugevdamiseks üle maailma; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kordab sellega seoses oma nõudmist komisjonile töötada välja demokraatia toetamise ELi suunised; |
| --- | --- |

53.

| 54. | soovitab ELil rohkem pingutada selle nimel, et töötada välja laiahaardelisem demokratiseerimisprotsesside käsitus, mille puhul on vabad ja õiglased valimised vaid üks mõõde, et aidata ülemaailmselt kaasa demokraatlike institutsioonide tugevdamisele ja üldsuse usalduse suurendamisele valimisprotsesside vastu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | peab kiiduväärseks kaheksat valimisvaatlusmissiooni ja kaheksat valimisekspertide missiooni, mille EL lähetas 2016. aastal maailma eri kohtadesse; rõhutab tõsiasja, et EL on alates 2015. aastast kokku lähetanud 17 valimisvaatlusmissiooni ja 23 valimisekspertide missiooni; kinnitab oma poolehoidu ELi jätkuvale valimisprotsesside toetamisele ning valimistega seotud abi osutamisele ja siseriiklike vaatlejate toetamisele; pooldab ja toetab sellega seoses täielikult demokraatia toetamise ja valimiste koordineerimise rühma tööd; |
| --- | --- |

55.

| 56. | tuletab meelde, kui olulised on valimisvaatlusmissioonide aruannete ja soovituste nõuetekohased järelmeetmed, mis aitavad suurendada nende mõju ja tugevdada ELi toetust demokraatlikele standarditele asjaomastes riikides; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kiidab heaks komisjoni, Euroopa välisteenistuse ja liikmesriikide poolt praeguse inimõiguste ja demokraatia tegevuskava raames võetud kohustuse teha kindlamat ja järjepidevamat koostööd kolmandate riikide valimiskomisjonide, parlamentaarsete institutsioonide ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega, et aidata kaasa nende võimestamisele ja seega demokraatlike protsesside tugevdamisele; |
| --- | --- |

57.

| 58. | rõhutab, et laienemispoliitika on üks jõulisemaid vahendeid demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste austamise tugevdamiseks, pidades silmas praegusi poliitilisi arenguid kanditaat- ja potentsiaalsetes kandidaatriikides; kutsub komisjoni üles suurendama jõupingutusi, et toetada demokraatliku poliitilise kultuuri tugevdamist, õigusriigi põhimõtte austamist, meedia ja kohtusüsteemi sõltumatust ning korruptsioonivastast võitlust neis riikides; väljendab oma veendumust, et läbivaadatud Euroopa naabruspoliitika keskmes peaks endiselt olema inimõiguste ja demokraatia põhimõtete kaitsmine, aktiivne edendamine ja jõustamine; kordab tõsiasja, et inimõiguste ja demokraatia kaitsmine, aktiivne toetamine ja jõustamine on nii partnerriikide kui ka ELi huvides; rõhutab lisaks sellele, et EL peab täitma oma partnerite ja eelkõige naaberriikide ees võetud kohustust toetada majanduslikke, sotsiaalseid ja poliitilisi reforme, kaitsta inimõigusi ning aidata luua õigusriik, kuna see on parim vahend rahvusvahelise korra tugevdamiseks ja stabiilsuse tagamiseks ELi naabruses; tuletab meelde, et Vahemere Liit saab kujundada ja peaks kujundama poliitilist dialoogi kõnealuses valdkonnas ning toetama tõhusat inimõiguste ja demokraatia kava piirkonnas; tuletab meelde, et kõik riigid, kes soovivad ühineda Euroopa Liiduga, peavad täielikult tagama inimõigused ja täitma rangelt Kopenhaageni kriteeriume, mille täitmata jätmine võib kaasa tuua läbirääkimiste peatamise; |
| --- | --- |

58.

| 59. | rõhutab, et rahu kindlustamine hõlmab jõupingutusi konfliktide ennetamiseks ja vähendamiseks ning poliitiliste, sotsiaal-majanduslike ja julgeolekuinstitutsioonide vastupidavuse tugevdamiseks, et pikas perspektiivis luua alus kestlikule rahule ja arengule; rõhutab, et õigusriigi, hea valitsemistava ja inimõiguste edendamine on rahu säilitamise alus; |
| --- | --- |

59.

Kõikehõlmava ja ühtse inimõiguste ja demokraatia toetamise käsituse tagamine ELi poliitikameetmete kaudu

| 60. | võtab teadmiseks ELi aastaaruande vastuvõtmise inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2016. aastal; peab aastaaruannet hädavajalikuks vahendiks, et kontrollida ELi üleilmset poliitikat inimõiguste ja demokraatia valdkonnas, anda selle kohta teavet ja seda arutada, ning väärtuslikuks vahendiks, mis annab põhjaliku ülevaate ELi prioriteetidest, jõupingutustest ja probleemidest selles valdkonnas ning mida saab kasutada täiendavate võimaluste leidmiseks, et neid tõhusalt käsitleda; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kordab jõuliselt oma kutset komisjoni asepresidendile ja kõrgele esindajale osaleda koos Euroopa Parlamendi liikmetega aasta jooksul kahel täiskogu istungil toimuval arutelul, millest esimene korraldatakse aastaaruande tutvustamisel ja teine parlamendi asjaomase raporti käsitlemiseks; kordab pideva institutsioonidevahelise dialoogi tähtsust, eelkõige parlamendi kiireloomuliste inimõigustealaste resolutsioonide järelmeetmete küsimuses; tuletab meelde, et kirjalikud vastused on institutsioonidevahelistes suhetes samuti väga tähtsad, sest need tagavad süsteemsed ja põhjalikud järelmeetmed kõikidele parlamendi tõstatatud küsimustele ning seega aitavad kaasa koordineerimise tõhustamisele; palub, et komisjoni asepresident ja kõrge esindaja ning Euroopa välisteenistus vastaksid kirjalikult vastatavatele küsimustele põhjalikult ning käsitleksid tõstatatud inimõigustealaseid küsimusi asjaomaste riikidega peetavate kõrgeima taseme dialoogide raames; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kiidab Euroopa välisteenistust ja komisjoni ammendavate aruannete eest ELi tegevuse kohta inimõiguste ja demokraatia valdkonnas 2016. aastal; on siiski seisukohal, et inimõiguste ja demokraatia aastaaruande praegust vormi saab parandada, pakkudes paremat ülevaadet ELi meetmete konkreetse mõju kohta inimõigustele ja demokraatiale kolmandates riikides; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kordab oma seisukohta, et ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilise raamistiku ja esimese tegevuskava vastuvõtmine 2012. aastal oli ELi jaoks oluline verstapost, mis tähistas inimõiguste ja demokraatia seadmist liidu välissuhete keskmesse; peab kiiduväärseks nõukogu 2015. aasta juulis vastu võetud uut ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2015–2019) ja selle vahekokkuvõtet 2017. aastal; palub komisjoni asepresidendil ja kõrgel esindajal, Euroopa välisteenistusel, komisjonil, nõukogul ja liikmesriikidel tagada kehtiva tegevuskava tulemuslik ja ühtne elluviimine, sealhulgas tõelise koostöö kaudu kodanikuühiskonna organisatsioonidega; rõhutab, et liikmesriigid peaksid andma aru selle kohta, kuidas nad on kava rakendanud; juhib erilist tähelepanu sellele, kui oluline on suurendada inimõiguste austamise ja demokraatia edendamiseks maailmas kasutatavate vahendite tõhusust ja saavutada nende maksimaalne kohalik mõju; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kordab oma seisukohta, mille kohaselt on inimõiguste ja demokraatia tegevuskava sidusaks ja järjepidevaks edendamiseks vaja liikmesriikide ja ELi institutsioonide vahelist kindlat üksmeelt ja tõhusat koordineerimist, samuti tõelist koostööd kodanikuühiskonna organisatsioonidega kohalikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil; toonitab kindlalt, et liikmesriigid peaksid võtma tegevuskava ja ELi strateegilise raamistiku rakendamisel suurema isevastutuse ning kasutama neid eeskujuna inimõiguste ja demokraatia edendamisel kahepoolselt ja mitmepoolselt; |
| --- | --- |

64.

| 65. | tunnistab Euroopa Liidu inimõiguste eriesindaja Stavros Lambrinidise tähtsat rolli ELi nähtavuse suurendamisel ning suurema tulemuslikkuse saavutamisel inimõiguste ja demokraatia põhimõtete kaitsmisel ja edendamisel maailmas ning rõhutab tema ülesannet edendada ELi inimõigustealase poliitika ühtset ja sidusat elluviimist; väljendab heameelt ELi eriesindaja volituste pikendamise üle 28. veebruarini 2019 ning kordab oma nõudmist muuta need volitused alaliseks; soovitab sellega seoses anda ELi eriesindajale algatusõigused, suurendada tema avalikku nähtavust ja tagada talle täieliku potentsiaali ärakasutamiseks piisavalt töötajaid ja rahalisi vahendeid; soovitab lisaks, et ELi eriesindaja suurendaks oma tegevuse, kavade, eduaruannete ja ülevaadete läbipaistvust; |
| --- | --- |

65.

| 66. | märgib, et ELi inimõiguste eriesindaja tööst ja mõjust saab ainult osalise ülevaate inimõigusi käsitleva aastaaruande läbivaatamise, tema sotsiaalmeediakonto ja kättesaadavate kõnede kaudu; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pooldab täielikult inimõigustealaseid riigistrateegiaid, mis kohandavad ELi meetmed riikide eri olukordadele ja vajadustele vastavaks; kordab oma nõudmist tagada Euroopa Parlamendi liikmetele juurdepääs strateegiate sisule; rõhutab kindlalt, et individuaalsete kolmandate riikide suhtes rakendatava poliitika kujundamise kõikidel tasanditel on tähtis võtta arvesse inimõigustealaseid riigistrateegiaid; kordab, et inimõigustealased riigistrateegiad peaksid olema vastavuses ELi meetmetega, mida rakendatakse igas riigis sõltuvalt konkreetsetest oludest, ning need strateegiad peaksid sisaldama mõõdetavaid edunäitajaid ja võimalust neid vajaduse korral kohandada; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pooldab kõikides ELi delegatsioonides ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonides inimõiguste ja soolise võrdõiguslikkuse kontaktisikute ametisse nimetamist; tuletab meelde oma soovitust komisjoni asepresidendile ja kõrgele esindajale ning Euroopa välisteenistusele töötada välja selged tegevussuunised kontaktisikute rolli kohta delegatsioonides, et nad saaksid parandada kvaliteeti, toimida tõeliste inimõiguste valdkonna nõunikena ja teha oma tööd tulemuslikult; |
| --- | --- |

68.

| 69. | tunnistab, et kolmandate riikidega peetavad inimõigustealased dialoogid võivad olla tõhusad kahepoolse suhtluse ja koostöö vahendid inimõiguste edendamiseks ja kaitsmiseks; kiidab heaks inimõigustealaste dialoogide alustamise järjest rohkemate riikidega; peab kiiduväärseks ja innustab suurendama kodanikuühiskonna osalemist ettevalmistavates dialoogides; kordab oma nõudmist töötada välja kõikehõlmav mehhanism, mille abil saab jälgida inimõigustealaste dialoogide toimimist ja tulemusi läbi vaadata; |
| --- | --- |

69.

| 70. | tuletab meelde ELi lubadust seada inimõigused ja demokraatia oma suhetes kolmandate riikidega kesksele kohale; rõhutab seetõttu, et inimõiguste ja demokraatia põhimõtete, sealhulgas rahvusvahelistes lepingutes sisalduvate inimõigusi käsitlevate tingimusklauslite edendamist tuleb toetada kõikides ELi poliitikavaldkondades, millel on välismõõde, näiteks laienemis- ja naabruspoliitikas, ühises julgeoleku- ja kaitsepoliitikas ning keskkonna-, arengu-, julgeoleku-, terrorismivastase võitluse, kaubandus-, rände-, justiits- ja sisepoliitikas; |
| --- | --- |

70.

| 71. | tuletab meelde, et sanktsioonid on oluline vahend ühises välis- ja julgeolekupoliitikas; nõuab tungivalt, et nõukogu rakendaks ELi õigusaktides ette nähtud sanktsioone, kui neid peetakse vajalikuks ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärkide saavutamiseks, eelkõige inimõiguste kaitsmiseks ning demokraatia tugevdamiseks ja toetamiseks, tagades samas, et need ei avalda mõju tsiviilelanikkonnale; palub, et need sanktsioonid oleksid suunatud inimõiguste rikkumiste eest vastutavatele ametnikele, et karistada neid nende kuritegude ja kuritarvituste eest; |
| --- | --- |

71.

| 72. | võtab teadmiseks komisjoni pingutused täita oma kohustust ja lisada inimõigustealased sätted oma seadusandlike ja muude kui seadusandlike ettepanekute, rakendusmeetmete ning kaubandus- ja investeerimislepingute mõjuhinnangutesse; nõuab tungivalt, et komisjon parandaks mõjuhinnangute kvaliteeti ja põhjalikkust ning tagaks inimõigustealaste küsimuste süsteemse lisamise seadusandlike ja muude kui seadusandlike ettepanekute teksti; |
| --- | --- |

72.

| 73. | väljendab veel kord oma täielikku toetust ELi kindlale pühendumusele aidata kaasa inimõiguste ja demokraatia põhimõtete edendamisele, tehes koostööd ÜRO struktuuride ja ÜRO spetsialiseeritud asutuste, Euroopa Nõukogu, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE), Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) ning selliste piirkondlike organisatsioonidega nagu Kagu-Aasia Rahvaste Assotsiatsioon (ASEAN), Lõuna-Aasia Piirkondliku Koostöö Assotsiatsioon (SAARC), Aafrika Liit, Araabia Liiga ja teised, kooskõlas ELi lepingu artiklitega 21 ja 22; |
| --- | --- |

73.

| 74. | rõhutab, et uues tegevuskavas sätestatud kaugeleulatuvate eesmärkide täitmiseks peab EL nägema ette piisavad vahendid ja asjatundlikkuse nii delegatsioonide ja peakorterite spetsiaalsete inimressursside kui ka kättesaadavate rahaliste vahendite kujul; |
| --- | --- |

74.

| 75. | kordab lisaks, et ELi aktiivne ja järjepidev osalemine kõikides ÜRO inimõigustealastes mehhanismides, eriti ÜRO Peaassamblee kolmandas komitees ja ÜRO Inimõiguste Nõukogus on äärmiselt tähtis; tunnustab Euroopa välisteenistuse, ELi delegatsioonide New Yorgis ja Genfis ning ELi liikmesriikide püüdlusi suurendada ELi ühtsust inimõigustega seotud küsimustes ÜRO tasandil; ergutab ELi rohkem pingutama, et muuta oma hääl kuuldavaks, hoogustades muu hulgas üha rohkemate piirkondadevaheliste algatuste elluviimist ning olles resolutsioonide kaastoetaja ja eestvedaja; rõhutab, et ELi juhid peavad nõudma ÜRO reformimist eesmärgiga suurendada normidel põhineva mitmepoolse süsteemi mõju ja tugevust ning tagada tõhusam inimõiguste kaitse ja rahvusvahelise õiguse edendamine; |
| --- | --- |

75.

o

o o

| 76. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO Julgeolekunõukogule, ÜRO peasekretärile, ÜRO 70. Peaassamblee presidendile, ÜRO Inimõiguste Nõukogu presidendile, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ning ELi delegatsioonide juhtidele. |
| --- | --- |

76.

---

(1)  http://www.ohchr.org/Documents/ProfessionalInterest/cedaw.pdf.

(2)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/69/167.

(3)  https://treaties.un.org/doc/source/docs/A_RES_45_158-E.pdf.

(4)  http://www.unhcr.org/3b66c2aa10.

(5)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusiness HR_EN.pdf.

(6)  http://www.un.org/en/development/desa/population/migration/ generalassembly/docs/globalcompact/A_RES_71_1.pdf.

(7)  https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld.

(8)  https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list/-/conventions/rms/090000168008482e.

(9)  http://www.oecd.org/corporate/mne/oecdguidelinesformultinationalenterprises.htm.

(10)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff /131181.pdf

(11)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10897-2015-INIT/et/pdf.

(12)  http://europa.eu/globalstrategy/sites/globalstrategy/files/regions/files/ eugs_review_web_0.pdf.

(13)  http://europa.eu/globalstrategy/sites/globalstrategy/files/full_brochure_year_1.pdf.

(14)  ELT L 76, 22.3.2011, lk 56.

(15)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/eu_guidelines_rights_of_child_0.pdf.

(16)  https://ec.europa.eu/europeaid/sites/devco/files/european-consensus-on-development-final-20170626_en.pdf.

(17)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/eu_human_rights_guidelines_on_ freedom_of_expression_online_and_offline_en.pdf.

(18)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/137585.pdf.

(19)  http://www.ceceurope.org/wp-content/uploads/2015/08/CofEU_119404.pdf.

(20)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/guidelines_death_penalty_st08416_en.pdf.

(21)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/20120626_guidelines_en.pdf.

(22)  https://www.osce.org/odihr/19223?download=true.

(23)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/137584.pdf.

(24)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/eu_guidelines_on_human_ rights_dialogues_with_third_countries.pdf.

(25)  ELT C 303, 15.12.2009, lk 12.

(26)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/16173_08_en.pdf.

(27)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/10019_08_en.pdf.

(28)  ELT L 130, 19.5.2017, lk 1.

(29)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/eu_guidelines_hrd_en.pdf.

(30)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10255-2016-INIT/et/pdf

(31)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0344.

(32)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0502.

(33)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0404.

(34)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0405.

(35)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0300.

(36)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0020.

(37)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0066.

(38)  ELT C 181, 19.5.2016, lk 69.

(39)  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/RegularSessions/Session31/ Documents/A_HRC_31_56_en.doc

(40)  ELT C 153 E, 31.5.2013, lk 115.

(41)  ELT L 134, 29.5.2009, lk 1.

(42)  ELT L 101, 15.4.2011, lk 1.

(43)  ELT C 310, 25.8.2016, lk 35.

---

Neljapäev, 14. detsember 2017

| 11.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/73 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/73

---

P8_TA(2017)0496

Väljendusvabadus Vietnamis, eelkõige Nguyen Van Hoa juhtum

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2017. aasta resolutsioon väljendusvabaduse kohta Vietnamis, eelkõige Nguyen Van Hoa juhtumi kohta (2017/3001(RSP))

(2018/C 369/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Vietnami kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Vietnami kohta,

| — | võttes arvesse ELi ja Vietnami seitsmendat inimõigustealast dialoogi, mis toimus 1. detsembril 2017, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Vietnami seitsmendat inimõigustealast dialoogi, mis toimus 1. detsembril 2017,

| — | võttes arvesse 27. juunil 2012 sõlmitud ELi ja Vietnami vahelist partnerlus- ja koostöölepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. juunil 2012 sõlmitud ELi ja Vietnami vahelist partnerlus- ja koostöölepingut,

| — | võttes arvesse ELi 2008. aasta suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 2008. aasta suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta,

| — | võttes arvesse 1948. aastal vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aastal vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Vietnam ühines 1982. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Vietnam ühines 1982. aastal,

| — | võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 26. veebruari 2016. aasta otsust juhtumis 1409/2014/MHZ, mis käsitleb asjaolu, et Euroopa Komisjon ei hinnanud eelnevalt ELi ja Vietnami vabakaubanduslepingu mõju inimõigustele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 26. veebruari 2016. aasta otsust juhtumis 1409/2014/MHZ, mis käsitleb asjaolu, et Euroopa Komisjon ei hinnanud eelnevalt ELi ja Vietnami vabakaubanduslepingu mõju inimõigustele,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et EL peab Vietnamit Aasias tähtsaks partneriks; arvestades, et 2015. aastal oli ELi ja Vietnami suhete 25. aastapäev; arvestades, et need kaubanduse ja abi valdkonnast alguse saanud suhted on muutunud kiiresti laiahaardelisemaks partnerluseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL peab Vietnamit Aasias tähtsaks partneriks; arvestades, et 2015. aastal oli ELi ja Vietnami suhete 25. aastapäev; arvestades, et need kaubanduse ja abi valdkonnast alguse saanud suhted on muutunud kiiresti laiahaardelisemaks partnerluseks;

| B. | arvestades, et 22-aastase videograafi ja blogija Nguyen Van Hoa perekond teatas tema kadumisest 11. jaanuaril 2017 ning hiljem selgus, et politsei oli teda ilma ametliku vahistamismääruseta kinni pidanud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 22-aastase videograafi ja blogija Nguyen Van Hoa perekond teatas tema kadumisest 11. jaanuaril 2017 ning hiljem selgus, et politsei oli teda ilma ametliku vahistamismääruseta kinni pidanud;

| C. | arvestades, et Nguyen Van Hoa vahistati algselt Vietnami karistusseadustiku artikli 258 alusel ja teda süüdistati „demokraatlike vabaduste kuritarvitamises riigi huvide kahjustamise eesmärgil“; arvestades, et 2017. aasta aprillis muudeti süüdistust nii, et see vastas artikli 88 rikkumisele; arvestades, et karistusseadustiku artiklit 88 on kasutatud laialdaselt inimõiguste kaitsjate vastu, kes on juhtinud tähelepanu kuritarvitustele Vietnamis; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Nguyen Van Hoa vahistati algselt Vietnami karistusseadustiku artikli 258 alusel ja teda süüdistati „demokraatlike vabaduste kuritarvitamises riigi huvide kahjustamise eesmärgil“; arvestades, et 2017. aasta aprillis muudeti süüdistust nii, et see vastas artikli 88 rikkumisele; arvestades, et karistusseadustiku artiklit 88 on kasutatud laialdaselt inimõiguste kaitsjate vastu, kes on juhtinud tähelepanu kuritarvitustele Vietnamis;

| D. | arvestades, et 27. novembril 2017 määrati Nguyen Van Hoale seitsmeaastane vanglakaristus selle eest, et ta oli levitanud internetis teavet, sealhulgas videoid 2016. aasta aprillis Ha Tinhi provintsis toimunud keskkonnakatastroofi kohta, kui Taiwani terasetööstusettevõte Formosa Ha Thinh juhtis ebaseaduslikult ookeani mürgised tööstusjäätmed, mis tekitasid rannajoonele 200 km ulatuses suurt keskkonnakahju ning mille tagajärjel hukkusid mereorganismid ja haigestusid inimesed; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 27. novembril 2017 määrati Nguyen Van Hoale seitsmeaastane vanglakaristus selle eest, et ta oli levitanud internetis teavet, sealhulgas videoid 2016. aasta aprillis Ha Tinhi provintsis toimunud keskkonnakatastroofi kohta, kui Taiwani terasetööstusettevõte Formosa Ha Thinh juhtis ebaseaduslikult ookeani mürgised tööstusjäätmed, mis tekitasid rannajoonele 200 km ulatuses suurt keskkonnakahju ning mille tagajärjel hukkusid mereorganismid ja haigestusid inimesed;

| E. | arvestades, et see katastroof põhjustas Vietnami elanike seas suurt nördimust ning tõi kaasa pahameeletormi suhtlusvõrgustikes ja rahumeelsed massimeeleavaldused kõigis Vietnami suuremates linnades; arvestades, et Nguyen Van Hoa oli üks paljudest isikutest, kelle Vietnami ametivõimud vahistasid Vietnami uusaasta pühale eelnevatel päevadel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et see katastroof põhjustas Vietnami elanike seas suurt nördimust ning tõi kaasa pahameeletormi suhtlusvõrgustikes ja rahumeelsed massimeeleavaldused kõigis Vietnami suuremates linnades; arvestades, et Nguyen Van Hoa oli üks paljudest isikutest, kelle Vietnami ametivõimud vahistasid Vietnami uusaasta pühale eelnevatel päevadel;

| F. | arvestades, et Ha Tinhi provintsi rahvakohus mõistis Nguyen Van Hoa pärast kaks ja pool tundi kestnud kohtuistungit vastavalt karistusseadustiku artiklile 88 süüdi riigivastase propagandamaterjali valmistamises; arvestades, et Nguyen Van Hoal ei lubatud võtta ühendust advokaadiga, kes teda kohtuistungil esindaks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Ha Tinhi provintsi rahvakohus mõistis Nguyen Van Hoa pärast kaks ja pool tundi kestnud kohtuistungit vastavalt karistusseadustiku artiklile 88 süüdi riigivastase propagandamaterjali valmistamises; arvestades, et Nguyen Van Hoal ei lubatud võtta ühendust advokaadiga, kes teda kohtuistungil esindaks;

| G. | arvestades, et 30. novembril 2017 jättis Vietnami kohus jõusse teise blogija, Nguyen Ngoc Nhu Quynhi kümneaastase karistuse, mis mõisteti talle riigivastase propaganda eest pärast kriitiliste postituste kirjutamist keskkonnaseisundi halvenemise, poliitika ja politseivalve all toimunud surmajuhtumite kohta; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 30. novembril 2017 jättis Vietnami kohus jõusse teise blogija, Nguyen Ngoc Nhu Quynhi kümneaastase karistuse, mis mõisteti talle riigivastase propaganda eest pärast kriitiliste postituste kirjutamist keskkonnaseisundi halvenemise, poliitika ja politseivalve all toimunud surmajuhtumite kohta;

| H. | arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo on oma erimenetluste ja -mehhanismide kaudu mõistnud korduvalt hukka karistusseadustiku artikli 88 ja selle mitu muud sätet, sest need on vastuolus rahvusvahelise inimõigustealase õigusega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo on oma erimenetluste ja -mehhanismide kaudu mõistnud korduvalt hukka karistusseadustiku artikli 88 ja selle mitu muud sätet, sest need on vastuolus rahvusvahelise inimõigustealase õigusega;

| I. | arvestades, et enamik meediaväljaandeid kuulub riigile ja on riigi kontrolli all; arvestades, et ajakirjandusvabadust piiratakse rangelt; arvestades, et Piirideta Ajakirjanike 2017. aasta ajakirjandusvabaduse indeksis on Vietnam 180 riigi seas 175. kohal; arvestades, et vastuseks Vietnami elanike seas pärast Ha Tinhi provintsis toimunud katastroofi tekkinud ulatuslikule pahameelele tõkestasid ametivõimud kohe juurdepääsu suhtlusvõrgustikele, surusid meeleavaldused vägivaldselt maha ja vahistasid meeleavaldajaid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et enamik meediaväljaandeid kuulub riigile ja on riigi kontrolli all; arvestades, et ajakirjandusvabadust piiratakse rangelt; arvestades, et Piirideta Ajakirjanike 2017. aasta ajakirjandusvabaduse indeksis on Vietnam 180 riigi seas 175. kohal; arvestades, et vastuseks Vietnami elanike seas pärast Ha Tinhi provintsis toimunud katastroofi tekkinud ulatuslikule pahameelele tõkestasid ametivõimud kohe juurdepääsu suhtlusvõrgustikele, surusid meeleavaldused vägivaldselt maha ja vahistasid meeleavaldajaid;

| J. | arvestades, et 2016. aasta aprillis võttis Vietnam vastu teabele juurdepääsu seaduse ja muudetud ajakirjandusseaduse, mis piiravad väljendusvabadust ja tugevdavad tsensuuri, samuti eeskirjad, millega keelatakse meeleavaldused kohtute juures kohtuprotsesside ajal; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2016. aasta aprillis võttis Vietnam vastu teabele juurdepääsu seaduse ja muudetud ajakirjandusseaduse, mis piiravad väljendusvabadust ja tugevdavad tsensuuri, samuti eeskirjad, millega keelatakse meeleavaldused kohtute juures kohtuprotsesside ajal;

| K. | arvestades, et usu- ja veendumusvabadus on Vietnamis maha surutud ning katoliku kirik ja tunnustamata religioonid, nagu Vietnami ühendatud budistlik kirik, mitu protestantlikku kirikut ja teised, sealhulgas montagnardide (degarite) rahvusvähemus, kannatavad jätkuvalt ränga usulise tagakiusamise all; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et usu- ja veendumusvabadus on Vietnamis maha surutud ning katoliku kirik ja tunnustamata religioonid, nagu Vietnami ühendatud budistlik kirik, mitu protestantlikku kirikut ja teised, sealhulgas montagnardide (degarite) rahvusvähemus, kannatavad jätkuvalt ränga usulise tagakiusamise all;

| L. | arvestades, et ELi ja Vietnami seitsmenda inimõigustealase dialoogi raames arutati väljendus-, ühinemis-, kogunemis-, usu- ja veendumusvabaduste ning teabele juurdepääsu küsimusi; arvestades, et EL rõhutas Vietnami kodaniku- ja poliitiliste õiguste olukorra halvenemist; arvestades, et EL julgustas Vietnami välja andma püsikutseid ÜRO erimenetluste esindajatele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ELi ja Vietnami seitsmenda inimõigustealase dialoogi raames arutati väljendus-, ühinemis-, kogunemis-, usu- ja veendumusvabaduste ning teabele juurdepääsu küsimusi; arvestades, et EL rõhutas Vietnami kodaniku- ja poliitiliste õiguste olukorra halvenemist; arvestades, et EL julgustas Vietnami välja andma püsikutseid ÜRO erimenetluste esindajatele;

| 1. | mõistab hukka Nguyen Van Hoale määratud seitsme aasta pikkuse vanglakaristuse; rõhutab, et Nguyen Van Hoa kasutas oma õigust väljendusvabadusele; nõuab tungivalt, et Vietnami ametivõimud Nguyen Van Hoa viivitamata ja tingimusteta vabastaksid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab muret selle pärast, et suureneb nende Vietnami kodanike arv, keda on seoses arvamuse avaldamisega kinni peetud, vahistatud ja kohtus süüdi mõistetud; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab muret, et ametivõimud väljendusvabadust ja muid vabadusi üha enam piiravad; mõistab sellega seoses hukka asjaolu, et ametivõimud kasutavad füüsilist ja psühholoogilist ahistamist, kohtuväliseid koduareste, surve avaldamist aktivistide advokaatidele, tööandjatele, neile eluasemeid üürivatele isikutele ja pereliikmetele ning sekkuvaid jälgimissüsteeme; väljendab muret ka liikumisvabaduse piirangute pärast, mis takistavad blogijaid ja aktiviste osalemast avalikel üritustel, näiteks inimõigustealastel aruteludel ja teiste aktivistide kohtuprotsessidel; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub Vietnami ametivõime üles vabastama kõik kodanikud, kes on kinni peetud väljendusvabaduse rahumeelse kasutamise eest; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub Vietnami ametivõime üles lõpetama inimõiguste kaitsjate tegevuse piiramine ja nende ahistamise ning tagama igas olukorras, et nad saaksid viia ellu õiguspärast inimõigustealast tegevust igasuguste piiranguteta, sealhulgas kohtuliku ahistamiseta, ja repressioone kartmata; |
| --- | --- |

5.

| 6. | väljendab tõsist muret Vietnami karistusseadustiku riigi julgeolekuga seotud sätete ulatusliku kohaldamise pärast; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mõistab hukka asjaolu, et Vietnam kasutab teatavate riigi julgeolekuga seotud kuritegude puhul surmanuhtlust, nagu on ette nähtud tema muudetud karistusseadustikus, ning ka selle, et ta jätkab surmanuhtluse määramist karistusena; väljendab uuesti ELi kindlat vastuseisu surmanuhtlusele kõikidel juhtudel ja ilma eranditeta; kordab oma üleskutset Vietnami ametivõimudele kehtestada surmanuhtluse suhtes moratoorium, mis on esimene samm surmanuhtluse kaotamise suunas kõigi kuritegude puhul; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab tungivalt, et Vietnami valitsus muudaks oma karistusseadustiku teatavaid artikleid, sealhulgas propagandat käsitlevat artiklit 88 ja valitsuse kukutamisele suunatud tegevust käsitlevat artiklit 79, mille ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo on hukka mõistnud kui rahvusvahelise inimõigustealase õiguse rikkumised, ning tagaks, et riigi julgeolekuga seotud kaalutlusi ei kasutataks inimõiguste, sealhulgas väljendus-, usu- ja veendumusvabaduste mahasurumise ettekäändena; väljendab muret uue ühendusi käsitleva seaduse ning veendumuste ja usu seaduse pärast, mis on vastuolus rahvusvaheliste normidega; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab tungivalt, et Vietnam annaks välja püsikutse ÜRO erimenetluste esindajatele, eelkõige arvamus- ja väljendusvabaduse edendamise ja kaitsega tegelevale eriraportöörile ning inimõiguste kaitsjate olukorraga tegelevale eriraportöörile, ning tagaks neile vaba ja piiranguteta juurdepääsu kõigile osalistele, kellelt nad soovivad teavet saada; |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab heameelt, et Vietnam ratifitseeris ÜRO piinamisvastase konventsiooni, ja nõuab tungivalt, et ta järgiks seda sisuliselt, muu hulgas esitades selle sätete alusel korrapäraselt üksikasjalikku teavet; nõuab, et ühtki piinamise või muu väärkohtlemise teel saadud tunnistust ei kasutataks tõendina nende isikute süüdimõistmisel, keda süüdistatakse propagandas või muude poliitiliselt motiveeritud asjaolude alusel; |
| --- | --- |

10.

| 11. | väljendab heameelt ELi ja Vietnami tugevama partnerluse ning inimõigustealase dialoogi üle ning tuletab meelde, kui oluline on kasutada dialoogi kui põhivahendit tõhusalt, et toetada ja julgustada Vietnami vajalike reformide tegemisel; |
| --- | --- |

11.

| 12. | väljendab heameelt asjaolu üle, et EL tõstatas ELi ja Vietnami seitsmenda inimõigustealase dialoogi raames väljendus- ja ühinemisvabaduse ning kinnipidamiste, vahistamiste ja süüdimõistvate kohtuotsuste arvu suurenemise küsimused; julgustab igati komisjoni jälgima dialoogi raames tehtavaid edusamme võrdlusnäitajate ja kontrollimehhanismide kasutuselevõtmise kaudu; nõuab tungivalt, et komisjon ja komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja jätkaksid väljendusvabaduse küsimuse arutamist oma korrapärase dialoogi raames Vietnamiga, sealhulgas järgmisel Aasia-Euroopa tippkohtumisel Brüsselis 2018. aastal; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub Vietnami ametivõime üles käsitlema Ha Tinhi provintsi keskkonnakatastroofi, mis põhjustas piirkonnas kalade massilist suremist ja mõjutas tuhandete inimeste elu, ning võtma kohaliku majanduse taastamiseks õiguslikke meetmeid; |
| --- | --- |

13.

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) peasekretärile ning Vietnami valitsusele ja rahvusassambleele. |
| --- | --- |

14.

---

| 11.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/76 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/76

---

P8_TA(2017)0497

Kambodža: opositsiooni keelustamine

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2017. aasta resolutsioon Kambodža olukorra ja eelkõige erakonna CNRP tegevuse lõpetamise kohta (2017/3002(RSP))

(2018/C 369/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kambodža kohta, eriti 14. septembri 2017. aasta resolutsiooni (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kambodža kohta, eriti 14. septembri 2017. aasta resolutsiooni (1),

| — | võttes arvesse Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) delegatsiooni visiiti Euroopa Parlamenti 30.–31. oktoobril 2017, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) delegatsiooni visiiti Euroopa Parlamenti 30.–31. oktoobril 2017,

| — | võttes arvesse ELi 2008. aasta suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 2008. aasta suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 16. novembri 2017. aasta avaldust Kambodža Rahvusliku Päästmise Partei tegevuse lõpetamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 16. novembri 2017. aasta avaldust Kambodža Rahvusliku Päästmise Partei tegevuse lõpetamise kohta,

| — | võttes arvesse 1997. aasta koostöölepingut Euroopa Ühenduse ja Kambodža Kuningriigi vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1997. aasta koostöölepingut Euroopa Ühenduse ja Kambodža Kuningriigi vahel,

| — | võttes arvesse ELi 22. veebruari 2017. aasta kohapealset avaldust Kambodža poliitilise olukorra kohta ning ELi delegatsiooni pressiesindaja 3. septembri 2017. aasta ja 25. augusti 2017. aasta avaldusi Kambodža poliitilise ruumi piirangute kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 22. veebruari 2017. aasta kohapealset avaldust Kambodža poliitilise olukorra kohta ning ELi delegatsiooni pressiesindaja 3. septembri 2017. aasta ja 25. augusti 2017. aasta avaldusi Kambodža poliitilise ruumi piirangute kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 8. märtsil 1999. aastal vastu võetud resolutsiooni (A/RES/53/144) üksikisikute, rühmituste ja ühiskondlike asutuste õiguse ja kohustuse kohta edendada ja kaitsta üldtunnustatud inimõigusi ja põhivabadusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee poolt 8. märtsil 1999. aastal vastu võetud resolutsiooni (A/RES/53/144) üksikisikute, rühmituste ja ühiskondlike asutuste õiguse ja kohustuse kohta edendada ja kaitsta üldtunnustatud inimõigusi ja põhivabadusi,

| — | võttes arvesse 1991. aasta Pariisi rahulepet, mille artiklis 15 on sätestatud kohustus austada Kambodžas inimõigusi ja põhivabadusi, muu hulgas rahvusvahelise kogukonna allakirjutanute poolt, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1991. aasta Pariisi rahulepet, mille artiklis 15 on sätestatud kohustus austada Kambodžas inimõigusi ja põhivabadusi, muu hulgas rahvusvahelise kogukonna allakirjutanute poolt,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta,

| — | võttes arvesse Kambodža põhiseadust, eelkõige selle artiklit 41, milles on sätestatud sõna- ja kogunemisõigus ja -vabadus, artiklit 35 poliitikas osalemise õiguse kohta ja artiklit 80 parlamendiliikmete puutumatuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kambodža põhiseadust, eelkõige selle artiklit 41, milles on sätestatud sõna- ja kogunemisõigus ja -vabadus, artiklit 35 poliitikas osalemise õiguse kohta ja artiklit 80 parlamendiliikmete puutumatuse kohta,

| — | võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1966. aastal vastu võetud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aastal vastu võetud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et 2017. aastal halvenes inimõiguste olukord Kambodžas veelgi ning suurenes Kambodža poliitilise opositsiooni liikmete, inimõiguste aktivistide ja kodanikuühiskonna esindajate vahistamiste arv; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2017. aastal halvenes inimõiguste olukord Kambodžas veelgi ning suurenes Kambodža poliitilise opositsiooni liikmete, inimõiguste aktivistide ja kodanikuühiskonna esindajate vahistamiste arv;

| B. | arvestades, et Kambodža parlament võttis 2017. aastal vastu kaks erakonnaseaduse repressiivsete muudatuste komplekti, mis sisaldavad mitmeid piiranguid, mis on mõeldud opositsioonierakondadele takistuste tegemiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Kambodža parlament võttis 2017. aastal vastu kaks erakonnaseaduse repressiivsete muudatuste komplekti, mis sisaldavad mitmeid piiranguid, mis on mõeldud opositsioonierakondadele takistuste tegemiseks;

| C. | arvestades, et siseministeerium esitas 6. oktoobril 2017 ülemkohtule taotluse lõpetada erakonnaseaduse alusel Kambodža Rahvusliku Päästmise Partei (CNRP) tegevus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et siseministeerium esitas 6. oktoobril 2017 ülemkohtule taotluse lõpetada erakonnaseaduse alusel Kambodža Rahvusliku Päästmise Partei (CNRP) tegevus;

| D. | arvestades, et ülemkohus teatas 16. novembril 2017 pärast ühepäevast istungit CNRP tegevuse lõpetamisest; arvestades, et ülemkohus on samuti keelanud 118-l CNRP poliitikul viis aastat poliitikas osaleda; arvestades, et kõnealune otsus, mis põhines erakonnaseaduse vastuoluliste muudatuste kahel komplektil, jätab valitsuse 2018. aasta juuliks kavandatud üldvalimiste eel ilma opositsioonita; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ülemkohus teatas 16. novembril 2017 pärast ühepäevast istungit CNRP tegevuse lõpetamisest; arvestades, et ülemkohus on samuti keelanud 118-l CNRP poliitikul viis aastat poliitikas osaleda; arvestades, et kõnealune otsus, mis põhines erakonnaseaduse vastuoluliste muudatuste kahel komplektil, jätab valitsuse 2018. aasta juuliks kavandatud üldvalimiste eel ilma opositsioonita;

| E. | arvestades, et Kambodža ametiasutused on juba aastaid opositsioonierakonna liikmeid taga kiusanud ja ahistanud; arvestades, et Kambodžasse on jäänud vähem kui 40 % CNRP parlamendiliikmetest, sest teised liikmed olid sunnitud riigist põgenema, kuna neid ähvardati vahistada; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Kambodža ametiasutused on juba aastaid opositsioonierakonna liikmeid taga kiusanud ja ahistanud; arvestades, et Kambodžasse on jäänud vähem kui 40 % CNRP parlamendiliikmetest, sest teised liikmed olid sunnitud riigist põgenema, kuna neid ähvardati vahistada;

| F. | arvestades, et siseministeeriumil on märkimisväärsed volitused peatada erakondade tegevus ebamääraste kriteeriumide alusel; arvestades, et 2. oktoobril 2017 saatis siseministeerium erakonnaseaduse artiklite 19 ja 20 alusel laiali 20 erakonda; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et siseministeeriumil on märkimisväärsed volitused peatada erakondade tegevus ebamääraste kriteeriumide alusel; arvestades, et 2. oktoobril 2017 saatis siseministeerium erakonnaseaduse artiklite 19 ja 20 alusel laiali 20 erakonda;

| G. | arvestades, et 3. septembril 2017 vahistati Kambodža kriminaalseadustiku artikli 443 alusel riigireetmises süüdistatuna CNRP esimees Kem Sokha, kuigi tal oli parlamendiliikme puutumatus; arvestades, et Kem Sokha taotlus kautsjoni määramiseks lükati 26. septembril 2017 tagasi, kui ta ei saanud osaleda kohtuistungil, kuna vanglaamet teatas, et ei suuda tagada tema ohutust; arvestades, et inimõiguste organisatsioonide andmetel kuulati ta 24. novembril 2017 üle, kuigi tal ei olnud asjakohast juurdepääsu õigusnõustamisele ega privaatsele arstiabile; arvestades, et tema õiguslikku seisundit tuleb selgitada; arvestades, et kautsjonitaotlust menetleb praegu ülemkohus; arvestades, et süüdimõistmise korral ootab teda kuni 30-aastane vangistust; arvestades, et kohtu esimees Dith Munty on valitseva erakonna alalise komisjoni liige; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 3. septembril 2017 vahistati Kambodža kriminaalseadustiku artikli 443 alusel riigireetmises süüdistatuna CNRP esimees Kem Sokha, kuigi tal oli parlamendiliikme puutumatus; arvestades, et Kem Sokha taotlus kautsjoni määramiseks lükati 26. septembril 2017 tagasi, kui ta ei saanud osaleda kohtuistungil, kuna vanglaamet teatas, et ei suuda tagada tema ohutust; arvestades, et inimõiguste organisatsioonide andmetel kuulati ta 24. novembril 2017 üle, kuigi tal ei olnud asjakohast juurdepääsu õigusnõustamisele ega privaatsele arstiabile; arvestades, et tema õiguslikku seisundit tuleb selgitada; arvestades, et kautsjonitaotlust menetleb praegu ülemkohus; arvestades, et süüdimõistmise korral ootab teda kuni 30-aastane vangistust; arvestades, et kohtu esimees Dith Munty on valitseva erakonna alalise komisjoni liige;

| H. | arvestades, et Kambodžas on jätkuvalt suur probleem maa hõivamine; arvestades, et Kambodža poliitilise opositsiooni liikmete, poliitikakommentaatorite, ametiühingutegelaste, inimõiguste aktivistide ja kodanikuühiskonna (sh ADHOC 5) esindajate vahistamiste ja kinnipidamiste arv on pidevalt suurenenud; arvestades, et Boeung Kaki kogukonda kuuluv inimõiguste kaitsja Tep Vanny on endiselt vanglas ning kannab 2013. aastal toimunud rahumeelse meeleavaldusega seoses kahe ja poole aasta pikkust karistust; arvestades, et 8. detsembril 2017 kinnitas ülemkohus Tep Vanny suhtes tehtud otsuse; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Kambodžas on jätkuvalt suur probleem maa hõivamine; arvestades, et Kambodža poliitilise opositsiooni liikmete, poliitikakommentaatorite, ametiühingutegelaste, inimõiguste aktivistide ja kodanikuühiskonna (sh ADHOC 5) esindajate vahistamiste ja kinnipidamiste arv on pidevalt suurenenud; arvestades, et Boeung Kaki kogukonda kuuluv inimõiguste kaitsja Tep Vanny on endiselt vanglas ning kannab 2013. aastal toimunud rahumeelse meeleavaldusega seoses kahe ja poole aasta pikkust karistust; arvestades, et 8. detsembril 2017 kinnitas ülemkohus Tep Vanny suhtes tehtud otsuse;

| I. | arvestades, et CNRP eelmine esimees Sam Rainsy oli sunnitud pärast kohtuasjaga ähvardamisi ameti maha panema; arvestades, et ta mõisteti tagaselja süüdi kriminaalse laimu eest ja elab nüüd eksiilis; arvestades, et pärast opositsiooni laialisaatmist on üha rohkem CNRP parlamendiliikmeid Kambodžast põgenenud; arvestades, et inimõiguste organisatsioonide teatel taotlevad mõned neist varjupaika; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et CNRP eelmine esimees Sam Rainsy oli sunnitud pärast kohtuasjaga ähvardamisi ameti maha panema; arvestades, et ta mõisteti tagaselja süüdi kriminaalse laimu eest ja elab nüüd eksiilis; arvestades, et pärast opositsiooni laialisaatmist on üha rohkem CNRP parlamendiliikmeid Kambodžast põgenenud; arvestades, et inimõiguste organisatsioonide teatel taotlevad mõned neist varjupaika;

| J. | arvestades, et Kambodža poliitilises elus ja valitsuse tegevuses mängib olulist rolli Hiina mõju; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Kambodža poliitilises elus ja valitsuse tegevuses mängib olulist rolli Hiina mõju;

| K. | arvestades, et Kambodža saab ELi üldise soodustuste süsteemi (GSP) raames kasutada kõige soodsamat korda „Kõik peale relvade“ (EBA); arvestades, et EL on aastateks 2014–2020 eraldanud Kambodžale kuni 410 miljonit eurot, millest 10 miljonit eurot on mõeldud Kambodža valimisreformi toetamiseks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Kambodža saab ELi üldise soodustuste süsteemi (GSP) raames kasutada kõige soodsamat korda „Kõik peale relvade“ (EBA); arvestades, et EL on aastateks 2014–2020 eraldanud Kambodžale kuni 410 miljonit eurot, millest 10 miljonit eurot on mõeldud Kambodža valimisreformi toetamiseks;

| L. | arvestades, et Kambodža põhiseaduse artiklis 41 on sätestatud poliitilise osalemise õigus; arvestades, et CNRP likvideerimise otsus on suur samm tagasi Kambodža põhiseaduses sätestatud pluralismi ja demokraatia põhimõtetest; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Kambodža põhiseaduse artiklis 41 on sätestatud poliitilise osalemise õigus; arvestades, et CNRP likvideerimise otsus on suur samm tagasi Kambodža põhiseaduses sätestatud pluralismi ja demokraatia põhimõtetest;

| M. | arvestades, et 55 vabaühendust esitasid üleskutse korraldada uus Kambodžat käsitlev Pariisi konverents, kus osaleksid kõik asjaomased sidusrühmad, et arutada Kambodža õigusriigi ja demokraatia olukorda ning ergutada Kambodža valitsust opositsioonierakondi käsitlevat poliitikat muutma; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 55 vabaühendust esitasid üleskutse korraldada uus Kambodžat käsitlev Pariisi konverents, kus osaleksid kõik asjaomased sidusrühmad, et arutada Kambodža õigusriigi ja demokraatia olukorda ning ergutada Kambodža valitsust opositsioonierakondi käsitlevat poliitikat muutma;

| 1. | väljendab tõsist muret CNRP tegevuse lõpetamise pärast; peab äärmiselt kahetsusväärseks erakonna keelustamist, mis on tõestus peaminister Hun Seni autokraatlike meetmete kohta; nõuab tungivalt, et valitsus tühistaks otsuse CNRP tegevuse lõpetamise kohta, taastaks riigi parlamenti ja omavalitsustesse valitud isikute mandaadi, võimaldaks opositsioonierakondadel avalikus elus täielikult osaleda, tagaks meediale ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele vajaliku tegevusruumi ning teeks lõpu hirmu ja ähvardamise õhkkonnale, sest kõik need punktid on vabade, kaasavate ja läbipaistvate valimiste eeltingimused; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kordab oma varasemates resolutsioonides väljendatud sügavat muret seoses Kambodža opositsioonipoliitikute, inimõiguste aktivistide ja kodanikuühiskonna liikmete olukorra jätkuva halvenemisega; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toetab ÜRO inimõiguste ülemvoliniku seisukohta, et CNRP ja selle liikmete vastu esitatud süüdistused olid ebamäärased, nagu ka õigusnormid, mis toetavad kaebust eesmärgiga erakonna tegevus lõpetada; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on seisukohal, et Phnom Penhis asuv ülemkohus piirab lubamatult Kambodža kodanike õigust valida vabalt oma poliitilisi esindajaid ja hääletada nende poolt 2018. aasta parlamendivalimistel; peab sõltumatu ja erapooletu kohtusüsteemi puudumist riigis kahetsusväärseks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub Kambodža valitsust üles tunnistama kehtetuks kõik erakonnaseaduse ja valimisseaduste hiljutised muudatused, mis piiravad sõnavabadust ja poliitilisi vabadusi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mõistab teravalt hukka Kem Sokha ja teiste poliitiliste aktivistide vahistamise; nõuab tungivalt, et Kambodža ametiasutused tühistaksid viivitamata Sam Rainsy vahistamiskäsu, loobuksid kõigist tema vastu esitatud süüdistustest, vabastaksid Kem Sokha viivitamata ja tingimusteta vanglast ning loobuksid kõigist tema ja teiste opositsiooni kuuluvate parlamendiliikmete vastu esitatud süüdistustest; |
| --- | --- |

6.

| 7. | väljendab tõsist muret usaldusväärsete ja läbipaistvate valimiste korraldamise võimalikkuse pärast Kambodžas 2018. aastal pärast ülemkohtu otsust CNRP tegevus lõpetada; rõhutab, et valimisprotsess, millest peamine opositsioonierakond on meelevaldselt kõrvale jäetud, ei ole õiguspärane, ning et läbipaistvad ja konkurentsipõhised valimised on oluline vahend riigis ja kogu piirkonnas rahu ja stabiilsuse tagamiseks; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tunneb heameelt ELi otsuse üle tühistada kogu valimisabi seni, kuni Kambodža viib ellu rahvusvaheliste normidega kooskõlas olevad reformid, et edendada demokraatiat ja kaitsta kodanikuühiskonna tegevust; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal Federica Mogherinil ja ELi inimõiguste eriesindajal kasutada kõiki nende käsutuses olevaid vahendeid, et kaitsta Kambodža inimeste põhiõigust valida ja valituks osutuda ning Kambodža põhiseadusega kooskõlas olevaid pluralismi ja demokraatia põhimõtteid; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuletab Kambodža valitsusele meelde, et ta peab täitma oma kohustusi ja lubadusi seoses demokraatia põhimõtete ja põhiliste inimõigustega, mis on koostöölepingu oluline osa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et peamiste inimõiguste austamine on eeltingimus, et Kambodža võiks jätkuvalt ELi EBA kavast kasu saada; palub, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning volinik Malmström vaataksid viivitamata läbi EBA määruse artiklis 19 sisalduvad konventsioonidel põhinevad Kambodža kohustused; rõhutab, et kui Kambodža rikub oma kohustusi, mis on sätestatud EBA määruses, tuleb tema praegused tariifsed soodustused ajutiselt tühistada; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles koostama nimekirja isikutest, kes vastutavad Kambodžas opositsiooni laialisaatmise ja muude tõsiste inimõiguste rikkumiste eest, et kehtestada nende suhtes võimalikud viisapiirangud ja külmutada nende varad; |
| --- | --- |

12.

| 13. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa välisteenistusele, ASEANi peasekretärile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Kambodža valitsusele ja rahvusassambleele. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0348.

---

| 11.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/79 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/79

---

P8_TA(2017)0498

El Salvador: naiste juhtumid, kellele on esitatud süüdistus nurisünnituse eest

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2017. aasta resolutsioon El Salvadori ja sealsete juhtumite kohta, kus naiste üle on raseduse katkemise tõttu kohut mõistetud (2017/3003(RSP))

(2018/C 369/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 8, 19, 157, 216 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 8, 19, 157, 216 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a,

| — | võttes arvesse ELi ja CELACi (Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühendus) 2015.–2017. aasta soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava 7. peatükki, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja CELACi (Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühendus) 2015.–2017. aasta soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava 7. peatükki,

| — | võttes arvesse 15. septembril 1995. aastal neljandal naiste maailmakonverentsil vastu võetud Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning nendest tulenevaid dokumente, mis võeti vastu ÜRO erakorralistel istungjärkudel „Peking + 5“ (2000), „Peking + 10“ (2005), „Peking + 15“ (2010) ja „Peking + 20“ (2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. septembril 1995. aastal neljandal naiste maailmakonverentsil vastu võetud Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning nendest tulenevaid dokumente, mis võeti vastu ÜRO erakorralistel istungjärkudel „Peking + 5“ (2000), „Peking + 10“ (2005), „Peking + 15“ (2010) ja „Peking + 20“ (2015),

| — | võttes arvesse ELi eesistujariikide kolmiku Eesti, Bulgaaria ja Austria poolt 19. juulil 2017 allkirjastatud deklaratsiooni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi eesistujariikide kolmiku Eesti, Bulgaaria ja Austria poolt 19. juulil 2017 allkirjastatud deklaratsiooni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta,

| — | võttes arvesse oma 14. detsembri 2016. aasta resolutsiooni inimõigusi ja demokraatiat maailmas ning Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas käsitleva 2015. aasta aruande kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. detsembri 2016. aasta resolutsiooni inimõigusi ja demokraatiat maailmas ning Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas käsitleva 2015. aasta aruande kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1567/2003 arengumaade seksuaal- ja soojätkamishügieeni ning seonduvate õiguste alaseks poliitikaks ja meetmeteks antava abi kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1567/2003 arengumaade seksuaal- ja soojätkamishügieeni ning seonduvate õiguste alaseks poliitikaks ja meetmeteks antava abi kohta (2),

| — | võttes arvesse viiendat ÜRO aastatuhande arengueesmärki (emade tervise parandamine), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse viiendat ÜRO aastatuhande arengueesmärki (emade tervise parandamine),

| — | võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO naistevastase diskrimineerimise lõpetamise komitee 2017. aasta ülevaadet naiste õiguste kohta El Salvadoris ning selle lõppjäreldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO naistevastase diskrimineerimise lõpetamise komitee 2017. aasta ülevaadet naiste õiguste kohta El Salvadoris ning selle lõppjäreldusi,

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni artikleid 6, 24 ja 39, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni artikleid 6, 24 ja 39,

| — | võttes arvesse piinamisvastast konventsiooni, mille osaline El Salvador on alates 1996. aastast, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse piinamisvastast konventsiooni, mille osaline El Salvador on alates 1996. aastast,

| — | võttes arvesse El Salvadori Vabariigi põhiseaduse artiklit 144, milles sätestatakse, et teiste riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud rahvusvahelised lepingud loetakse vabariigi seadusteks, ning kui lepingu ja õiguse vahel on vastuolu, on ülimuslik leping, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse El Salvadori Vabariigi põhiseaduse artiklit 144, milles sätestatakse, et teiste riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud rahvusvahelised lepingud loetakse vabariigi seadusteks, ning kui lepingu ja õiguse vahel on vastuolu, on ülimuslik leping,

| — | võttes arvesse raamistikku „Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine: naiste ja tütarlaste elu muutmine ELi välissuhete kaudu aastatel 2016–2020“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse raamistikku „Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine: naiste ja tütarlaste elu muutmine ELi välissuhete kaudu aastatel 2016–2020“,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon),

| — | võttes arvesse naiste seadustega ja tegelikkuses diskrimineerimise teemalise ÜRO töörühma 11. mai 2015. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste seadustega ja tegelikkuses diskrimineerimise teemalise ÜRO töörühma 11. mai 2015. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse üleameerikalist konventsiooni naiste vastu suunatud vägivalla ennetamise, kõrvaldamise ja selle eest karistamise kohta (Belém do Pará konventsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üleameerikalist konventsiooni naiste vastu suunatud vägivalla ennetamise, kõrvaldamise ja selle eest karistamise kohta (Belém do Pará konventsioon),

| — | võttes arvesse El Salvadori seadusandlikku dekreeti nr 520 (üldine eriseadus, mis käsitleb vägivallavaba elu tagamist naistele), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse El Salvadori seadusandlikku dekreeti nr 520 (üldine eriseadus, mis käsitleb vägivallavaba elu tagamist naistele),

| — | võttes arvesse El Salvadori karistusseadustiku artikleid 133, 135 ja 136, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse El Salvadori karistusseadustiku artikleid 133, 135 ja 136,

| — | võttes arvesse avaldust, mille tegi ÜRO inimõiguste ülemvolinik Zeid Ra’ad Al Hussein 17. novembril 2017. aastal, kui tema lähetus El Salvadori lõppes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse avaldust, mille tegi ÜRO inimõiguste ülemvolinik Zeid Ra’ad Al Hussein 17. novembril 2017. aastal, kui tema lähetus El Salvadori lõppes,

| — | võttes arvesse El Salvadori Vabariigi põhiseaduse artiklit 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse El Salvadori Vabariigi põhiseaduse artiklit 1,

| — | võttes arvesse El Salvadori 2016. aasta seadust, mis käsitleb võrdõiguslikkust, õiglust ja naistevastase vägivalla kaotamist, 2012. aasta seadust, mis käsitleb vägivallavaba elu tagamist naistele, ning 2009. aasta aprillis vastu võetud laste ja noorukite üldise kaitse seadust (LEPINA), milles haridusministeeriumile antakse õigus pakkuda soolise ja reproduktiivtervise alast haridust ning võidelda naiste diskrimineerimise vastu haridussüsteemis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse El Salvadori 2016. aasta seadust, mis käsitleb võrdõiguslikkust, õiglust ja naistevastase vägivalla kaotamist, 2012. aasta seadust, mis käsitleb vägivallavaba elu tagamist naistele, ning 2009. aasta aprillis vastu võetud laste ja noorukite üldise kaitse seadust (LEPINA), milles haridusministeeriumile antakse õigus pakkuda soolise ja reproduktiivtervise alast haridust ning võidelda naiste diskrimineerimise vastu haridussüsteemis,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on ELi põhiväärtus; arvestades, et õigus võrdsele kohtlemisele ja mittediskrimineerimisele on aluslepingutes ja põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigus ning seda tuleks täielikult austada, edendada ja kohaldada õigusaktidega, praktikas, kohtupraktikas ja igapäevaelus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on ELi põhiväärtus; arvestades, et õigus võrdsele kohtlemisele ja mittediskrimineerimisele on aluslepingutes ja põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigus ning seda tuleks täielikult austada, edendada ja kohaldada õigusaktidega, praktikas, kohtupraktikas ja igapäevaelus;

| B. | arvestades, et ÜRO naistevastase diskrimineerimise lõpetamise komitee on koostanud ülevaate naiste õigustest El Salvadoris ning et selle lõppjärelduste artiklites 36 ja 37 nõutakse, et El Salvadori seadused, milles abordi eest nähakse ette karistus, tunnistataks kehtetuks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ÜRO naistevastase diskrimineerimise lõpetamise komitee on koostanud ülevaate naiste õigustest El Salvadoris ning et selle lõppjärelduste artiklites 36 ja 37 nõutakse, et El Salvadori seadused, milles abordi eest nähakse ette karistus, tunnistataks kehtetuks;

| C. | arvestades, et alates 2000. aastast on El Salvadoris saanud vähemalt 120 naist süüdistuse abordis või tapmises, kui loode suri raseduse viimastel kuudel, kusjuures 26 neist mõisteti süüdi tapmises ja 23 abordis, ning kõigile süüdimõistetuile määrati väga pikad vanglakaristused, hoolimata sellest, et rahvusvaheliste standardite kohaselt ei ole nad kurjategijad; arvestades, et enamik neist naistest olid noored, vaesed, piiratud haridusega ja pärit kaugematest kogukondadest; arvestades, et praegu on pooleli kaks juhtumit, milles on esitatud süüdistus; arvestades, et pärast seda kui Teodora del Carmen Vásquez oli viibinud viimased kümme aastat vanglas, vaatas tema juhtumi 13. detsembril 2017 läbi teise astme kohus ja jättis tema kaebuse rahuldamata, ning Evelyn Beatriz Hernandez Cruzi karistus kinnitati 2017. aasta oktoobris; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et alates 2000. aastast on El Salvadoris saanud vähemalt 120 naist süüdistuse abordis või tapmises, kui loode suri raseduse viimastel kuudel, kusjuures 26 neist mõisteti süüdi tapmises ja 23 abordis, ning kõigile süüdimõistetuile määrati väga pikad vanglakaristused, hoolimata sellest, et rahvusvaheliste standardite kohaselt ei ole nad kurjategijad; arvestades, et enamik neist naistest olid noored, vaesed, piiratud haridusega ja pärit kaugematest kogukondadest; arvestades, et praegu on pooleli kaks juhtumit, milles on esitatud süüdistus; arvestades, et pärast seda kui Teodora del Carmen Vásquez oli viibinud viimased kümme aastat vanglas, vaatas tema juhtumi 13. detsembril 2017 läbi teise astme kohus ja jättis tema kaebuse rahuldamata, ning Evelyn Beatriz Hernandez Cruzi karistus kinnitati 2017. aasta oktoobris;

| D. | arvestades, et kõige raskema karistuse saanud naised (nn „Las 17“) mõisteti ajavahemikus 2000–2011 vangi kümneteks aastateks; arvestades, et mõned neist vabastati pärast seda, kui kohtud varasema otsuse tühistasid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kõige raskema karistuse saanud naised (nn „Las 17“) mõisteti ajavahemikus 2000–2011 vangi kümneteks aastateks; arvestades, et mõned neist vabastati pärast seda, kui kohtud varasema otsuse tühistasid;

| E. | arvestades, et sooline vägivald on El Salvadoris üks suurimatest probleemidest, kusjuures andmed näitavad, et iga kolme tunni tagant langeb seksuaalse rünnaku ohvriks üks naine, et vägistamise juhtumid põhjustavad sageli soovimatuid rasedusi ja naiste tapmiste arv on hirmuäratavalt suur, kusjuures nendest juhtumitest on kohtusse jõudnud vaid 5 %; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et sooline vägivald on El Salvadoris üks suurimatest probleemidest, kusjuures andmed näitavad, et iga kolme tunni tagant langeb seksuaalse rünnaku ohvriks üks naine, et vägistamise juhtumid põhjustavad sageli soovimatuid rasedusi ja naiste tapmiste arv on hirmuäratavalt suur, kusjuures nendest juhtumitest on kohtusse jõudnud vaid 5 %;

| F. | arvestades, et mis tahes ametiasutuse, sealhulgas haigla või kliiniku töötajad on kohustatud vältimatut sünnitusabi vajavatest patsientidest teada andma, mis rikub patsiendi õigust konfidentsiaalsusele ja loob keskkonna, kus naised kannatavad häbimärgistamise all; arvestades, et kohustus patsientidest teatada tähendab, et naised, kellel ilmnevad raseduse käigus tõsised tüsistused, otsustavad arsti poole mitte pöörduda, kuna kardavad kriminaalvastutusele võtmist ja vangistust; arvestades, et teatamata jätmist loetakse üldiseks süüteoks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mis tahes ametiasutuse, sealhulgas haigla või kliiniku töötajad on kohustatud vältimatut sünnitusabi vajavatest patsientidest teada andma, mis rikub patsiendi õigust konfidentsiaalsusele ja loob keskkonna, kus naised kannatavad häbimärgistamise all; arvestades, et kohustus patsientidest teatada tähendab, et naised, kellel ilmnevad raseduse käigus tõsised tüsistused, otsustavad arsti poole mitte pöörduda, kuna kardavad kriminaalvastutusele võtmist ja vangistust; arvestades, et teatamata jätmist loetakse üldiseks süüteoks;

| G. | arvestades, et El Salvadoris esineb hirmuäratavalt palju naiste ja tüdrukute soopõhise tapmise juhtumeid; arvestades, et 2015. ja 2016. aastal mõrvati 1 097 naist ning 2017. aasta jaanuarist juunini 201 naist; arvestades, et El Salvadori naiste rahuorganisatsiooni (ORMUSA) andmetel registreeris El Salvadori riiklik tsiviilpolitsei eelmisel aastal 3 947 seksuaalse vägivalla kaebust, millest 1 049 olid vägistamisjuhtumid, sealhulgas perekonnas, ning 1 873 ohvritest olid alaealised või tunnistatud n.ö töövõimetuks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et El Salvadoris esineb hirmuäratavalt palju naiste ja tüdrukute soopõhise tapmise juhtumeid; arvestades, et 2015. ja 2016. aastal mõrvati 1 097 naist ning 2017. aasta jaanuarist juunini 201 naist; arvestades, et El Salvadori naiste rahuorganisatsiooni (ORMUSA) andmetel registreeris El Salvadori riiklik tsiviilpolitsei eelmisel aastal 3 947 seksuaalse vägivalla kaebust, millest 1 049 olid vägistamisjuhtumid, sealhulgas perekonnas, ning 1 873 ohvritest olid alaealised või tunnistatud n.ö töövõimetuks;

| H. | arvestades, et El Salvadoris on kõrge teismeliste raseduse määr, mis on muu hulgas tingitud seksuaalhariduse puudumisest koolides; arvestades, et seksuaalne väärkohtlemine ja vägistamine on varajase raseduse peamised tegurid; arvestades, et tervishoiuministeeriumi andmetel oli 2015. aastal 1 445 juhtumit, kus rase oli 10–14 aasta vanune tüdruk; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et El Salvadoris on kõrge teismeliste raseduse määr, mis on muu hulgas tingitud seksuaalhariduse puudumisest koolides; arvestades, et seksuaalne väärkohtlemine ja vägistamine on varajase raseduse peamised tegurid; arvestades, et tervishoiuministeeriumi andmetel oli 2015. aastal 1 445 juhtumit, kus rase oli 10–14 aasta vanune tüdruk;

| I. | arvestades, et 1998. aastal kriminaliseeriti El Salvadoris ükskõik millistel asjaoludel tehtav abort, ka juhul, kui rasedus on naisele või tütarlapsele tüsistuste tõttu eluohtlik, ning samuti vägistamise, verepilastuse või eluvõimetu loote puhul; lisaks sellele võeti 1999. aastal vastu põhiseaduse muudatus, milles sätestati, et embrüo on inimolend alates viljastamise hetkest; arvestades, et igaühele, kes sooritab või kutsub endal esile abordi isegi enne looteetapi kättejõudmist, võib esitada süüdistuse ja karistada teda kahe kuni kaheksa-aastase vangistusega, kuid paljudel juhtudel on prokurörid esitanud veelgi raskema süüdistuse, nimelt tapmises raskendavatel asjaoludel, mille eest võib määrata kuni 50-aastase vanglakaristuse; arvestades, et õigusaktid, mis võimaldaksid sellistel tingimustel abordi lubamist, on Rahvuskogus alates 2016. aasta oktoobrist külmutatud, kuid praegu toimuvad arutelud, et selle asjaga saaks edasi liikuda; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 1998. aastal kriminaliseeriti El Salvadoris ükskõik millistel asjaoludel tehtav abort, ka juhul, kui rasedus on naisele või tütarlapsele tüsistuste tõttu eluohtlik, ning samuti vägistamise, verepilastuse või eluvõimetu loote puhul; lisaks sellele võeti 1999. aastal vastu põhiseaduse muudatus, milles sätestati, et embrüo on inimolend alates viljastamise hetkest; arvestades, et igaühele, kes sooritab või kutsub endal esile abordi isegi enne looteetapi kättejõudmist, võib esitada süüdistuse ja karistada teda kahe kuni kaheksa-aastase vangistusega, kuid paljudel juhtudel on prokurörid esitanud veelgi raskema süüdistuse, nimelt tapmises raskendavatel asjaoludel, mille eest võib määrata kuni 50-aastase vanglakaristuse; arvestades, et õigusaktid, mis võimaldaksid sellistel tingimustel abordi lubamist, on Rahvuskogus alates 2016. aasta oktoobrist külmutatud, kuid praegu toimuvad arutelud, et selle asjaga saaks edasi liikuda;

| J. | arvestades, et El Salvador jätkab usulistel, kultuurilistel ja muudel põhjustel naiste ja tütarlaste juurdepääsu keelamist turvalisele ja seaduslikule abordile, rikkudes sellega nende õigust tervisele, elule ning füüsilisele ja psüühilisele terviklikkusele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et El Salvador jätkab usulistel, kultuurilistel ja muudel põhjustel naiste ja tütarlaste juurdepääsu keelamist turvalisele ja seaduslikule abordile, rikkudes sellega nende õigust tervisele, elule ning füüsilisele ja psüühilisele terviklikkusele;

| K. | arvestades, et haridusministeerium koostas hiljuti materjalid seksuaal- ja reproduktiivtervise integreerimiseks koolide riiklikku õppekavasse, kuid mitmesuguste jõudude vastuseisu tõttu keskendub materjalide lõplik toimetatud variant selle asemel seksuaalsuhetest hoidumisele, vaatamata asjaolule, et 42 % naisi jääb rasedaks enne 20-aastaseks saamist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et haridusministeerium koostas hiljuti materjalid seksuaal- ja reproduktiivtervise integreerimiseks koolide riiklikku õppekavasse, kuid mitmesuguste jõudude vastuseisu tõttu keskendub materjalide lõplik toimetatud variant selle asemel seksuaalsuhetest hoidumisele, vaatamata asjaolule, et 42 % naisi jääb rasedaks enne 20-aastaseks saamist;

| L. | arvestades, et Ladina-Ameerikas on alla 16-aastaste teismeliste puhul ema suremuse oht neli korda suurem; arvestades, et 65 % sünnitusjärgsetest fistulitest tekib teismeliste raseduse puhul, millel on nende elule tõsised tagajärjed, sealhulgas rasked terviseprobleemid ja sotsiaalne tõrjutus; arvestades, et varane rasedus on ohtlik ka sündivale lapsele, kuna nende suremuse määr on keskmisest 50 % kõrgem; arvestades, et kuni 40 % piirkonna naistest on kannatanud seksuaalvägivalla all; arvestades, et 95 % Ladina-Ameerikas tehtavatest abortidest ei ole turvalised; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Ladina-Ameerikas on alla 16-aastaste teismeliste puhul ema suremuse oht neli korda suurem; arvestades, et 65 % sünnitusjärgsetest fistulitest tekib teismeliste raseduse puhul, millel on nende elule tõsised tagajärjed, sealhulgas rasked terviseprobleemid ja sotsiaalne tõrjutus; arvestades, et varane rasedus on ohtlik ka sündivale lapsele, kuna nende suremuse määr on keskmisest 50 % kõrgem; arvestades, et kuni 40 % piirkonna naistest on kannatanud seksuaalvägivalla all; arvestades, et 95 % Ladina-Ameerikas tehtavatest abortidest ei ole turvalised;

| M. | arvestades, et tervishoiuministeerium on teatanud, et aastatel 2011–2015 suri 14 naist abordist tingitud tüsistuste tõttu, 13 naist suri emakavälise raseduse tagajärjel ja 63 naist suri praeguste aborti käsitlevate õigusaktide tõttu; arvestades, et 10–19-aastaste rasedate naiste surma põhjus oli 57 %-l juhtudest enesetapp; arvestades, et paljud naised kardavad rasedusega seotud tüsistuste puhul arsti poole pöörduda, mis toob kaasa veelgi rohkem surmajuhtumeid, mida oleks saanud ära hoida; arvestades, et see puudutab eriti naisi, kellel on kõige vähem majanduslikke vahendeid ja puudub juurdepääs seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õigustega seotud teenustele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et tervishoiuministeerium on teatanud, et aastatel 2011–2015 suri 14 naist abordist tingitud tüsistuste tõttu, 13 naist suri emakavälise raseduse tagajärjel ja 63 naist suri praeguste aborti käsitlevate õigusaktide tõttu; arvestades, et 10–19-aastaste rasedate naiste surma põhjus oli 57 %-l juhtudest enesetapp; arvestades, et paljud naised kardavad rasedusega seotud tüsistuste puhul arsti poole pöörduda, mis toob kaasa veelgi rohkem surmajuhtumeid, mida oleks saanud ära hoida; arvestades, et see puudutab eriti naisi, kellel on kõige vähem majanduslikke vahendeid ja puudub juurdepääs seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õigustega seotud teenustele;

| N. | arvestades, et Human Rights Watch ja Amnesty International märgivad, et El Salvadori naistele, kellel oli nurisünnitus või kelle laps sündis surnult, esitatakse tihti süüdistus, kuna neid kahtlustatakse abordi tegemises; arvestades, et sellistel juhtudel teatavad naistest tihti meditsiinitöötajad ja seejärel vahistatakse need naised juba haiglas; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Human Rights Watch ja Amnesty International märgivad, et El Salvadori naistele, kellel oli nurisünnitus või kelle laps sündis surnult, esitatakse tihti süüdistus, kuna neid kahtlustatakse abordi tegemises; arvestades, et sellistel juhtudel teatavad naistest tihti meditsiinitöötajad ja seejärel vahistatakse need naised juba haiglas;

| O. | arvestades, et ÜRO eksperdid on hoiatanud, et San Salvadori ametivõimude otsuse tulemusel rikutakse tõsiselt naiste ja tüdrukute õigust elule, tervisele ning kehalisele ja vaimsele puutumatusele ning ohustatakse sellega nende majanduslikke ja sotsiaalseid võimalusi; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ÜRO eksperdid on hoiatanud, et San Salvadori ametivõimude otsuse tulemusel rikutakse tõsiselt naiste ja tüdrukute õigust elule, tervisele ning kehalisele ja vaimsele puutumatusele ning ohustatakse sellega nende majanduslikke ja sotsiaalseid võimalusi;

| P. | arvestades, et 2015. aasta märtsis palus ÜRO majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste komitee, et El Salvador vaataks läbi oma aborti käsitlevad õigusaktid ja muudaks neid, et tagada nende kokkusobivus muude õigustega, nagu õigus tervisele ja elule; arvestades, et naistevastane kehaline, seksuaal- ja psüühiline vägivald kujutab endast inimõiguste rikkumist; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 2015. aasta märtsis palus ÜRO majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste komitee, et El Salvador vaataks läbi oma aborti käsitlevad õigusaktid ja muudaks neid, et tagada nende kokkusobivus muude õigustega, nagu õigus tervisele ja elule; arvestades, et naistevastane kehaline, seksuaal- ja psüühiline vägivald kujutab endast inimõiguste rikkumist;

| Q. | arvestades, et El Salvador osales aktiivselt ÜRO naiste staatuse komisjoni 61. istungjärgul; arvestades, et kõik osapooled peaksid jätkama ÜRO Pekingi tegevusprogrammi edendamist, muu hulgas seoses juurdepääsuga haridusele ja tervishoiule, mis on põhiõigused, ning seksuaal- ja reproduktiivõigustele; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et El Salvador osales aktiivselt ÜRO naiste staatuse komisjoni 61. istungjärgul; arvestades, et kõik osapooled peaksid jätkama ÜRO Pekingi tegevusprogrammi edendamist, muu hulgas seoses juurdepääsuga haridusele ja tervishoiule, mis on põhiõigused, ning seksuaal- ja reproduktiivõigustele;

| R. | arvestades, et ÜRO konventsiooni järelevalveorganid, sealhulgas inimõiguste komitee ja naistevastase diskrimineerimise lõpetamise komitee on kutsunud erinevaid Ladina-Ameerika riike üles tegema piiravates abordiseadustes erandeid juhuks, kui rasedus seab ohtu naise elu või tervise, kui tegemist on loote raske väärarenguga ning kui rasedus tekkis vägistamise või verepilastuse tagajärjel; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et ÜRO konventsiooni järelevalveorganid, sealhulgas inimõiguste komitee ja naistevastase diskrimineerimise lõpetamise komitee on kutsunud erinevaid Ladina-Ameerika riike üles tegema piiravates abordiseadustes erandeid juhuks, kui rasedus seab ohtu naise elu või tervise, kui tegemist on loote raske väärarenguga ning kui rasedus tekkis vägistamise või verepilastuse tagajärjel;

| S. | arvestades, et ÜRO inimõiguste volinik Zeid Ra’ad Al Hussein väljendas pärast oma El Salvadori külastust 2017. aasta novembris muret sealsete naiste ja tütarlaste olukorra pärast; arvestades, et ta kutsus El Salvadori üles kehtestama moratooriumi karistusseadustiku artikli 133 kohaldamisele ning vaatama läbi abordiga seotud õigusrikkumiste eest kinnipeetavate naiste juhtumid; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et ÜRO inimõiguste volinik Zeid Ra’ad Al Hussein väljendas pärast oma El Salvadori külastust 2017. aasta novembris muret sealsete naiste ja tütarlaste olukorra pärast; arvestades, et ta kutsus El Salvadori üles kehtestama moratooriumi karistusseadustiku artikli 133 kohaldamisele ning vaatama läbi abordiga seotud õigusrikkumiste eest kinnipeetavate naiste juhtumid;

| T. | arvestades, et naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsioon, lapse õiguste konventsioon ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste komitee on selgelt tunnistanud ohtliku ebaseadusliku abordi ja emade kõrge suremuse vahelist seost; arvestades, et piinamisvastases konventsioonis on sätestatud, et riigid, kus abort ükskõik millistel asjaoludel on täielikult keelatud, asetavad naised ja tütarlapsed olukorda, kus neid alandatakse ja koheldakse julmalt; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsioon, lapse õiguste konventsioon ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste komitee on selgelt tunnistanud ohtliku ebaseadusliku abordi ja emade kõrge suremuse vahelist seost; arvestades, et piinamisvastases konventsioonis on sätestatud, et riigid, kus abort ükskõik millistel asjaoludel on täielikult keelatud, asetavad naised ja tütarlapsed olukorda, kus neid alandatakse ja koheldakse julmalt;

| U. | arvestades, et ÜRO üldise korrapärase läbivaatamise käigus esitati El Salvadori valitsusele aborti käsitlevate riigi õigusaktide rahvusvaheliste inimõiguste standarditega kooskõlla viimiseks 10 soovitust, mille valitsus kõik tagasi lükkas; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et ÜRO üldise korrapärase läbivaatamise käigus esitati El Salvadori valitsusele aborti käsitlevate riigi õigusaktide rahvusvaheliste inimõiguste standarditega kooskõlla viimiseks 10 soovitust, mille valitsus kõik tagasi lükkas;

| V. | arvestades, et vastavalt ÜRO eeskirjadele, mis käsitlevad naisvangide kohtlemist ja naiskurjategijatele määratavaid vabadusekaotuseta karistusi (nn Bangkoki eeskirjad), peaksid naised, kes peavad hoolitsema laste eest, ja rasedad naised võimaluse korral ja kui see on asjakohane, saama vabadusekaotuseta karistuse; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et vastavalt ÜRO eeskirjadele, mis käsitlevad naisvangide kohtlemist ja naiskurjategijatele määratavaid vabadusekaotuseta karistusi (nn Bangkoki eeskirjad), peaksid naised, kes peavad hoolitsema laste eest, ja rasedad naised võimaluse korral ja kui see on asjakohane, saama vabadusekaotuseta karistuse;

| W. | arvestades, et soovimatu raseduse vältimine ja teismeliste emade arvu vähendamine seksuaal- ja reproduktiivtervisealaste tervishoiuteenuste üldise kättesaadavuse kaudu on üks kestliku arengu eesmärke; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et soovimatu raseduse vältimine ja teismeliste emade arvu vähendamine seksuaal- ja reproduktiivtervisealaste tervishoiuteenuste üldise kättesaadavuse kaudu on üks kestliku arengu eesmärke;

| 1. | väljendab sügavat muret El Salvadori tütarlaste ja naiste inimõiguste olukorra, sealhulgas nende seksuaal- ja reproduktiivtervise ja -õiguste pärast, ning mõistab hukka kõik naistevastase vägivalla vormid; tuletab meelde, et tegemist on naiste ja tütarlaste inimõiguste ja väärikuse tõsise rikkumisega; rõhutab, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi artikkel 7 (mille El Salvador ratifitseeris 3. märtsil 2016) määratleb sundraseduse inimsusevastase kuriteona ja naistevastase soolise vägivalla vormina, mis kujutab endast naiste ja tütarlaste inimõiguste ja väärikuse tõsist rikkumist; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mõistab täielikult hukka lapse surnult sünnitanud või raseduse katkemise all kannatanud naistele ja tütarlastele karistuse määramise ja nende vangistamise ning nõuab nende viivitamatut ja tingimusteta vabastamist; on seisukohal, et mitte kedagi ei tohiks selliste süüdimõistmiste pärast vangistada; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mõistab hukka naistele abordi eest süüdistuse esitamise, pika kohtueelse kinnipidamise ja aborti teha soovivatele naistele määratavad ebaproportsionaalsed kriminaalkaristused ning naiste vangistamise vahetult pärast abi saamiseks haiglasse pöördumist, kuna tervishoiutöötajad, kes kardavad ise karistust, teatavad nendest ametivõimudele; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mõistab hukka abordi täieliku kriminaliseerimine vastavalt karistusseadustiku artiklitele 133, 135 ja 136 ning selle tõsise ja diskrimineeriva mõju naistele, kes on sunnitud kasutama ebaturvalisi abordimeetodeid, mis ohustavad tõsiselt nende tervist ja elu; palub El Salvadori seadusandlikul kogul järgida ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Zeid Ra’ad Al Husseini soovitusi ning naistevastase diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsiooni komitee soovitust kehtestada selle kohaldamisele moratoorium; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub El Salvadori üles tagama, et ohutu ja seaduslik abort oleks naistele ja tütarlastele kättesaadav; kutsub sellega seoses El Salvadori seadusandlikku kogu üles toetama seaduseelnõu, millega algatatakse karistusseadustiku artiklite 133, 135 ja 136 reform, et aborti ei loetaks kriminaalkuriteoks vähemalt juhul, kui rasedus ohustab raseda naise või tütarlapse füüsilist või vaimset tervist või kui raseduse põhjuseks on vägistamine või verepilastus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palub El Salvadori ametiasutustel kehtestada moratoorium kehtivate õigusaktide täitmisele pööramisele ning vaadata läbi selliste naiste kinnipidamine, keda on süüdistatud raseduse katkemises, lapse surnult sünnitamises või abordiga seotud süütegudes, et tagada nende vabastamine, nõuetekohane menetlus abordiga seotud menetluses, võimaldada süüdistatavatel naistel oodata kohtuistungit väljaspool vanglat ning tagada kõigile tervishoiutöötajatele võimalus järgida ametisaladuse hoidmise kohustust ning patsiente puudutav konfidentsiaalsus; mõistab hukka kõik karistusmeetmed naiste ja tütarlaste suhtes, kes otsivad abordivõimalust, ning tervishoiutöötajate ja teiste isikute suhtes, kes aitavad naisi sellele protseduurile jõuda ja seda läbi viia, ning kutsub üles selliseid meetmeid kõrvaldama; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuletab meelde El Salvadori valitsuse kohustust kaitsta oma kodanike õigusi ja järgida õigusriigi põhimõtet seoses süütuse presumptsiooni põhimõttega, nimelt seda, et vastavalt Rooma statuudile, mille El Salvador on ratifitseerinud, tuleks kohtu all olevaid isikuid pidada süütuks seni, kuni nende süü on tõendatud, ning tõendamiskohustus peaks lasuma süüdistuse esitanud ametivõimudel ja mitte süüdistataval; kutsub El Salvadori ametiasutusi üles pakkuma avaliku sektori ametnikele, sealhulgas kohtunikele, soolise võrdõiguslikkuse koolitust; palub Euroopa välisteenistusel ja komisjonil selliseid jõupingutusi rahastada ja toetada; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mõistab hukka vanglates toimuva ebainimliku kohtlemise, nagu piinamine, kinnipeetavate hoidmine üksnes kongis ja pereliikmete külastuste keelamine; kutsub El Salvadori valitsust üles ratifitseerima piinamisvastase konventsiooni fakultatiivset protokolli, et vältida piinamist ning ebainimlikku ja alandavat kohtlemist kõigis vanglates ja muudes kinnipidamiskohtades; nõuab, et sõltumatutele rahvusvahelistele organisatsioonidele antaks pääs kinnipidamiskohtadesse; nõuab tungivalt, et El Salvadori ametiasutused parandaksid vangistatud naiste tingimusi, tehes neile muu hulgas kättesaadavaks hügieenitooted ja austades seeläbi nende põhilisi inimõigusi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuletab valitsusele ja kohtunikele meelde, et nad on kohustatud järgima õiguskaitse võrdse kättesaadavuse rahvusvahelisi norme ning põhimõtteid, millega tagatakse õiglane kohtulik arutamine kõigile isikutele, ning et süü saab kindlaks määrata üksnes konkreetsete ja piisavate tõendite kaalumise teel; nõuab, et valitsus teeks kättesaadavaks piisavad riiklikud vahendid, et toetada nende isikute seaduslikku esindamist, kes ei saa seda endale lubada; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palub kohtusüsteemil tagada Teodora del Carmen Vásquezile ja Evelyn Beatriz Hernandez Cruzile õiglane kohtulik arutamine koos kõigi tagatistega ning nende suhtes tehtud otsuste tühistamine; väljendab solidaarsust kampaaniaga „Las 17“ ehk naistega, kes on raseduse katkemise, surnult sündinud laste ja muude sünnitusega seotud komplikatsioonide pärast kuni 40 aastaks ebaõiglaselt vangi mõistetud; väljendab solidaarsust kõigi El Salvadori naistega, keda on süüdistatud samadel põhjustel või kes on „raskendatud asjaoludel“ tapmise eest süüdi mõistetud; palub pädevatel asutustel vaadata kõik juhtumid armuandmiseks läbi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | väljendab tõsist muret laste raseduse suure arvu pärast El Salvadoris; nõuab tungivalt, et El Salvadori ametivõimud täidaksid oma rahvusvahelisi kohustusi ja kaitseksid inimõigusi, tagades kõigile tütarlastele vägistamise tagajärjel tekkinud riskirasedusega toimetulekuks juurdepääsu kogu võimalikule teabele ja meditsiiniteenustele; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mõistab hukka asjaolu, et naiste ja tütarlaste kehad, eriti mis puudutab nende seksuaal- ja reproduktiivtervisega seotud õigusi, on jätkuvalt ideoloogiline lahinguväli, ning kutsub El Salvadori üles tunnustama naiste ja tütarlaste võõrandamatut õigust kehalisele puutumatusele ja iseseisvale otsustamisele, kaasa arvatud õigus vabatahtliku pereplaneerimise ning turvalise ja seadusliku abordi kättesaadavusele; on arvamusel, et terapeutilise abordi ning vägistamise ja verepilastuse tagajärjel tekkinud raseduse katkestamise üldine keelamine ning vägistamise korral tasuta tervisekindlustuse andmisest keeldumine tähendab piinamist; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kiidab heaks naiste vägivallavaba elu käsitleva üldise eriseaduse vastuvõtmist EL Salvadori seadusandliku kogu kõigi erakondade naisliikmete ühise hääletamise tulemusena ning tuletab El Salvadori ametivõimudele meelde vajadust seda täielikult rakendada, eelkõige seoses kohustusega kaitsta naisi ja tütarlapsi vägivalla eest; |
| --- | --- |

13.

| 14. | väljendab heameelt El Salvadori hiljuti vastu võetud seksuaal- ja reproduktiivtervise poliitika ning uue programmi „Ciudad Mujer“ üle, mille raames on arendatud välja teenused 1,5 miljonile naisele üle kogu riigi, eelkõige teadlikkuse suurendamise ja teabe pakkumisega seksuaal- ja reproduktiivtervise ning vastavate õiguste kohta, toetab sellega seotud püüdlusi ja nõuab tungivalt, et El Salvadori valitsus tagaks kaasaegseid rasestumisvastaseid vahendeid käsitleva teabe ja vastavate teenuste kättesaadavuse ning teeks jõupingutusi riigikoolides põhjaliku seksuaalhariduse andmiseks; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nõuab tungivalt, et nõukogu kiirendaks oma tööd, et EL saaks Istanbuli konventsiooni ratifitseerida ja rakendada, et tagada laste-, naiste- ja tütarlastevastase vägivallaga seotud ELi sise- ja välismeetmete ühtsus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palub nõukogul lisada turvalise ja seadusliku abordi teema vägistamist ning naiste- ja tütarlastevastast vägivalda käsitlevatesse ELi suunistesse; rõhutab asjaolu, et tervishoiu üldine kättesaadavus, eelkõige mis puudutab seksuaal- ja reproduktiivtervishoidu ja sellega seotud õigusi, on üks peamisi inimõigusi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub ELi ja CELACi (Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühendus) riigipeasid ja valitsusjuhte üles arendama oma tippkohtumisel edasi soolist vägivalda käsitlevat peatükki ELi ja CELACi tegevuskavas, et kehtestada selge meetmete ajakava ja rakendusmeetmed, mille eesmärk on tagada hoolsuskohustus igasuguse naistevastase vägivalla ennetamise ja uurimise suhtes ning sellise vägivalla eest karistamine ning tagada ohvritele piisav hüvitus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | väljendab heameelt El Salvadoris asuva ELi delegatsiooni jõupingutuste üle teha naiste õiguste valdkonnas, sealhulgas abordi kriminaliseerimise osas, koostööd riigi ametiasutustega; nõuab tungivalt, et seda küsimust peetaks esmatähtsaks, ning palub Euroopa välisteenistusel esitada parlamendile korrapäraselt aruandeid selle kohta, millised meetmeid ta on selles küsimuses võtnud; nõuab, et ELi delegatsioon pakuks praegu abordiga seotud süütegude eest vanglas viibivatele naistele asjakohast tuge, külastades neid korrapäraselt, toetaks nende lähedasi ja pakuks õigusabi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tuletab ELile meelde tema kohustusi seoses raamistikuga „Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine: naiste ja tütarlaste elu muutmine ELi välissuhete kaudu aastatel 2016–2020“; palub Euroopa välisteenistusel tähelepanelikult jälgida kohapeal kohtuasjade läbivaatamisi ja komisjonil tagada, et Euroopa arengukoostöös järgitakse inimõigustel põhinevat käsitust, milles asetatakse eriline rõhk soolisele võrdõiguslikkusele ning naiste- ja tütarlastevastase seksuaalvägivalla kõigi vormide vastu võitlemisele; kutsub ELi liikmesriike ja institutsioone üles suurendama oma toetust kohalikele inimõiguste kaitsjatele ja valitsusvälistele organisatsioonidele, kes võitlevad El Salvadoris naiste ja tütarlaste õiguste, eelkõige seksuaal- ja reproduktiivtervise ja õiguste ning pereplaneerimise õiguse eest, kaasa arvatud rahaline toetus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, El Salvadori ametivõimudele, ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroole, Kesk-Ameerika Parlamendile, Ladina-Ameerika Parlamendile, Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarsele assambleele ning Ameerika Riikide Organisatsiooni peasekretärile. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0502.

(2)  ELT L 224, 6.9.2003, lk 1.

---

| 11.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/85 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/85

---

P8_TA(2017)0499

Olukord Afganistanis

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2017. aasta resolutsioon olukorra kohta Afganistanis (2017/2932(RSP))

(2018/C 369/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 5. oktoobril 2016 Brüsselis Euroopa Liidu kaasjuhatusel toimunud rahvusvahelise Afganistani-teemalise konverentsi tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 5. oktoobril 2016 Brüsselis Euroopa Liidu kaasjuhatusel toimunud rahvusvahelise Afganistani-teemalise konverentsi tulemusi,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Afganistani kohta, eriti 26. novembri 2015. aasta resolutsiooni Afganistani kohta ja eelkõige tapmiste kohta Zabuli provintsis (1), ning 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni ELi-Afganistani partnerlus- ja arengualase koostöölepingu üle peetavate läbirääkimiste kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Afganistani kohta, eriti 26. novembri 2015. aasta resolutsiooni Afganistani kohta ja eelkõige tapmiste kohta Zabuli provintsis (1), ning 13. juuni 2013. aasta resolutsiooni ELi-Afganistani partnerlus- ja arengualase koostöölepingu üle peetavate läbirääkimiste kohta (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 16. oktoobri 2017. aasta järeldusi Afganistani kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. oktoobri 2017. aasta järeldusi Afganistani kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu eesistuja 14. septembri 2016. aasta avaldust olukorra kohta Afganistanis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu eesistuja 14. septembri 2016. aasta avaldust olukorra kohta Afganistanis,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 2210 (2015) ja 2344 (2017) ning ÜRO Afganistani abimissiooni (UNAMA) mandaati, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 2210 (2015) ja 2344 (2017) ning ÜRO Afganistani abimissiooni (UNAMA) mandaati,

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 24. juuli 2017. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule ELi Afganistani-strateegia elementide kohta (JOIN(2017)0031), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 24. juuli 2017. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule ELi Afganistani-strateegia elementide kohta (JOIN(2017)0031),

| — | võttes arvesse organisatsiooni Human Rights Watch (HRW) 13. veebruari 2017. aasta aruannet „Pakistan Coercion, UN Complicity: The Mass Forced Return of Afghan Refugees“ (Pakistani surve, ÜRO kaasosalus: afgaani põgenike massiline sunniviisiline tagasisaatmine), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse organisatsiooni Human Rights Watch (HRW) 13. veebruari 2017. aasta aruannet „Pakistan Coercion, UN Complicity: The Mass Forced Return of Afghan Refugees“ (Pakistani surve, ÜRO kaasosalus: afgaani põgenike massiline sunniviisiline tagasisaatmine),

| — | võttes arvesse USA Afganistani ülesehituse eriinspektori (SIGAR) 30. jaanuari 2017. aasta kvartaliaruannet Ameerika Ühendriikide Kongressile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse USA Afganistani ülesehituse eriinspektori (SIGAR) 30. jaanuari 2017. aasta kvartaliaruannet Ameerika Ühendriikide Kongressile,

| — | võttes arvesse 3. oktoobril 2016. aastal allkirjastatud ELi ja Afganistani ühist rändealast tegevuskava (EU-Afghanistan Joint Way Forward on migration issues), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. oktoobril 2016. aastal allkirjastatud ELi ja Afganistani ühist rändealast tegevuskava (EU-Afghanistan Joint Way Forward on migration issues),

| — | võttes arvesse ELi-Afganistani partnerlus- ja arengukoostöö lepingut, mis allkirjastati 18. veebruaril 2017, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi-Afganistani partnerlus- ja arengukoostöö lepingut, mis allkirjastati 18. veebruaril 2017,

| — | võttes arvesse ÜRO aruannet 2017. aasta aprillist, milles käsitletakse konflikti tõttu kinnipeetavate isikute kohtlemist Afganistanis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO aruannet 2017. aasta aprillist, milles käsitletakse konflikti tõttu kinnipeetavate isikute kohtlemist Afganistanis,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on alates 2001. aastast teinud Afganistani ja laiema rahvusvahelise üldsusega koostööd võitluses terrorismi ja äärmusluse vastu, püüdes samal ajal saavutada püsivat rahu ja arengut; arvestades, et mässuliste ja terroristide kasvava surve, majandusraskuste ja poliitilise ebastabiilsuse tõttu on ohus nii need eesmärgid kui ka siiani saavutatud märkimisväärne edu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on alates 2001. aastast teinud Afganistani ja laiema rahvusvahelise üldsusega koostööd võitluses terrorismi ja äärmusluse vastu, püüdes samal ajal saavutada püsivat rahu ja arengut; arvestades, et mässuliste ja terroristide kasvava surve, majandusraskuste ja poliitilise ebastabiilsuse tõttu on ohus nii need eesmärgid kui ka siiani saavutatud märkimisväärne edu;

| B. | arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on alates 2002. aastast andnud Afganistanile miljardite eurode väärtuses humanitaar- ja arenguabi; arvestades, et EL on Afganistani suurim arengukoostöö partner ning et 13,6 miljardist eurost, mis 2016. aasta oktoobris Brüsselis toimunud Afganistani-teemalisel rahvusvahelisel konverentsil otsustati aastatel 2017–2020 Afganistanile eraldada, on ELi eeldatav panus kuni 5 miljardit eurot; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on alates 2002. aastast andnud Afganistanile miljardite eurode väärtuses humanitaar- ja arenguabi; arvestades, et EL on Afganistani suurim arengukoostöö partner ning et 13,6 miljardist eurost, mis 2016. aasta oktoobris Brüsselis toimunud Afganistani-teemalisel rahvusvahelisel konverentsil otsustati aastatel 2017–2020 Afganistanile eraldada, on ELi eeldatav panus kuni 5 miljardit eurot;

| C. | arvestades, et demokraatia, inimõiguste, õigusriigi ja hea valitsemistava tagamine Afganistani üleminekuperioodil ja selle ümberkorralduste kümnendil (2015–2024) on stabiilse ja eduka riigi loomiseks otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et demokraatia, inimõiguste, õigusriigi ja hea valitsemistava tagamine Afganistani üleminekuperioodil ja selle ümberkorralduste kümnendil (2015–2024) on stabiilse ja eduka riigi loomiseks otsustava tähtsusega;

| D. | arvestades, et viimase 15 aasta jooksul, alates 2001. aastast, on elatustase oluliselt tõusnud, põhiliste tervishoiuteenuste ja hariduse kättesaadavus ning naiste võimestamine on suurendanud SKPd ühe elaniku kohta viis korda ja keskmine eluiga on tõusnud 15 aasta võrra; arvestades, et USA Afganistani ülesehituse eriinspektori (SIGAR) andmetel on alates Talibani kokkuvarisemisest 2001. aastal üldkoolide õpilaste arv kasvanud ühest miljonist õpilasest (kes olid enamikus poisid) ligi üheksa miljoni õpilaseni 2015. aastal, kellest naissoost õpilased moodustavad hinnanguliselt 39 %; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et viimase 15 aasta jooksul, alates 2001. aastast, on elatustase oluliselt tõusnud, põhiliste tervishoiuteenuste ja hariduse kättesaadavus ning naiste võimestamine on suurendanud SKPd ühe elaniku kohta viis korda ja keskmine eluiga on tõusnud 15 aasta võrra; arvestades, et USA Afganistani ülesehituse eriinspektori (SIGAR) andmetel on alates Talibani kokkuvarisemisest 2001. aastal üldkoolide õpilaste arv kasvanud ühest miljonist õpilasest (kes olid enamikus poisid) ligi üheksa miljoni õpilaseni 2015. aastal, kellest naissoost õpilased moodustavad hinnanguliselt 39 %;

| E. | arvestades, et komisjon ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja avaldasid 24. juuli 2017. aastal ühisteatise ELi Afganistani-strateegia kohta; arvestades, et neli ELi jaoks prioriteetset ning Afganistanis edu saavutamiseks esmatähtsat valdkonda on: a) rahu, stabiilsuse ja piirkondliku julgeoleku edendamine; b) demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste tugevdamine ning hea valitsemistava ja naiste võimestamise edendamine; c) majandus- ja inimarengu toetamine; d) rändega seotud probleemide leevendamine; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjon ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja avaldasid 24. juuli 2017. aastal ühisteatise ELi Afganistani-strateegia kohta; arvestades, et neli ELi jaoks prioriteetset ning Afganistanis edu saavutamiseks esmatähtsat valdkonda on: a) rahu, stabiilsuse ja piirkondliku julgeoleku edendamine; b) demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste tugevdamine ning hea valitsemistava ja naiste võimestamise edendamine; c) majandus- ja inimarengu toetamine; d) rändega seotud probleemide leevendamine;

| F. | arvestades, et 2014. aasta presidendivalimiste kriisi järel on rahvusliku ühtsuse valitsuse reformikava takerdunud, mis on järjest suurendanud poliitilist ebastabiilsust; arvestades, et tööpuuduse määr on Afganistanis 39 % ja üle 39 % elanikkonnast elab vaesuses; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2014. aasta presidendivalimiste kriisi järel on rahvusliku ühtsuse valitsuse reformikava takerdunud, mis on järjest suurendanud poliitilist ebastabiilsust; arvestades, et tööpuuduse määr on Afganistanis 39 % ja üle 39 % elanikkonnast elab vaesuses;

| G. | arvestades, et ulatuslik korruptsioon, sügavale juurdunud onupojapoliitika ja poliitiliselt killustunud Afganistani valitsuse suutmatus reforme jätkata ähvardavad edasiliikumist pidurdada või varasemad saavutused tagasi pöörata; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ulatuslik korruptsioon, sügavale juurdunud onupojapoliitika ja poliitiliselt killustunud Afganistani valitsuse suutmatus reforme jätkata ähvardavad edasiliikumist pidurdada või varasemad saavutused tagasi pöörata;

| H. | arvestades, et 2002. aastal loodud ÜRO abimissioon Afganistanis (UNAMA) toetab Afganistani valitsuse tegevust rahu, inimõiguste kaitse ja hea valitsemistava saavutamise nimel; arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu pikendab abimissiooni volitusi kord aastas ja viimati pikendati neid ühehäälselt 2018. aastani; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2002. aastal loodud ÜRO abimissioon Afganistanis (UNAMA) toetab Afganistani valitsuse tegevust rahu, inimõiguste kaitse ja hea valitsemistava saavutamise nimel; arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu pikendab abimissiooni volitusi kord aastas ja viimati pikendati neid ühehäälselt 2018. aastani;

| I. | arvestades, et kuigi viimastel aastatel on saavutatud teatavat sotsiaalmajanduslikku ja poliitilist edu, ähvardavad taas jõudu koguv Taliban, Al Qaeda ja Islamiriigi hiljuti tekkinud kohalolek Afganistanis (näiteks selle Horasani Provintsi Islamiriigi nimeline kohalik haru) muuta ebastabiilsuse ulatuslikuks konfliktiks; arvestades, et UNAMA hiljutises aruandes teatatakse suurimast hukkunute arvust alates 2009. aastast – 2016. aastal hukkus 11 318 tsiviilisikut ning 2017. aasta jaanuarist septembrini on hukkunud juba 8 019 tsiviilisikut; arvestades, et selle tagajärjel on kasvanud ka ränne Euroopasse; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kuigi viimastel aastatel on saavutatud teatavat sotsiaalmajanduslikku ja poliitilist edu, ähvardavad taas jõudu koguv Taliban, Al Qaeda ja Islamiriigi hiljuti tekkinud kohalolek Afganistanis (näiteks selle Horasani Provintsi Islamiriigi nimeline kohalik haru) muuta ebastabiilsuse ulatuslikuks konfliktiks; arvestades, et UNAMA hiljutises aruandes teatatakse suurimast hukkunute arvust alates 2009. aastast – 2016. aastal hukkus 11 318 tsiviilisikut ning 2017. aasta jaanuarist septembrini on hukkunud juba 8 019 tsiviilisikut; arvestades, et selle tagajärjel on kasvanud ka ränne Euroopasse;

| J. | arvestades, et USA uue Afganistani ja Lõuna-Aasia strateegia raames liitub USA praeguse 8 400-mehelise väekontingendiga veel 4 000 uut sõdurit; arvestades, et USA uues strateegias nõutakse, et Pakistan lõpetaks terroristide varjamise ja toetamise, ning nõutakse India Vabariigilt ulatuslikumat osalemist piirkonna stabiliseerimisel; arvestades, et NATO juhitud missioon Resolute Support suurendab oma vägede koosseisu praeguselt 13 000-lt 16 000 sõjaväelaseni; arvestades, et USA uue strateegia väljatöötamisel eelistatakse tingimuslikku lähenemisviisi, mille kohaselt diplomaatilised ja majanduslikud kokkulepped lõimitakse sõjategevuse raamistikku; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et USA uue Afganistani ja Lõuna-Aasia strateegia raames liitub USA praeguse 8 400-mehelise väekontingendiga veel 4 000 uut sõdurit; arvestades, et USA uues strateegias nõutakse, et Pakistan lõpetaks terroristide varjamise ja toetamise, ning nõutakse India Vabariigilt ulatuslikumat osalemist piirkonna stabiliseerimisel; arvestades, et NATO juhitud missioon Resolute Support suurendab oma vägede koosseisu praeguselt 13 000-lt 16 000 sõjaväelaseni; arvestades, et USA uue strateegia väljatöötamisel eelistatakse tingimuslikku lähenemisviisi, mille kohaselt diplomaatilised ja majanduslikud kokkulepped lõimitakse sõjategevuse raamistikku;

| K. | arvestades, et Afganistan seisab silmitsi oma peamiselt Pakistanist tagasi pöörduvate registreeritud ja registreerimata kodanike arvu enneolematu kasvuga; arvestades, et umbes kaks miljonit registreerimata afgaani ja üks miljon pagulase staatusega afgaani elavad Iraanis ja on tagasi pöördumas Afganistani; arvestades, et riigisiseste põgenike inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri andmetel on Afganistanis konflikti tagajärjel üle 1,8 miljoni riigisisese põgeniku ning 2016. aastal põgenes turvalisust otsides riigi teistesse piirkondadesse rekordilisel arvul ehk 650 000 inimest, st keskmiselt 1 500 inimest päevas; arvestades, et 2016. aasta teisel poolel oli Pakistanist tagasipöörduvate Afganistani pagulaste arvu kasv viimase kümne aasta suurim, tõustes 370 000 inimeseni (2015. aastal 55 000); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Afganistan seisab silmitsi oma peamiselt Pakistanist tagasi pöörduvate registreeritud ja registreerimata kodanike arvu enneolematu kasvuga; arvestades, et umbes kaks miljonit registreerimata afgaani ja üks miljon pagulase staatusega afgaani elavad Iraanis ja on tagasi pöördumas Afganistani; arvestades, et riigisiseste põgenike inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri andmetel on Afganistanis konflikti tagajärjel üle 1,8 miljoni riigisisese põgeniku ning 2016. aastal põgenes turvalisust otsides riigi teistesse piirkondadesse rekordilisel arvul ehk 650 000 inimest, st keskmiselt 1 500 inimest päevas; arvestades, et 2016. aasta teisel poolel oli Pakistanist tagasipöörduvate Afganistani pagulaste arvu kasv viimase kümne aasta suurim, tõustes 370 000 inimeseni (2015. aastal 55 000);

| L. | arvestades, et India Vabariik on Afganistani suurim piirkondlik abiandja, kes on alates Talibani valitsuse kukutamisest 2001. aastal andnud abi ligikaudu kolme miljardi USA dollari väärtuses; arvestades, et kõnealuse abi arvel on muu hulgas rahastatud rohkem kui 200 kooli ehitamist Afganistanis, makstud stipendiumi enam kui 1 000 Afganistani üliõpilasele ja võimaldatud umbes 16 000 afgaanil Indias õppida; arvestades, et India on andnud abi ka äärmiselt oluliste taristute, näiteks umbes 4 000 km maanteede rajamiseks Afganistanis, kusjuures olulisemad objektid on olnud Zaranj-Dilarami kiirtee, Salma tamm, elektriülekandeliinid ja Afganistani parlamendi hoone; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et India Vabariik on Afganistani suurim piirkondlik abiandja, kes on alates Talibani valitsuse kukutamisest 2001. aastal andnud abi ligikaudu kolme miljardi USA dollari väärtuses; arvestades, et kõnealuse abi arvel on muu hulgas rahastatud rohkem kui 200 kooli ehitamist Afganistanis, makstud stipendiumi enam kui 1 000 Afganistani üliõpilasele ja võimaldatud umbes 16 000 afgaanil Indias õppida; arvestades, et India on andnud abi ka äärmiselt oluliste taristute, näiteks umbes 4 000 km maanteede rajamiseks Afganistanis, kusjuures olulisemad objektid on olnud Zaranj-Dilarami kiirtee, Salma tamm, elektriülekandeliinid ja Afganistani parlamendi hoone;

| M. | arvestades, et ebastabiilsusel Afganistanis on negatiivne mõju Iraani ja kogu piirkonna majandusele ja julgeolekule; arvestades, et Afganistani majandus sõltub suuresti moonikasvatusest, mis on viimastel aastatel oluliselt suurenenud, põhjustades naaberriigis Iraanis uimastitarbimise järsu kasvu; arvestades, et Taliban kasutab ebaseaduslikku uimastikaubandust oma operatsioonide rahastamiseks; arvestades, et sellise kaubanduse piiramine ja sellele majanduslike alternatiivide leidmine tuleks vastastikku kasuks nii Iraanile kui ka Afganistanile; arvestades, et ELis tarbitav heroiin on valdavalt toodetud Afganistanist pärit oopiumist; arvestades, et on vaja teha koostööd Iraani ja teiste piiririikide, näiteks Tadžikistani, Türkmenistani ja Usbekistaniga, et veelgi piirata opiaatide liikumist Venemaa ja Euroopa turgudele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ebastabiilsusel Afganistanis on negatiivne mõju Iraani ja kogu piirkonna majandusele ja julgeolekule; arvestades, et Afganistani majandus sõltub suuresti moonikasvatusest, mis on viimastel aastatel oluliselt suurenenud, põhjustades naaberriigis Iraanis uimastitarbimise järsu kasvu; arvestades, et Taliban kasutab ebaseaduslikku uimastikaubandust oma operatsioonide rahastamiseks; arvestades, et sellise kaubanduse piiramine ja sellele majanduslike alternatiivide leidmine tuleks vastastikku kasuks nii Iraanile kui ka Afganistanile; arvestades, et ELis tarbitav heroiin on valdavalt toodetud Afganistanist pärit oopiumist; arvestades, et on vaja teha koostööd Iraani ja teiste piiririikide, näiteks Tadžikistani, Türkmenistani ja Usbekistaniga, et veelgi piirata opiaatide liikumist Venemaa ja Euroopa turgudele;

| N. | arvestades, et uus taristumõõde on Afganistani tuleviku seisukohast määrava tähtsusega, et avada maailma ühe vaeseima riigi jaoks täiesti uusi majanduslikke ja sotsiaalseid võimalusi; arvestades, et uus riiklik infrastruktuuri arendamise programm meelitab uue siiditee kava raames ligi positiivseid ja kasvavaid piirkondlikke investeeringuid; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et uus taristumõõde on Afganistani tuleviku seisukohast määrava tähtsusega, et avada maailma ühe vaeseima riigi jaoks täiesti uusi majanduslikke ja sotsiaalseid võimalusi; arvestades, et uus riiklik infrastruktuuri arendamise programm meelitab uue siiditee kava raames ligi positiivseid ja kasvavaid piirkondlikke investeeringuid;

| O. | arvestades, et teadete kohaselt on Afganistanil ühe kuni kolme triljoni dollari väärtuses kasutusele võtmata maavarasid; arvestades, et ebaseaduslik kaevandamine on suur probleem, mis ähvardab muuta Afganistani võimaliku arengumootori konfliktide ja ebastabiilsuse allikaks; arvestades, et kaevandamine on Talibani suuruselt teine tuluallikas; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et teadete kohaselt on Afganistanil ühe kuni kolme triljoni dollari väärtuses kasutusele võtmata maavarasid; arvestades, et ebaseaduslik kaevandamine on suur probleem, mis ähvardab muuta Afganistani võimaliku arengumootori konfliktide ja ebastabiilsuse allikaks; arvestades, et kaevandamine on Talibani suuruselt teine tuluallikas;

| 1. | tunnistab, et ulatuslikele ja pikaajalistele rahvusvahelistele jõupingutustele vaatamata ähvardab Afganistani endiselt tõsine konflikt, mis oluliselt takistab riigi majanduslikku ja sotsiaalset arengut; tuletab meelde, et konfliktid ja sõda on Afganistani lõhestanud ligi 40 aastat; kordab, et Euroopa Liidu eesmärgid on rahu, stabiilsuse ja piirkondliku julgeoleku edendamine, demokraatia, õigusriigi ja inimõiguste tugevdamine, hea valitsemistava ja naiste võimestamise edendamine, majanduse ja inimarengu toetamine ning rändega seotud probleemide lahendamine; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuletab meelde, et viimase 15 aasta jooksul on Afganistan saavutanud edu poliitika, julgeoleku, majanduse ja arengu valdkonnas; juhib tähelepanu sellele, et SKP elaniku kohta on kasvanud viis korda, oodatav eluiga on pikenenud ligi 15 aasta võrra ning õppivate tütarlaste arv on 2001. aastaga võrreldes märkimisväärselt kasvanud, kusjuures praegu on nende osakaal umbes 40 % ühtekokku 8–9 miljonist lapsest; rõhutab, et eelnimetatu on olnud võimalik üksnes tänu Afganistani elanikkonna ja rahvusvahelise üldsuse pühendumusele, samuti tänu varustamisele rahaliste vahendite, oskusteabe ja kohapeal töötava personaliga; rõhutab siiski, et saavutatud edu on veel väga habras ja võib kergesti tagasikäigu saada; rõhutab, et saavutatu süvendamiseks on vaja edasisi reforme, stabiilseid suhteid naabritega ning vajaliku turvalisuse ja stabiilsuse taseme jätkuvat tagamist; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tunnustab rahvusvahelise üldsuse pingutusi ja avaldab austust toodud ohvrite eest, mis tagasid enam kui kümnendiks Afganistani turvalisuse tänu operatsioonile Enduring Freedom ja ISAFi Afganistani missioonile, mille käigus hukkus ligi 3 500 sõjaväelast; väljendab poolehoidu NATO juhitavale 39 riigi osalusega missioonile Resolute Support, mis toimub alates 1. jaanuarist 2015 eesmärgiga Afganistani julgeolekujõude ja institutsioone koolitada, nõustada ja abistada; avaldab tunnustust Afganistani riiklikele julgeolekujõududele, kes mässuliste vastu võideldes kannavad igal aastal raskeid kaotusi ja ilmutavad suurt ohvrimeelsust; tuletab meelde, et rahvusvaheline üldsus annab Afganistani riiklike julgeolekujõudude rahastamiseks kuni 2020. aastani igal aastal ligikaudu miljard USA dollarit; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab heameelt Afganistani valitsuse võetud kohustuse üle järgida riiklikku strateegiat, mis keskendub rahumeelset, turvalist ja kestlikku Afganistani kujundavale poliitilisele, sotsiaalsele, majanduslikule ja ohutule keskkonnale, nagu see kajastub 5. oktoobril 2016 Brüsselis toimunud Afganistani-teemalise ministrite konverentsi järeldustes; nõuab, et peaministri koht oleks sätestatud Afganistani põhiseaduses, et võimaldada Afganistanis suuremat poliitilist stabiilsust; kutsub Afganistani valitsust üles tagama 2018. aastal läbipaistvad valimised; palub, et Afganistani president Ashraf Ghani oma jõulised avalikud lubadused kaitsta õigusi ja vabadusi ühitaks nende kaitseks koostatud õigusaktide kiire ja otsustava rakendamisega; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et ainus viis edasiliikumiseks on Afganistani juhtimisel ja vastutusel toimuv rahuprotsess, millesse oleks täielikult kaasatud kogu kodanikuühiskond ja kõik konflikti osapooled; tuletab Afganistani valitsusele meelde, et arengu võimaldamiseks ning rahu ja stabiilsuse edendamiseks tuleb teha lõpp sisemistele poliitilistele vastuoludele; nõuab, et EL toetaks aktiivselt Afganistani juhitavat endiste mässuliste desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise programmi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab Afganistani tähtsust piirkondliku stabiilsuse tagamisel; rõhutab, et turvaline, stabiilne ja jõukas Afganistan on kogu piirkonna rahu ja stabiilsuse tagamise seisukohast määrava tähtsusega; kinnitab sellega seoses taas piirkondlike partnerite, näiteks Kesk-Aasia riikide, Iraani, Hiina, India ja Pakistani tähtsust; ergutab neid tegema konstruktiivset koostööd, et edendada tõelist ja tulemustele orienteeritud läbirääkimisprotsessi, seadmata selleks eeltingimusi; võtab teadmiseks 2015. aasta detsembris loodud Afganistani neljapoolse koordineerimisrühma (kuhu kuuluvad Ameerika Ühendriigid, Hiina, Afganistan ja Pakistan) tegevuse; |
| --- | --- |

6.

| 7. | väljendab äärmist muret selle pärast, et vaatamata pärast 2014. aasta presidendivalimisi sõlmitud poliitilisele kokkuleppele on julgeolekuolukord Afganistanis halvenenud ja terrorirünnakute arv mitmekordistunud; väljendab muret seoses Talibani jätkuva territoriaalse laienemise ning Islamiriigi ja Al Qaeda terrorirühmituste tugevnemisega viimasel ajal; juhib tähelepanu asjaolule, et USA Afganistani ülesehituse eriinspektori (SIGAR) andmetel sai ajavahemikus 2016. aasta jaanuarist novembrini 6 785 Afganistani relvajõudude liiget surma ja 11 777 vigastada, ning et UNAMA on teatanud, et 2016. aastal suurenes tsiviilohvrite arv (3 498 surnut ja 7 920 vigastatut) eelnenud aastaga võrreldes 3 %; peab kahetsusväärseks julgeolekuolukorra halvenemist, mis võimaldab kuritegelikel rühmitustel röövida nii Afganistani kui ka välisriikide kodanikke, sealhulgas humanitaarabi- ja muid abitöötajaid; |
| --- | --- |

7.

| 8. | väljendab tõsist muret Islamiriigi esilekerkimise pärast, mis on kõige hiljutisem Afganistani ebakindlat julgeolekuolukorda veelgi halvendav tegur; rõhutab, et lisaks Islamiriigi kantsile riigi idaosas (Nangarhar) püüab rühmitus Usbekistani islamistliku liikumise abil kanda kinnitada ka riigi põhjaosas; rõhutab, et kui see edukaks osutub, luuakse soodne keskkond Islamiriigi sõjaliste lüüasaamiste tõttu Iraagist ja Süüriast välja tõrjutavate välisvõitlejate ja võitlejate vastuvõtuks; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab tõelise riigisisese leppimisprotsessi olulisust; rõhutab vajadust võidelda radikaliseerumise, äärmusluse ja terroriorganisatsioonidesse värbamise vastu; rõhutab, et terrorismi ja selle rahastamise vastu võitlemine on Afganistanis turvalisust soodustava keskkonna loomise keskne element; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hoiatab, et Afganistani riiklike kaitse- ja julgeolekujõudude (ANDSF) ja riigi politsei kasin võimekus on endiselt üks kõige kriitilisemaid küsimusi, mis seab ohtu Afganistani julgeoleku ja ülesehitustöö; tervitab ELi jätkuvat keskendumist Afganistani naiste osaluse ja õiguste edendamisele ning tunnistab vajadust koolitada naissoost politseinikke; väljendab heameelt selle üle, et India Vabariik võttis endale kohustuse abistada Afganistani, tarnides 2015. aasta detsembris Afganistani sõjaväele kaitseotstarbelist varustust ja pakkudes sõjalist väljaõpet tuhandetele Afganistani julgeolekutöötajatele, mis on märkimisväärselt aidanud suurendada riigi sõjalist suutlikkust, kooskõlas 2015. aasta jaanuaris käivitatud NATO juhitava missiooni Resolute Support eesmärgiga koolitada, nõustada ja abistada Afganistani julgeolekujõude ja institutsioone; väljendab rahulolu seoses tehtud töö ning India Vabariigi ja Afganistani koostööga taristuprojektide ja humanitaarabi valdkonnas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on veendunud, et korruptsioonivastane võitlus Afganistani valitsusasutustes peab olema alaline prioriteet, arvestades korruptsiooni vahetut negatiivset kogumõju riigivalitsemise kvaliteedile Afganistanis; kutsub Afganistani valitsust üles suurendama poliitilist kaasatust, tugevdama aruandekohustust ja võitlema aktiivselt korruptiivsete tavade ja onupojapoliitika vastu; väljendab sellega seoses heameelt korruptsioonivastase võitluse keskuse loomise üle 2016. aasta juunis; märgib lisaks UNAMA üleskutset rahvusvahelisele üldsusele jätkata Afganistani valitsuse toetamist ja abistamist tema korruptsioonivastases võitluses; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub Afganistani valitsust ja selle piirkondlikke partnereid, eelkõige Iraani, üles võitlema ebaseadusliku uimastikaubanduse ja ebaseadusliku kaevandamise vastu ning kooskõlastama oma tegevust sellise piirkonna stabiilsust kahjustava seadusevastase tegevuse likvideerimiseks; tuletab kõigile osalistele meelde, et tegemist on piirkonna terroriorganisatsioonide peamiste rahastamisallikatega; tunnistab, et mis tahes edasine kaevandustegevus peab vastavalt rahvusvahelistele standarditele olema jätkusuutlik ja kasulik kogu elanikkonnale; mõistab hukka sõjapealike teostatavad repressioonid, ebaseadusliku uimastikaubanduse, maa hõivamised, ebaseaduslikud konfiskeerimised ja väljapressimised; tuletab meelde, et oopiumi tootmisel ja sellega kaubitsemisel on Afganistanis laastavad tagajärjed kohalikule elanikkonnale ja riigi üldisele julgeolekule; |
| --- | --- |

12.

| 13. | väljendab heameelt asjaolu üle, et Afganistan osaleb mäetööstuse läbipaistvuse algatuses; nõuab tungivalt, et Afganistani valitsus suurendaks kaevandussektori läbipaistvust ning kehtestaks ranged litsentside ja järelevalvega seotud nõuded, et tagada jätkusuutlik mäetööstus; nõuab tungivalt, et valitsus teeks suuremaid jõupingutusi selliste oluliste avalike ressursside nagu maa ja maavarade kaitsmiseks kurjategijate ja mässuliste võrgustike kuritarvitamise eest; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on solidaarne Afganistani rahvaga ja nõuab, et kõik konfliktis osalevad pooled järgiksid rahvusvahelist humanitaarõigust ja austaksid kõigi ühiskonnaliikmete, eelkõige vähemusrühmade, naiste ja laste õigusi, keda olukord ebaproportsionaalselt mõjutab; nõuab tungivalt, et Afganistani ametiasutused jõustaksid täielikult ÜRO-Afganistani tegevuskava, millele kirjutati alla Kabulis 30. jaanuaril 2011 ning mis käsitleb nn bacha bazi tava ning võimaldab seksuaalse kuritarvitamise lapsohvrite rehabiliteerimist; mõistab hukka haiglate ja kliinikute, koolide ja humanitaaroperatsioonide vastu suunatud rünnakud; mõistab kõige karmimalt hukka inimõiguste jätkuva eiramise ja jõhkra vägivalla Afganistani rahva vastu, mida panevad toime Taliban, Islamiriik ja Al Qaeda; juhib tähelepanu ohule, mis on seotud endiste sõjakurjategijate, eelkõige Gulbuddin Hekmatyari naasmisega, kes on Hizb-e-Islami asutaja, kelle USA kandis terroristide nimistusse juba 2003. aastal ja keda seostatakse Islamiriigi senisest suurema kohalolekuga Afganistanis; |
| --- | --- |

14.

| 15. | väljendab muret naistevastase vägivalla taaspuhkemise ning naiste õiguste ja elamistingimuste halvendamise pärast Talibani kontrolli all olevates Afganistani piirkondades; kordab oma üleskutset Afganistani parlamendile ja valitsusele tunnistada kehtetuks kõik õigusaktid, mis sisaldavad naisi diskrimineerivaid elemente ja millega rikutakse Afganistani poolt allakirjutatud rahvusvahelisi lepinguid; väljendab heameelt, et ELi poolt Afganistanile antava abi raames keskendutakse naiste võimestamisele ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisele, eelkõige seoses asjaoluga, et ELi programmidest on 53 % puhul seatud sooline võrdõiguslikkus oluliseks eesmärgiks; toetab täielikult naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu 2000. aasta resolutsiooni nr 1325 ning ka teiste siseriiklike meetmete täielikku rakendamist, et edendada Afganistanis soolist võrdõiguslikkust ja naiste ja tüdrukute mõjuvõimu suurendamist ning võidelda naistevastase vägivalla vastu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub piirkondlike partnerite, nagu Kesk-Aasia riikide, Iraani, India, Venemaa ja Pakistani valitsusi üles tegema koostööd, et saavutada Afganistanis rahukokkulepe, jätkuv sotsiaal-majanduslik areng ja suurem riigisisene stabiilsus, samuti koostööd julgeoleku ja terrorismi küsimustes, ning ergutab luureandmete jagamist ja koostööd võitluses terroristide ja äärmuslaste vastu mõlemal pool piiri; nõuab tungivalt, et kõik Afganistani piirkondlikud osalejad kohustuksid tingimusteta ja läbipaistvalt osalema terrorismivastases võitluses; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kordab, et rahvusvaheline üldsus peab jätkama oma osalemist Afganistanis ning aitama kaasa riigi ülesehitamisele, majanduse arendamisele ja võitlusele terrorismi vastu; väljendab heameelt seoses rahaliste kohustuste võtmisega, mida EL ja liikmesriigid Brüsseli konverentsil kinnitasid; nõuab eelkõige selliste algatuste toetamist, mis keskenduvad riigisiseste põgenike ja tagasipöörduvate pagulaste esmatähtsatele vajadustele; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tunnistab ELi ja selle liikmesriikide kohustust austada inimeste õigust taotleda rahvusvahelist kaitset ja osaleda ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ümberasustamise programmides; rõhutab, et õigus ja võimalus turvaliselt ja seaduslikult varjupaika otsida on äärmiselt oluline selleks, et vältida varjupaigaotsijate hukkumist; |
| --- | --- |

18.

| 19. | võtab teadmiseks ELi ja Afganistani vahelise mitteametliku tagasivõtulepingu sõlmimise ühise tegevuskava Joint Way Forward raames; peab kahetsusväärseks parlamentaarse järelevalve ja demokraatliku kontrolli puudumist kõnealuse lepingu sõlmimise üle; kutsub piirkonna valitsusi üles hoiduma afgaanide repatrieerimisest; juhib tähelepanu asjaolule, et see oleks otseses vastuolus rahvusvahelise humanitaarõigusega ja et mida enamaid pagulasi nii koheldakse, seda tugevamaks muutuvad terroristlikud rühmitused ja kasvab piirkonna ebastabiilsus; rõhutab, et repatrieerimine Afganistani seab tagasipöördujate elu suurde ohtu, eriti niisuguste üksikute inimeste puhul, kellel puudub Afganistanis pere- või sõprade võrgustik ja kelle ellujäämisvõimalused on seetõttu väikesed; toonitab, et ELi abi ja koostöö peab olema suunatud nii, et see aitaks edendada kolmandate riikide arengut ja majanduskasvu ning vähendada ja järk-järgult kaotada vaesust, samas ei tohiks see ergutada kolmandaid riike tegema koostööd ebaseaduslike rändajate tagasivõtmiseks, sunniviisiliselt takistama inimeste lahkumist või peatama Euroopasse suunduvaid rändevoogusid (Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta resolutsioon pagulas- ja rändevoogude ohjamise ning ELi välistegevuse osa kohta selles (3)); |
| --- | --- |

19.

| 20. | võtab teadmiseks Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokuröri otsuse algatada alates 2003. aastast Afganistanis toime pandud võimalike inimsusvastaste kuritegude uurimine; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub Afganistani ametiasutusi üles muutma ära kõik surmaotsused ning taaskehtestama surmanuhtlusele moratooriumi, eesmärgiga saavutada selle lõplik kaotamine; nõuab tungivalt, et Afganistani valitsus rakendaks täielikult oma piinamise kaotamise riiklikku kava, ning mõistab hukka konflikti tõttu kinnipeetavate isikute väidetava piinamise ja väärkohtlemise kõigi Afganistani konflikti osaliste poolt; |
| --- | --- |

21.

| 22. | väljendab sügavat muret riigisiseste põgenike arvu tohutu suurenemise pärast 2016. aastal, mil uusi ümberasujaid oli üle 600 000, kuna see võib kaasa tuua ulatusliku humanitaarkriisi; ergutab kõiki asjaosalisi neid kaitsetus olukorras isikuid abistama ning kutsub Afganistani valitsust üles aitama kaasa nende taasintegreerimisele Afganistani ühiskonda; rõhutab, et Afganistani ametiasutuste, ÜRO ametite ja muude humanitaarorganisatsioonide hinnangute kohaselt on 2017. aasta lõpuks vajanud humanitaarabi üle 9,3 miljoni inimese; |
| --- | --- |

22.

| 23. | väljendab heameelt seoses 1. detsembril 2017. aastal ajutiselt jõustunud Euroopa Liidu ja Afganistani vahelise partnerlus- ja arengukoostöölepinguga, mis kujutab endast kahepoolsete suhete esimest õiguslikult siduvat raamistikku; julgustab ELi liikmesriike selle lepingu kiiresti ratifitseerima, et see jõustuks täies mahus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Afganistani valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  ELT C 366, 27.10.2017, lk 129.

(2)  ELT C 65, 19.2.2016, lk 133.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0124.

---

| 11.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/91 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/91

---

P8_TA(2017)0500

Rohingjade olukord

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2017. aasta resolutsioon rohingjade olukorra kohta (2017/2973(RSP))

(2018/C 369/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Myanmari ja rohingja moslemite olukorra kohta, eriti 14. septembri 2017. aasta (1), 7. juuli 2016. aasta (2), 15. detsembri 2016. aasta (3) resolutsioone ning 13. juuni 2017. aasta resolutsiooni kodakondsusetuse kohta Lõuna- ja Kagu-Aasias (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Myanmari ja rohingja moslemite olukorra kohta, eriti 14. septembri 2017. aasta (1), 7. juuli 2016. aasta (2), 15. detsembri 2016. aasta (3) resolutsioone ning 13. juuni 2017. aasta resolutsiooni kodakondsusetuse kohta Lõuna- ja Kagu-Aasias (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 16. oktoobri 2017. aasta järeldusi Myanmari/Birma kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. oktoobri 2017. aasta järeldusi Myanmari/Birma kohta,

| — | võttes arvesse avaldusi, mille komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini tegi 19. novembril 2017. aastal Bangladeshis Cox’s Bazaris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse avaldusi, mille komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini tegi 19. novembril 2017. aastal Bangladeshis Cox’s Bazaris,

| — | võttes arvesse asepresidendi ja kõrge esindaja 6. septembri 2017. aasta avaldust olukorra kohta Arakani osariigis, 11. septembri 2017. aasta avaldust viimase aja arengute kohta Myanmari Arakani osariigis ja Bangladeshi piirialal, 20. novembril 2017 Euroopa Liidu nimel tehtud deklaratsiooni Myanmari/Birma kohta ning 23. novembri 2017. aasta avaldust rohingjade repatrieerimist käsitleva kahepoolse kokkuleppe allkirjastamise kohta Myanmari ja Bangladeshi valitsuste vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asepresidendi ja kõrge esindaja 6. septembri 2017. aasta avaldust olukorra kohta Arakani osariigis, 11. septembri 2017. aasta avaldust viimase aja arengute kohta Myanmari Arakani osariigis ja Bangladeshi piirialal, 20. novembril 2017 Euroopa Liidu nimel tehtud deklaratsiooni Myanmari/Birma kohta ning 23. novembri 2017. aasta avaldust rohingjade repatrieerimist käsitleva kahepoolse kokkuleppe allkirjastamise kohta Myanmari ja Bangladeshi valitsuste vahel,

| — | võttes arvesse ELi humanitaarabi ja kriisiohjamise voliniku Christos Stylianidese mais 2017 toimunud visiiti Arakani osariigi põhjaossa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi humanitaarabi ja kriisiohjamise voliniku Christos Stylianidese mais 2017 toimunud visiiti Arakani osariigi põhjaossa,

| — | võttes arvesse komisjoni ning asepresidendi ja kõrge esindaja 1. juuni 2016. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „ELi strateegia Myanmaris/Birmas: eripartnerlus demokraatia, rahu ja heaolu edendamiseks“ (JOIN(2016)0024), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning asepresidendi ja kõrge esindaja 1. juuni 2016. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „ELi strateegia Myanmaris/Birmas: eripartnerlus demokraatia, rahu ja heaolu edendamiseks“ (JOIN(2016)0024),

| — | võttes arvesse 25. novembri 2016. aasta ühist pressiteadet ELi ja Myanmari kolmanda inimõigustealase dialoogi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. novembri 2016. aasta ühist pressiteadet ELi ja Myanmari kolmanda inimõigustealase dialoogi kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 4. detsembri 2015. aasta järeldusi kodakondsusetuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 4. detsembri 2015. aasta järeldusi kodakondsusetuse kohta,

| — | võttes arvesse Myanmari ja Bangladeshi vahelist vastastikuse mõistmise memorandumit rohingjade Bangladeshist Myanmari repatrieerimise kohta, mis allkirjastati 23. novembril 2017, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Myanmari ja Bangladeshi vahelist vastastikuse mõistmise memorandumit rohingjade Bangladeshist Myanmari repatrieerimise kohta, mis allkirjastati 23. novembril 2017,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu eesistuja 6. novembri 2017. aasta avaldust vägivalla kohta Arakani osariigis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu eesistuja 6. novembri 2017. aasta avaldust vägivalla kohta Arakani osariigis,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee kolmanda komitee 16. novembril 2017. aastal heaks kiidetud resolutsiooni eelnõu inimõiguste olukorra kohta Myanmaris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee kolmanda komitee 16. novembril 2017. aastal heaks kiidetud resolutsiooni eelnõu inimõiguste olukorra kohta Myanmaris,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 20. juuni 2016. aasta aruannet rohingja moslemite ja teiste vähemuste inimõiguste olukorra kohta Myanmaris ning Myanmari inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri 18. märtsi 2016. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 20. juuni 2016. aasta aruannet rohingja moslemite ja teiste vähemuste inimõiguste olukorra kohta Myanmaris ning Myanmari inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri 18. märtsi 2016. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 27. erakorralist istungjärku Myanmaris Arakani osariigis vähemuses olevate rohingja moslemite ja teiste vähemuste inimõiguste olukorra teemal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 27. erakorralist istungjärku Myanmaris Arakani osariigis vähemuses olevate rohingja moslemite ja teiste vähemuste inimõiguste olukorra teemal,

| — | võttes arvesse ÜRO 1951. aasta pagulasseisundi konventsiooni ja selle 1967. aasta protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1951. aasta pagulasseisundi konventsiooni ja selle 1967. aasta protokolli,

| — | võttes arvesse 1954. aasta kodakondsuseta isikute seisundi konventsiooni ja 1961. aasta kodakondsusetuse vähendamise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1954. aasta kodakondsuseta isikute seisundi konventsiooni ja 1961. aasta kodakondsusetuse vähendamise konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti (UNHCR) ülemaailmset kodakondsusetuse kaotamise tegevuskava aastateks 2014–2024, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti (UNHCR) ülemaailmset kodakondsusetuse kaotamise tegevuskava aastateks 2014–2024,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse Arakani osariigi nõuandekomisjoni lõpparuannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Arakani osariigi nõuandekomisjoni lõpparuannet,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning 1966. aasta majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning 1966. aasta majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) hartat,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Myanmari Arakani osariik on koduks ligikaudu miljonile rohingjale, kes on represseerimise ja jätkuvate tõsiste inimõiguste rikkumiste all kannatav valdavalt moslemi vähemus, kelle elu ja turvalisus on ohus, kes on jäetud ilma õigusest tervishoiule ja haridusele ning keda ähvardab alatoitlus, toiduga kindlustamatus, sunnitöö, seksuaalne vägivald ja poliitiliste õiguste piiramine; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Myanmari Arakani osariik on koduks ligikaudu miljonile rohingjale, kes on represseerimise ja jätkuvate tõsiste inimõiguste rikkumiste all kannatav valdavalt moslemi vähemus, kelle elu ja turvalisus on ohus, kes on jäetud ilma õigusest tervishoiule ja haridusele ning keda ähvardab alatoitlus, toiduga kindlustamatus, sunnitöö, seksuaalne vägivald ja poliitiliste õiguste piiramine;

| B. | arvestades, et rohingjad on maailma üks kõige tagakiusatumaid vähemusi, ning arvestades, et neile ei anta Myanmari 1982. aasta kodakondsuse seadusest lähtuvalt täielikke kodakondsusõigusi, mille tagajärjel puudub neil kodakondsus; arvestades, et rohingjad on suures osas suletud laagritesse ja nende vabale liikumisele nii Arakani osariigis kui ka väljaspool seda on kehtestatud ranged piirangud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et rohingjad on maailma üks kõige tagakiusatumaid vähemusi, ning arvestades, et neile ei anta Myanmari 1982. aasta kodakondsuse seadusest lähtuvalt täielikke kodakondsusõigusi, mille tagajärjel puudub neil kodakondsus; arvestades, et rohingjad on suures osas suletud laagritesse ja nende vabale liikumisele nii Arakani osariigis kui ka väljaspool seda on kehtestatud ranged piirangud;

| C. | arvestades, et kõige hiljutisemad rünnakud julgeolekupostidele 2017. aasta augustis tõid kaasa selgelt ebaproportsionaalse reaktsiooni Myanmari sõjaväe poolt, kes pani rohingjade vastu toime tõsiseid inimõiguste rikkumisi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kõige hiljutisemad rünnakud julgeolekupostidele 2017. aasta augustis tõid kaasa selgelt ebaproportsionaalse reaktsiooni Myanmari sõjaväe poolt, kes pani rohingjade vastu toime tõsiseid inimõiguste rikkumisi;

| D. | arvestades, et 2017. aasta augustist alates on üle 646 000 rohingja põgenenud ohu eest naaberriiki Bangladeshi, kus nad elavad kohutavates tingimustes; arvestades, et eeldatavasti ületab Bangladeshis asuvate rohingja pagulaste koguarv 2017. aasta lõpuks 1 miljoni; arvestades, et põgenemisteel on surnud kümneid inimesi, sealhulgas naisi ja lapsi, ning enam kui 400 000 inimest vajavad arsti- ja toiduabi; arvestades, et rohingjade mõrvamist, vägistamist ja piinamist ning nende külade mahapõletamisi kasutatakse vahendina rohingjade sotsiaalse struktuuri pöördumatuks kahjustamiseks ja elanikkonna traumeerimiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2017. aasta augustist alates on üle 646 000 rohingja põgenenud ohu eest naaberriiki Bangladeshi, kus nad elavad kohutavates tingimustes; arvestades, et eeldatavasti ületab Bangladeshis asuvate rohingja pagulaste koguarv 2017. aasta lõpuks 1 miljoni; arvestades, et põgenemisteel on surnud kümneid inimesi, sealhulgas naisi ja lapsi, ning enam kui 400 000 inimest vajavad arsti- ja toiduabi; arvestades, et rohingjade mõrvamist, vägistamist ja piinamist ning nende külade mahapõletamisi kasutatakse vahendina rohingjade sotsiaalse struktuuri pöördumatuks kahjustamiseks ja elanikkonna traumeerimiseks;

| E. | arvestades, et Myanmari ja Bangladeshi vaheline piir on militariseeritud ja sinna on paigaldatud maamiine, et takistada inimestel selle ületamist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Myanmari ja Bangladeshi vaheline piir on militariseeritud ja sinna on paigaldatud maamiine, et takistada inimestel selle ületamist;

| F. | arvestades, et ÜRO ametite teatel on humanitaarabiorganisatsioonide pääs piirkonda, sealhulgas rohingjadele toidu, vee ja ravimite viimiseks, endiselt väga piiratud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ÜRO ametite teatel on humanitaarabiorganisatsioonide pääs piirkonda, sealhulgas rohingjadele toidu, vee ja ravimite viimiseks, endiselt väga piiratud;

| G. | arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvolinik Zeid Ra’ad Al Hussein teatas 10. septembril 2017. aastal, et Myanmari olukord näib olevat klassikaline etnilise puhastuse näide, ning 5. detsembril 2017. aastal, et ei saa välistada, et Myanmari riigi väed panevad rohingja moslemite vastu toime genotsiidi; arvestades, et Amnesty International on kirjeldanud Arakani osariigi vähemuste olukorda kui apartheidi, ning arvestades, et ÜRO Inimõiguste Nõukogu on hukka mõistnud asjaolu, et Myanmaris pannakse väga tõenäoliselt toime inimsusvastaseid kuritegusid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvolinik Zeid Ra’ad Al Hussein teatas 10. septembril 2017. aastal, et Myanmari olukord näib olevat klassikaline etnilise puhastuse näide, ning 5. detsembril 2017. aastal, et ei saa välistada, et Myanmari riigi väed panevad rohingja moslemite vastu toime genotsiidi; arvestades, et Amnesty International on kirjeldanud Arakani osariigi vähemuste olukorda kui apartheidi, ning arvestades, et ÜRO Inimõiguste Nõukogu on hukka mõistnud asjaolu, et Myanmaris pannakse väga tõenäoliselt toime inimsusvastaseid kuritegusid;

| H. | arvestades, et Genfis 23. oktoobril 2017. aastal UNHCRi, ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo (OCHA), Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni (IOM), Euroopa Liidu ja Kuveidi valitsuse vahel peetud abistajate konverentsil anti abilubadusi kogusummas 344 miljonit USA dollarit, millest üle poole langeb ELi arvele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Genfis 23. oktoobril 2017. aastal UNHCRi, ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo (OCHA), Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni (IOM), Euroopa Liidu ja Kuveidi valitsuse vahel peetud abistajate konverentsil anti abilubadusi kogusummas 344 miljonit USA dollarit, millest üle poole langeb ELi arvele;

| I. | arvestades, et Myanmari ja Bangladeshi valitsus kirjutasid alla mittesiduvale vastastikuse mõistmise memorandumile, mis peaks tagama Bangladeshi põgenenud rohingja pagulaste ohutu tagasipöördumise; arvestades, et asepresident ja kõrge esindaja on nimetanud vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastamist oluliseks sammuks meie aja ühe rängima humanitaar- ja inimõiguste kriisi lahendamise suunas; arvestades, et on ebaselge, kui palju potentsiaalseid rohingja tagasipöördujaid majutatakse laagritesse ja ajutistesse linnakutesse; arvestades, et puudub selge ajakava piisavalt turvalisse elupaika naasmiseks ja nende kodakondsusõiguste tunnustamiseks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Myanmari ja Bangladeshi valitsus kirjutasid alla mittesiduvale vastastikuse mõistmise memorandumile, mis peaks tagama Bangladeshi põgenenud rohingja pagulaste ohutu tagasipöördumise; arvestades, et asepresident ja kõrge esindaja on nimetanud vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastamist oluliseks sammuks meie aja ühe rängima humanitaar- ja inimõiguste kriisi lahendamise suunas; arvestades, et on ebaselge, kui palju potentsiaalseid rohingja tagasipöördujaid majutatakse laagritesse ja ajutistesse linnakutesse; arvestades, et puudub selge ajakava piisavalt turvalisse elupaika naasmiseks ja nende kodakondsusõiguste tunnustamiseks;

| 1. | mõistab teravalt hukka Arakani osariigis jätkuva vägivalla ja tapmised, jõu süstemaatilise kasutamise, inimeste hukkumise ning elatusvahendite ja peavarju kaotamise; väljendab sügavat muret humanitaar- ja inimõiguste olukorra pärast ning avaldab rohingjadele sügavat kaastunnet ja täielikku toetust; tuletab meelde, et Myanmari ametivõimud on kooskõlas inimõigusi puudutavate normide ja kohustustega kohustatud vahet tegemata kaitsma kõiki tsiviilelanikke väärkohtlemise eest, uurima raskeid inimõiguste rikkumisi ja võtma süüdlased vastutusele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab, et Myanmari julgeolekujõud lõpetaksid viivitamata rohingjade vastase vägivalla, nende tapmise, ahistamise ja vägistamise ning nende kodude hävitamise; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nõuab tungivalt, et Myanmari ametivõimud teeksid koostööd rahvusvaheliste abiasutuste, ELi ja ÜROga, et võimaldada humanitaarabil viivitamata ja takistamatult Arakani osariiki ja selle ümbruskonda jõuda ning anda selle raames spetsiaalset abi ka kaitsetutele rühmadele, nagu lapsed, eakad ja seksuaalse vägivalla ohvrid; nõuab tungivalt, et valitsus rakendaks kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2106 (2013) meetmeid seksuaalse vägivalla juhtumite ärahoidmiseks ja nendele reageerimiseks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub Myanmari ametivõime üles võimaldama juurdepääsu sõltumatutele vaatlejatele, eelkõige ÜRO teabekogumismissioonile, mille moodustas 2017. aasta märtsis ÜRO Inimõiguste Nõukogu, et tagada kõigi osaliste toime pandud väidetavate raskete inimõiguste rikkumiste sõltumatu ja erapooletu uurimine; nõuab tungivalt, et kõik osalised tagaksid, et inimõiguste rikkumised ei jää karistamata; tuletab meelde, et kui on tõendeid inimõiguste rikkumiste kohta, tuleb isikud sõltumatu tsiviilkohtu ees õiglase menetluse alusel vastutusele võtta, ilma neile surmanuhtlust määramata; nõuab tungivalt ÜRO Julgeolekunõukogu jätkuvaid meetmeid, sealhulgas pöördumist Rahvusvahelise Kriminaalkohtu poole, kui Myanmar ei suuda või ei soovi süüdlasi vastutusele võtta või ise kohtu poole pöörduda; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palub Myanmari valitsusel võimaldada kodumaistel ja rahvusvahelistel meediaorganisatsioonidel täielikult ja takistamatult pääseda Arakani osariiki ning tagada meediatöötajate turvalisus ja julgeolek; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kordab nõudmist, et Myanmari valitsus lõpetaks kohe maamiinide kasutamise ja kõrvaldaks kõik juba paigaldatud miinid, sealhulgas hiljuti piki Bangladeshi piiri paigaldatud miinid; nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus annaks sellega seoses tehnilist abi; kiidab Bangladeshi jõupingutusi humanitaarkriisis, mis toimub ühes tema naaberriikidest; peab tervitatavaks kaitset, mida Bangladesh on pakkunud Myanmarist põgenevatele rohingjadele, ja julgustab seda toetust koostöös UNHCRiga jätkama; kutsub Bangladeshi üles jätkama rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide humanitaaroperatsioonide hõlbustamist, kergendades bürokraatlikku koormust, lihtsustades registreerimisprotsessi ja vähendades liikumispiiranguid; |
| --- | --- |

6.

| 7. | võtab teadmiseks Myanmari ja Bangladeshi vahel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumi repatrieerimise kohta; nõuab tungivalt, et osalised austaksid täiel määral rohingjade õigust vabatahtlikult, ohutult ja inimväärselt, ilma igasuguse diskrimineerimiseta ja ÜRO täieliku järelevalve all tagasi oma päritolukohta pöörduda; nõuab, et Myanmari ametivõimud annaksid usaldusväärsed tagatised, et tagasipöördujaid ei ohusta tagakiusamine ega sunniviisiline saatmine etnilisel või usulisel alusel segregeeritud laagritesse, ning et ametivõimud tagaksid inimõiguste küsimustega tegelevate organite sõltumatu ja erapooletu järelevalve; kinnitab uuesti tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet ning nõustub UNHCRi 24. novembri 2017. aasta hinnanguga, et praegu ei ole turvalist ja püsivat tagasipöördumist võimaldavad tingimused Myanmari Arakani osariigis täidetud; nõuab, et EL juhiks koos ÜROga rahvusvahelisi jõupingutusi valitsustevahelise tippkohtumise kaudu; teeb ettepaneku, et sellel tippkohtumisel vaadataks läbi rohingjade repatrieerimisprotsessiga ja kodakondsusõiguste taastamisega seotud edusammud ning algatataks inimsusvastaste kuritegude sõltumatu uurimise menetlus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab, et EL ja liikmesriigid suurendaksid rahalist ja materiaalset toetust pagulaste majutamiseks, tagades samal ajal, et abi ei anta pagulaste ja tagasipöördujate jaoks vastuvõetamatute lahenduste jaoks; palub rahvusvahelistel osalejatel korraldada rahaline toetus, mis aitaks jätkusuutlikult reageerida ümberasustatud rohingjade ja vastuvõtvate kogukondade vajadustele, tehes neile kättesaadavaks asjakohased ja paremad teenused; juhib erilist tähelepanu kiireloomulisele rahastamisvajadusele, mis ulatub hinnanguliselt 10 miljoni USA dollarini, eesmärgiga anda vägistamise ja soolise vägivalla ohvritele eriotstarbelist arsti- ja vaimse tervise alast abi; kutsub komisjoni üles toetama täielikku uurimist seksuaalse vägivalla ja muude rohingjade vastaste kuritegude ulatuse kohta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | väljendab sügavat muret rohingja naiste ja tütarlastega kauplemise pärast Myanmaris ja Bangladeshis ning nõuab tungivalt, et mõlema riigi ametivõimud teeksid UNHCRi ja inimõiguste organisatsioonidega koostööd inimkaubanduse lõpetamiseks ning kaitsetutele naistele ja tütarlastele kaitse ja toetuse andmiseks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab tungivalt, et Myanmari valitsus tegeleks pikaajalise ja süstemaatilise diskrimineerimise probleemiga; rõhutab, et ilma aluspõhjuseid kõrvaldamata on võimatu rohingjade katsumusi lõpetada; märgib sellega seoses, et vähemuste õigustest ilmajätmine Myanmaris ei piirdu ainult rohingjadega, vaid puudutab ka muid rahvusrühmi, sealhulgas Katšini ja Šani osariikides; |
| --- | --- |

10.

| 11. | väljendab heameelt riigikantsleri palvel loodud Arakani osariigi nõuandekomisjoni lõpparuande üle; soovitab tungivalt Myanmari ametivõimudel määrata võimalikult kiiresti ametisse rakendusorgan, kes viib Annani komisjoni soovitused täielikult ellu; innustab ELi, ÜROd ja teisi rahvusvahelisi osalejaid seda protsessi toetama; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab nõuandekomisjoni soovitust vajaduse kohta viia kodakondsust käsitlevad õigusnormid vastavusse rahvusvaheliste standardite ja lepingutega, millega Myanmar on ühinenud; nõuab tungivalt, et Myanmari valitsus muudaks kodakondsusseadust ja annaks rohingjadele seaduslikult tunnustatud kodakondsusdokumendid, et neid tunnustataks kui etnilist vähemust ja austataks nende enesemääramise õigust; nõuab tungivalt, et valitsus annaks välja isikutunnistused, kuhu ei oleks märgitud religioosset kuuluvust; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et rohingja elanikkonna segregatsioon Myanmaris tuleb lõpetada; nõuab, et tühistataks rohingjadele kehtestatud liikumispiirangud ja likvideeritaks kõik kontrollpunktid peale nende, mis on vajalikud; nõuab tungivalt, et Myanmari valitsus tagaks, et rohingja rahvusest elanikud saaksid kogu Arakani osariigis ja ülejäänud riigis vabalt reisida ning et eelkõige austataks nende õigust tervishoiule, toidule, haridusele ja tööhõivele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub kõiki osalisi üles toetama tõhusate demokraatlike institutsioonide ja tugeva kodanikuühiskonna rajamist, põhiõiguste ja -vabaduste austamist ning hea valitsemistava, õigusriigi põhimõtte ning sõltumatu ja erapooletu kohtusüsteemi edendamist; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid võtaksid kiiresti vastu karistusmeetmed sõjaväe- ja julgeolekuteenistuste konkreetsete isikute vastu, kes vastutavad inimõiguste laialdaste rikkumiste jätkumise eest Myanmaris; |
| --- | --- |

15.

| 16. | taunib ÜRO Julgeolekunõukogu suutmatust leppida kokku otsustavates meetmetes ning nõuab, et EL ja liikmesriigid suurendaksid survet sisuliste meetmete blokeerijatele, sealhulgas Hiinale ja Venemaale; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nõuab, et EL ja liikmesriigid laiendaksid Myanmari suhtes kehtestatud relvaembargot; kutsub lisaks ÜRO Julgeolekunõukogu üles kehtestama Myanmari suhtes ülemaailmse laiaulatusliku relvaembargo ning peatama kõikide relvade, laskemoona ja muu sõjalise ja julgeolekuvarustuse mis tahes otsesed või kaudsed tarned, müük ja üleandmine, sealhulgas transiit ja ümberlaadimine, samuti koolituse ning muu sõjalise ja julgeolekuabi andmine; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub Myanmari valitsust, sealhulgas riiginõunik Aung San Suu Kyid üles mõistma ühemõtteliselt hukka igasuguse rassi- või usuviha õhutamine ning võitlema rohingja vähemuse vastu suunatud sotsiaalse diskrimineerimise ja vaenutegevusega ning tagama usu- ja veendumusvabaduse, mis on üldine õigus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub ASEANi ja piirkonna valitsusi üles võtma jätkuvalt meetmeid surve suurendamiseks Myanmari valitsusele ja sõjaväele, et lõpetada õiguste rikkumised ning kaitsta kõiki tsiviilisikuid Arakani osariigis ja kogu Myanmaris; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tuletab meelde, et Sahharovi auhind antakse neile, kes muude kriteeriumide hulgas kaitsevad inimõigusi ja vähemuste õigusi ning järgivad rahvusvahelist õigust; juhib tähelepanu võimalusele kaaluda, kas Sahharovi auhinna võiks tagasi võtta, kui laureaat pärast auhinna saamist neid kriteeriume rikub; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ergutab peamisi rahvusvahelisi ja piirkondlikke osalejaid, eriti Hiinat, kasutama kõiki nende käsutuses olevaid kahepoolseid, mitmepoolseid ja piirkondlikke platvorme, et nõuda hirmutegude lõpetamist ja leida olukorrale rahumeelne lahendus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat ning liikmesriike üles tunduvalt suurendama survet Myanmari ametivõimudele ja julgeolekuteenistustele, et lõpetada rohingjade vastu suunatud vägivald ja nende diskrimineerimine, ning tegema koostööd ÜRO, ASEANi ja piirkonna valitsustega, et lõpetada segregatsioon Myanmaris; |
| --- | --- |

22.

| 23. | palub asepresidendil ja kõrgel esindajal teavitada Euroopa Parlamenti ELi delegatsiooni tegevusest Aasia-Euroopa kohtumise (ASEM) välisministrite kohtumisel Nay Pyi Taw’s 21. novembril 2017; nõuab tungivalt ELi-Myanmari inimõiguste alase dialoogi taashoogustamist, et arutada konkreetselt rohingjade kogukonda puudutavaid küsimusi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub komisjoni üles kaaluma tagajärgi Myanmarile antud kaubandussoodustuste kontekstis, sealhulgas uurimise alustamist algatuses „Kõik peale relvade“ ette nähtud mehhanismide raames; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nõuab, et EL ja liikmesriigid toetaksid UNHCRi ülemaailmset kodakondsusetuse kaotamise tegevuskava aastateks 2014–2024; |
| --- | --- |

25.

| 26. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Myanmari valitsusele ja parlamendile, Bangladeshi valitsusele ja parlamendile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ASEANi peasekretärile, ASEANi valitsustevahelisele inimõiguste komisjonile, Myanmari inimõiguste olukorraga tegelevale ÜRO eriraportöörile, ÜRO pagulaste ülemvolinikule ning ÜRO Inimõiguste Nõukogule. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0351.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0316.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0506.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0247.

---

| 11.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/96 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/96

---

P8_TA(2017)0501

Laste seksuaalset kuritarvitamist ja ärakasutamist ning lasteporno vastast võitlust käsitleva direktiivi rakendamine

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2017. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/93/EL (mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust) rakendamise kohta (2015/2129(INI))

(2018/C 369/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 3 ja 6 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 82 lõiget 2 ja artikli 83 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 3 ja 6 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 82 lõiget 2 ja artikli 83 lõiget 1,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 7, 8, 24, 47, 48 ja 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 7, 8, 24, 47, 48 ja 52,

| — | võttes arvesse ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni ja selle protokolle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni ja selle protokolle,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 25. oktoobri 2007. aasta konventsiooni laste kaitse kohta seksuaalse ärakasutamise ja kuritarvitamise eest, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 25. oktoobri 2007. aasta konventsiooni laste kaitse kohta seksuaalse ärakasutamise ja kuritarvitamise eest,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 23. novembri 2001. aasta küberkuritegevuse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 23. novembri 2001. aasta küberkuritegevuse konventsiooni,

| — | võttes arvesse, et Euroopa Nõukogu võttis vastu lapse õiguste strateegia (2016–2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et Euroopa Nõukogu võttis vastu lapse õiguste strateegia (2016–2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/93/EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust ja mis asendab nõukogu raamotsuse 2004/68/JSK (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/93/EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust ja mis asendab nõukogu raamotsuse 2004/68/JSK (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK (2),

| — | võttes arvesse oma 27. novembri 2014. aasta resolutsiooni ÜRO lapse õiguste konventsiooni 25. aastapäeva kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. novembri 2014. aasta resolutsiooni ÜRO lapse õiguste konventsiooni 25. aastapäeva kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 11. märtsi 2015. aasta resolutsiooni laste seksuaalse kuritarvitamise kohta internetis (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. märtsi 2015. aasta resolutsiooni laste seksuaalse kuritarvitamise kohta internetis (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. mai 2012. aasta teatist „Lastele parema interneti loomise Euroopa strateegia“ (COM(2012)0196) ning võttes arvesse komisjoni 6. juuni 2016. aasta aruannet „Internetti ja teisi kommunikatsioonitehnoloogiaid kasutavate laste kaitseks loodud mitmeaastase liidu programmi („Turvalisem Internet“) lõpphindamine“ (COM(2016)0364), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. mai 2012. aasta teatist „Lastele parema interneti loomise Euroopa strateegia“ (COM(2012)0196) ning võttes arvesse komisjoni 6. juuni 2016. aasta aruannet „Internetti ja teisi kommunikatsioonitehnoloogiaid kasutavate laste kaitseks loodud mitmeaastase liidu programmi („Turvalisem Internet“) lõpphindamine“ (COM(2016)0364),

| — | võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2016. aasta aruannet, milles hinnatakse, kui suures osas on liikmesriigid võtnud vajalikke meetmeid, et täita direktiivi 2011/93/EL (COM(2016)0871), ning komisjoni 16. detsembri 2016. aasta aruannet direktiivi 2011/93/EL artiklis 25 osutatud meetmete rakendamise hindamise kohta (COM(2016)0872), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2016. aasta aruannet, milles hinnatakse, kui suures osas on liikmesriigid võtnud vajalikke meetmeid, et täita direktiivi 2011/93/EL (COM(2016)0871), ning komisjoni 16. detsembri 2016. aasta aruannet direktiivi 2011/93/EL artiklis 25 osutatud meetmete rakendamise hindamise kohta (COM(2016)0872),

| — | võttes arvesse Europoli 2016. aasta aruannet internetipõhise organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude hinnangu (iOCTA) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Europoli 2016. aasta aruannet internetipõhise organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude hinnangu (iOCTA) kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Põhiõiguste Ameti 27. veebruari 2017. aasta aruannet „Child-friendly justice: Perspectives and experiences of children involved in judicial proceedings as victims, witnesses or parties in nine EU Member States“ („Lapsesõbralik õigusemõistmine – Euroopa Liidu üheksas liikmesriigis kohtumenetluses kannatanu, tunnistaja või menetlusosalisena osalenud laste seisukohad ja kogemused“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Põhiõiguste Ameti 27. veebruari 2017. aasta aruannet „Child-friendly justice: Perspectives and experiences of children involved in judicial proceedings as victims, witnesses or parties in nine EU Member States“ („Lapsesõbralik õigusemõistmine – Euroopa Liidu üheksas liikmesriigis kohtumenetluses kannatanu, tunnistaja või menetlusosalisena osalenud laste seisukohad ja kogemused“),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. aprilli 2017. aasta teatist „Lapsrändajate kaitse“ (COM(2017)0211), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. aprilli 2017. aasta teatist „Lapsrändajate kaitse“ (COM(2017)0211),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 punkti 1 alapunkti e ja 3. lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 punkti 1 alapunkti e ja 3. lisa,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A8-0368/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A8-0368/2017),

| A. | arvestades, et laste seksuaalne kuritarvitamine ja ärakasutamine rikub raskelt põhiõigusi, eelkõige lapse õigust heaoluks vajalikule kaitsele ja hoolitsusele, nagu see on sätestatud 1989. aasta ÜRO lapse õiguste konventsioonis ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et laste seksuaalne kuritarvitamine ja ärakasutamine rikub raskelt põhiõigusi, eelkõige lapse õigust heaoluks vajalikule kaitsele ja hoolitsusele, nagu see on sätestatud 1989. aasta ÜRO lapse õiguste konventsioonis ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartas;

| B. | arvestades, et kõnealuste süütegude vastase võitlusega seotud meetmete rakendamisel tuleb esikohale seada lapse parimad huvid, nagu see on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja ÜRO lapse õiguste konventsioonis; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kõnealuste süütegude vastase võitlusega seotud meetmete rakendamisel tuleb esikohale seada lapse parimad huvid, nagu see on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja ÜRO lapse õiguste konventsioonis;

| C. | arvestades, et direktiiv 2011/93/EL on terviklik õigusakt, mis sisaldab sätteid kriminaalõiguse ja kriminaalmenetluste kohta, meetmeid ohvrite abistamiseks ja kaitsmiseks ning ennetamiseks, sealhulgas haldusmeetmeid, ning selle rakendamiseks on vaja tihedalt kaasata erinevatest sektoritest pärit osalejad, näiteks õiguskaitseasutused, kohtuasutused, alaealiste kaitsmisel aktiivselt tegevad lapsevanemate ja perekonnaühendused, valitsusvälised organisatsioonid, internetiteenuse osutajad ja teised; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et direktiiv 2011/93/EL on terviklik õigusakt, mis sisaldab sätteid kriminaalõiguse ja kriminaalmenetluste kohta, meetmeid ohvrite abistamiseks ja kaitsmiseks ning ennetamiseks, sealhulgas haldusmeetmeid, ning selle rakendamiseks on vaja tihedalt kaasata erinevatest sektoritest pärit osalejad, näiteks õiguskaitseasutused, kohtuasutused, alaealiste kaitsmisel aktiivselt tegevad lapsevanemate ja perekonnaühendused, valitsusvälised organisatsioonid, internetiteenuse osutajad ja teised;

| D. | arvestades, et komisjoni rakendamisaruandes ei ole esitatud statistilisi andmeid selliste veebisaitide kõrvaldamise ja tõkestamise kohta, mis sisaldavad või levitavad visuaalseid materjale laste seksuaalsest kuritarvitamisest, eelkõige statistilisi andmeid sisu kõrvaldamise kiiruse kohta, õiguskaitseasutuste poolse teadete kontrollimise sageduse kohta, viivituste kohta, mis on tekkinud sisu kõrvaldamises seetõttu, et on olnud vaja vältida sekkumist pooleliolevasse uurimisse, või selle kohta, kui tihti kohtu- või õiguskaitseasutused selliseid salvestatud andmeid tegelikult kasutavad; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjoni rakendamisaruandes ei ole esitatud statistilisi andmeid selliste veebisaitide kõrvaldamise ja tõkestamise kohta, mis sisaldavad või levitavad visuaalseid materjale laste seksuaalsest kuritarvitamisest, eelkõige statistilisi andmeid sisu kõrvaldamise kiiruse kohta, õiguskaitseasutuste poolse teadete kontrollimise sageduse kohta, viivituste kohta, mis on tekkinud sisu kõrvaldamises seetõttu, et on olnud vaja vältida sekkumist pooleliolevasse uurimisse, või selle kohta, kui tihti kohtu- või õiguskaitseasutused selliseid salvestatud andmeid tegelikult kasutavad;

| E. | arvestades, et üks peamine probleem laste seksuaalse kuritarvitamise uurimisel ja süüteo toimepanijate vastutusele võtmisel on see, et ohvrid jätavad sellest teatamata; arvestades, et poisid teatavad väärkohtlemisest väiksema tõenäosusega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et üks peamine probleem laste seksuaalse kuritarvitamise uurimisel ja süüteo toimepanijate vastutusele võtmisel on see, et ohvrid jätavad sellest teatamata; arvestades, et poisid teatavad väärkohtlemisest väiksema tõenäosusega;

| F. | arvestades, et lapsed, kes satuvad seksuaalse kuritarvitamise või ärakasutamise ohvriks, kannatavad paljude pikaajaliste füüsiliste ja/või psühholoogiliste traumade all, mis võivad kesta ka täiskasvanuna; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et lapsed, kes satuvad seksuaalse kuritarvitamise või ärakasutamise ohvriks, kannatavad paljude pikaajaliste füüsiliste ja/või psühholoogiliste traumade all, mis võivad kesta ka täiskasvanuna;

| G. | arvestades, et laste seksuaalne kuritarvitamine ja ärakasutamine internetis on süvenev nähtus ning internetis on tekkinud uued kuriteoliigid, näiteks nn kättemaksupornograafia ja seksuaalne väljapressimine, millega liikmesriigid peavad konkreetsete meetmete abil tegelema; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et laste seksuaalne kuritarvitamine ja ärakasutamine internetis on süvenev nähtus ning internetis on tekkinud uued kuriteoliigid, näiteks nn kättemaksupornograafia ja seksuaalne väljapressimine, millega liikmesriigid peavad konkreetsete meetmete abil tegelema;

| H. | arvestades, et õiguskaitseasutused kohtavad probleeme, mille põhjuseks on laste seksuaalset kuritarvitamist kujutava materjali vahetamine partnervõrkudes ja privaatvõrgus; arvestades, et digiajastul on vaja suurendada varakult tüdrukute ja poiste teadlikkust ohtudest ning teiste inimeste inimväärikuse ja eraelu puutumatuse austamise tähtsusest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et õiguskaitseasutused kohtavad probleeme, mille põhjuseks on laste seksuaalset kuritarvitamist kujutava materjali vahetamine partnervõrkudes ja privaatvõrgus; arvestades, et digiajastul on vaja suurendada varakult tüdrukute ja poiste teadlikkust ohtudest ning teiste inimeste inimväärikuse ja eraelu puutumatuse austamise tähtsusest;

| I. | arvestades, et inimkaubitsejate, inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajate, uimastikauplejate, prostitutsiooniärikate ning muude laste haavatavust ärakasutavate isikute või kaubitsejate kaudu Euroopasse teel olles ja sinna jõudes on laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ohus eeskätt lapsrändajad ja eelkõige tüdrukud, kuid ka suur osa poisse (5); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et inimkaubitsejate, inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajate, uimastikauplejate, prostitutsiooniärikate ning muude laste haavatavust ärakasutavate isikute või kaubitsejate kaudu Euroopasse teel olles ja sinna jõudes on laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ohus eeskätt lapsrändajad ja eelkõige tüdrukud, kuid ka suur osa poisse (5);

| J. | arvestades, et seksiturismi tööstus mõjutab märkimisväärset arvu lapsi ja eeskätt tüdrukuid, kuid ka olulist osa poistest; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et seksiturismi tööstus mõjutab märkimisväärset arvu lapsi ja eeskätt tüdrukuid, kuid ka olulist osa poistest;

| K. | arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste hartale peavad direktiivi 2011/93/EL põhjenduse 47 kohaselt võetud meetmed, mis puudutavad veebisaitide tõkestamist ja internetist kõrvaldamist, järgima sama direktiivi artiklis 25 loetletud kaitsemeetmeid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste hartale peavad direktiivi 2011/93/EL põhjenduse 47 kohaselt võetud meetmed, mis puudutavad veebisaitide tõkestamist ja internetist kõrvaldamist, järgima sama direktiivi artiklis 25 loetletud kaitsemeetmeid;

| L. | arvestades, et süstemaatilise kontrolli ja metaanalüüsi tulemusena on leitud, et puuetega lapsed kannatavad võrreldes puudeta eakaaslastega umbes kolm korda tõenäolisemalt füüsilise või seksuaalse vägivalla all; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et süstemaatilise kontrolli ja metaanalüüsi tulemusena on leitud, et puuetega lapsed kannatavad võrreldes puudeta eakaaslastega umbes kolm korda tõenäolisemalt füüsilise või seksuaalse vägivalla all;

| M. | arvestades, et termini „lapsporno“ kasutamine ei sobi selleks, et määratleda direktiivi 2011/93/EL artiklis 5 ja artikli 2 punktis c sätestatud kuriteod ning võib lapsohvreid kahjustada; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et termini „lapsporno“ kasutamine ei sobi selleks, et määratleda direktiivi 2011/93/EL artiklis 5 ja artikli 2 punktis c sätestatud kuriteod ning võib lapsohvreid kahjustada;

Peamised järeldused ja soovitused

| 1. | mõistab ühemõtteliselt hukka kõik laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise vormid, sealhulgas laste vägivaldse ja kuritahtliku ohvristamise kõikidel tasanditel; väljendab heameelt, et Euroopa Nõukogu võttis vastu lapse õiguste strateegia (2016–2021); kutsub kõiki ELi institutsioone ja liikmesriike üles võtma asjakohaseid meetmeid, et ennetada kõiki lastevastase füüsilise ja vaimse vägivalla vorme, sealhulgas füüsilist ja seksuaalset kuritarvitamist ja seksuaalset ärakasutamist, ning kaitsta lapsi nende eest; kutsub kõiki ELi institutsioone ja liikmesriike üles võtma ühiseid tõhusaid meetmeid laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning üldisemalt kõigi lastevastaste seksuaalsete kuritegude likvideerimiseks; nõuab, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid käsitleksid laste kaitsmist selge prioriteedina lapsi negatiivselt mõjutada võiva poliitika kavandamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et direktiiv 2011/93/EL on kindel ja terviklik õigusraamistik, mille ülesandeks on võidelda laste seksuaalse kuritarvitamise ja seksuaalse ärakasutamise vastu; taunib asjaolu, et liikmesriikidel on direktiivi ülevõtmisel ja rakendamisel esinenud suuri probleeme, eeskätt ennetamist, uurimist ja süüdistuse esitamist ning ohvrite kaitsmist ja abistamist käsitlevate sätete seisukohast, ja seda, et direktiivi täielikku potentsiaali ei ole seni ära kasutatud; nõuab tungivalt, et liikmesriigid suurendaksid oma jõupingutusi, et see direktiiv täielikult ja korrektselt üle võtta; palub liikmesriikidel tagada, et õigusaktide ülevõtmisele järgneb tõhus rakendamine, et tagada lapsohvrite kaitse ja abistamine ning täisleppimatus laste seksuaalse kuritarvitamise suhtes; |
| --- | --- |

2.

| 3. | taunib asjaolu, et komisjon ei suutnud esitada oma rakendamisaruandeid direktiivi 2011/93/EL artiklis 28 sätestatud tähtpäevaks ning et komisjoni esitatud kahes hindamisaruandes on dokumenteeritud üksnes direktiivi ülevõtmine liikmesriikide siseriiklikku õigusesse, kuid ei hinnata täielikult direktiivi järgimist; taotleb, et liikmesriigid teeksid koostööd ning esitaksid komisjonile kogu asjakohase teabe käesoleva direktiivi rakendamise kohta, sealhulgas statistika; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toonitab, et termin „laste seksuaalset kuritarvitamist kujutav materjal“ on selliste lastevastaste kuritegude puhul asjakohasem kui „lapsporno“; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma termini „lapsporno“ asemel kasutusele termini „laste seksuaalset kuritarvitamist kujutav materjal“; rõhutab siiski, et uus terminoloogia ei piira mingil viisil direktiivi 2011/93/EL artiklis 5 lastepornona loetletud kuritegude käsitlemist koostoimes artikli 2 punktiga c; |
| --- | --- |

4.

| 5. | peab kahetsusväärseks, et komisjoni rakendamisaruandes ei ole mainitud, kas selles on hinnatud süsteemi INHOPE tõhusust teadete edastamisel kolmandate riikide kolleegidele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | peab kahetsusväärseks, et komisjon ei ole kogunud andmeid kasutatud tõkestamise liikide kohta; peab kahetsusväärseks, et ei ole avaldatud andmeid igas riigis tõkestamisnimekirja kantud veebisaitide arvu kohta; peab kahetsusväärseks, et ei ole hinnatud tõkestamisnimekirjade lekkimise ja tõsiselt kahjutoovaks muutumise ärahoidmiseks võetud turvameetmete, näiteks krüptimise kasutamist; tunneb heameelt tõsiasja üle, et kuigi komisjon toetas 2011. aastal kohustuslikku tõkestamist, on ta sellest seisukohast sõnaselgelt loobunud; |
| --- | --- |

6.

Kriminaalõigus (direktiivi artiklid 3, 4 ja 5)

| 7. | võtab teadmiseks asjaolu, et liikmesriigid on üle võtnud direktiivi 2011/93/EL kriminaalõiguse sätted; tunneb sellegipoolest muret asjaolu pärast, et mõned liikmesriigid ei ole täiel määral üle võtnud sätteid seksuaalse ärakasutamisega seotud süütegude kohta (artikkel 4), seksuaalse kuritarvitamisega seotud süütegude kohta, kui selleks on kuritarvitatud lapse suhtes saavutatud usaldust, võimu või mõju (artikli 3 lõike 5 punkt i) või lapse eriti kaitsetut olukorda (artikli 3 lõike 5 punkt ii), ning juriidilise isiku vastutuse kohta (artikkel 12); |
| --- | --- |

7.

| 8. | on eelkõige arvamusel, et liikmesriigid peaksid tegema kõik võimalikud jõupingutused, et võidelda laste seksuaalse kuritarvitamise toimepanejate ning mis tahes füüsiliste või juriidiliste isikute karistamatuse vastu, kes osalevad lapse seksuaalses ärakasutamises, aitavad seksuaalsele kuritarvitamisele kaasa või sellele kihutavad; leiab, et on väga oluline, et liikmesriigid tagaksid nii füüsiliste kui ka juriidiliste isikute vastutuse, kui selle juriidilise üksuse liikmest isiku kontrolli või järelevalve puudumise tõttu on võimaldatud või hõlbustatud kuritegude toimepanemist; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on eriti mures lastele interneti tõttu osaks saavate ohtude ja riskide pärast, eelkõige laste interneti kaudu värbamise, seksuaalsuhte eesmärgil kontakti otsimise ja muude kihutamise vormide osas; on seisukohal, et seetõttu tuleks leida viise selliste ohtlike tegevuste kindlakstegemiseks ja uurimiseks ning neist teatamiseks; rõhutab vajadust suurendada internetis laste kaitsmise taset ning käivitada samal ajal teadlikkuse suurendamise ja teavitusprogramme veebis varitsevate ohtude kohta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuletab komisjonile meelde, et veebisisu piirangud peaksid olema õiguslikult põhjendatud, täpselt määratletud, proportsionaalsed, seaduslikud ja selge eesmärgiga; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on mures laste seksuaalse kuritarvitamise otseülekandmise sagenemise pärast, kusjuures kuritegude toimepanejad on arenenuma tehnoloogia kasutamises oskuslikud ja innovatiivsed; on seisukohal, et liikmesriigid peaksid seetõttu sellise sisu leidmiseks ja sellele juurdepääsu tõkestamiseks püüdma välja töötada uuenduslikke tehnilisi rakendusi, kehtestades samas piiranguid selliste teenuste eest maksmisele; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab vajadust tegeleda veebipõhise kuritegevuse uute vormidega, milleks on näiteks kättemaksupornograafia ja seksuaalne väljapressimine, mis mõjutavad paljusid noori ja eelkõige teismelisi tüdrukuid; kutsub liikmesriikide õiguskaitseasutusi ja kohtuid üles võtma konkreetseid meetmeid, et võidelda sellise uut liiki kuritegevuse vastu, ning kutsub internetisektorit, vihjeliine, valitsusväliseid organisatsioone ja kõiki asjaomaseid asutusi üles võtma oma osa vastutusest, püüdes samal ajal leida lahendusi, et võidelda nende kuritegudega, sealhulgas paremini kasutada olemasolevaid tehnoloogiaid ja töötada välja uusi tehnoloogiaid, et hõlbustada internetis kuritegusid toime panevate isikute tuvastamist; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kordab, et igal inimesel on õigus otsustada oma isikuandmete saatuse üle, eelkõige ainuõigus kontrollida isikuandmete kasutamist ja avaldamist, ning õigus olla unustatud, mida määratletakse kui võimalust nõuda enda väärikust kahjustada võiva sisu kõrvaldamist; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et liikmesriigid, kes seda veel teinud ei ole, peavad kriminaliseerima mitte üksnes seksuaalsuhte eesmärgil interneti teel lapsega kontakti otsimise, vaid ka küberahistamise ja laste internetis ahvatlemise; tuletab meelde, et termin „küberahistamine“ viitab olukorrale, kus täiskasvanu võtab veebis ühendust alaealise või alaealiseks peetud isikuga, et panna seejärel selle isiku suhtes toime kuritegu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | peab kahetsusväärseks, et ei ole esitatud statistilisi andmeid kriminaalõiguslike menetluste kasutamise kohta varustuse konfiskeerimiseks asjaomastes juhtumites; |
| --- | --- |

15.

Uurimine ja süüdistuse esitamine

| 16. | märgib, et mitu liikmesriiki ei ole rakendanud nõuet esitada süütegude eest süüdistus piisava aja jooksul pärast seda, kui ohver on saanud täisealiseks; innustab seetõttu liikmesriike tagama, et aegumistähtajad, mille jooksul võib nendest kuritegudest teada anda ja nende eest süüdistust esitada, on piisavalt pikad ning algavad vähemalt lapsohvri täisealiseks saamisest, et tagada kuriteo eest süüdistuse esitamise võimalus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et on väga oluline rakendada artiklit 17, et tagada, et liikmesriikidel oleks jurisdiktsioon süütegude puhul, mis on toime pandud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) kaudu, millele pääseti juurde nende territooriumilt, olenemata sellest, kas selline tehnoloogia asub nende territooriumil; rõhutab vajadust töötada välja praktilised alused ELi ühtseks lähenemisviisiks kohtualluvusele küberruumis, millele osutati tähelepanu ka justiits- ja siseministrite 26. jaanuaril 2016 toimunud mitteametlikul kohtumisel; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mõistab hukka asjaolu, et mitte kõik direktiivis 2011/93/EL loetletud süüteod ei ole hõlmatud liikmesriikide siseriiklike õigusaktidega, kui asi on seotud eksterritoriaalse jurisdiktsiooniga; peab kahetsusväärseks, et mõned liikmesriigid tagavad, et välismaal toimepandud seksuaalse kuritarvitamise süütegude üle mõistetakse kohut ilma ohvri kaebuseta; kutsub liikmesriike üles neid puudujääke tõhusalt kõrvaldama; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub kõiki liikmesriike üles eraldama õiguskaitse- ja kohtuasutustele piisavaid rahalisi vahendeid ja inimressursse, sealhulgas pakkuma politseile ja uurijatele erikoolitust, et võidelda laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise vastu; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama ohvrite tuvastamiseks eraldatavaid vahendeid ning nõuab tungivalt, et üheksa liikmesriiki, kes ei ole veel üle võtnud ohvrite tuvastamist käsitleva direktiivi 2011/93/EL artikli 15 lõiget 4, teeksid seda viivitamata ning rakendaksid seda sätet, luues asjakohaste vahendite ja ressurssidega varustatud spetsiaalsed uurimisrühmad; |
| --- | --- |

19.

| 20. | peab kahetsusväärseks, et jätkuvalt puudub konkreetselt laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise valdkonnas sooritatud kuritegude arvu täpne statistika ja vastavad andmed, mis on tingitud teatamata jäetud kuritarvitamisjuhtude suurest osakaalust, kuritegude uudsusest ning eri liikmesriikides kasutatavate määratluste ja metoodika erinevustest; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et mõned peamised õiguskaitse- ja kohtuasutuste ees seisvad probleemid laste internetis toime pandud seksuaalse kuritarvitamise süütegude uurimise ja nende eest süüdistuse esitamise puhul tulenevad eelkõige paljude uurimiste piiriülesest iseloomust ja sõltuvusest elektroonilistest tõenditest; märgib eelkõige vajadust täiustada digitaalseid uurimismeetodeid, et pidada sammu tehnoloogilise arengu kiire tempoga; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub liikmesriike üles tugevdama õiguskaitseasutuste koostööd, sealhulgas ühiste uurimisrühmade laialdasema kasutamise abil; nõuab tungivalt, et ametiasutused tunnistaksid, et liigne sõltumine vihjeliinidest ja sektorist võib olla kahjulik, kuna sellega antakse võitlus laste seksuaalset kuritarvitamist kujutava materjali vastu üksnes edasi kolmandatele isikutele; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub liikmesriike üles kohaldama direktiivi 2011/93/EL sätteid tulevikukindlal viisil; nõuab tungivalt, et sektor ja internetiteenuse osutajad kasutaksid ajakohast tehnoloogiat ja investeeriksid innovatiivsetesse lahendustesse, et suurendada võimalusi süütegude toimepanijaid tuvastada ja vastutusele võtta, lõhkuda kuritegelikud internetivõrgustikud ning ohvreid kaitsta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | väljendab muret, et internetiteenuse osutajad kasutavad võrguaadresside teisendamise tehnoloogiaid operaatori tasandil (CGN), mis võimaldab samal ajahetkel jagada ühte IP-aadressi paljude kasutajate vahel ning ohustab seega võrgukeskkonna turvalisust ja vastutuse kindlakstegemist; kutsub liikmesriike üles ergutama internetiteenuse osutajaid ja võrguoperaatoreid võtma vajalikke meetmeid, et vähendada kasutajate arvu ühe IP-aadressi kohta, kaotama järk-järgult võrguaadresside teisendamise tehnoloogiate kasutamise operaatori tasandil ja tegema vajalikke investeeringuid aktiveerimaks kiiresti järgmise põlvkonna IP-aadressid (versioon 6 – IPv6); |
| --- | --- |

24.

| 25. | palub, et liikmesriigid tõhustaksid politsei- ja õigusalast koostööd ning kasutaksid täiel määral ära ELi olemasolevaid koostöövahendeid, mida pakuvad Europol (eelkõige analüüsiprojekti AP Twins ja küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse raames) ja Eurojust, et tagada kuritegude toimepanijate ja neist võimalike osavõtjate edukas uurimine ja neile süüdistuse esitamine; rõhutab, et Europolile ja Eurojustile tuleks tagada piisavad vahendid nende ülesande täitmiseks ja innustab liikmesriike jagama parimaid tavasid; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palub, et liikmesriigid tõhustaksid koostööd politsei- ja õigusvaldkonnas, et võidelda lapsrändajatega seotud inimkaubanduse ja nende ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastu, kuna lapsrändajad ja peamiselt tüdrukud – aga ka poisid – on kuritarvitamise, inimkaubanduse ja seksuaalse ärakasutamise suhtes eriti haavatavad; nõuab tõhustatud koostööd ja kiiret teabevahetust ametiasutuste vahel kadunud laste otsimise ja andmebaaside koostalitlusvõime eesmärgil; kutsub liikmesriike üles võtma kasutusele kõiki asjaosalisi hõlmava tervikliku lähenemisviisi ning tihendama koostööd õiguskaitseasutuste, sotsiaalteenistuste ja kodanikuühiskonnaga; tunnustab kodanikuühiskonna tähtsat rolli haavatavate laste tuvastamises, võttes arvesse asjaolu, et lapsrändajad ei ole näidanud välja usaldust õiguskaitseasutuste suhtes; |
| --- | --- |

26.

| 27. | innustab liikmesriike tõhustama oma jõupingutusi, et võidelda lastega seotud seksiturismi vastu ning esitada süüdistus kuritegude toimepanijatele ja kaasosalistele, võttes arvesse kõikide asjaomaste osaliste vastutust; |
| --- | --- |

27.

| 28. | on seisukohal, et liikmesriike tuleks ergutada töötama välja rahvusvahelise erivõrgustiku seksiturismi vastu võitlemiseks ja kehtestama valitsuse juhitavad poliitikameetmed, näiteks võtma kasutusele rahastamisprogrammid ohupiirkondades elavate perekondade ja laste abistamiseks; |
| --- | --- |

28.

Ennetamine (direktiivi artiklid 22, 23 ja 24)

| 29. | palub, et liikmesriigid kehtestaksid tõhusad ennetamise ja sekkumise programmid, sealhulgas korralised koolitusprogrammid kõikidele ametnikele, haridustöötajatele, lapsevanemate ühendustele ja sidusrühmadele, kes lastega kokku puutuvad, et hinnata kuritegude toimepanemise ohtu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid rakendaksid asjakohaseid meetmeid, näiteks avalikkuse teadlikkuse parandamine, ennetuskampaaniad, ametiasutuste, vanemate, õpetajate, laste ja alaealiste koolitus ja sihtotstarbelised haridusprogrammid koostöös laste ja alaealiste kaitsmisega aktiivselt tegelevate lapsevanemate ühenduste ja asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonidega, et edendada meediaoskust ja ohutut internetikäitumist ning rõhutada pereväärtuste tähtsust (nt vastastikune vastutus, austamine ja hoolimine), inimväärikus, enesehinnang, vägivallast hoidumine ning üldisemalt laste õigused olla kaitstud kõikide seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise vormide eest; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nõuab, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid looksid lastekaitse valdkonnas mitmeastmelise süsteemi, mis põhineks lapse parimatel huvidel ja tema põhiõiguste täielikul austamisel, et saata selge signaal, et laste füüsilise, seksuaalse ja emotsionaalse kuritarvitamise kõik vormid on vastuvõetamatud ja seadusega karistatavad; |
| --- | --- |

31.

| 32. | innustab liikmesriike jagama parimaid tavasid õppematerjalide ja koolitusprogrammide kohta, mis on suunatud kõikidele asjaomastele osalejatele, näiteks õpetajad, lapsevanemad, haridustöötajad ning õiguskaitseasutused, et tõsta teadlikkust seksuaalsuhte eesmärgil kontakti otsimise ja teiste ohtude suhtes, mis ähvardavad internetis lapsi; ergutab liikmesriike looma ambitsioonikaid, nii vanematele kui ka lastele suunatud haridusprogramme, mille eesmärk on neid võimestada ja interneti ohte teadvustada ning julgustada neid teatama juhtumitest, mida nad on näinud pealt või mille ohvriks nad on langenud, kasutades selleks eelkõige spetsiaalselt laste jaoks loodud vihjetelefone; peab väga oluliseks anda vanematele suuniseid nende lapsi ohustada võivate riskide hindamiseks ja võimaliku veebipõhise seksuaalse kuritarvitamise varaste märkide äratundmiseks; kutsub teenuste osutajaid üles toetama interaktiivsete vahendite ning teabematerjalide väljatöötamise kaudu teadlikkuse suurendamist võrgus varitsevatest ohtudest, eelkõige laste puhul; |
| --- | --- |

32.

| 33. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid lisaksid oma õigusaktidesse sätted kohustusliku karistusregistri taustakontrolli kohta isikute puhul, kes kandideerivad või pakuvad end vabatahtlikult tegevustele või töökohtadele, mis annab neile ligipääsu lastele või nende üle võimu, ning vahetaksid süstemaatiliselt teavet isikute kohta, kes on lastele ohtlikud; |
| --- | --- |

33.

| 34. | palub liikmesriikidel vahetada teavet laste suhtes seksuaalkuritegusid toime pannud isikute kohta, et hoida ära nende märkamatu kolimise ühest liikmesriigist teise, et asuda seal tööle lastega või lasteasutustes või tegeleda nendega vabatahtlikult; ergutab liikmesriike tõhustama süüdimõistvaid kohtuotsuseid ja õiguste äravõtmist käsitleva teabe vahetamist ning tagama andmete süstemaatilise ja järjepideva kogumise riiklikesse süütegude toimepanijate registritesse; nõuab tungivalt, et liikmesriigid täidaksid oma kohustusi, mis tulenevad direktiivi 2011/93/EL artiklist 22, ning pakuksid tõhusaid, teaduslikult läbi vaadatud sekkumisprogramme ja -meetmeid isikutele, kes pelgavad, et nad võivad toime panna laste seksuaalset kuritarvitamist ja muid süütegusid, millele on osutatud kõnealuse direktiivi artiklites 3–7; |
| --- | --- |

34.

| 35. | märgib, et mõned liikmesriigid on välja töötanud spetsiaalsed operatsioonisüsteemid ja kohtuekspertiisi suutlikkuse, mille eesmärk on laste seksuaalset kuritarvitamist uurida; märgib siiski, et enamikus liikmesriikides ei ole spetsialiseeritud uurimisasutusi ega rahalisi vahendeid, et omandada kohtuekspertiisi tulemusena saadud materjale, näiteks teatavat tarkvara, mis võimaldab internetis juurdlusi läbi viia; soovitab seetõttu, et EL neid asutusi toetaks ja pakuks vajaduse korral vastavaid rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

35.

| 36. | märgib, et õiguskaitse eest vastutavaid asutusi ei teavitata enamikust laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise juhtumitest; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma asjakohaseid meetmeid, mis võimaldaksid lastel paremini ja rohkem väärkohtlemisest teatada, ning kaaluma süsteemsete otseteatamismehhanismide väljatöötamist; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub liikmesriike üles töötama välja või täiustama laste abiliine, mis annavad seksuaalse kuritarvitamise või ärakasutamise ohvriks langenud lastele abi ja tuge ning tagavad laste põhiõiguse olla ära kuulatud; palub liikmesriikidel tagada nende abiliinide ööpäevase kättesaadavuse erinevate sidevahendite kaudu, nende konfidentsiaalsuse, selle, et need oleksid lastele tasuta, kuid ka abiliinide jaoks selge koha riiklikes lastekaitsesüsteemides, ning palub kindlustada asjaomastele abiliinidele struktuurse ja pikaajalise rahastuse; |
| --- | --- |

37.

Ohvrite abistamine ja kaitsmine (direktiivi artiklid 18, 19 ja 20)

| 38. | palub liikmesriikidel rakendada täielikult direktiivi 2012/29/EL kuriteoohvrite õiguste kohta, võtta vastu konkreetsed meetmed lapsohvrite kaitsmiseks ning jagada parimaid tavasid tagamaks, et lastele pakutaks nõuetekohast abi ja tuge kogu kriminaalmenetluse ajal ja pärast seda; |
| --- | --- |

38.

| 39. | tunneb heameelt mõnes liikmesriigis – teiste seas näiteks Rootsis Barnhusetis – kasutusele võetud lastekaitse parimate tavade üle; palub liikmesriikidel keskenduda õigusabi ning psühholoogilise toe ja abi andmisele ning vältida laste sekundaarset ohvristamist; ergutab liikmesriike käivitama teadlikkuse suurendamise kampaaniaid nii piirkondlikul kui ka riiklikul tasandil, et edendada avaliku arvamuse kultuurilist muutumist, hoidmaks ära ohvrit süüdistavat suhtumist, mis võib kuritarvitamise ohvriks langenud lapsi veel rohkem traumeerida; |
| --- | --- |

39.

Kõrvaldamine ja juurdepääsu tõkestamine (artikkel 25)

| 40. | tunneb heameelt asjaolu üle, et liikmesriigid on kehtestanud õigusakte ja haldusmeetmeid, et kõrvaldada oma territooriumil asuvad veebisaidid, mis sisaldavad laste seksuaalset kuritarvitamist kujutavat materjali; kutsub liikmesriike üles täielikult rakendama direktiivi 2011/93/EL artiklit 25 ning seadma esmatähtsaks laste seksuaalset kuritarvitamist kujutava materjali kiire kõrvaldamise allikast ja asjakohaste kaitsemeetmete olemasolu; peab kahetsusväärseks asjaolu, et üksnes pooled liikmesriikidest on oma õigusaktidesse lisanud sätted, mis võimaldavad tõkestada nende territooriumil asuvate kasutajate jaoks juurdepääsu sellistele veebisaitidele; tuletab meelde, et võitluses laste seksuaalset kuritarvitamist kujutava materjali levitamise vastu on kõrvaldamismeetmed tõhusamad kui tõkestamine, kuna tõkestamine ei kustuta sisu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | peab kahetsusväärseks asjaolu ja väljendab sellega seotud muret, et kuigi komisjon on maininud, et mõni liikmesriik ei ole 16 aastat pärast direktiivi 2000/31/EÜ (e-kaubanduse direktiiv) jõustumist kehtestanud tõhusaid teavitamis- ja kõrvaldamismenetlusi, ei ole ta teada andnud, et võetakse meetmeid, et kohustada neid liikmesriike ELi õigust järgima; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kutsub komisjoni üles tegema suuremaid jõupingutusi selleks, et koguda vajalikku teavet, mis võimaldaks kindlaks teha, milliseid menetlusi kasutatakse liikmesriikides, kus ei ole kehtestatud tõhusaid teavitamis- ja kõrvaldamismenetlusi ega kriminaalõiguslikke karistusi, ning juhul, kui ilmneb, et liikmesriik ei täida direktiivis 2000/31/EÜ sätestatud kohustusi, algatama tema vastu rikkumismenetluse; |
| --- | --- |

42.

| 43. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et komisjon ei ole hinnanud tõkestamisnimekirjade turvalisust, meetmeid rakendanud riikides tõkestamiseks kasutatavaid tehnoloogiaid, turvameetmete, näiteks krüptimise rakendamist tõkestamisnimekirjade säilitamisel ja edastamisel, ega sisukalt analüüsinud selle meetme tõhusust; |
| --- | --- |

43.

| 44. | märgib, et direktiivis 2011/93/EL ei nõuta kohustuslikku tõkestamist; tunnistab, et tõkestamine ei ole üksainus ega usaldusväärne tehnoloogia; soovitab tõhusaid kohtu- ja õiguskaitsemeetmeid rakendades kõrvaldada laste kuritarvitamist, laste ärakasutamist ja laste seksuaalset kuritarvitamist kujutav materjal otse selle allikast; |
| --- | --- |

44.

| 45. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid tõhustaksid koostöös internetisektoriga teavitamis- ja kõrvaldamismenetlusi, mis kestavad endiselt liiga kaua, ning looksid internetisektori, Europoli ja Eurojustiga partnerlusi, et ennetada võrkude ja süsteemide häkkimist ja väärkasutamist laste seksuaalset kuritarvitamist kujutava materjali levitamiseks; |
| --- | --- |

45.

| 46. | palub liikmesriikidel juhul, kui sisu on tehtud kättesaadavaks kolmandatest riikidest, tõhustada koostööd asjaomaste kolmandate riikide ja Interpoliga, et tagada kõnealuse infosisu viivitamatu kõrvaldamine; |
| --- | --- |

46.

| 47. | soovitab, et asjakohased ametiasutused ajakohastaksid regulaarselt musti nimekirju laste seksuaalset kuritarvitamist kujutavat materjali sisaldavatest veebisaitidest ja edastaksid need internetiteenuse osutajatele, et vältida näiteks liigset tõkestamist ja tagada proportsionaalsus; soovitab jagada selliseid veebisaitide musti nimekirju liikmesriikide vahel, Europoli ja selle küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse ning Interpoliga; leiab, et selles osas võiks kohaldada äsja välja töötatud räsimistehnoloogiat, mis hõlmab automaatset kujutise tuvastamist ja äratundmist; rõhutab, et mis tahes kasutatavat tehnoloogiat tuleks väga hoolikalt testida, et kõrvaldada või vähemalt vähendada häkkimise ja kuritarvitamise võimalust või kahjulikku mõju; |
| --- | --- |

47.

| 48. | julgustab võrgustikku INHOPE töötama koos oma liikmetega välja turvalise anonüümse teavitusmehhanismi süvaveebide, näiteks TORi võrgustikus leiduvate pimevõrkude kohta, mis tagab sama kõrge tasemega anonüümsuse kui pressiorganisatsioonid tagavad rikkumisest teatajatele, et nende võrgustike kasutajatel oleks võimalik esitada teavet või anda laste seksuaalset kuritarvitamist kujutavast materjalist teada; |
| --- | --- |

48.

| 49. | nõuab liikmesriikidelt tungivalt, et nad kohustaksid internetiteenuse osutajaid teatama ennetavalt õiguskaitseasutustele ja riiklikele vihjeliinidele laste seksuaalset kuritarvitamist kujutava materjali avastamisest oma taristus; kutsub komisjoni üles jätkama rahastamist Euroopa ühendamise rahastu kaudu, et tagada vihjeliinidele piisavad vahendid ebaseadusliku veebisisu kõrvaldamise ülesande täitmiseks; |
| --- | --- |

49.

| 50. | tunnustab kodanikuühiskonna organisatsioonide, näiteks vihjeliinide võrgustiku INHOPE ning sealhulgas Ühendkuningriigis asuva sihtasutuse Internet Watch Foundation aktiivset ja toetavat osa internetis laste seksuaalset kuritarvitamist kujutava materjali vastu võitlemises; nõuab tungivalt, et komisjon teeks koostöös võrgustikuga INHOPE kindlaks parimad tavad ja rakendaks neid, eeskätt mis puudutab statistilist aruandlust ja tõhusat suhtlemist õiguskaitseasutustega; nõuab tungivalt, et liikmesriigid, kes seda veel teinud ei ole, sellised vihjeliinid looksid, ning on seisukohal, et neil peaks olema lubatud otsida ennetavalt internetis laste seksuaalset kuritarvitamist kujutavat materjali; |
| --- | --- |

50.

| 51. | nõuab tungivalt, et need liikmesriigid, kes seda veel teinud ei ole, võtaksid viivitamata kasutusele turvalised ja laste vajadustega arvestavad teatamis- ja nõustamismehhanismid, nagu telefoni ja interneti vihjeliinid koos e-posti aadressiga või tahvelarvuti või nutitelefoni rakendused, kuhu interneti kasutajad saaksid ka anonüümselt teatada laste seksuaalset kuritarvitamist kujutava materjali leidmisest veebist ning mis suudaksid kiiresti hinnata teatatud sisu, et rakendada viivitamata teatamise ja kõrvaldamise korda ning kõrvaldada väljaspool liikmesriigi territooriumi talletatav sisu; palub nende vihjeliinide selget tunnustamist ja täiustamist ning innustab liikmesriike tagama neile nõuetekohased vahendid, sealhulgas piisava eelarve ning koolitatud ja kogemustega professionaalsed töötajad; on seisukohal, et sellistel vihjeliinidel peaks lisaks avalikkuselt teadete saamisele olema lubatud aktiivselt otsida laste seksuaalset kuritarvitamist kujutavat materjali veebis; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rõhutab, et vaja on edendada ja toetada ELi teavitusprogramme, mis võimaldavad ühiskonnaliikmetel juhtida ametiasutuste tähelepanu ebaseaduslikule või laste jaoks kahjulikule veebisisule; |
| --- | --- |

52.

| 53. | palub komisjonil jätkata parlamendi korrapärast teavitamist sellest, kuidas liikmesriigid täidavad direktiivi nõudeid, ning esitada selleks struktureeritud ja võrreldavad andmed liikmesriikide edusammude kohta seoses veebis ja sellest väljaspool toime pandud laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ennetamise ja selle vastu võitlemisega; kutsub komisjoni üles esitama põhjalikuma aruande direktiivi rakendamise kohta, mis peaks sisaldama lisateavet ja statistikat laste seksuaalset kuritarvitamist kujutavat materjali sisaldavate veebilehtede kõrvaldamise ja tõkestamise kohta, statistikat ebaseadusliku infosisu kõrvaldamise kiiruse kohta, milleks kulus kauem kui 72 tundi, ja õiguskaitseasutuste järelmeetmete kohta seoses teatatud rikkumistega, viivituste kohta kõrvaldamisel, mis tuleneb vajadusest vältida sekkumist käimasolevatesse juurdlustesse, teavet säilitatavate andmete kasutamise kohta kohtu- ja õiguskaitseasutustes ning vihjeliinide võetud meetmete kohta pärast õiguskaitseasutuste teavitamist, et nad võtaksid ühendust talletamisteenuse osutajatega; soovitab asjaomasel komisjonil korraldada direktiivi rakendamise olukorra kohta kuulamise ning kaaluda võimaluse korral veel ühe raporti vastuvõtmist direktiivi rakendamise järelmeetmete kohta; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  ELT L 335, 17.12.2011, lk 1.

(2)  ELT L 315, 14.11.2012, lk 57.

(3)  ELT C 289, 9.8.2016, lk 57.

(4)  ELT C 316, 30.8.2016, lk 109.

(5)  Uuringud näitavad, et poisid võivad suhtuda eriti tõrksalt seksuaalsest kuritarvitamisest teada andmisesse, muu hulgas meestega seotud sotsiaalsete arusaamade tõttu. Vt näiteks Euroopa Parlamendi uuringuteenuste peadirektoraadi mõju järelhindamise üksuse uuringut PE 598.614, lk 16 ning Schaefer, G.A., Mundt, I.A., Ahlers, C.J., and Bahls, C, „Child sexual abuse and psychological impairment in victims: results of an online study initiated by victims“ („Laste seksuaalne kuritarvitamine ja ohvrite psühholoogilised kahjustused: ohvrite algatatud veebipõhise uuringu tulemused“), Journal of Child Sex Abuse, kd 21, nr 3, 2012, lk 343–360.

---

| 11.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/105 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/105

---

P8_TA(2017)0502

Petitsioonikomisjoni 2016. aasta arutelud

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2017. aasta resolutsioon petitsioonikomisjoni 2016. aasta arutelude kohta (2017/2222(INI)

(2018/C 369/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone petitsioonikomisjoni arutelude tulemuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone petitsioonikomisjoni arutelude tulemuste kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 2016. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 2016. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 10 ja 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 10 ja 11,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 24 ja 227, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 24 ja 227,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 228, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 228,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 44, milles käsitletakse õigust pöörduda petitsiooniga Euroopa Parlamendi poole, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 44, milles käsitletakse õigust pöörduda petitsiooniga Euroopa Parlamendi poole,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu sätteid, milles käsitletakse rikkumismenetlust, eelkõige selle artikleid 258 ja 260, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu sätteid, milles käsitletakse rikkumismenetlust, eelkõige selle artikleid 258 ja 260,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ja artikli 216 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ja artikli 216 lõiget 7,

| — | võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A8-0387/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A8-0387/2017),

| A. | arvestades, et 2016. aastal esitati 1 569 petitsiooni (2015. aastal aga 1 431), millest 1 110 (70,8 %) tunnistati vastuvõetavaks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2016. aastal esitati 1 569 petitsiooni (2015. aastal aga 1 431), millest 1 110 (70,8 %) tunnistati vastuvõetavaks;

| B. | arvestades, et 2016. aastal toetas ühte või mitut petitsiooni 6 132 Euroopa Parlamendi petitsioonide veebiportaali kasutajat võrreldes 902 kasutajaga 2015. aastal, ning arvestades, et toetuste arv petitsioonide ja kasutajate kohta oli 2016. aastal 18 810 võrreldes 1 329 ga 2015. aastal; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2016. aastal toetas ühte või mitut petitsiooni 6 132 Euroopa Parlamendi petitsioonide veebiportaali kasutajat võrreldes 902 kasutajaga 2015. aastal, ning arvestades, et toetuste arv petitsioonide ja kasutajate kohta oli 2016. aastal 18 810 võrreldes 1 329 ga 2015. aastal;

| C. | arvestades, et esitatud petitsioonide arv on ELi kogurahvastikuga võrreldes mõõdukas; arvestades, et see arv näitab, et teatav osa ELi kodanikest on petitsiooniõigusest teadlik ja kasutab seda ning soovib petitsioonimenetluse kaudu juhtida ELi institutsioonide tähelepanu neile muret tekitavatele küsimustele, mis kuuluvad ELi pädevusalasse; arvestades siiski, et Euroopa Parlamendile petitsiooni esitamise õiguse alase teadlikkuse tõstmiseks ja selle edendamiseks tuleb teha suuremaid jõupingutusi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et esitatud petitsioonide arv on ELi kogurahvastikuga võrreldes mõõdukas; arvestades, et see arv näitab, et teatav osa ELi kodanikest on petitsiooniõigusest teadlik ja kasutab seda ning soovib petitsioonimenetluse kaudu juhtida ELi institutsioonide tähelepanu neile muret tekitavatele küsimustele, mis kuuluvad ELi pädevusalasse; arvestades siiski, et Euroopa Parlamendile petitsiooni esitamise õiguse alase teadlikkuse tõstmiseks ja selle edendamiseks tuleb teha suuremaid jõupingutusi;

| D. | arvestades, et õigus pöörduda petitsiooniga Euroopa Parlamendi poole annab ELi kodanikele ja elanikele võimaluse esitada ametlik taotlus otse oma esindajatele ning seetõttu tuleks seda õigust asjakohaselt kaitsta ja edendada; arvestades, et see õigus on hädavajalik, et tagada ELi kodanike ja elanike aktiivne osalemine Euroopa Liidu tegevusvaldkondades; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et õigus pöörduda petitsiooniga Euroopa Parlamendi poole annab ELi kodanikele ja elanikele võimaluse esitada ametlik taotlus otse oma esindajatele ning seetõttu tuleks seda õigust asjakohaselt kaitsta ja edendada; arvestades, et see õigus on hädavajalik, et tagada ELi kodanike ja elanike aktiivne osalemine Euroopa Liidu tegevusvaldkondades;

| E. | arvestades, et Euroopa Parlament on juba kaua olnud rahvusvahelisel tasandil petitsioonimenetluse arendamisel esirinnas ning siiani on tal Euroopa kõige avatum ja läbipaistvam süsteem, mis võimaldab eelkõige petitsioonide esitajad täielikult tema tegevusse kaasata; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Parlament on juba kaua olnud rahvusvahelisel tasandil petitsioonimenetluse arendamisel esirinnas ning siiani on tal Euroopa kõige avatum ja läbipaistvam süsteem, mis võimaldab eelkõige petitsioonide esitajad täielikult tema tegevusse kaasata;

| F. | arvestades, et petitsioonikomisjoni roll Euroopa kodanike mõjuvõimu suurendamisel kuulub põhiomaduste hulka, mis aitavad tugevdada Euroopa Parlamendi kuvandit ja autoriteeti valijaskonna silmis, võimaldades institutsioonil nõuda vastutust viisi eest, kuidas liikmesriigid ja muud ELi institutsioonid rakendavad ELi õigust, ning seda paremini kontrollida; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et petitsioonikomisjoni roll Euroopa kodanike mõjuvõimu suurendamisel kuulub põhiomaduste hulka, mis aitavad tugevdada Euroopa Parlamendi kuvandit ja autoriteeti valijaskonna silmis, võimaldades institutsioonil nõuda vastutust viisi eest, kuidas liikmesriigid ja muud ELi institutsioonid rakendavad ELi õigust, ning seda paremini kontrollida;

| G. | arvestades, et aktiivne osalemine on võimalik üksnes kõigi ELi institutsioonide demokraatliku ja läbipaistva protsessi alusel, mis võimaldab Euroopa Parlamendil ja petitsioonikomisjonil muuta oma töö kodanikusõbralikuks ja otstarbekaks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et aktiivne osalemine on võimalik üksnes kõigi ELi institutsioonide demokraatliku ja läbipaistva protsessi alusel, mis võimaldab Euroopa Parlamendil ja petitsioonikomisjonil muuta oma töö kodanikusõbralikuks ja otstarbekaks;

| H. | arvestades, et need, kes esitavad ja toetavad petitsioone, on kaasatud kodanikud, kes omakorda ootavad ELi institutsioonidelt lisaväärtuse andmist oma murede lahendamisse; arvestades, et petitsioonide alusel piisavate meetmete võtmata jätmine põhjustab tõenäoliselt frustratsiooni ja seega rahulolematust liiduga; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et need, kes esitavad ja toetavad petitsioone, on kaasatud kodanikud, kes omakorda ootavad ELi institutsioonidelt lisaväärtuse andmist oma murede lahendamisse; arvestades, et petitsioonide alusel piisavate meetmete võtmata jätmine põhjustab tõenäoliselt frustratsiooni ja seega rahulolematust liiduga;

| I. | arvestades, et on täheldatud, et kodanikud pöörduvad petitsioonikomisjoni poole sageli viimase abinõuna, kui muud piirkondliku ja riikliku tasandi organid ja institutsioonid ei suuda nende mureküsimusi lahendada; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et on täheldatud, et kodanikud pöörduvad petitsioonikomisjoni poole sageli viimase abinõuna, kui muud piirkondliku ja riikliku tasandi organid ja institutsioonid ei suuda nende mureküsimusi lahendada;

| J. | arvestades, et petitsioonid võimaldavad Euroopa Parlamendil kuulda võtta ja aidata lahendada kodanikke mõjutavaid probleeme, ning arvestades, et kõnealuste petitsioonide kaudu tuleks hinnata ELi õigusaktide mõju ELis elavate inimeste igapäevaelule; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et petitsioonid võimaldavad Euroopa Parlamendil kuulda võtta ja aidata lahendada kodanikke mõjutavaid probleeme, ning arvestades, et kõnealuste petitsioonide kaudu tuleks hinnata ELi õigusaktide mõju ELis elavate inimeste igapäevaelule;

| K. | arvestades, et kodanike otsese osalemise suurendamine ja otsustamisprotsesside kvaliteedi parandamine ELi tasandil on võimalik üksnes demokraatliku valitsemistava põhjal, et oleks võimalik tagada läbipaistvus, põhiõiguste tõhus kaitse ja kodanike teatatud juhtumite kaasamine ELi poliitilisse päevakorda; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kodanike otsese osalemise suurendamine ja otsustamisprotsesside kvaliteedi parandamine ELi tasandil on võimalik üksnes demokraatliku valitsemistava põhjal, et oleks võimalik tagada läbipaistvus, põhiõiguste tõhus kaitse ja kodanike teatatud juhtumite kaasamine ELi poliitilisse päevakorda;

| L. | arvestades, et petitsioonid on kasulikud teabeallikad muu hulgas ELi õiguse rikkumiste ning ELi õiguse puuduste ja vastuolude tuvastamisel eesmärgiga tagada kõigi kodanike põhiõiguste täielik kaitse; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et petitsioonid on kasulikud teabeallikad muu hulgas ELi õiguse rikkumiste ning ELi õiguse puuduste ja vastuolude tuvastamisel eesmärgiga tagada kõigi kodanike põhiõiguste täielik kaitse;

| M. | arvestades, et petitsioonid pakuvad ka teistele parlamendikomisjonidele väga mitmesugust olulist teavet eri kasutusvaldkondades, muu hulgas seoses nende seadusandliku tegevusega; arvestades, et petitsiooni esitamise põhiõiguse tagamise eest petitsioonide asjakohase käsitlemise abil vastutab Euroopa Parlament tervikuna; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et petitsioonid pakuvad ka teistele parlamendikomisjonidele väga mitmesugust olulist teavet eri kasutusvaldkondades, muu hulgas seoses nende seadusandliku tegevusega; arvestades, et petitsiooni esitamise põhiõiguse tagamise eest petitsioonide asjakohase käsitlemise abil vastutab Euroopa Parlament tervikuna;

| N. | arvestades, et iga petitsiooni tuleks hoolikalt hinnata ja käsitleda, ning arvestades, et igal petitsiooni esitajal on õigus saada petitsioonikomisjonilt esimene vastus, milles käsitletakse tõstatud küsimusi täies ulatuses ja täielikus kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 41 sätestatud õigusega heale haldusele; arvestades, et tihti on vaja lahenduste otsimise täiendava järelmeetmena edasist teabevahetust ja vastuseid tulenevalt petitsioonide esialgsest läbivaatamisest või suhtlemisest Euroopa Komisjoniga või riikide ametiasutustega; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et iga petitsiooni tuleks hoolikalt hinnata ja käsitleda, ning arvestades, et igal petitsiooni esitajal on õigus saada petitsioonikomisjonilt esimene vastus, milles käsitletakse tõstatud küsimusi täies ulatuses ja täielikus kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 41 sätestatud õigusega heale haldusele; arvestades, et tihti on vaja lahenduste otsimise täiendava järelmeetmena edasist teabevahetust ja vastuseid tulenevalt petitsioonide esialgsest läbivaatamisest või suhtlemisest Euroopa Komisjoniga või riikide ametiasutustega;

| O. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 227 ja Euroopa Parlamendi kodukorra artiklis 215 sätestatud petitsioonide lubatavuse kriteeriumide kohaselt peavad petitsioonid vastama formaalsetele lubatavuse tingimustele, see tähendab, et petitsiooni esitajat, kes on ELi kodanik või elanik, peab puudutama küsimus, mis kuulub Euroopa Liidu tegevusvaldkonda; arvestades, et nende tegevusvaldkondade all mõeldakse palju enamat kui lihtsalt ELi ainupädevuste kogumit; arvestades, et 459 petitsiooni tunnistati vastuvõetamatuks, sest need ei vasta formaalsetele tingimustele; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 227 ja Euroopa Parlamendi kodukorra artiklis 215 sätestatud petitsioonide lubatavuse kriteeriumide kohaselt peavad petitsioonid vastama formaalsetele lubatavuse tingimustele, see tähendab, et petitsiooni esitajat, kes on ELi kodanik või elanik, peab puudutama küsimus, mis kuulub Euroopa Liidu tegevusvaldkonda; arvestades, et nende tegevusvaldkondade all mõeldakse palju enamat kui lihtsalt ELi ainupädevuste kogumit; arvestades, et 459 petitsiooni tunnistati vastuvõetamatuks, sest need ei vasta formaalsetele tingimustele;

| P. | arvestades, et petitsioonikomisjoni tõhusa töö tagamiseks tuleks põhjendamatute või vastuvõetamatute petitsioonide käsitlemine lõpetada ja esitada petitsiooni esitajale põhjendus; arvestades, et petitsioonide käsitlemise menetlus peaks alati põhinema petitsiooni esitajate parimatel huvidel; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et petitsioonikomisjoni tõhusa töö tagamiseks tuleks põhjendamatute või vastuvõetamatute petitsioonide käsitlemine lõpetada ja esitada petitsiooni esitajale põhjendus; arvestades, et petitsioonide käsitlemise menetlus peaks alati põhinema petitsiooni esitajate parimatel huvidel;

| Q. | arvestades, et petitsioonimenetluse eriline koostoimel põhinev olemus ja kodanike keskse tähtsusega roll selles muudavad iga juhtumi ainulaadseks ja välistavad eelnevalt kindlaks määratud tähtaja; arvestades, et niisugused menetlused nõuavad haldusülesannete täitjatelt erilist paindlikkust ja suhtekorraldusalaseid oskuseid; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et petitsioonimenetluse eriline koostoimel põhinev olemus ja kodanike keskse tähtsusega roll selles muudavad iga juhtumi ainulaadseks ja välistavad eelnevalt kindlaks määratud tähtaja; arvestades, et niisugused menetlused nõuavad haldusülesannete täitjatelt erilist paindlikkust ja suhtekorraldusalaseid oskuseid;

| R. | arvestades, et märkimisväärsel arvul petitsioone arutatakse avalikult petitsioonikomisjoni koosolekutel; arvestades, et petitsiooni esitajatel on õigus tutvustada oma petitsioone ja sageli ka osaleda täies ulatuses nende arutamisel, aidates seeläbi aktiivselt kaasa petitsioonikomisjoni tööle; arvestades, et 2016. aastal viibis petitsioonikomisjoni arutelude ajal kohal 201 petitsiooni esitajat ning nendes osales aktiivselt, st võttes ka sõna, 61 petitsiooni esitajat; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et märkimisväärsel arvul petitsioone arutatakse avalikult petitsioonikomisjoni koosolekutel; arvestades, et petitsiooni esitajatel on õigus tutvustada oma petitsioone ja sageli ka osaleda täies ulatuses nende arutamisel, aidates seeläbi aktiivselt kaasa petitsioonikomisjoni tööle; arvestades, et 2016. aastal viibis petitsioonikomisjoni arutelude ajal kohal 201 petitsiooni esitajat ning nendes osales aktiivselt, st võttes ka sõna, 61 petitsiooni esitajat;

| S. | arvestades, et teave, mille esitavad kodanikud petitsioonides ja petitsioonikomisjoni koosolekute ajal ning mida täiendab Euroopa Komisjoni, liikmesriikide või teiste organite antud oskusteave, on petitsioonikomisjoni töös väga oluline; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et teave, mille esitavad kodanikud petitsioonides ja petitsioonikomisjoni koosolekute ajal ning mida täiendab Euroopa Komisjoni, liikmesriikide või teiste organite antud oskusteave, on petitsioonikomisjoni töös väga oluline;

| T. | arvestades, et 2016. aastal tunti petitsioonides peamiselt muret siseturu küsimuste (eelkõige teenuste osutamine ja inimeste vaba liikumine), põhiõiguste (eriti lapse õigused ja puudega inimeste õigused), sotsiaalküsimuste (töötingimused), keskkonnaküsimuste (jäätmekäitlus, saaste ja keskkonnakaitse) ning Brexiti eriküsimuse pärast (omandatud õiguste kaotamine ja referendumi volitused); |
| --- | --- |

T.

arvestades, et 2016. aastal tunti petitsioonides peamiselt muret siseturu küsimuste (eelkõige teenuste osutamine ja inimeste vaba liikumine), põhiõiguste (eriti lapse õigused ja puudega inimeste õigused), sotsiaalküsimuste (töötingimused), keskkonnaküsimuste (jäätmekäitlus, saaste ja keskkonnakaitse) ning Brexiti eriküsimuse pärast (omandatud õiguste kaotamine ja referendumi volitused);

| U. | arvestades, et 2014. aasta lõpus loodud Euroopa Parlamendi petitsioonide veebiportaal toimib; arvestades, et veebiportaali kaudu esitati 2016. aastal 1 067 petitsiooni (68 % esitatud petitsioonidest) võrreldes 992 petitsiooniga 2015. aastal; arvestades, et tehtud on tehnilisi parandusi, sh otsingufunktsiooni täiustamine, millest on kasu nii kasutajatele kui ka portaali administraatoritele; arvestades, et petitsioonide kokkuvõtted laetakse üles veidi pärast nende vastuvõtmist; arvestades, et muudetud on konfidentsiaalsuse seadistusi ja isikuandmete kaitse avaldusi ning lisatud on korduma kippuvate küsimuste (KKK) rubriik; arvestades, et 2015. ja 2016. aastal esitatud petitsioonide kokkuvõtted laeti üles uue migratsioonivahendi abil; arvestades, et otsingumootoreid on optimeeritud; arvestades, et edukalt on tegeletud kasutajate arvukate individuaalsete abipäringutega; arvestades, et väljatöötamisel on projekti edasised etapid, mis võimaldavad selliseid funktsioone nagu automaatne elektrooniline teavitamine iga asjakohase petitsiooni lisamisest petitsioonikomisjoni päevakorda koos selle tulevase veebiedastuse lingiga ning asjakohaste aruteludega seotud protokollide ja videote hilisemast üleslaadimisest, millest saavad kasu nii petitsiooni esitajad kui ka asjaomased toetajad; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et 2014. aasta lõpus loodud Euroopa Parlamendi petitsioonide veebiportaal toimib; arvestades, et veebiportaali kaudu esitati 2016. aastal 1 067 petitsiooni (68 % esitatud petitsioonidest) võrreldes 992 petitsiooniga 2015. aastal; arvestades, et tehtud on tehnilisi parandusi, sh otsingufunktsiooni täiustamine, millest on kasu nii kasutajatele kui ka portaali administraatoritele; arvestades, et petitsioonide kokkuvõtted laetakse üles veidi pärast nende vastuvõtmist; arvestades, et muudetud on konfidentsiaalsuse seadistusi ja isikuandmete kaitse avaldusi ning lisatud on korduma kippuvate küsimuste (KKK) rubriik; arvestades, et 2015. ja 2016. aastal esitatud petitsioonide kokkuvõtted laeti üles uue migratsioonivahendi abil; arvestades, et otsingumootoreid on optimeeritud; arvestades, et edukalt on tegeletud kasutajate arvukate individuaalsete abipäringutega; arvestades, et väljatöötamisel on projekti edasised etapid, mis võimaldavad selliseid funktsioone nagu automaatne elektrooniline teavitamine iga asjakohase petitsiooni lisamisest petitsioonikomisjoni päevakorda koos selle tulevase veebiedastuse lingiga ning asjakohaste aruteludega seotud protokollide ja videote hilisemast üleslaadimisest, millest saavad kasu nii petitsiooni esitajad kui ka asjaomased toetajad;

| V. | arvestades, et Euroopa kodanikualgatus on oluline vahend, millega suurendada kodanike osalemist ELi poliitiliste otsuste tegemises ning mida tuleks täielikult ära kasutada, et suurendada kodanike usaldust ELi institutsioonide vastu ning aidata kaasa tõelise ja kaasava Euroopa Liidu loomisele; arvestades, et seadusandlik ettepanek, mille esitas Euroopa Komisjon 13. septembril 2017. aastal eesmärgiga vaadata läbi kehtiv määrus (EL) nr 211/2011 kodanikualgatuse kohta (COM(2017)0482), kujutab endast väga vajaliku läbivaatamismenetluse alustamist, et muuta see vahend ELi kodanike jaoks juurdepääsetavamaks ja kasulikumaks; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Euroopa kodanikualgatus on oluline vahend, millega suurendada kodanike osalemist ELi poliitiliste otsuste tegemises ning mida tuleks täielikult ära kasutada, et suurendada kodanike usaldust ELi institutsioonide vastu ning aidata kaasa tõelise ja kaasava Euroopa Liidu loomisele; arvestades, et seadusandlik ettepanek, mille esitas Euroopa Komisjon 13. septembril 2017. aastal eesmärgiga vaadata läbi kehtiv määrus (EL) nr 211/2011 kodanikualgatuse kohta (COM(2017)0482), kujutab endast väga vajaliku läbivaatamismenetluse alustamist, et muuta see vahend ELi kodanike jaoks juurdepääsetavamaks ja kasulikumaks;

| W. | arvestades, et kavandatud oli korraldada neli Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 216a kohast teabekogumiskülastust; arvestades, et teabekogumiskülastused kujutavad endast petitsioonikomisjoni keskse tähtsusega vahendit, mis annab ainulaadse võimaluse koguda keeruliste küsimuste kohta teavet eri sidusrühmadelt ning aidata samal ajal muuta Euroopa Parlamendi töö Euroopa eri nurkadest pärit kodanikele tõeliselt nähtavaks; arvestades, et ellu viidi kaks teabekogumiskülastust, üks Hispaaniasse pärast seda, kui ELi kodanikud olid esitanud mitu petitsiooni veepoliitika raamdirektiivi võimalike rikkumiste kohta, ning üks Slovakkiasse seoses ELi struktuurifondide kasutamisega puuetega inimeste pikaajalise hoolekande keskustes; arvestades, et ülejäänud kaks kavandatud teabekogumiskülastust (üks Iirimaale ja teine Itaaliasse) tühistati; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et kavandatud oli korraldada neli Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 216a kohast teabekogumiskülastust; arvestades, et teabekogumiskülastused kujutavad endast petitsioonikomisjoni keskse tähtsusega vahendit, mis annab ainulaadse võimaluse koguda keeruliste küsimuste kohta teavet eri sidusrühmadelt ning aidata samal ajal muuta Euroopa Parlamendi töö Euroopa eri nurkadest pärit kodanikele tõeliselt nähtavaks; arvestades, et ellu viidi kaks teabekogumiskülastust, üks Hispaaniasse pärast seda, kui ELi kodanikud olid esitanud mitu petitsiooni veepoliitika raamdirektiivi võimalike rikkumiste kohta, ning üks Slovakkiasse seoses ELi struktuurifondide kasutamisega puuetega inimeste pikaajalise hoolekande keskustes; arvestades, et ülejäänud kaks kavandatud teabekogumiskülastust (üks Iirimaale ja teine Itaaliasse) tühistati;

| X. | arvestades, et petitsioonikomisjon vastutab ka suhtlemise eest Euroopa Ombudsmani bürooga, kelle ülesanne on uurida ELi kodanike kaebusi võimaliku haldusomavoli kohta ELi institutsioonides ja organites; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et petitsioonikomisjon vastutab ka suhtlemise eest Euroopa Ombudsmani bürooga, kelle ülesanne on uurida ELi kodanike kaebusi võimaliku haldusomavoli kohta ELi institutsioonides ja organites;

| Y. | arvestades, et Euroopa ombudsman Emily O’Reilly tutvustas oma 2015. aasta aruannet petitsioonikomisjoni 20. juuni 2016. aasta koosolekul, ning arvestades, et petitsioonikomisjoni iga-aastane raport põhineb omakorda osaliselt Euroopa Ombudsmani aastaaruandel; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et Euroopa ombudsman Emily O’Reilly tutvustas oma 2015. aasta aruannet petitsioonikomisjoni 20. juuni 2016. aasta koosolekul, ning arvestades, et petitsioonikomisjoni iga-aastane raport põhineb omakorda osaliselt Euroopa Ombudsmani aastaaruandel;

| Z. | arvestades, et petitsioonikomisjon kuulub liikmena Euroopa ombudsmanide võrgustikku, mille liikmed on ka Euroopa Ombudsman, riiklikud ja piirkondlikud ombudsmanid ning liikmesriikide, kandidaatriikide ja teiste Euroopa Majanduspiirkonna riikide sarnased organid ning mille eesmärk on edendada ELi õiguse ja poliitikaga seotud teabe vahetust ning jagada parimaid tavasid; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et petitsioonikomisjon kuulub liikmena Euroopa ombudsmanide võrgustikku, mille liikmed on ka Euroopa Ombudsman, riiklikud ja piirkondlikud ombudsmanid ning liikmesriikide, kandidaatriikide ja teiste Euroopa Majanduspiirkonna riikide sarnased organid ning mille eesmärk on edendada ELi õiguse ja poliitikaga seotud teabe vahetust ning jagada parimaid tavasid;

| AA. | arvestades, et 147 esitatud petitsiooni (millest 120 esitati 2016. aastal) puudutavad mitmesuguseid küsimusi – peamiselt kodanike õiguste kaitset –, mis tõstatati seoses Ühendkuningriigi referendumiga Euroopa Liidust lahkumise kohta; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et 147 esitatud petitsiooni (millest 120 esitati 2016. aastal) puudutavad mitmesuguseid küsimusi – peamiselt kodanike õiguste kaitset –, mis tõstatati seoses Ühendkuningriigi referendumiga Euroopa Liidust lahkumise kohta;

| AB. | arvestades, et petitsioonikomisjoni 2016. aasta jaanuaris vastu võetud ja sellest ajast alates rakendatud suuniste abil on petitsioonikomisjoni töö ja petitsioonide menetlemine muutunud selgemaks ja struktureeritumaks; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et petitsioonikomisjoni 2016. aasta jaanuaris vastu võetud ja sellest ajast alates rakendatud suuniste abil on petitsioonikomisjoni töö ja petitsioonide menetlemine muutunud selgemaks ja struktureeritumaks;

| AC. | arvestades, et Euroopa Parlamendi kodukorra põhjalikult läbi vaadatud versioon (mis võeti vastu 2016. aasta detsembri täiskogu istungil) sisaldab ka petitsioonimenetluse muudatusi ja täpsustusi; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et Euroopa Parlamendi kodukorra põhjalikult läbi vaadatud versioon (mis võeti vastu 2016. aasta detsembri täiskogu istungil) sisaldab ka petitsioonimenetluse muudatusi ja täpsustusi;

| AD. | arvestades, et üksnes formaalne lähenemine petitsioonide käsitlemisele seoses keskkonnamõju hindamistega seab ohtu ELi keskkonnaalaste õigusaktide nõuetekohase rakendamise liikmesriikides ja usalduse Euroopa Komisjoni vastu, kes peaks tegema tõhusat järelevalvet kodanike põhiõiguste täieliku kaitse tagamiseks; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et üksnes formaalne lähenemine petitsioonide käsitlemisele seoses keskkonnamõju hindamistega seab ohtu ELi keskkonnaalaste õigusaktide nõuetekohase rakendamise liikmesriikides ja usalduse Euroopa Komisjoni vastu, kes peaks tegema tõhusat järelevalvet kodanike põhiõiguste täieliku kaitse tagamiseks;

| 1. | rõhutab petitsioonikomisjoni tähtsat rolli kontaktpunktina, kellele ELi kodanikud ja elanikud saavad esitada oma kaebusi ELi õiguse rikkumiste ja kohaldamise puudujääkide kohta liikmesriikides ning ELi õigusaktides esinevate lünkade ja vastuolude kohta; rõhutab vajadust tagada täiel määral, et institutsioonid tegelevad esitatud küsimustega kiiresti ning ammendaval, erapooletul ja õiglasel viisil; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunnistab, et petitsioonid annavad otsesest allikast olulist teavet mitte ainult ELi õiguse kohaldamisel esinevate rikkumiste ja puuduste kohta liikmesriikides, vaid ka võimalike lünkade kohta ELi õigusaktides ning kodanike soovituste kohta uute võimalike õigusaktide vastuvõtmiseks või kehtivate õigusaktide võimalikuks täiustamiseks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuletab meelde, et petitsioonid võimaldavad Euroopa Parlamendil ja teistel ELi institutsioonidel saada taas kontakti ELi kodanikega, keda ELi õiguse kohaldamine eri haldustasanditel mõjutab; leiab, et suutlikkus tagada läbipaistvus, kodanike otsene osalemine, põhiõiguste täielik kaitse, märkimisväärne edasiminek ELi institutsioonide reageerimises probleemidele, millele kodanikud nende tähelepanu on juhtinud, nende probleemidega tegelemises ja lahendamises, samuti parem koostöö ELi institutsioonide ja teiste ELi asutuste ning riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste vahel on esmatähtsad vahendid, millega suurendada Euroopa Liidu otsustusprotsessi demokraatlikku legitiimsust ja vastutust; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kinnitab, et petitsioonide tulemuslik käsitlemine paneb proovile nii Euroopa Komisjoni kui ka Euroopa Parlamendi suutlikkuse õigusaktide ülevõtmise ja ebaõige kohaldamisega seotud probleemidele reageerida ja neid lahendada ning kokkuvõttes ka suurendab seda suutlikkust; märgib, et Euroopa Komisjon peab ELi õiguse rakendamist esmatähtsaks, et kodanikud saaksid sellest kasu oma igapäevaelus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab petitsioonide esitajate ja nende toetajate seisundi ja õiguste selget eristamist kooskõlas läbipaistvuspõhimõtetega; |
| --- | --- |

5.

| 6. | peab jätkuvalt konkreetseks kohustuseks tagada, et vastuvõetamatute või põhjendamatute petitsioonide korral ei viivitataks ebaproportsionaalselt kaua nende vastuvõetamatuks tunnistamise või käsitlemise lõpetamisega; rõhutab sellega seoses nõuet, mille kohaselt tuleb petitsiooni esitajale petitsiooni vastuvõetamatust või käsitlemise lõpetamist põhjendamatuse tõttu hoolikalt põhjendada; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tunnistab ELi õiguse tulemusliku kohaldamise mõju ELi institutsioonide usaldusväärsuse suurendamisele; tuletab meelde, et Lissaboni lepingus sätestatud petitsiooniõigus on Euroopa kodakondsuse oluline element ning tõeline lakmustest ELi õiguse kohaldamise jälgimiseks ja võimalike lünkade leidmiseks; kutsub petitsioonikomisjoni üles korraldama riigi tasandil samu ülesandeid täitvate organitega korrapäraseid koosolekuid oluliste petitsioonide teemal, et suurendada teadlikkust Euroopa kodanike muredest ELis ja liikmesriikides ning tugevdada veelgi nende õigusi parema Euroopa õigusloome ja õiguse rakendamise abil; nõuab seetõttu kõikidelt riigi ja Euroopa tasandil petitsioonide käsitlemisse ja lahendamisse kaasatud asutustelt esmatähtsa küsimusena sellealaste ulatuslike kohustuste võtmist; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuletab Euroopa Komisjonile meelde, et petitsioonid annavad ainulaadse võimaluse osutada olukordadele, kus ELi õigust ei austata, ja uurida neid, kasutades selleks Euroopa Parlamendi poliitilise kontrolli abi; tuletab Euroopa Komisjonile meelde, et petitsioonikomisjoni esitatud abitaotlustega tuleks nõuetekohaselt tegeleda, ja kordab Euroopa Komisjonile esitatud üleskutset parandada vastuste kvaliteeti, st anda sisukamaid ja põhjalikumaid vastuseid, sealhulgas petitsioonikomisjoni koosolekutel, et tagada Euroopa kodanike mureküsimuste nõuetekohane ja läbipaistev käsitlemine; juhib tähelepanu asjaolule, et petitsioonides esile toodud probleemide käsitlemise viisil on oluline mõju kodanikele, ELi õiguses sätestatud petitsiooniõiguse tegelikule austamisele ja nende arvamustele ELi institutsioonidest; nõuab kindlalt, et Euroopa Komisjon teeks kindlaks, kuidas tõhustada liikmesriikide ametiasutustega tehtavat koostööd ELi õiguse rakendamist ja järgimist käsitlevatele päringutele vastuste andmisel; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on seisukohal, et asjaolu, et esmane vastutus ELi õigusaktide nõuetekohase rakendamise tagamise eest liikmesriikides lasub siseriiklikel kohtutel, ei tohiks mingil juhul välistada Euroopa Komisjoni kui aluslepingute täitmise järelevalvaja ennetavama rolli täitmist ELi õiguse järgimise tagamisel, eelkõige rahvatervise ja keskkonnakaitsega seotud juhtumite korral, mille puhul peaks olema ülimuslik ettevaatuspõhimõte; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et nõukogu ja Euroopa Komisjoni võimalikult kõrge tasandi esindajad peavad osalema petitsioonikomisjoni koosolekutel ja kuulamistel, kui arutlusel olevad küsimused eeldavad eespool nimetatud institutsioonide kaasatust; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub petitsioonikomisjoni koosolekutel osalevaid Euroopa Komisjoni ametnikke üles olema valmis pidama petitsioonide esitajatega asjakohast dialoogi ning mitte piirduma juba koostatud ja enne koosolekut välja saadetud vastuse ettelugemisega; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nõuab, et uuritaks telekonverentsiteenuste kasutamise võimalikkust; ergutab uute audiovisuaalsete tehnoloogiate kasutamist, et võimaldada petitsioonide esitajatel täita petitsioonikomisjoni töös suuremat rolli oma petitsiooni läbivaatamisel reaalajas osalemise kaudu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ei nõustu sellega, et Euroopa Komisjon on korduvalt tõlgendanud 27. aastaaruannet Euroopa Liidu õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2009) viisil, mille kohaselt on tal väidetavalt õigus lõpetada selliste toimikute käsitlemine, mille suhtes ei ole rikkumismenetluse alustamiseks veel ametlikke samme tehtud, või peatada pooleliolev rikkumismenetlus juhtumite korral, mille menetlus on siseriiklikus kohtus pooleli; tuletab meelde, et oma 15. detsembri 2016. aasta resolutsiooni (petitsioonikomisjoni 2016. aasta tegevuse kohta) (1) punktis 11 kinnitas Euroopa Parlament veel kord, et ei nõustu Euroopa Komisjoni algse lähenemisviisiga eespool nimetatud aruande suhtes, nagu on väljendatud Euroopa Parlamendi 14. septembri 2011. aasta resolutsioonis (2), kus eelkõige punktides 1, 23 ja 32 paluti Euroopa Komisjonil suurendada oma jõupingutusi, et tagada oma volituste piires ELi õigusaktide järjepidev rakendamine, ja kasutada rikkumismenetlusi siseriiklike kohtumenetluste olemasolust sõltumata; |
| --- | --- |

13.

| 14. | märgib Euroopa Komisjoni 6. juuli 2017. aasta aastaaruandele „Euroopa Liidu õiguse kohaldamise järelevalve. 2016. aasta aruanne“ (COM(2017)0370) viidates murega käimasolevate rikkumismenetluste arvu märkimisväärset suurenemist (21 %) eelmise aastaga võrreldes; kutsub Euroopa Komisjoni üles võtma järelmeetmeid Euroopa Parlamendi üleskutsete suhtes jagada teavet käimasolevate rikkumismenetluste seisu kohta; rõhutab petitsioonide tähtsat rolli Euroopa õiguse ebapiisava rakendamise või hilise ülevõtmise tuvastamisel; tuletab Euroopa Komisjonile meelde, et petitsioonikomisjon on võtnud kohustuse vastata kodanike ootustele õigeaegselt ja vastutustundlikult ning tagada samal ajal ELi õiguse demokraatlik kontroll ja nõuetekohane kohaldamine; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palub Euroopa Komisjonil esitada täpsed statistilised andmed niisuguste petitsioonide arvu kohta, mille põhjal alustati EU Piloti või rikkumismenetlus; palub lisaks, et talle esitataks aruanded juhtumite kohta, mis on seotud eri käimasolevate menetlustega, ja dokumendid, mida on vahetatud EU Piloti ja rikkumismenetluste käigus, pärast seda, kui need menetlused on lõpule viidud Euroopa Liidu Kohtu praktika kohaldamise abil, et hõlbustada struktureeritud dialoogi pidamist ja vähendada vaidluste lahendamise aega; palub Euroopa Komisjonil arutada neid aruandeid ennetavalt petitsioonikomisjoniga, kaasates sellesse asepresidendi, kes vastutab õiguse kohaldamise ja lihtsustamise eest; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon kasutaks nõuetekohaselt oma volitusi, mis tulenevad tema rollist aluslepingute täitmise järelevalvajana, sest selline roll on ülimalt oluline ELi toimimise jaoks kodanike ja Euroopa seadusandjate seisukohast; nõuab, et rikkumismenetlustega tegeletaks õigeaegselt, et teha viivitamata lõpp olukordadele, mille raames ELi õigust ei austata; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on seisukohal, et väga tähtis on koostöö tegemine teiste parlamendikomisjonidega; osutab sellega seoses petitsioonikomisjoni niisuguste suuniste vastuvõtmisele, milles sõnastatakse põhimõte luua koos teiste parlamendikomisjonidega petitsioonide võrgustik; tunneb heameelt asjaolu üle, et sellise võrgustiku suunised on vastu võetud; juhib tähelepanu kõigile parlamendikomisjonidele esitatud küsimustikule, mille eesmärk on mõista paremini neile arvamuse saamiseks või teavitamise eesmärgil edastatud petitsioonide läbivaatamise korda; märgib rahuloluga, et 2016. aastal toimus esimene võrgustiku koosolek töötajate tasandil ja 2017. aastal toimus kaks koosolekut liikmete tasandil; võtab positiivse sammuna teadmiseks petitsioonikomisjoni ja muude parlamendikomisjonide kooskõlastustöös tehtud edusammud ning kõikide asjaomaste parlamendikomisjonide poliitikavaldkondade temaatilise jaotuse, mis võimaldab teistele parlamendikomisjonidele saadetud petitsioonide suhtes paremate järelmeetmete võtmist; nõuab petitsioonikomisjoni võrgustiku tugevdamist eesmärgiga integreerida petitsioonid käimasolevasse õigusloomealasesse tegevusse; soovitab anda Euroopa Parlamendi liikmete töötajatele konkreetsed suunised petitsiooniõiguse kohta, et võimaldada neil paremini aidata menetluse käigust huvitatud valijaskonna liikmeid; |
| --- | --- |

17.

| 18. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et Euroopa Liidu põhiõiguste hartat kohaldatakse liikmesriikides vaid ELi õiguse rakendamisel; kordab asjaolu, et paljude kodanike jaoks on harta rakendamine olnud ebaselge ja mitterahuldav; peab kahetsusväärseks, et Euroopa Liidu Kohus on tõlgendanud põhiõiguste harta artiklit 51 ettevaatlikult, võimaldades aga siiski harta kohaldamisala laiendamist, et hõlmata riigisisesed sätted, millega rakendatakse ELi õigust, ja sätted, millega tagatakse ELi õigusnormide tulemuslik kohaldamine; on seisukohal, et suurema osa ELi kodanike ootused hartas sätestatud õiguste suhtes ulatuvad palju kaugemale nende praegusest kohaldamisalast; rõhutab, et artikli 51 liiga kitsas või ebajärjekindel tõlgendamine põhjustab kodanike võõrdumist EList; nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon võtaks meetmeid, et tagada artikli 51 kohaldamisala võimalikult järjekindel ja ulatuslik tõlgendus; tunneb heameelt asjaolu üle, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametis on kasutusele võetud interaktiivne vahend, mis tagab hõlpsa juurdepääsu teabele iga liikmesriigi ametiasutuste kohta, kelle poole põhiõiguste küsimustes pöörduda; |
| --- | --- |

18.

| 19. | märgib, et pärast Ühendkuningriigi referendumit Euroopa Liidust lahkumise kohta on asjaomased petitsiooni esitajad mures nende edaspidiste õiguste pärast, mida on väljendatud paljudes Ühendkuningriiki käsitlevates petitsioonides; tuletab meelde oma 5. aprilli 2017. aasta resolutsiooni (3), milles Euroopa Parlament rõhutab, et väljaastumislepingu saab sõlmida vaid tema nõusolekul, ning nõudmist, et Ühendkuningriigis elavaid või elanud 27-liikmelise Euroopa Liidu kodanikke ning teistes liikmesriikides elavaid või elanud Ühendkuningriigi kodanikke koheldaks õiglaselt, ning on arvamusel, et nende vastavad õigused ja huvid tuleb läbirääkimistel seada täielikuks prioriteediks; võtab teadmiseks lahendamata mured, mis on seotud rohkem kui 15 aastat mujal ELis elanud Ühendkuningriigi kodanike hääleõigustega ja neilt valimisõiguse äravõtmisega; tuletab meelde, et petitsioonikomisjon on täitnud aktiivset rolli ELi ja Suurbritannia kodanike õiguste kaitsmisel, andes panuse Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta ja 3. oktoobri 2017. aasta resolutsioonidesse (4) Ühendkuningriigiga peetavate läbirääkimiste seisu kohta pärast Ühendkuningriigi teadet EList lahkumise kohta, tellides uuringu Brexiti petitsiooniõigusega seotud mõju kohta ning petitsioonikomisjoni pädevuste, kohustuste ja tegevuse kohta ning vaadates oma 21. juuni 2017. aasta koosolekul läbi petitsioonid, mis käsitlevad Brexitit ja kodanike õigusi; toetab Euroopa Komisjoni kohustust tagada täies ulatuses Ühendkuningriigis elavate Euroopa kodanike õigused Brexiti läbirääkimiste ajal ja pärast riigi lahkumist EList ning kutsub Euroopa Komisjoni üles tagama mujal Euroopa Liidus elavatele Ühendkuningriigi kodanikele täielikud omandatud õigused, et hoida ära kodanike kasutamine kauplemisvahendina või nende õiguste õõnestamine läbirääkimiste tulemusena; |
| --- | --- |

19.

| 20. | juhib tähelepanu petitsioonikomisjoni olulisele käimasolevale tööle seoses puuetega seotud küsimusi käsitlevate petitsioonidega ning rõhutab petitsioonikomisjoni valmisolekut toetada jätkuvalt puudega inimeste õiguste tugevdamise alaseid pingutusi; nõuab, et Euroopa institutsioonid oleksid selles valdkonnas eeskujuks ning tagaksid riikide ametiasutuste rakendusmeetmete täieliku ja järjepideva vastavuse ELi õigusaktidele ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonile; rõhutab, et 22. ja 23. septembril 2016. aastal toimus teabekogumiskülastus Slovakkiasse, et koguda teavet investeeringute kasutamise kohta puudega inimestele mõeldud asutustes, ning selle raames soovitati Euroopa Komisjonil praegust olukorda uurida; rõhutab vajadust parandada puuetega inimeste osalemist poliitikas, eelkõige järgmiste Euroopa Parlamendi valimiste ettevalmistamises, ning tunnustada kõigi puudega inimeste õigust hääletada kooskõlas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklitega 12 ja 29; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab taas tööd, mida petitsioonikomisjon teeb 2013. aasta Marrakechi lepingu (avaldatud teostele juurdepääsu lihtsustamise kohta nägemispuudega või muu trükikirja lugemise puudega isikutele) ratifitseerimise ja kiire rakendamise toetamiseks; rõhutab sellega seoses oma 3. veebruari 2016. aasta lühikest resolutsiooni (5) Marrakechi lepingu ratifitseerimise kohta, milles nõuti kõigilt asjaosalistelt kiiret reageerimist, et saavutada pikka aega kestnud olukorras edasiminek eesmärgiga lihtsustada ratifitseerimist ELi tasandil; märgib, et Euroopa Parlament ja nõukogu on jõudnud kokkuleppele Euroopa Komisjoni seadusandlike ettepanekute kohta, milles käsitletakse Marrakechi lepingu (COM(2016)0595 ja COM(2016)0596) rakendamist ja mis on muutunud siduvaks (6); |
| --- | --- |

21.

| 22. | juhib tähelepanu kahele iga-aastasele raportile, st raportile petitsioonikomisjoni 2015. aasta tegevuse kohta (7) ja raportile Euroopa Ombudsmani 2015. aasta tegevuse aruande kohta (8), ning mitmele petitsioonikomisjoni arvamusele, näiteks arvamus lapsendamiste piiriülese tunnustamise kohta (9), ELi võimaluste kohta parandada ravimite kättesaadavust (10), ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise kohta, pöörates erilist tähelepanu ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni komitee lõppjäreldustele (11), ELi õiguse kohaldamise järelevalvet käsitleva 2014. aasta aruande kohta (12) ja põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus 2015. aastal (13); |
| --- | --- |

22.

| 23. | juhib tähelepanu toetusele, mida petitsioonikomisjon on pakkunud Euroopa kodanikualgatusele; võtab teadmiseks Euroopa Komisjoni ettepaneku vaadata läbi asjakohane määrus, et suurendada algatuse tähtsust demokraatliku osalemise vahendina; peab kahetsusväärseks asjaolu, et Euroopa Komisjon ei võtnud nõuetekohaselt arvesse Euroopa kodanikualgatust käsitleva muu kui seadusandliku resolutsiooni raames hiljuti tehtud tööd, eelkõige petitsioonikomisjoni arvamust, ega järginud seega ka täielikult institutsioonidevahelist kokkulepet; nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon võtaks petitsioonikomisjoni arvamust arvesse eelseisvas seadusandlikus menetluses, et saavutada Euroopa kodanikualgatuste kaudu ELi kodanike täielik ja tõhus kaasamine ELi tasandi otsustusprotsessi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | peab kahetsusväärseks, et komisjon ei ole kindlameelselt kasutanud oma kontrolliõigusi, vältimaks seda, et ühtsele turule tuuakse diiselmootoriga saastavaid autosid, mis suurendavad olulisel määral lubatud künnist ületavat NO2-heidet keskkonda ja mis ei vasta ELi tüübikinnitust ning sõiduautode ja kergsõidukite heidet käsitlevatele eeskirjadele; tuletab meelde, et see aspekt kuulub lahutamatu osana nende kodanike murettekitavate küsimuste hulka, kes on kasutanud oma petitsiooniõigust, et nõuda inimeste tervise, keskkonna ja tarbijate õiguste tõhusat kaitsmist; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et läbipaistvus ja kodanike juurdepääs ELi institutsioonide dokumentidele peaks olema reegel, et tagada kodanike demokraatlike õiguste kaitse kõrgem tase; on seisukohal, et tuleks kiiresti esitada ettepanek määruse (EÜ) nr 1049/2001 muutmiseks selles suunas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab Euroopa Parlamendi tugevat koostööd Euroopa Ombudsmaniga ja viimase osalemist Euroopa ombudsmanide võrgustikus; rõhutab Euroopa Ombudsmani ja petitsioonikomisjoni suurepäraseid suhteid institutsioonilises raamistikus; tunneb erilist heameelt Euroopa Ombudsmani poolt kogu aasta jooksul antava korrapärase panuse üle petitsioonikomisjoni töösse; rõhutab Euroopa Ombudsmani olulist rolli töös, mille eesmärk on aidata parandada ELi tasandi otsustusprotsesse ja haldust, mis tuleks võimalikult kiiresti muuta täielikult läbipaistvateks, erapooletuteks ning kodanike õiguste tulemuslikku ja tõhusat kaitset võimaldavateks; toetab praeguse ombudsmani tööd tema pädevuse eri valdkondades, sealhulgas tema omaalgatuslikke ja strateegilisi uurimisi, mis on kasulikud mitte ainult hea halduse, vaid ka liidu parema demokraatliku toimimise seisukohast; tunneb heameelt Euroopa Ombudsmani algatuste üle, mille eesmärk on kasutada paremini ära võrgustiku potentsiaali ja suurendada selle nähtavust; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tunneb heameelt hea halduse auhinna konkursi üle, mille kuulutas Euroopa Ombudsmani büroo välja 2016. aastal, et tunnustada ELi institutsioonide töötajaid, asutusi ja organeid, kes tegelevad oma igapäevaseid ülesandeid täites hea halduse edendamisega; nõuab praeguse Euroopa hea halduse tava eeskirja muutmist siduvaks määruseks, lisades sellesse muude aspektide hulgas konkreetsed sätted huvide konflikti ennetamiseks ELi institutsioonide, asutuste ja organite kõikidel tasanditel; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, et esitatud petitsioonides on käsitletud väga mitmesuguseid teemavaldkondi, alates siseturust, õigusküsimustest, energeetikast ja transpordist kuni põhiõiguste, tervise, keskkonnaõiguse, puuete ja loomade heaoluni, samuti Brexiti mitmesugust mõju kodanikele; rõhutab, et saadud petitsioonide arv on 2016. aastal 10 % kasvanud (1 569), ja nõuab, et Euroopa institutsioonid võtaksid petitsioonidega tegelevatesse teenistustesse ja eelkõige petitsioonikomisjoni sekretariaati tööle piisavalt töötajaid; |
| --- | --- |

28.

| 29. | palub Euroopa Komisjonil tagada igakülgsete analüüside tegemise liikmesriikide selliste keskkonnahinnangute vastavuse kohta ELi õigusele, mis on seotud lubade andmisega selliste taristuprojektide elluviimiseks, mille puhul on kodanikud petitsioonide abil teatanud tõsisest ohust inimeste tervisele ja keskkonnale; rõhutab, et kooskõlas ettevaatuspõhimõttega on oluline teha need analüüsid ja võtta neile järgnevad võimalikud komisjonipoolsed meetmed eelnevalt ja ennetavalt, et hoida ära pöördumatut keskkonnaseisundi halvenemist; |
| --- | --- |

29.

| 30. | juhib tähelepanu arvukatele petitsioonidele laste heaolu küsimustega tegelevate asutuste tegevuse ning laste õiguste kaitse kohta, eelkõige piiriülese mõjuga juhtumite korral; tunnustab petitsioonikomisjoni laste heaolu küsimustega tegeleva töörühma tööd; juhib tähelepanu 2016. aasta märtsis vastu võetud lühikesele resolutsiooni ettepanekule lapse huvide (piiriülese) kaitse kohta Euroopas; võtab teadmiseks ettepaneku sõnastada uuesti Brüsseli IIa määrus (mis käsitleb kohtualluvust, abieluasjade ja vanemliku vastutusega seotud kohtuasjades otsuste tunnustamist ja täitmist, ning rahvusvahelisi lapserööve) ning märgib, et paljusid petitsioonides käsitletud küsimusi, näiteks küsimusi, mis on seotud menetluste ja tavadega, mida järgivad konkreetselt liikmesriikide asjaomased asutused lapsi puudutavate piiriülese mõjuga otsuste langetamisel, ja vanema sooritatud rahvusvahelisele lapseröövile järgnevate tagasitoomise menetluste tõhususega, tuleb esinevate probleemide kõrvaldamise eesmärgil põhjalikult uurida; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab loomade heaolu käsitlevate petitsioonide jätkuvalt suurt arvu ning peab endiselt kahetsusväärseks loomade kaitset ja heaolu käsitleva Euroopa Liidu strateegia (2012–2015) rakendamisel esinevaid viivitusi; peab ülimalt oluliseks käivitada ELi tasandil uus strateegia, et täita kõik olemasolevad lüngad ning tagada täielik ja tõhus loomade heaolu kaitse selge ning kõikehõlmava õigusraamistiku abil, mis vastab täielikult Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 13 nõuetele; |
| --- | --- |

31.

| 32. | peab kahetsusväärseks, et pärast petitsiooni nr 0747/2016 esitamist ei ole tehtud märkimisväärseid edusamme juhtumi puhul, mis on seotud mittekodanike valimisõigustega Eestis ja Lätis; rõhutab, et mis tahes tarbetud viivitused võivad põhjustada usaldamatust Euroopa institutsioonide vastu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab, kui olulist osa täidab siseturu probleemide lahendamise võrgustik (SOLVIT), mille abil saavad kodanikud ja ettevõtjad väljendada oma muret avaliku sektori asutuste võimalike ELi õiguse rikkumiste pärast teistes liikmesriikides; kutsub Euroopa Komisjoni ja ka liikmesriike üles edendama SOLVITit, et muuta see kodanike jaoks kasulikumaks ja nähtavamaks; väljendab sellega seoses heameelt SOLVITi võrgustiku tugevdamise tegevuskava üle, mille Euroopa Komisjon avaldas 2017. aasta mais; palub Euroopa Komisjonil tagada selle tegevuskava kiire rakendamine ja anda selle tulemustest Euroopa Parlamendile aru; |
| --- | --- |

33.

| 34. | juhib tähelepanu petitsioonide veebiportaalis tehtud täiustustele; rõhutab, et veebiportaalis tuleb teha veel tehnilisi täiustusi, et tagada petitsioonikomisjoni täielik valmisolek tegeleda ootamatute olukordadega, näiteks siis, kui esitatud petitsioonide arv peaks järsult suurenema; on seisukohal, et portaali jätkuv tehniline arendamine ja suurem tehniline võimsus on petitsiooniprotsessi sujuvaks toimimiseks hädavajalikud; rõhutab portaali tähtsust hõlpsasti juurdepääsetava suhtlusvahendina nii kodanike ja petitsiooni esitajate kui ka mobiilsidevahendite kasutajate ja puudega inimeste jaoks; ootab projekti edasiste etappide kiiret rakendamist, mis võimaldab petitsioonide esitajatele ja toetajatele tõhustatud interaktiivset kogemust ja rohkem reaalajas saadavat teavet; |
| --- | --- |

34.

| 35. | nõuab sihipärasemat ja aktiivsemat pressi- ja teabeteenust ning aktiivsemat sotsiaalmeedia osalust, muutes petitsioonikomisjoni töö üldsuse muredele reageerimisel tõhusamaks; |
| --- | --- |

35.

| 36. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja petitsioonikomisjoni raport nõukogule, komisjonile, Euroopa Ombudsmanile, liikmesriikide valitsustele ja liikmesriikide parlamentidele ning nende petitsioonikomisjonidele ja ombudsmanidele või samalaadsetele pädevatele organitele. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0512.

(2)  ELT C 51 E, 22.2.2013, lk 66.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0102.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0361.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0037.

(6)  ELT L 242, 20.9.2017, lk 1 ja 6.

(7)  30. novembril 2016 vastu võetud arvamus.

(8)  11. novembril 2016 vastu võetud arvamus.

(9)  21. aprillil 2016 vastu võetud arvamus.

(10)  15. novembril 2016 vastu võetud arvamus.

(11)  27. aprillil 2016 vastu võetud arvamus.

(12)  22. aprillil 2016 vastu võetud arvamus.

(13)  12. oktoobril 2016 vastu võetud arvamus.

---

| 11.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/114 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/114

---

P8_TA(2017)0503

Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2017. aasta resolutsioon Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia kohta (2016/2327(INI))

(2018/C 369/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

| — | võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2016. aasta teatist „Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia“ (COM(2016)0501), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2016. aasta teatist „Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia“ (COM(2016)0501),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. märtsi 2011. aasta valget raamatut „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas“ (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. märtsi 2011. aasta valget raamatut „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas“ (COM(2011)0144),

| — | võttes arvesse komisjoni 31. märtsi 1998. aasta teatist „Transport ja süsinikdioksiid ning ühendusemeetodi väljatöötamine“ (COM(1998)0204), mis avaldati pärast Kyoto protokolli vastuvõtmist, kuid mille põhjal ei võetud piisavaid meetmeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 31. märtsi 1998. aasta teatist „Transport ja süsinikdioksiid ning ühendusemeetodi väljatöötamine“ (COM(1998)0204), mis avaldati pärast Kyoto protokolli vastuvõtmist, kuid mille põhjal ei võetud piisavaid meetmeid,

| — | võttes arvesse oma 9. septembri 2015. aasta resolutsiooni 2011. aasta transpordipoliitika valge raamatu rakendamise kohta: vahekokkuvõte ja edasised sammud säästva liikuvuse suunas (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. septembri 2015. aasta resolutsiooni 2011. aasta transpordipoliitika valge raamatu rakendamise kohta: vahekokkuvõte ja edasised sammud säästva liikuvuse suunas (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. veebruari 2017. aasta arvamust komisjoni 20. juuli 2016. aasta teatise kohta Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. veebruari 2017. aasta arvamust komisjoni 20. juuli 2016. aasta teatise kohta Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia“,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/33/EÜ keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/33/EÜ keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamise kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames (4), ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2011. aasta määrust (EL) nr 510/2011, millega kehtestatakse uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes väikesõidukite CO2-heite vähendamist käsitlevast liidu terviklikust lähenemisviisist (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames (4), ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2011. aasta määrust (EL) nr 510/2011, millega kehtestatakse uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes väikesõidukite CO2-heite vähendamist käsitlevast liidu terviklikust lähenemisviisist (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 1999. aasta direktiivi 1999/94/EÜ, milles käsitletakse kütusesäästuga ja CO2-heitmetega seotud andmete tarbijale kättesaadavust uute sõiduautode turustamisel (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 1999. aasta direktiivi 1999/94/EÜ, milles käsitletakse kütusesäästuga ja CO2-heitmetega seotud andmete tarbijale kättesaadavust uute sõiduautode turustamisel (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 595/2009, mis käsitleb mootorsõidukite ja mootorite tüübikinnitust seoses raskeveokite heitmetega (Euro VI) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 715/2007 ja direktiivi 2007/46/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/1269/EMÜ, 2005/55/EÜ ja 2005/78/EÜ (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 595/2009, mis käsitleb mootorsõidukite ja mootorite tüübikinnitust seoses raskeveokite heitmetega (Euro VI) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 715/2007 ja direktiivi 2007/46/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/1269/EMÜ, 2005/55/EÜ ja 2005/78/EÜ (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrust (EL) 2015/757, mis käsitleb meretranspordist pärit süsinikdioksiidi heitkoguste seiret, aruandlust ja kontrolli ning millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrust (EL) 2015/757, mis käsitleb meretranspordist pärit süsinikdioksiidi heitkoguste seiret, aruandlust ja kontrolli ning millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 1998. aasta direktiivi 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi ning nõukogu direktiivi 93/12/EMÜ muutmise kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 1998. aasta direktiivi 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi ning nõukogu direktiivi 93/12/EMÜ muutmise kohta (11),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. septembri 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/1513, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi kohta ning direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. septembri 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/1513, millega muudetakse direktiivi 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi kohta ning direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (12),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. novembri 2016. aasta teatist „Koostoimelisi intelligentseid transpordisüsteeme käsitlev Euroopa strateegia – samm koostoimelise, ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse tagamise suunas“ (COM(2016)0766), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. novembri 2016. aasta teatist „Koostoimelisi intelligentseid transpordisüsteeme käsitlev Euroopa strateegia – samm koostoimelise, ühendatud ja automatiseeritud liikuvuse tagamise suunas“ (COM(2016)0766),

| — | võttes arvesse koostalitlusvõimeliste intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtu üldkava ELis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse koostalitlusvõimeliste intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtu üldkava ELis,

| — | võttes arvesse komisjoni 26. mai 1999. aasta direktiivi 1999/52/EÜ, millega kohandatakse nõukogu direktiivi 96/96/EÜ (mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) tehnika arenguga (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. mai 1999. aasta direktiivi 1999/52/EÜ, millega kohandatakse nõukogu direktiivi 96/96/EÜ (mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) tehnika arenguga (13),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/52/EÜ ühenduse elektroonilise maanteemaksu koostalitlusvõime kohta (14) ja komisjoni 6. oktoobri 2009. aasta otsust 2009/750/EÜ Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse määratluse ja tehniliste elementide kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/52/EÜ ühenduse elektroonilise maanteemaksu koostalitlusvõime kohta (14) ja komisjoni 6. oktoobri 2009. aasta otsust 2009/750/EÜ Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse määratluse ja tehniliste elementide kohta (15),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta määrust (EL) nr 913/2010 konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta määrust (EL) nr 913/2010 konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta (16),

| — | võttes arvesse nõukogu 7. detsembri 1992. aasta direktiivi 92/106/EMÜ, millega kehtestatakse ühiseeskirjad kaupade teatavate kombineeritud vedude kohta liikmesriikide vahel (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. detsembri 1992. aasta direktiivi 92/106/EMÜ, millega kehtestatakse ühiseeskirjad kaupade teatavate kombineeritud vedude kohta liikmesriikide vahel (17),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1073/2009 rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1073/2009 rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 (18),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiivi 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiivi 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta (19),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/59/EÜ laevaheitmete ja lastijäätmete vastuvõtmise seadmete kohta sadamates (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/59/EÜ laevaheitmete ja lastijäätmete vastuvõtmise seadmete kohta sadamates (20),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) 2016. aastal Montrealis toimunud assamblee 39. istungjärgu tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) 2016. aastal Montrealis toimunud assamblee 39. istungjärgu tulemusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/35/EÜ, mis käsitleb laevade põhjustatud merereostust ning karistuste kehtestamist merereostusega seotud rikkumiste eest (21), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiiviga 2009/123/EÜ (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/35/EÜ, mis käsitleb laevade põhjustatud merereostust ning karistuste kehtestamist merereostusega seotud rikkumiste eest (21), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiiviga 2009/123/EÜ (22),

| — | võttes arvesse autotööstuses heitkoguste mõõtmise uurimiskomisjoni raportit komisjoni töö kohta (A8-0049/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse autotööstuses heitkoguste mõõtmise uurimiskomisjoni raportit komisjoni töö kohta (A8-0049/2017),

| — | võttes arvesse oma 2. detsembri 2015. aasta resolutsiooni säästva linnalise liikumiskeskkonna kohta (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. detsembri 2015. aasta resolutsiooni säästva linnalise liikumiskeskkonna kohta (23),

| — | võttes arvesse oma 23. juuni 2016. aasta resolutsiooni taastuvenergia kasutuselevõttu käsitleva arenguaruande kohta (24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. juuni 2016. aasta resolutsiooni taastuvenergia kasutuselevõttu käsitleva arenguaruande kohta (24),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/2284, mis käsitleb teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamist, millega muudetakse direktiivi 2003/35/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/81/EÜ (25), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/2284, mis käsitleb teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamist, millega muudetakse direktiivi 2003/35/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/81/EÜ (25),

| — | võttes arvesse oma 4. aprilli 2017. aasta soovitust nõukogule ja komisjonile autotööstuses heitkoguste mõõtmise uurimise põhjal (26), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. aprilli 2017. aasta soovitust nõukogule ja komisjonile autotööstuses heitkoguste mõõtmise uurimise põhjal (26),

| — | võttes arvesse oma volitusi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks tüübikinnituse ja turujärelevalve läbivaatamist käsitleva raporti kohta, mis võeti vastu 4. aprillil 2017 (27), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma volitusi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks tüübikinnituse ja turujärelevalve läbivaatamist käsitleva raporti kohta, mis võeti vastu 4. aprillil 2017 (27),

| — | võttes arvesse ringmajanduse paketti, mille komisjon võttis vastu 2. detsembril 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ringmajanduse paketti, mille komisjon võttis vastu 2. detsembril 2015,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A8-0356/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A8-0356/2017),

| A. | arvestades, et Pariisi kokkuleppe (mille EL ratifitseeris 4. novembril 2016 ja mis jõustus samal päeval) kõik 151 osalist on võtnud kohustuse hoida ülemaailmne temperatuuri tõus tuntavalt allpool 2 oC võrreldes tööstusajastu eelse tasemega, ning püüda piirata temperatuuri tõusu 1,5 kraadini võrreldes tööstusajastu eelse tasemega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Pariisi kokkuleppe (mille EL ratifitseeris 4. novembril 2016 ja mis jõustus samal päeval) kõik 151 osalist on võtnud kohustuse hoida ülemaailmne temperatuuri tõus tuntavalt allpool 2 oC võrreldes tööstusajastu eelse tasemega, ning püüda piirata temperatuuri tõusu 1,5 kraadini võrreldes tööstusajastu eelse tasemega;

| B. | arvestades, et kuna maanteetransport tekitab üle 70 % kogu transpordisektori kasvuhoonegaaside heitkogustest ja suure osa õhureostusest, peaksid meetmed keskenduma eelkõige sellele valdkonnale, kuigi heitkoguste vähendamiseks tehtavaid jõupingutusi tuleks suurendada kõikides transpordisektorites; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kuna maanteetransport tekitab üle 70 % kogu transpordisektori kasvuhoonegaaside heitkogustest ja suure osa õhureostusest, peaksid meetmed keskenduma eelkõige sellele valdkonnale, kuigi heitkoguste vähendamiseks tehtavaid jõupingutusi tuleks suurendada kõikides transpordisektorites;

| C. | arvestades, et maagaas (surumaagaas ja veeldatud maagaas) ning eriti biometaan, sünteetiline metaan ja veeldatud naftagaas võivad aidata vähendada transpordisektori, eelkõige laevade ja raskeveokite CO2-heidet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et maagaas (surumaagaas ja veeldatud maagaas) ning eriti biometaan, sünteetiline metaan ja veeldatud naftagaas võivad aidata vähendada transpordisektori, eelkõige laevade ja raskeveokite CO2-heidet;

| D. | arvestades, et 2011. aasta valges raamatus sedastab komisjon, et on seadnud eesmärgi vähendada transpordisektori kasvuhoonegaaside heidet 2050. aastaks vähemalt 60 % võrreldes 1990. aastaga; arvestades, et Pariisi kokkuleppe täitmiseks tuleb sajandi keskpaigaks järsult vähendada transpordisektori kasvuhoonegaaside heitkoguseid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2011. aasta valges raamatus sedastab komisjon, et on seadnud eesmärgi vähendada transpordisektori kasvuhoonegaaside heidet 2050. aastaks vähemalt 60 % võrreldes 1990. aastaga; arvestades, et Pariisi kokkuleppe täitmiseks tuleb sajandi keskpaigaks järsult vähendada transpordisektori kasvuhoonegaaside heitkoguseid;

| E. | arvestades, et usaldusväärne pikaajaline heitkoguste vähendamise kava võib tagada sõidukite tootjatele uutesse tehnoloogiatesse investeerimisel vajaliku plaanimiskindluse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et usaldusväärne pikaajaline heitkoguste vähendamise kava võib tagada sõidukite tootjatele uutesse tehnoloogiatesse investeerimisel vajaliku plaanimiskindluse;

| F. | arvestades, et transpordisektori pikaajaline dekarboniseerimine nõuab taastuvate energiaallikate laialdast kasutamist, mis oleks vastavalt eri transpordiliikidele mitmekesistatud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et transpordisektori pikaajaline dekarboniseerimine nõuab taastuvate energiaallikate laialdast kasutamist, mis oleks vastavalt eri transpordiliikidele mitmekesistatud;

| G. | arvestades, et nii era- kui ka avaliku sektori elektritranspordisüsteemid võivad CO2-heite vähendamise ning saasteainete ja müra elimineerimisega aidata kestlikult lahendada linnalise liikumiskeskkonna suuri probleeme; arvestades, et elektrisõidukite kestlikkus sõltub ka taastuvallikatest toodetud elektrienergia kasutamisest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et nii era- kui ka avaliku sektori elektritranspordisüsteemid võivad CO2-heite vähendamise ning saasteainete ja müra elimineerimisega aidata kestlikult lahendada linnalise liikumiskeskkonna suuri probleeme; arvestades, et elektrisõidukite kestlikkus sõltub ka taastuvallikatest toodetud elektrienergia kasutamisest;

| H. | arvestades, et transport tekitab enam kui 25 % kasvuhoonegaaside heitkogustest, millest maanteetranspordi arvele langeb üle 70 %; arvestades, et transport on ka peamine õhusaaste allikas linnades; arvestades, et nimetatud õhusaaste põhjustab igal aastal üle 400 000 enneaegse surma juhtumi (28) ning tervishoiukulusid 330 miljardist eurost kuni 940 miljardit euroni (29), mis moodustab 3–9 % ELi SKPst; arvestades, et eriti kahjulikult mõjuvad rahvatervisele tahked osakesed ja lämmastikoksiidid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et transport tekitab enam kui 25 % kasvuhoonegaaside heitkogustest, millest maanteetranspordi arvele langeb üle 70 %; arvestades, et transport on ka peamine õhusaaste allikas linnades; arvestades, et nimetatud õhusaaste põhjustab igal aastal üle 400 000 enneaegse surma juhtumi (28) ning tervishoiukulusid 330 miljardist eurost kuni 940 miljardit euroni (29), mis moodustab 3–9 % ELi SKPst; arvestades, et eriti kahjulikult mõjuvad rahvatervisele tahked osakesed ja lämmastikoksiidid;

| I. | arvestades, et transpordisektoris on CO2-heidet kõige vähem piiratud ning rohkem kui 94 % selle sektori energiavajadusest rahuldatakse endiselt fossiilkütustega; arvestades, et kasvuhoonegaaside heited moodustavad juba peaaegu veerandi kogu ELi CO2-heitest ja suurenevad üha; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et transpordisektoris on CO2-heidet kõige vähem piiratud ning rohkem kui 94 % selle sektori energiavajadusest rahuldatakse endiselt fossiilkütustega; arvestades, et kasvuhoonegaaside heited moodustavad juba peaaegu veerandi kogu ELi CO2-heitest ja suurenevad üha;

| J. | arvestades, et reisijate- ja kaubaveo areng sõltub suurel määral eri transpordiliikide tõhusast kasutamisest, ja Euroopa transpordipoliitika peaks põhinema transpordiliikide tõhusal koostoimimisel, mille raames eelistatakse võimaluse korral kõige energiatõhusamaid ja säästvamaid transpordiliike; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et reisijate- ja kaubaveo areng sõltub suurel määral eri transpordiliikide tõhusast kasutamisest, ja Euroopa transpordipoliitika peaks põhinema transpordiliikide tõhusal koostoimimisel, mille raames eelistatakse võimaluse korral kõige energiatõhusamaid ja säästvamaid transpordiliike;

| K. | arvestades, et ühelt transpordiliigilt teisele ülemineku tulemusel toimub optimaalne tasakaalustamine eri transpordiliikide vahel ja see tagab koostalitlusvõime transpordiliikide piires ja vahel, edendab säästvamaid transpordi- ja logistikaahelaid ning soodustab sujuvaid liiklusvoogusid transpordiliikide lõikes ja sõlmkohtades; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ühelt transpordiliigilt teisele ülemineku tulemusel toimub optimaalne tasakaalustamine eri transpordiliikide vahel ja see tagab koostalitlusvõime transpordiliikide piires ja vahel, edendab säästvamaid transpordi- ja logistikaahelaid ning soodustab sujuvaid liiklusvoogusid transpordiliikide lõikes ja sõlmkohtades;

| L. | arvestades, et 2013. aastal avaldatud Eurobaromeetri eriuuringu nr 406 kohaselt kasutab ligikaudu 50 % ELi kodanikest oma eraautot iga päev, samas kui ainult 16 % kasutab ühistransporti ja ainult 12 % kasutab jalgratast; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 2013. aastal avaldatud Eurobaromeetri eriuuringu nr 406 kohaselt kasutab ligikaudu 50 % ELi kodanikest oma eraautot iga päev, samas kui ainult 16 % kasutab ühistransporti ja ainult 12 % kasutab jalgratast;

| M. | arvestades, et meretranspordis kasutatav punkrikütus kuulub kõige enam saastavate kütuseliikide hulka, mis tähendab, et alternatiivseid mootorisüsteeme arendades ja rakendades on sel sektoril on võimalik oma heitkoguseid tunduvalt vähendada; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et meretranspordis kasutatav punkrikütus kuulub kõige enam saastavate kütuseliikide hulka, mis tähendab, et alternatiivseid mootorisüsteeme arendades ja rakendades on sel sektoril on võimalik oma heitkoguseid tunduvalt vähendada;

| N. | arvestades, et rahvatervise ja keskkonna kaitsmine peaks olema ühine ühiskondlik mure ja vastutus, milles kõigil huvirühmadel on oluline roll; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et rahvatervise ja keskkonna kaitsmine peaks olema ühine ühiskondlik mure ja vastutus, milles kõigil huvirühmadel on oluline roll;

| O. | arvestades, et seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis tunnustatakse selgelt transpordi osa selles, et saavutada 2050. aastaks „hea elu maakera võimaluste piires“; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis tunnustatakse selgelt transpordi osa selles, et saavutada 2050. aastaks „hea elu maakera võimaluste piires“;

| P. | arvestades, et alates biokütuste direktiivi vastuvõtmisest 2003. aastal on õigusraamistikku korduvalt muudetud; arvestades, et seadusandlik käsitus peab olema teataval määral stabiilne, et soodustada investeeringuid täiustatud biokütustesse; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et alates biokütuste direktiivi vastuvõtmisest 2003. aastal on õigusraamistikku korduvalt muudetud; arvestades, et seadusandlik käsitus peab olema teataval määral stabiilne, et soodustada investeeringuid täiustatud biokütustesse;

| Q. | arvestades, et ringmajandusele üleminek tähendab ka, et tarbijad muutuvad üha enam teenuste kasutajateks, ning et selline üleminek uutele ärimudelitele võiks avaldada olulist mõju transpordisektori ressursitõhususele; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ringmajandusele üleminek tähendab ka, et tarbijad muutuvad üha enam teenuste kasutajateks, ning et selline üleminek uutele ärimudelitele võiks avaldada olulist mõju transpordisektori ressursitõhususele;

| R. | arvestades, et rohkem kui 100 miljonit eurooplast on sunnitud taluma mürataset, mis ületab ELi seatud piirmäära, 55 detsibelli, ja neist umbes 32 miljonit inimest asub väga kõrge, st üle 65-detsibellise müratasemega keskkonnas; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et rohkem kui 100 miljonit eurooplast on sunnitud taluma mürataset, mis ületab ELi seatud piirmäära, 55 detsibelli, ja neist umbes 32 miljonit inimest asub väga kõrge, st üle 65-detsibellise müratasemega keskkonnas;

| S. | arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) andmetel on Euroopas ainuüksi maanteeliikluse müra kõige raskemate keskkonnast lähtuvate stressitegurite hulgas õhusaaste järel teisel kohal, ning arvestades, et vähemalt 9 000 enneaegset surmajuhtumit aastas on tingitud liiklusmürast põhjustatud südamehaigustest; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) andmetel on Euroopas ainuüksi maanteeliikluse müra kõige raskemate keskkonnast lähtuvate stressitegurite hulgas õhusaaste järel teisel kohal, ning arvestades, et vähemalt 9 000 enneaegset surmajuhtumit aastas on tingitud liiklusmürast põhjustatud südamehaigustest;

| T. | arvestades, et kui järgida WHO suuniseid, mis käsitlevad inimeste kokkupuudet PM2,5 osakestega, pikeneks kodanike keskmine eeldatav eluiga umbes 22 kuu võrra ja igal aastal saaks kokku hoida ligikaudu 31 miljardit eurot; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et kui järgida WHO suuniseid, mis käsitlevad inimeste kokkupuudet PM2,5 osakestega, pikeneks kodanike keskmine eeldatav eluiga umbes 22 kuu võrra ja igal aastal saaks kokku hoida ligikaudu 31 miljardit eurot;

| 1. | väljendab heameelt komisjoni teatise „Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia“ üle ja nõustub, et üleminek vähese heitega liikuvusele on hädavajalik, et tagada laiem üleminek kestlikule vähese süsinikdioksiidiheitega ringmajandusele; kutsub komisjoni ja liikmesriikide pädevaid asutusi üles seda strateegiat täielikult järgima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et Pariisi kokkuleppest kinnipidamiseks peavad transpordisektori kasvuhoonegaaside heitkogused sajandi keskpaigaks olema nullilähedased ning et transpordist pärit õhusaasteainete heitkoguseid tuleb järsult vähendada, kui tahetakse täita vähemalt Maailma Terviseorganisatsiooni suuniseid rahvatervise kohta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et üleminek vähese heitega liikuvusele on kasulik mitte üksnes rahvatervise ja keskkonna seisukohast, vaid pakub ka suuri väljakutseid ja võimalusi sõidukite, raudtee, merendus- ja lennundusvaldkonna tootjatele ja tarnijatele ning innovatiivse energia, transpordi- ja logistikasektorile ning teenuseosutajatele, eriti VKEdele; rõhutab, et vaja on piisavat tuge, et edendada kulutõhusast lähenemisviisist lähtudes uusi tehnoloogiaid ja ärimudeleid, millega julgustatakse uuenduslikke partnerlusi suurte äriühingute, VKEde ja idufirmade vahel, et saavutada kasvuhoonegaaside heitkoguste tulemuslik vähendamine transpordisektoris; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tunnistab vajadust oluliste muutuste järele transpordi nõudluse juhtimises ja ruumilises planeerimises, et minna üle vajalikule mitmeliigilise transpordi lähenemisviisile; kordab, et transporti tuleks käsitleda kui olulist teenust, mitte kui omaette eesmärki; toetab sel eesmärgil üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) rakendamist; kordab, et üleminek kestlikule, ringmajandusel põhinevale vähese süsinikdioksiidiheitega transpordisektorile eeldab teenusekasutajate suuremat teadlikkust seoses ressursitõhususega; on seisukohal, et üks olulisemaid tegureid seoses käitumisharjumuste muutumisega, mis hõlmab üleminekut säästvamatele transpordiliikidele, on taskukohane, hästi välja arendatud ja mitmeliigiline ühistranspordisüsteem, mis katab linnatranspordisõlmi ja pakub ühendusi maapiirkondadega; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde, et seoses 2011. aasta transpordipoliitika valge raamatuga rõhutas Euroopa Parlament, et Euroopa säästva liikuvuse poliitika peab tuginema suurele hulgale poliitilistele vahenditele, et kulutõhusal viisil minna üle vähem saastavatele ja kõige energiatõhusamatele transpordiliikidele; juhib tähelepanu, et transpordiliikide osakaalu muutmine on vajalik selleks, et kaotada praeguses transpordisüsteemis liikuvusega kaasnevad kahjulikud mõjud, nagu ummikud, õhusaaste, müra, õnnetused ja kliimamuutused; tunnistab sellega seoses, et ühelt transpordiliigilt teisele ülemineku poliitika ei ole siiani andnud rahuldavaid tulemusi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | innustab komisjoni tegutsema juhtivas rollis, et töötada välja ülemaailmsed ja ühtlustatud meetmed säästvama ja tõhusama transpordi kohta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub komisjoni üles tagama kehtivate õigusaktide täieliku rakendamise ja esitama vajaduse korral transpordisektori kohta konkreetseid lisameetmeid, et saavutada kokkulepitud ELi kliimaeesmärgid, mis hõlmavad kõiki transpordiliike, seahulgas ka linnalist liikumiskeskkonda viisil, mis ei ohusta Euroopa transpordisektori konkurentsivõimet; palub komisjonil samuti edendada vähese heitega liikuvust soodustavate tehnoloogiate turuleviimist, suurendades sõidukite tõhusust, kuid säilitades samal ajal ohutuse; palub, et komisjon ajakohastaks seoses Pariisi kokkuleppe täitmisega oma 2011. aasta valge raamatu transpordi kohta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on veendunud, et kui hinnatakse kestlikkust, tuleks arvesse võtta kogu jalajälge, alates sõidukite tootmisest ja kasutamisest kuni kasutuselt kõrvaldamiseni, samuti vajalikku taristut, ning rõhutab seetõttu, et ainult tehnoloogianeutraalne energiaallikate jaotus võib pakkuda realistlikke ja tõeliselt kestlikke lahendusi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib, et kestlikuks üleminekuks transpordisektoris on vaja mitmete sidusrühmade süstemaatilist tegevust, milles osalevad kodanikuühiskond, tarbijad, sotsiaalpartnerid, VKEd, innovaatilised idufirmad, ülemaailmsel tasandil tegutsevad suured ettevõtted ning poliitikud ja ametiasutused kõigil valitsemistasanditel; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub komisjoni üles tunnustama nn sisseehitatud heitkoguste kasvavat tähtsust ja lisama stiimuleid kogu olelusringi hõlmavaks heitkoguste arvestamiseks; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub komisjoni üles tunnistama kogu olelusringi heitkoguste mõõtmise kasvavat tähtsust alates energiavarustusest kuni tootmise ja kasutusaja lõpuni ning esitama terviklikud ettepanekud, millega suunata tootjaid kasutama optimaalseid lahendusi tagamaks, et töötlemiseelses ja töötlemisjärgses etapis tekkivad heitkogused (upstream and downstream emissions) ei vähendaks kasu, mis on seotud sõidukite energiakasutuse parandamisega; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palub komisjonil kiiresti kehtestada kogu maanteetranspordile CO2-heite normid ja neid norme parandada, kuna kulutõhusate sõidukite normid on ilmselt kõige efektiivsem moodus, kuidas ELis kuni aastani 2030 energiatõhusust parandada; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab meelde, et energiatõhusust tuleks käsitada energiavaldkonnas parima alternatiivina ning seetõttu tuleks esmatähtsaks pidada ja edendada kõiki meetmeid, mis aitavad energiatõhusust kulutõhusal viisil parandada ja energianõudlust vähendada, ning need meetmed tuleks hoolikalt integreerida transpordipoliitikasse ja Euroopa kliimameetmetesse; |
| --- | --- |

13.

Transpordisüsteemi optimeerimine

Tõhususe suurendamine

| 14. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles vaatama läbi ELi eri piirkondade vahelisi ühendusi ning samuti ühendusi liidu äärepoolseimates ja ebasoodsas olukorras olevates piirkondades ning piirialadel; kutsub komisjoni sellega seoses üles vaatama läbi lennuühendustega seotud ELi lähenemisviisi ja uurima võimalust ühenduvusindeksi väljatöötamiseks, võttes arvesse ka muude transpordiliikide koosmõju; toonitab, et see tuleks siduda kestlikesse alternatiividesse tehtavate investeeringutega ja nende edendamisega; |
| --- | --- |

14.

| 15. | soovitab tungivalt liikmesriikidel kiirendada ühtse Euroopa taeva algatuse rakendamist, sest praegune killustatus toob kaasa pikemad lennuajad, hilinemised, täiendava kütusekulu ja CO2-heite suurenemise; juhib tähelepanu, et see aitaks heitkoguseid 10 % vähendada; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub komisjoni üles säilitama suuri ambitsioone innovatsiooni vallas – ergutama teadusuuringuid lennundussektoris fotogalvaanilise energia kasutamise (näiteks päikeselennuk Solar Impulse 2) ja alternatiivsete taastuv-vedelkütuste kasutamise kohta; |
| --- | --- |

16.

Õiglane ja tõhus hinnakujundus

| 17. | on seisukohal, et kõigi transpordiliikide puhul on äärmiselt olulised selgemad hinnasignaalid, mis kajastaksid paremini „saastaja maksab“ ja „kasutaja maksab“ põhimõtteid, et tagada Euroopa eri transpordiliikidele õiglus ja võrdsed võimalused; juhib tähelepanu sellele, et olemasolevad meetmed tuleks sellest vaatenurgast ümber hinnata; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on seisukohal, et iga transpordiliik peaks katma nii taristu kulumisega („kasutaja maksab“ kui ka väliskuludega, nt õhusaaste ja müra („saastaja maksab“), seotud piirkulud; usub, et nende kahe põhimõtte kohaldamine kogu ELis aitab lahendada praeguseid maksustamise erinevusi eri transpordiliikide vahel; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et transpordi hinnakujundust käsitlevate õigusaktidega ei tohiks tekitada ebaausat konkurentsi, mis kahjustab säästvamaid transpordiliike, nagu raudteetransport, ja nõuab tungivalt, et komisjon esitaks sellega seoses ettepanekud ausa konkurentsi tagamiseks; |
| --- | --- |

19.

| 20. | väljendab heameelt komisjoni pingutuste üle töötada välja koostalitlusvõimelisi elektroonilisi teemaksusüsteeme käsitlevad ELi normid ning Eurovignette’i direktiivi tulevase läbivaatamise üle, mis peaks hõlmama vahemaapõhist maksustamist ja eristamist CO2-heite põhjal ning diferentseerimise võimalust vastavalt ajakohastud eurostandarditele; on veendunud, et vahemaapõhise maksustamise laiendamine peaks hõlmama kõiki sõiduautosid ja kaubikuid, võimaldades samas teatavat paindlikkust äärealadel ja hõredalt asustatud piirkondades; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et ühelt transpordiliigilt teisele üleminek eeldab mitmeliigilise ja ühistranspordi edendamist ja nendesse investeerimist; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palub komisjonil kiiremas korras ajakohastada transpordiga seotud väliskulude käsiraamatu, võttes arvesse tegelikke heitkoguseid sõidutingimustes; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et lennundus ei ole jõudnud oma väliskulude sisestamise osas sama kaugele kui teised transpordiliigid, ning kutsub seega komisjoni üles järgima Pariisi kokkulepet ja uurima võimalusi ühtlustada lennunduses lennukipetroolile maksu kehtestamist käsitlevad rahvusvahelised meetmed ja kaotada lennukipiletite käibemaksuvabastus; |
| --- | --- |

23.

Logistika ja digiteerimine

| 24. | tunnistab, et logistikal võib olla otsustavalt tähtis roll transpordi süsinikdioksiidi mõju vähendamisel keskkonnasõbralike ühisstrateegiate kaudu, mis käsitlevad tarneahela integreerimist, mitmeliigilist transporti, tarnimise ja tagastuslogistika kindlustamist; on arvamusel, et digitaaltehnoloogiad on nende eesmärkide seisukohast väga olulised; |
| --- | --- |

24.

| 25. | on seisukohal, et intelligentsed transpordisüsteemid, konvois sõitmine ning autonoomsed ja ühendatud sõidukid võivad olla maantee-, raudtee-, mere- ja õhutranspordi valdkonnas nii era- kui ka äriotstarbelise transpordi tõhususe parandamisel oluline vahend; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tunnistab, et ühendatud autotehnoloogial on liiklusohutuse parandamisele lisaks ka oluline keskkonnamõju, ning märgib, et 5G võrgu suure läbilaskevõime ja väikese latentsusaja tagamiseks on vaja tihedat võrgutaristut, et võimalikult hästi ära kasutada ühendatud ja autonoomsete sõidukite võimalusi liikuvuse parandamiseks linnakeskkonnas; tunnistab, et kooskõlas laiema digiteerimisprotsessiga kogu Euroopa tööstuses peavad paljud äriühingud võtma muutuste strateegia aluseks liikuvuse; on seisukohal, et see pakub VKEdele ja idufirmadele märkimisväärseid võimalusi transpordisektoris ning on veendunud, et seda suundumust tuleks toetada; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, et ühistranspordil on liikuvuse kui teenuse kontseptsiooni osana suur potentsiaal vähendada liikluse mahtu ja sellega seotud heidet, ning kutsub komisjoni üles edendama digiteerimist ja ühistranspordisüsteemide ühenduvust, et eemaldada tõkked transpordiliikide ja -süsteemide vahel ja ergutada nende kasutamist; on samas arvamusel, et võetavad meetmed peavad olema kohandatud vastavalt asjaomaste piirkondade eripäradele, hoolimata sellest, kas tegemist on linna- või maapiirkondadega, kuna maapiirkondades on majanduslikku elujõulisust raskem saavutada; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja konkreetseid algatusi, millega edendatakse tõhusamat transporti maakeskkonnas ja raskesti ligipääsetavaid piirkondades, võttes samuti arvesse avalike teenuste osutamise kohustusi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | toetab liikuvuskorralduse algatusi, mille eesmärk on saavutada tõhusamad ja keskkonnahoidlikumad ühendveoteenused ja arukas liikuvus, mis võib aidata edendada liikuvuse kui teenuse ja sünkroniseeritud ühendvedude (nn sünkroonvedude) kontseptsioone; usub, et liikuvuse kui teenuse edendamiseks tuleb tulevikus pöörata reguleerimisel piisavalt tähelepanu intelligentsete transpordisüsteemide rollile, IKT-alase suutlikkuse arendamisele, süsteemide koostalitlusvõimele, teenuste jagamisele ja mitmeliigilise transpordi integreeritud piletimüügisüsteemidele; |
| --- | --- |

28.

| 29. | märgib, et linnade kaubaveokite osa õhu- ja mürasaastes on ebaproportsionaalne ning nad avaldavad negatiivset mõju ummikutele; nõuab seetõttu linnades tarneahela paremat optimeerimist; palub komisjonil julgustada heitevabade väikeste kommertsveokite, heitevabade busside, prügiveoautode ja taksode ning kaubaveo jalgrataste kasutamist nn viimase kilomeetri logistikas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab sõidukite kerge kaalu ja praeguse taristu tõhusama kasutamise võimalikke kasutegureid, sealhulgas neid, mis tulenevad liikluse paremast jaotumisest ja parematest ühendvedude lahendustest; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palub komisjonil rõhutada digitaalse ühtse turu õigusaktide raames võimalusi ohutumate, arukamate ja keskkonnahoidlikumate transpordivahendite kasutamiseks teedel ning edendada nii sõidukitevahelise kui ka sõiduki ja maantee vahelise kommunikatsiooni seadmete projekte, et toetada innovatsioonile suunatud majandust ning luua uusi ärivõimalusi Euroopa info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ettevõtjatele; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab, kui oluline on investeerida optimaalsetesse sisemaaühendustesse, et vähendada sisemaatranspordi ökoloogilist jalajälge, julgustades üleeuroopaliste transpordivõrkude koridorides kasutama mitmeliigilisi ühendusi, säästvat raudteevedu, siseveetransporti, reaalajas transporditeavet ja IT-rakendusi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | on veendunud, et liikuvuskorralduse algatuste edendamine piirkondades ja linnades, institutsioonides ja tööstusettevõtetes pakub väga häid võimalusi, et vähendada kodanike sõitmisvajadust nii vahemaa kui ka kiiruse seisukohast; |
| --- | --- |

33.

| 34. | palub liikmesriikidel toetada katseprojekte, millega soodustatakse elektrisõidukite ja alternatiivseid täiustatud biokütuseid kasutavate sõidukite suuremat kasutust; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab, et vaja on terviklikku ELi käsitlust, et võimaldada transporti kiiresti digiteerida, mis aitab koos parema transpordikorraldusega ja liikuvusele kui teenusele üleminekuga oluliselt suurendada tõhusust ning avaldab suurt mõju ühiskonnale; |
| --- | --- |

35.

| 36. | on seisukohal, et parem transpordikorraldus ning digiteerimise ja logistika parem kasutamine on valdkonnad, kus heite vähendamise võimalused on väga suured, ja et võimalik on võtta väga kiiresti palju odavaid ja lihtsaid ning mõõdetava mõjuga meetmeid, nagu liiklusvoo ja koormuse optimeerimine ning e-kaubaveod; palub seetõttu komisjonil sellised meetmed välja selgitada ja esile tuua, et edendada neid lähitulevikus; nõuab sidusat õigusraamistikku ja -norme, mis võimaldavad võtta kogu Euroopas kasutusele uuenduslikud logistilised ja transpordilahendused; |
| --- | --- |

36.

| 37. | toetab komisjoni ja transpordiettevõtjaid, et nad töötaksid välja projekte, mille raames saab järjepidevat teavet eri transpordiliikide võrreldava CO2-jalajälje kohta väljaannete, teabe, broneerimise ja piletimüügisüsteemide põhjal; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab, et IKT standardimispoliitika kohandamine vastavalt turu ja poliitika arengule on hädavajalik, et saavutada e-kaubaveo ja intelligentsete transpordisüsteemide koostalitlusvõime; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab koostalitusvõime tähtsust linna- ja linnavälises transpordis raskeveokite heitkoguste vähendamise seisukohast; |
| --- | --- |

39.

Vähese heitega alternatiivenergia

| 40. | rõhutab asjaolu, et säästvatel energiaallikatel põhinevatel elektromobiilsetel lahendustel on suur potentsiaal transpordi CO2-heite vähendamiseks; on siiski seisukohal, et enne 2030. aastat on sellekohase tehnoloogia optimeerimine ja suures mahus taristute loomine ebatõenäoline; kordab oma nõudmist, et vaja on tehnoloogilisi uuendusi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | väljendab heameelt jõupingutuste üle, et võtta kasutusele ja tagada terviklik ja koostalitlusvõimeline taristu taastuvenergia ja/või säästvate alternatiivkütuste tagamiseks alternatiivse energiaallikaga sõidukitele; palub komisjonil kooskõlastada sellega seoses oma tööd liikmesriikidega, et tagada alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu käsitleva direktiivi 2014/94/EL asjaomaste sätete ja hoonete energiatõhusust käsitleva direktiivi 2010/31/EL (muudetud direktiiviga (EL).../... (menetlus 2016/0381(COD)) artikli 8 ülevõtmine täiel määral siseriiklikku õigusesse; |
| --- | --- |

41.

| 42. | palub komisjonil võtta vastu kaugeleulatuv elektrisõidukite turuleviimise tegevuskava ja anda liikmesriikidele juhendavad soovitused, et julgustada neid rakendama maksusoodustusi heitevabade ja vähesaastavate sõidukite suhtes; rõhutab, et tarbijate valmiduse suurendamiseks on oluline tagada laadimis- ja tankimistaristu olemasolu ja kättesaadavus era- ja avalikes hoonetes kooskõlas hoonete energiatõhususe direktiiviga (direktiiv 2010/31/EL) ning ka elektrisõidukite konkurentsivõime; rõhutab, kui oluline on tagada, et elektrisõidukite jaoks toodetav elekter pärineks säästvatest energiaallikatest; nõuab sellega seoses pikaajalist uue põlvkonna akusid käsitlevat Euroopa algatust ning vajaliku taristu arendamist, et soodustada vähese heitega energia ja vähesaastavate sõidukite säästva tootmise standardeid; |
| --- | --- |

42.

| 43. | palub komisjonil esitada kiiresti oma hinnang puhta energia ja transpordi direktiivi 2014/94/EL rakendamise kohta liikmesriikide poolt ning võtta meetmeid nende liikmesriikide suhtes, kes ei ole veel esitanud riiklikku strateegiat; |
| --- | --- |

43.

| 44. | on seisukohal, et üks tõhusamaid käsitlusi vähendamaks maanteetranspordi mõju kliimale oleks kehtestada kütusetarnijatele kohustus vähendada tarnitava energia kasvuhoonegaaside heidet, kasutades selleks taastuvelektrit, vesinikku, säästvaid ja täiustatud biokütuseid, sünteetilisi kütuseid või muid vähese CO2-heitega kütuseid (nt surumaagaasi või veeldatud maagaasi); |
| --- | --- |

44.

| 45. | tuletab komisjonile meelde, kui kiireloomuline on kanda maksusoodustused, mida fossiilkütustele jätkuvalt tehakse, üle alternatiivsetele ja säästvatele energiavormidele, pidades silmas käegakatsutavate meetmete võtmist kogu ühiskonna üleminekuks säästvale energiale; |
| --- | --- |

45.

| 46. | nõuab transpordisektoris taastuvenergia kasutamise suhtes ambitsioonikamat lähenemisviisi kui see, mis on esitatud uuesti sõnastatud taastuvenergia direktiivis, et saavutada transpordisektoris pikemas perspektiivis CO2-heite vähendamine; |
| --- | --- |

46.

| 47. | nõuab tungivalt konkreetsete stiimulite kehtestamist säästvate alternatiivkütuste kasutuselevõtmiseks nende transpordiliikide puhul, millel puuduvad praegu alternatiivid vedelkütustele; on seisukohal, et sellised stiimulid peaksid kajastuma uues taastuvenergia direktiivis ning lõimitud riiklikes energia- ja kliimakavades, nagu on ette nähtud kavandatud määruses energialiidu juhtimise kohta; |
| --- | --- |

47.

| 48. | tuletab meelde, et 94 % Euroopa transpordist sõltub naftasaadustest, ja on veendunud, et säästvad omamaised biokütused aitavad vähendada sõltuvust fossiilkütuse impordist ja ühtlasi tugevdada ELi energiajulgeolekut; |
| --- | --- |

48.

| 49. | palub komisjonil esitada ettepaneku kaotada hiljemalt 2020. aastaks järk-järgult otsesed ja kaudsed toetused fossiilkütustele; |
| --- | --- |

49.

| 50. | palub komisjonil ja liikmesriikidel toetada veeldatud maagaasi potentsiaali, et muuta liikuvus, majandus ja tööhõive kestlikuks (30); |
| --- | --- |

50.

| 51. | rõhutab, millist rolli võivad maagaas (näiteks surumaagaas ja veeldatud maagaas) ning eelkõige biometaan, sünteetiline metaan ja veeldatud naftagaas täita üleminekul CO2-heite vähendamisele transpordisektoris, eriti laevanduses ning raskeveokite ja linnaliinibusside puhul; |
| --- | --- |

51.

| 52. | võtab teadmiseks piirmäärad, mis on esitatud uuesti sõnastatud taastuvenergia direktiivis, et vähendada 2030. aastaks järk-järgult esimese põlvkonna biokütuste kasutamist ja jõuda pikas perspektiivis transpordisektori CO2-heite vähendamiseni; palub komisjonil sellega seoses vahet teha ühelt poolt esimese põlvkonna biokütustel, mis on tõhusad kasvuhoonegaaside heite vähendamise seisukohast ja mille puhul on maakasutuse kaudse muutuse oht väike, ning teiselt poolt neil, mis ei vasta nendele kriteeriumidele, ning võtta võimalikult kiiresti meetmeid, et järk-järgult loobuda metsade hävitamist või turbaalade kasutamist soodustavate lähteainete, kaasa arvatud palmiõli kasutamisest biokütuste koostisosana; rõhutab, et oluline on stabiilne ja prognoositav õiguskeskkond, kus võetakse nõuetekohaselt arvesse investeerimistsükleid, et meelitada ligi vajalikke investeeringuid täiustatud biokütustesse; võtab teadmiseks, millist võimalikku kasu toob kliimale ELi põllumajanduslik tootmine, mis põhineb kasvuhoonegaaside heite vähendamise seisukohast tõhusatel ja maakasutuse kaudse muutuse seisukohast väheohtlikel biokütustel, eelkõige kui võtta arvesse heitkoguseid, mis pärinevad suurel hulgal kolmandatest riikidest imporditavatest loomsetest valkudest; |
| --- | --- |

52.

| 53. | julgustab komisjoni töötama välja objektiivseid kriteeriume täiustatud biokütuste tunnustamiseks, et edendada innovatsiooni ja turuleviimist; |
| --- | --- |

53.

| 54. | rõhutab, kui tähtis on saavutada transpordisektoris pikas perspektiivis CO2-heite vähendamine, ning palub komisjonil julgustada selliste täiustatud biokütuste suuremat turule jõudmist, mis on kasvuhoonegaaside heite vähendamise poolest tõhusad ning vastavad ringmajanduse jäätmehierarhiale ja rangetele keskkonnaalase ja sotsiaalse jätkusuutlikkuse kriteeriumidele, et veelgi enam vähendada fossiilkütuste kasutamist ja kasvuhoonegaaside heidet; väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle karmistada kasvuhoonegaaside heite vähendamise nõudeid biokütustele, et need aitaksid jätkuvalt kaasa ELi kliimaeesmärkide saavutamisele; rõhutab, kui tähtis on bioenergiast pärineva kasvuhoonegaaside heite ja nende gaaside sidumise tõhus ja usaldusväärne arvestus maakasutust, maakasutuse muutust ja metsandust (LULUCF) käsitleva kavandatava määruse (COM(2016)0479) raames; |
| --- | --- |

54.

| 55. | rõhutab, et kavandatava liikmesriikide kliimaeesmärkide täitmisel jõupingutuste jagamise määruse (COM(2016)0482) alusel tuleks arvesse võtta ainult selliseid toidu- ja söödakultuuridest toodetud biokütuseid, mis vastavad säästlikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

55.

| 56. | palub komisjonil jälgida hoolikalt taastuvatest energiaallikatest toodetud vesiniku tehnoloogia valdkonna arengut ning võtta endale kohustus teha teostatavusuuring vesiniku rolli ja võimaluste kohta Euroopa transpordisüsteemis; |
| --- | --- |

56.

| 57. | rõhutab, et sünteetilised kütused (vedelad ja gaasilised kütused), mida saadakse taastuvenergia ülejäägist, eelkõige päikese- ja tuuleenergiast nende tootmisvõimsuse tipp-perioodil, mis muidu läheks raisku, võiksid aidata vähendada olemasoleva sõidukipargi kasvuhoonegaaside heidet selle olelusringi silmas pidades ning ühtlasi suurendada taastuvenergia kasutamise määra; |
| --- | --- |

57.

| 58. | palub komisjonil ja liikmesriikidel suurendada ja toetada täiel määral ringmajanduse, heitkoguste vähendamise ja kliimapoliitika kontekstis ning ELi taastuvenergia eesmärke silmas pidades keskkonnahoidliku biogaasi tootmist sõnniku töötlemise teel; |
| --- | --- |

58.

| 59. | väljendab heameelt asjaolu üle, et ELi ettevõtjad on sünteetiliste kütuste tehnoloogia alal praegu maailmas juhtpositsioonil, ning näeb selles võimalust kiirendada ELis majanduskasvu ja kvaliteetsete töökohtade loomist; rõhutab seetõttu, kui tähtis on luua raamistik selliste tehnoloogiate edasiarendamise ja kasutuselevõtu ergutamiseks; |
| --- | --- |

59.

| 60. | on seisukohal, et päritolutagatiste edendamine võimaldab oluliselt suurendada taastuvenergia osakaalu transpordisektoris; |
| --- | --- |

60.

| 61. | märgib, et ELi säästva energia lähenemisviis peaks olema tehnoloogianeutraalne ja et ELi säästvuspoliitika eesmärgid peaksid keskenduma kliimat ja tervist kahjustava heite vähendamisele; |
| --- | --- |

61.

| 62. | palub komisjonil kasutada täiel määral ära Teadusuuringute Ühiskeskuse potentsiaali, et uurida puhta energia võimalusi transpordisektoris; |
| --- | --- |

62.

| 63. | väljendab heameelt toetuse üle, mida pakutakse programmi „Horisont 2020“ raames teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks keskkonnahoidliku transpordi ja säästva energia valdkonnas, ning palub seda toetamist jätkata järgmises mitmeaastases finantsraamistikus; |
| --- | --- |

63.

| 64. | rõhutab, kui tähtis on teadus- ja arendustegevus vähese heitega liikuvusega seotud tehnoloogiliste probleemide lahendamiseks; nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks Clean Sky ja SESARi (ühisettevõte Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi väljaarendamiseks) taoliste teadusprogrammide tugevat toetamist; |
| --- | --- |

64.

Transporditaristu ja investeeringud

| 65. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid suurendaksid Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) ja üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) raames selliste transpordiprojektide ELi-poolset kaasrahastamist, mis aitavad parandada kliimameetmeid ja õhu kvaliteeti ning vähendada muid väliskulusid miinimumini; |
| --- | --- |

65.

| 66. | on seisukohal, et Euroopa ühendamise rahastu projektid on väga olulised Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia jaoks, ja peab kahetsusväärseks, et Euroopa ühendamise rahastu eelarve vahendeid kasutati EFSI rahastamiseks; palub seetõttu Euroopa ühendamise rahastu eelarve taastada ja kordab, et EFSI II tuleks rahastada muudest allikatest; on lisaks seisukohal, et vältida tuleks Euroopa ühendamise rahastu jaoks kõlblike projektide rahastamist EFSI raames; |
| --- | --- |

66.

| 67. | toonitab, kui tähtis on EFSI edukas kasutamine või EFSI ja Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ühendamine; on seisukohal, et liikmesriigid peaksid investeerima rohkem oma raudteesüsteemi ja püüdma suurendada ühtekuuluvuspoliitika rahaliste vahendite kasutamise määra raudteeprojektides; |
| --- | --- |

67.

| 68. | juhib tähelepanu sellele, kui oluline on tagada taristuvõrgu hea seisukord ja kvaliteet, sest see hõlbustab liikluse sujumist ja võimaldab vähendada ummikuid ning ühtlasi ka CO2 ja teiste saasteainete heite taset; |
| --- | --- |

68.

| 69. | nõuab tungivalt, et komisjon teeks kättesaadavaks rohkem rahalisi vahendeid, mille raames saavad linnad esitada ühiseid pakkumusi sellise taristu või tehnoloogia hankimiseks, mis aitaks vähendada linnatranspordi CO2-heidet ja maanteesõidukite põhjustatud õhusaastet; märgib, et see hõlmab muu hulgas avalikke laadimispunkte elektrisõidukitele, auto ja jalgratta jagamise süsteeme ning ühistranspordi arendamist; |
| --- | --- |

69.

| 70. | rõhutab, kui tähtsad on rahalise toetuse meetmed selle sektori innovatsiooni jaoks ja keskkonna kaitsmine taristutööde tegemisel; |
| --- | --- |

70.

Kodanike ja otsustajate käitumisharjumuste muutumise toetamine

| 71. | julgustab linnu lisama oma liikumiskeskkonna kavadesse (nt säästva linnalise liikumiskeskkonna kavasse) kasvuhoonegaaside vähendamise eesmärgid ja puhta õhu strateegiad ning palub komisjonil seada ELi kaasrahastamisel esikohale linnalise liikumiskeskkonna projektid, mis aitavad saavutada kõnealuseid eesmärke, kaasa arvatud linnade asjaomaseid võimalusi suurendava uuendustegevuse toetamise kaudu; |
| --- | --- |

71.

| 72. | on seisukohal, et üks kõige tõhusamaid heite vähendamise ja transpordi tõhustamise viise on ühistranspordi edendamine; peab oluliseks suurendada ühistransporditeenuste rolli; palub lisaks, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid ja soodustaksid puhtamate ja vähem saastavate sõidukite ostmist nii riigiasutuste kui ka erasektori poolt; |
| --- | --- |

72.

| 73. | rõhutab võimalusi, mida pakuvad keskkonnahoidlikud riigihanked säästvama transpordi, eriti linna- ja linnalähiliinide busside jaoks; |
| --- | --- |

73.

| 74. | palub komisjonil tugevdada selliste eeskujuks olevate linnade võrgustikke, mis seavad linnaplaneerimisel esikohale säästva liikuvuse, sealhulgas käimise, jalgrattasõidu, ühistranspordi parandamise, koossõidu ja ühisauto kasutamise, ning võimaldada kohalikel, piirkondlikel ja riiklikel ametiasutustel jagada kasvuhoonegaaside heite vähendamise ja sellega seotud puhta õhu strateegia parimaid tavasid; palub komisjonil julgustada ka kohalikke, piirkondlikke ja riiklikke ametiasutusi lõimima täiel määral transpordi, eluaseme ja maakasutuse planeerimise vajadusi ja menetlusi, et saavutada paremini kliimapoliitika eesmärke; |
| --- | --- |

74.

| 75. | palub komisjonil ja liikmesriikidel uurida, kui kasulik on kehtestada märgis või standard ülivähe saastavatele sõidukitele (Ultra-Low-Emission Vehicles – ULEV), mis vastavad heite piirnormidele tegelikes sõidutingimustes, võttes arvesse asjaolu, et Euroopa normid kergsõidukite kohta ei kajasta tegelikus liikluses tekkivaid heitkoguseid; |
| --- | --- |

75.

| 76. | on seisukohal, et suuremat tähelepanu tuleb pöörata motoriseerimata transpordi võimaluste lõimimise ja atraktiivsuse suurendamisele, sest see vähendaks lõppkokkuvõttes eratranspordi liikide atraktiivsust; |
| --- | --- |

76.

| 77. | palub komisjonil lisada vähese heitega liikuvuse strateegiatesse maapiirkondades ja äärepoolseimates piirkondades elavate inimeste transpordivajadused; |
| --- | --- |

77.

| 78. | julgustab kõiki avaliku sektori asutusi lisama avalikesse hangetesse säästlikkuse kriteeriumid; |
| --- | --- |

78.

| 79. | toetab komisjoni, liikmesriike ja piirkondi suuremate investeeringute tegemisel EuroVelo jalgrattateede võrgustiku ja TEN-T raudteevõrgustike ühendamisse ja lõimimisse; |
| --- | --- |

79.

| 80. | rõhutab, et üldise ohutuse määruse läbivaatamise ettepanek on hilinenud, ja palub komisjonil avaldada kõnealuse ettepaneku 2017. aasta lõpuks; on seisukohal, et intelligentse kiirusregulaatori tehnoloogia on valmis ja võib päästa paljude elu ning seetõttu tuleks see võtta viivitamata kasutusele kõigis sõidukites; rõhutab, et veoautode otsese nägemisvälja tehnoloogia on väga tulemuslik lahendus õnnetuste vältimiseks vähekaitstud liiklejatega, ja et kõnealune ettepanek peaks sisaldama sellega seotud kohustuslikke norme; |
| --- | --- |

80.

Sektoripõhised nõuded

Mootorrattad, sõiduautod ja kaubikud

| 81. | palub komisjonil esitada ettepaneku normide kohta, mida kohaldatakse 2025. aastast sõiduautode ja kaubikute suhtes, arvestades Euroopa Parlamendi seisukohta, mida ta väljendas 2013. aastal kahe seadusandliku akti (31) menetluses ning mida kinnitatakse asjaomases komisjoni avalduses 2025. aasta eesmärkide kohta (32); rõhutab, et need sõidukite keskmised normid tuleks arvutada uue kergsõidukite ülemaailmse ühtlustatud katsemenetluse (WLTP) alusel ja need peaksid kajastama pikaajalist heitkoguste vähendamise suunda, mis on kindlaks määratud ELi kliima- ja energiaraamistikus 2030 ning Pariisi kokkuleppe pikaajaliste eesmärkidega; |
| --- | --- |

81.

| 82. | väljendab heameelt uue WLTP kasutuselevõtmise üle; rõhutab siiski, et arvestades asjaolu, et uuringute kohaselt erinevad uue WLTP laboratooriumis läbiviidava katsetsükli tulemused ikka veel umbes 20 % tegelikest heitkogustest ning võivad muutuda vastavalt katse optimeerimisele ja muutmisele, tuleks WLTP täiendamiseks töötada välja sihipärane tegelikus liikluses tekkivate heitkoguste järelhindamismetoodika CO2-heite hindamiseks; märgib, et see metoodika võiks põhineda mõõteseadmetel, mis on sõidukites juba olemas, näiteks kütusekulu mõõdikutel; märgib lisaks, et selleks ja ka usaldusväärsete andmete saamiseks tuleks välja töötada standardne lähenemisviis kütusekulu näitude kogumiseks, salvestamiseks, kasutamiseks ja edastamiseks, kasutades võimalikult suurel määral juba autodes olevaid andureid ja järgides samal ajal täielikult eraelu puutumatuse eeskirju; palub komisjonil kaaluda lisalahendusi, et piirata transpordisektori CO2-heidet, ja eelkõige võtta rohkem arvesse seda, kui suurt osa täidab sõidukite kerge kaal sõidukite CO2-heite otseses vähendamises; |
| --- | --- |

82.

| 83. | tuletab meelde, et selleks, et vähendada tulemuslikult tegelikus liikluses tekkivate heitkoguste katsete abil laboratooriumis ja tegelikus liikluses mõõdetavate heitkoguste erinevust, tuleks katse- ja hindamismenetluste kirjeldused koostada väga hoolikalt ja need peaksid hõlmama mitmesuguseid sõidutingimusi, sealhulgas erinevaid temperatuure, mootori koormuseid, sõiduki kiiruseid, kõrguseid merepinnast, teede liike ja muid ELis sõitmisel esinevaid tavalisi parameetreid; |
| --- | --- |

83.

| 84. | nõuab, et kiiresti võetaks vastu ELi ühtne, kohustuslik ja läbipaistev märgistamise süsteem, mis võimaldaks tarbijatel saada täpseid, usaldusväärseid ja võrreldavaid andmeid turule lastud sõidukite kütusekulu, olelusringi, CO2-heite ja õhusaasteainete heite kohta; nõuab, et vaadataks läbi autode märgistamise direktiiv (direktiiv 1999/94/EÜ), mida võiks muuta nii, et teha teave teiste õhusaasteainete, näiteks NOx ja tahkete osakeste heite kohta kohustuslikuks; |
| --- | --- |

84.

| 85. | palub komisjonil vaadata läbi puhta energia ja transpordi direktiiv (direktiiv 2014/94/EL) ning esitada ettepanek võtta vastu määrus alates 2025. aastast turule lastavate autode CO2-standardite kohta, et järk-järgult kõrvaldada kasutuselt uued autod, mis tekitavad CO2-heidet; |
| --- | --- |

85.

| 86. | palub komisjonil kehtestada kõigile tootjatele heitevabade autode miinimumosakaalu eesmärk; |
| --- | --- |

86.

| 87. | rõhutab, kui kasulik on Euroopa majandusele varajane üleminek nendele sõidukitele, mis avaldavad olelusringi hindamise tulemuste kohaselt väikseimat mõju kliimale; rõhutab, et selline üleminek tagab, et Euroopa autotootjad on üleilmsel tasandil jätkuvalt konkurentsivõimelised, kuid säilitavad ka olemasolevad töökohad ja loovad uusi; |
| --- | --- |

87.

| 88. | väljendab lootust, et järjest enam eraldatakse vahendeid elektrimootorite akude tootmise, käitlemise ja kõrvaldamisega seotud tehnoloogilistele uuringutele, tagamaks, et need on järjest keskkonnahoidlikumad; |
| --- | --- |

88.

| 89. | märgib, et komisjon on algatanud mitu rikkumismenetlust liikmesriikide suhtes, kes on rikkunud õhukvaliteedi direktiivi 2008/50/EÜ, kuna on pidevalt ületanud NO2 ja PM10 piirnorme; nõuab tungivalt, et komisjon kasutaks oma kontrolliõigusi, et takistada saastavate diiselmootoritega autode turule laskmist, kuna need autod paiskavad atmosfääri märkimisväärse osa NO2 ja PM10 ega vasta ELi väikestele sõiduautodele ja kommertsveokitele kehtestatud tüübikinnituse ja heitkoguste nõuetele; |
| --- | --- |

89.

| 90. | rõhutab, et edendada tuleb VKEde osalemist sõidukite ja osade tootmises, et tagada võrdsed võimalused transporditurul ning ergutada teadusuuringuid ja innovatsiooni; |
| --- | --- |

90.

| 91. | palub komisjonil tagada, et 2020. aasta järgse perioodi CO2 reguleerimises võetaks võimalikult palju arvesse kõiki tehnoloogilisi käsitlusi CO2-heite vähendamiseks liikluses; märgib, et reguleerimises tuleks eelkõige arvesse võtta võimalusi, mida pakuvad uusimad alternatiivkütused (näiteks nn elektrokütused, sünteetilised kütused, elektri jõul gaasi tootmine ja elektri jõul vedelkütuse tootmine); |
| --- | --- |

91.

Raskeveokid

| 92. | märgib, et kui 2030. aastaks ei võeta täiendavaid meetmeid, tekitavad raskeveokid 40 % kogu maanteetranspordi CO2-heitest; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon esitaks 2017. aasta lõpuks ettepaneku raskeveokite sertifitseerimise, järelevalve ja aruandluse kohta ning 2018. aastal parimatel kättesaadavatel andmetel põhinevad ranged CO2-heite normid, mida kohaldatakse alates 2025. aastast; väljendab heameelt sõiduki energiatarbimise arvutamise vahendi (VECTO) üle, mis aitab modelleerida kaubaveo tõhusust, ja rõhutab vajadust tagada jätkuvalt läbipaistvate, tegelike ja ajakohastatud seireandmete kättesaadavust; |
| --- | --- |

92.

| 93. | palub komisjonil hakata välja töötama Euroopa vähese CO2-heitega kaubavedude strateegiat, mille aluseks on võrdlev uuring, et hõlbustada energiatõhusate ja heitevabade busside ja veoautode turuleviimist; juhib tähelepanu sellele, et liikmesriigid on juba teinud algatusi, milles käsitletakse heitevaba kaubavedu; |
| --- | --- |

93.

| 94. | on seisukohal, et toetada tuleks keskkonnahoidlike, näiteks elektriliste või veeldatud maagaasil töötavate mootorite järjest suuremat kasutamist raskeveokitel ja et see eeldab olulisi ja strateegilisi taristuinvesteeringuid; |
| --- | --- |

94.

| 95. | palub komisjonil luua ja võimaldada liikmesriikidel kehtestada kogu TEN-T võrgustikes soodustused heitevabade ja vähesaastavate sõidukite transiidile ning seada nende liikumine esmatähtsaks; |
| --- | --- |

95.

| 96. | rõhutab, et vähesaastavad ja heitevabad linnaliinibussid võivad aidata oluliselt vähendada saasteainete heidet linnapiirkondades; nõuab seetõttu heitevabade linnaliinibusside kasutuselevõttu, lisades praegu läbivaatamisel olevasse keskkonnasõbralike sõidukite direktiivi (direktiiv 2009/33/EÜ) Euroopa keskkonnahoidlike riigihangete kriteeriumid; palub komisjonil ja liikmesriikidel hõlbustada ja edendada olemasolevate ELi vahendite, näiteks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamist, et toetada vastavaid meetmeid; |
| --- | --- |

96.

| 97. | rõhutab, et oluline on luua õiged tingimused, et ergutada vähese heitega alternatiivenergia kasutamist transpordisektoris, ja märgib, et seda on võimalik hõlbustada, tagades tööstusharule selge ja pikaajalise raamistiku, millele tugineda seoses kütuste CO2-heite vähendamise ja muude uute tehnoloogiatega seotud investeeringutega; palub komisjonil kaaluda teostatavusuuringu korraldamist, et uurida võimalikke pakutavaid lahendusi, millel vähese CO2-heitega autokaubaveo strateegia võib põhineda; |
| --- | --- |

97.

| 98. | toetab komisjoni kava luua keskkonnasõbralike busside platvorm, mis tooks kokku bussiettevõtjad, kohalikud asutused, bussitootjad ja energiatarnijad, et ergutada keskkonnasõbralikumate sõidukite kiiret kasutuselevõttu, ning kutsub komisjoni üles edendama bussitransporti kui ühistranspordi keskkonnasäästlikku liiki; |
| --- | --- |

98.

| 99. | märgib, et olemas on palju uusi tehnoloogiaid ja olemasolevatel tehnoloogiatel põhinevaid uuendusi, millel võib olla märkimisväärne keskkonnakasu, näiteks paremad rehvid, täiustatud määrdeained, tõhusamad ülekandesüsteemid ja hübriidmootorid, ning et Euroopa peaks püüdma olla selles valdkonnas tehnoloogiaalane liider; kutsub komisjoni üles uurima, milline on selliste tehnoloogiate roll nii tõhususe kui ka keskkonnatoime parandamises; |
| --- | --- |

99.

| 100. | rõhutab, kui oluline on parandada õhu kvaliteeti ELis ning kinni pidada ELi välisõhu kvaliteedi piirnormidest ja Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) soovitatud tasemetest; palub komisjonil sellega seoses läbi vaadata heitkoguste piirväärtused, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 715/2007 (mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust) I lisas, ning esitada vajaduse korral ettepanekud uute, tehnoloogianeutraalsete Euro 7 heitkoguste piirväärtuste kohta, mida kohaldatakse 2025. aastaks kõigile selle määrusega hõlmatud kergsõidukitele; |
| --- | --- |

100.

| 101. | rõhutab asjaolu, et heitkoguste vähendamise ja õhu kvaliteedi alased eesmärgid nõuavad meetmeid, mis puudutavad ka vanemaid sõidukeid, ning tuletab sellega seoses meelde, et moderniseerimine (retrofitting) on vanema sõidukipargi heitkoguste ja saasteainete vähendamise kiireim ja kulutõhusaim moodus, kuna diislikütuse heitgaaside arenenud järeltöötlussüsteemide süsteemne rakendamine võimaldab vanematel raskeveokitel, nagu bussid ja veokid, töötada keskkonnasõbralikult, nii et need vastavad isegi kõige rangematele heitkoguste nõuetele ning saavutavad NOx-, NO2- ja tahkete osakeste (PM) heite maksimaalse vähendamise; palub komisjonil seetõttu esitada ELi ühised suunised, et ergutada liikmesriike täiel määral kasutama võimalikke moderniseerimislahendusi, ja tagada ka transpordisüsteemi CO2-heite vähendamise rahastamiskõlblikkuse ELi rahastamisvahendite raames; |
| --- | --- |

101.

Tüübikinnitus ja turujärelevalve

| 102. | nõuab ELi tasandil terviklikumat ja koordineeritumat tüübikinnituse ja turujärelevalve süsteemi, milles sisalduks tugev ja usaldusväärne ELi järelevalve ja kontrollisüsteem, et kõrvaldada pärast Dieselgate’i skandaali tuvastatud puudused ja seaduselüngad; rõhutab, kui oluline on võtta kiiresti vastu komisjoni ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turujärelevalve kohta (COM(2016)0031); tuletab sellega seoses meelde Euroopa Parlamendi 4. aprillil 2017. aastal vastu võetud läbirääkimisvolitusi; kinnitab, et kui eespool nimetatud määrus tulevikus vastu võetakse, peaks see tagama ühtsed ja läbipaistvamad võrdsed tingimused kõigile sõidukitesektorite sidusrühmadele, looma tulemuslikud tarbijakaitsealased eeskirjad ning tagama tüübikinnituse ja turujärelevalve uue raamistiku täieliku rakendamise; |
| --- | --- |

102.

| 103. | tunneb heameelt täiendava heitekontrollistrateegia ja katkestusseadmete kasutamise hindamise juhendi üle, mille komisjon avaldas 26. jaanuaril 2017. aastal toetamaks liikmesriike ja pädevaid asutusi katkestusseadmete avastamisel; |
| --- | --- |

103.

| 104. | peab kahetsusväärseks, et NOx-heite puhul kiideti heaks kõrged vastavustegurid, mis toimivad lüngana, mis võimaldab ülemääraseid heitkoguseid, sealhulgas autode heitkoguseid pärast 2020. aastat; nõuab tungivalt, et komisjon vaataks 2017. aastal läbi NOx-heite tegelikus liikluses tekkivate heitkoguste (RDE) katsete vastavusteguri, nagu on sätestatud teises tegelikus liikluses tekkivate heitkoguste paketis, ning jätkaks selle iga-aastast läbivaatamist vastavalt tehnoloogia arengule, et viia see hiljemalt 2021. aastaks 1-ni; |
| --- | --- |

104.

| 105. | nõuab, et kiiresti võetaks vastu neljas tegelikus liikluses tekkivate heitkoguste pakett, et viia lõpule uue tüübikinnitusmenetluse õigusraamistiku loomine, ja nõuab selle raamistiku kiiret kohaldamist; |
| --- | --- |

105.

Raudtee

| 106. | väljendab tugevat toetust komisjoni uutele konkursikutsetele puuduvate piiriüleste raudteeühenduste loomiseks piirkondlikul tasandil ja tervitab väljavaadet viia kliimamõju miinimumini või seda vähendada; kutsub komisjoni üles jätkama niisuguste projektide arvessevõtmist ning avaldama kandideerimiskutseid Euroopa ühendamise rahastu raamistikus, samuti määruse (EL) nr 913/2010 (konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta) muutmise raames, et võtta paremini arvesse raudteetranspordi eri liikide tegelikku tulemuslikkust seoses nende mõjuga energiatõhususele transpordisektoris; |
| --- | --- |

106.

| 107. | kiidab heaks asjaolu, et komisjon peab esmatähtsaks investeeringute tegemist raudteetaristusse, eelkõige seoses puuduvate ühenduste ja piiriüleste ühendustega; tuletab sellega seoses meelde, et eelkõige kaubaveo jaoks on raudteetransport tõhus ja kestlik suuremahulise transpordi süsteem; |
| --- | --- |

107.

| 108. | toetab maanteetranspordilt raudteetranspordile ülemineku (Shift2Rail) saavutamist eri transpordiliikide koostalitlusvõime suurendamise abil; |
| --- | --- |

108.

| 109. | nõuab tungivalt laiahaardelisi ettepanekuid kombineeritud vedu käsitleva direktiivi kohta, mis edendaksid paremini tõhusat kaubavedu ja ergutaksid vedude ümbersuunamist raudteedele ja siseveeteedele, et saavutada vedude ümbersuunamise sihid, mis seati 2030. ja 2050. aastaks konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi kümne eesmärgi raames, mis esitati 2011. aasta transporti käsitlevas valges raamatus; |
| --- | --- |

109.

| 110. | palub, et liikmesriigid, komisjon ja raudteevaldkonna sidusrühmad võtaksid kõik meetmed, mis on vajalikud ühisettevõtte Shift2Rail töölerakendamiseks, et kiirendada kõrgetasemeliste tehnoloogiate integreerimist raudteevaldkonna uuenduslikesse tootelahendustesse, suurendada raudteetranspordi atraktiivsust ja tugevdada Euroopa raudteetööstuse positsiooni; |
| --- | --- |

110.

| 111. | kutsub liikmesriike üles rakendama viivitamata ning põhjalikult ja tulemuslikult direktiivi 2012/34/EL, komisjoni rakendusmäärust (EL) 2015/909 ja neljandat raudteepaketti, et tagada konkurentsitingimused raudteekasutustasude osas, mis võimaldaksid ausat transpordiliikidevahelist konkurentsi; |
| --- | --- |

111.

| 112. | kutsub komisjoni üles uurima raudtee reisijateveo puudusi (nt neid, mis on seotud maksustamisega, kasutustasudega ning otse- ja kaudsete toetustega) võrreldes muude transpordiliikidega ning looma võrdsed tingimused; |
| --- | --- |

112.

| 113. | kordab, kui olulised on koostalitlus ja kooskõlastatus muude transpordiliikidega, suurem usaldusväärsus ja müra leviku tõkestamine ning tõrgeteta mitmeliigiline transport; |
| --- | --- |

113.

| 114. | rõhutab vajadust rakendada täielikult, tulemuslikult ja ühetaoliselt määrust (EL) nr 913/2010 konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta, mis toob kasu nii kaubaveole kui ka tööstusele; |
| --- | --- |

114.

Lennundus

| 115. | palub komisjonil suurendada lennunduse tõhusust, tagades muu hulgas ühtse Euroopa taeva algatuse kiire rakendamise liikmesriikide poolt, osaledes aktiivselt Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) töös, et kindlustada nõudlikud rahvusvahelised süsinikdioksiidi normid, ning eraldades ühisettevõttele SESAR (ühisettevõte Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi väljaarendamiseks) ning Clean Sky ühistele tehnoloogialgatustele asjakohased rahalised vahendid; |
| --- | --- |

115.

| 116. | tuletab meelde, et õhuruum on samuti osa ELi ühtsest turust ning et selle ebatõhusast kasutamisest või liikmesriikide tavade erinevustest (näiteks seoses toimimismenetluste, maksude, lõivude ja muu sellisega) tingitud igasugune killustumine pikendab lennuaegasid, põhjustab hilinemisi, täiendavat kütusekulu ja suuremat CO2-heidet – lisaks ülejäänud turule kahjuliku mõju avaldamisele ja ELi konkurentsivõime pärssimisele; |
| --- | --- |

116.

| 117. | rõhutab, et lennundussektor peaks piisavalt, õiglaselt ja tulemuslikult kaasa aitama 2030. aasta kliimaeesmärkide ja Pariisi kokkuleppe eesmärkide ning seetõttu ka kliimameetmetega seotud kestliku arengu eesmärgi saavutamisele; |
| --- | --- |

117.

| 118. | võtab teadmiseks ICAO assamblee 39. istungjärgu otsuse, mille kohaselt tuleb välja töötada üleilmne turupõhise meetme kava rahvusvahelise lennunduse jaoks; palub komisjonil seda otsust (ühes riikide võetud vabatahtlike kohustuste ja tehtud reservatsioonidega) hinnata ning jälgida selle otsuse rahvusvaheliseks ja siseriiklikuks rakendamiseks tehtavaid edusamme 67 riigis, kellel on kavas üleilmses turupõhises meetmes vabatahtlikult osaleda; palub komisjonil õigeaegselt korraldada kava nende sätete sobivuse hindamise, mis peavad võimaldama CO2-neutraalse kasvu, et piirata lennundussektori heitkoguseid vastavalt Pariisi kokkuleppe eesmärkidele; märgib, et ICAO kava läbivaatamine on ette nähtud iga kolme aasta järel, mis peaks võimaldama seda nõudlikumaks ja töökindlamaks muuta; |
| --- | --- |

118.

| 119. | võtab teadmiseks 3. veebruaril 2017. aastal esitatud komisjoni ettepanku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et jätkata kehtivate piirangute kohaldamist lennutegevuse ulatuse suhtes ja teha ettevalmistusi üleilmse turupõhise meetme rakendamiseks alates 2021. aastast (COM(2017)0054), milles tehakse ettepanek jätkata lennunduse puhul ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (ELi HKS) rakendamist piiratud geograafilises ulatuses; palub komisjonil korraldada ELi HKSi uue hindamise ja läbivaatamise seoses 2020. aasta järgse perioodiga, niipea kui üleilmse turupõhise meetme rakendamise asjus on rohkem selgust; |
| --- | --- |

119.

| 120. | rõhutab, kui tähtis on stimuleerida kõige paremate ja lühemate lennumarsruutide kasutamist, et hoida kokku kütust ja vähendada kahjulikku heidet, võrreldes pikemate marsruutidega, mis valitakse selleks, et vältida õhuruume, millega on seotud suuremad kulud; |
| --- | --- |

120.

| 121. | rõhutab, kui tähtis on jätkata teadusuuringute edendamist selles valdkonnas, et hoogustada investeerimist säästva lennunduse arendamise tehnoloogiatesse, edendades kergemate õhusõidukite projekteerimist, digitaal- ja satelliittehnoloogia kasutamist lennumarsruutide tõhusama korraldamise toetamiseks, samuti uue põlvkonna alternatiivkütuste tootmist ja kasutamist, eelkõige kuna selles sektoris ei ole palju alternatiive traditsioonilistele vedelkütustele, tehes seda ka avaliku ja erasektori partnerluste arendamise kaudu; |
| --- | --- |

121.

| 122. | kutsub komisjoni üles otsima uusi viise, kuidas toetada lennunduse taastuvkütuste kasutuselevõttu, et vähendada lennunduse kasvuhoonegaaside heitkoguseid; |
| --- | --- |

122.

| 123. | kutsub liikmesriike ja aeronautikatööstust üles ergutama niisuguste täiendavate meetmete väljatöötamist, mille eesmärk on edendada arukaid algatusi, mille sihiks on vähendada lennundussektori heidet, mis tekib lennujaamades ning sinna saabumisel ja sealt lahkumisel; |
| --- | --- |

123.

Meretransport

| 124. | märgib, et Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) tasandil tehakse jõupingutusi rahvusvahelise meretranspordi heitkoguste piiramiseks, ning ergutab seetõttu IMOt võtma viivitamata vastu selged kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärgid ja meetmed; rõhutab siiski, et IMO raames võrreldava süsteemi puudumisel tuleks liidu sadamates ning liidu sadamatesse suunduvatel ja sealt lahkuvatel reisidel tekkivate süsinikdioksiidi heitkoguste suhtes kohaldada alates 2023. aastast ELi heitkogustega kauplemise süsteemi; nõuab, et komisjon kehtestaks tingimused alternatiivkütuste, näiteks maagaasi, veeldatud naftagaasi ja vesiniku kasutamise soodustamiseks ning edendaks taastuvenergia tehnoloogiate (näiteks purjed, patareid, päikesepaneelid ja tuulegeneraatorid) kasutuselevõttu merendussektoris; rõhutab sellega seoses, et liikmesriikide ja ELi tasandil tuleb kaaluda rahastamisvahendeid, et hoogustada investeerimist keskkonnahoidlikesse laevastikesse; |
| --- | --- |

124.

| 125. | rõhutab, et rahvusvahelise laevanduse kasvuhoonegaaside heitkoguste tulemusliku ülemaailmse vähendamise tagamiseks kooskõlas COP21 Pariisi kliimakokkuleppe „tuntavalt allpool 2 oC“-eesmärgi saavutamisega ning laevade projekteerimise ja talitlustõhususe praeguste turutõrgetega tegelemisega tuleks ELi seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi pidevalt muuta, et viia oma süsteem kooskõlla IMO poolt hiljuti heaks kiidetud andmekogumissüsteemiga, säilitades samal ajal läbipaistvuse, kontrolli ja tegeliku transporditöö andmete kogumise; |
| --- | --- |

125.

| 126. | rõhutab, kui tähtis on võtta täielikult üle direktiiv alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta (direktiiv 2014/94/EL) ja seda rakendada ning luua sealhulgas veeldatud maagaasi tanklad üleeuroopalise transpordivõrgu koridorides ja meresadamates; on veendunud, et veeldatud maagaasi ulatuslikum kasutamine kaubaveos võib soodustada vähese heitega liikuvust, võttes arvesse rahvusvahelisi pikaajalisi kliima- ja energiaeesmärke; |
| --- | --- |

126.

| 127. | peab vajalikuks luua Euroopa Musta mere makropiirkond, et tagada kõnealuses piirkonnas piiriülesest koostööst tulenevate võimaluste teostatavus; |
| --- | --- |

127.

| 128. | rõhutab, et uuenduslikud rahastamislahendused ning Euroopa Investeerimispanga (EIP) pakutavate ELi investeeringute toetusvahendite kasutamine peaksid pakkuma kasulikke vahendeid aitamaks laevaomanikel kanda ja/või katta algseid kulusid, mis on seotud kasvuhoonegaaside vähendamiseks võetavate meetmetega; |
| --- | --- |

128.

| 129. | hindab positiivselt IMO poolt hiljuti heaks kiidetud ülemaailmset väävlisisalduse piirmäära – 0,5 %, mis peaks ära hoidma 250 000 enneaegse surma juhtumit maailmas; |
| --- | --- |

129.

| 130. | toetab rohkemate väävliheite ja NOx-heite kontrollipiirkondade sisseseadmist kogu Euroopas; |
| --- | --- |

130.

| 131. | tuletab meelde, et ülemaailmse soojenemise piiramiseks on oluline vähendada meretranspordist pärit musta süsiniku (tahm) heitkoguseid, eelkõige Arktika piirkonnas; |
| --- | --- |

131.

| 132. | toonitab, et heitkoguste vähendamisel võivad tähtsat osa etendada kombineeritud veod; võtab teadmiseks komisjoni ettepanekud kombineeritud vedu käsitleva direktiivi ajakohastamise kohta (COM(2017)0648), mis peaks soodustama kaubaveo ümbersuunamist raudteedele ja siseveeteedele; |
| --- | --- |

132.

Siseveeteed

| 133. | on veendunud, et rakendada tuleb lisameetmeid, et tagada kliimasõbralik ja tõhus siseveetranspordi sektor; kordab, kui tähtsad on rahalised toetusmeetmed selle sektori innovatsiooni jaoks, et suurendada laevade energiatõhusust ja säästa keskkonda infrastruktuuri rajamisel; |
| --- | --- |

133.

| 134. | palub komisjonil esitada 2018. aastal jõeteabeteenuste direktiivi (33) läbivaadatud versiooni, et edendada jõeteabeteenuste kasutamist siseveeteede heitkoguste vähendamiseks, ning luua kogu ELi hõlmava õigusliku aluse piiriüleseks andmevahetuseks, mis võimaldaks piiriüleste jõeteabeteenuste terviklikku rakendamist ja digitaalset integreerimist muude transpordiliikidega; |
| --- | --- |

134.

| 135. | rõhutab, et Euroopa siseveetransporti tuleks ergutada ja kasutada, ning kutsub komisjoni üles eraldama rahalisi vahendeid uppunud laevade puhastamiseks, kuna niisugune tegevus on seotud suurte kuludega, pidades silmas piirkondliku arengu väljavaateid ning siseveelaevanduse ja -transpordiga seotud tegevuse laiendamist siseturul; |
| --- | --- |

135.

| 136. | ergutab komisjoni ja liikmesriike esitama meetmeid tuule- ja päikeseenergia kasutamise ning siseveelaevade mootorite ja kütuste keskkonnasäästlikumaks muutmise kohta, juhtides muu hulgas tähelepanu selles valdkonnas esirinnas olijate heale tavale ja toetades puhaste siseveeteede rahastamist olemasoleva vanametalliks lammutamise fondi ning EFSI/EIP vahendite kaudu; |
| --- | --- |

136.

| 137. | rõhutab, et tegelikke turuvajadusi arvesse võttes on vaja tugevat ELi, liikmesriikide ja piirkondliku tasandi toetust, et tagada piisaval arvul üleeuroopalise transpordivõrgu põhivõrgu siseveesadamate varustamine alternatiivenergia taristuga ning üldkasutatavate tanklate ja hoidlatega, mis paigutatakse siseveetranspordi tarbeks sobivasse kaugusesse üksteisest; |
| --- | --- |

137.

o

o o

| 138. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

138.

---

(1)  ELT C 316, 22.9.2017, lk 155.

(2)  ELT L 120, 15.5.2009, lk 5.

(3)  ELT L 348, 20.12.2013, lk 1.

(4)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 1.

(5)  ELT L 145, 31.5.2011, lk 1.

(6)  EÜT L 12, 18.1.2000, lk 16.

(7)  ELT L 188, 18.7.2009, lk 1.

(8)  ELT L 123, 19.5.2015, lk 55.

(9)  ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.

(10)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 16.

(11)  EÜT L 350, 28.12.1998, lk 58.

(12)  ELT L 239, 15.9.2015, lk 1.

(13)  ELT L 142, 5.6.1999, lk 26.

(14)  ELT L 166, 30.4.2004, lk 124.

(15)  ELT L 268, 13.10.2009, lk 11.

(16)  ELT L 276, 20.10.2010, lk 22.

(17)  EÜT L 368, 17.12.1992, lk 38.

(18)  ELT L 300, 14.11.2009, lk 88.

(19)  ELT L 307, 28.10.2014, lk 1.

(20)  EÜT L 332, 28.12.2000, lk 81.

(21)  ELT L 255, 30.9.2005, lk 11.

(22)  ELT L 280, 27.10.2009, lk 52.

(23)  ELT C 399, 24.11.2017, lk 10.

(24)  Texts adopted, P8_TA(2016)0292.

(25)  ELT L 344, 17.12.2016, lk 1.

(26)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0100.

(27)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0097.

(28)  https://www.eea.europa.eu/soer-2015/europe/air.

(29)  https://www.eea.europa.eu/publications/air-quality-in-europe-2015/download.

(30)  Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioon veeldatud maagaasi ja selle hoiustamise ELi strateegia kohta (vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0406).

(31)  ELT L 103, 5.4.2014, lk 15; ELT L 84, 20.3.2014, lk 38.

(32)  Vt nõukogu dokumente 5584/14 ja 6642/14.

(33)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/44/EÜ ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel (ELT L 255, 30.9.2005, lk 152).

---

SOOVITUSED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 13. detsember 2017

| 11.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/132 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/132

---

P8_TA(2017)0491

Soovitus rahapesu, maksustamise vältimist ja maksudest kõrvalehoidumist käsitleva uurimise järel

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2017. aasta soovitus nõukogule ja komisjonile rahapesu, maksustamise vältimist ja maksudest kõrvalehoidumist käsitleva uurimise järel (2016/3044(RSP))

(2018/C 369/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 116 ja 226, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 116 ja 226,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 19. aprilli 1995. aasta otsust 95/167/EÜ, Euratom, ESTÜ Euroopa Parlamendi uurimisõiguse kasutamise erisätete kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 19. aprilli 1995. aasta otsust 95/167/EÜ, Euratom, ESTÜ Euroopa Parlamendi uurimisõiguse kasutamise erisätete kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2016. aasta otsust rahapesu, maksustamise vältimist ja maksudest kõrvalehoidumist käsitleva liidu õiguse kohaldamisel ilmnenud väidetavate rikkumiste ja haldusomavoli uurimise komisjoni moodustamise, selle volituste, liikmete arvu ja ametiaja kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2016. aasta otsust rahapesu, maksustamise vältimist ja maksudest kõrvalehoidumist käsitleva liidu õiguse kohaldamisel ilmnenud väidetavate rikkumiste ja haldusomavoli uurimise komisjoni moodustamise, selle volituste, liikmete arvu ja ametiaja kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2015. aasta (3) ja 6. juuli 2016. aasta (4) resolutsioone maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2015. aasta (3) ja 6. juuli 2016. aasta (4) resolutsioone maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete kohta,

| — | võttes arvesse oma 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile läbipaistvuse, kooskõlastamise ning lähenemise tagamise kohta liidu äriühingu tulumaksu poliitikas (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile läbipaistvuse, kooskõlastamise ning lähenemise tagamise kohta liidu äriühingu tulumaksu poliitikas (5),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. juuni 2017. aasta aruannet siseturgu mõjutavate ja piiriülese tegevusega seotud rahapesu ja terrorismi rahastamise riskide hindamise kohta (COM(2017)0340), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. juuni 2017. aasta aruannet siseturgu mõjutavate ja piiriülese tegevusega seotud rahapesu ja terrorismi rahastamise riskide hindamise kohta (COM(2017)0340),

| — | võttes arvesse ELi rahapesu andmebüroode platvormi 15. detsembri 2016. aasta kaardistamisuuringut ning erinevuste analüüsi ELi rahapesu andmebüroode õiguste ja takistuste kohta teabe hankimisel ja vahetamisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi rahapesu andmebüroode platvormi 15. detsembri 2016. aasta kaardistamisuuringut ning erinevuste analüüsi ELi rahapesu andmebüroode õiguste ja takistuste kohta teabe hankimisel ja vahetamisel,

| — | võttes arvesse rahapesu, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise uurimise komisjoni soovituse projekti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahapesu, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise uurimise komisjoni soovituse projekti,

| — | võttes arvesse rahapesu, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise uurimise komisjoni lõppraportit (A8-0357/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahapesu, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise uurimise komisjoni lõppraportit (A8-0357/2017),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 198 lõiget 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 198 lõiget 12,

1.   
  Üldosa

| 1. | märgib murega, et Panama dokumendid on vähendanud kodanike usaldust meie rahandus- ja maksusüsteemide vastu; rõhutab, kui oluline on taastada üldsuse usaldus ning tagada õiglased ja läbipaistvad maksusüsteemid ning maksualane- ja sotsiaalne õiglus; nõuab seetõttu, et Euroopa Liit ja selle liikmesriigid rakendaksid nõuetekohaselt ja tugevdaksid oma õiguslikke vahendeid, et minna salastatuselt üle läbipaistvusele, vastastikusele koostööle ja teabevahetusele ning võidelda tõhusamalt rahapesu vastu, ning nõuab, et liikmesriigid lihtsustaksid oma maksusüsteeme, et tagada õiglasem maksustamine ja investeerida reaalmajandusse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab kiireloomulist vajadust määratleda uuesti Euroopa maksustamismudel, et piirata liikmesriikide vahelist ebaausat konkurentsi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | peab kahetsusväärseks haldusomavoli juhtumite arvu, mida parlamendi rahapesu, maksustamise vältimist ja maksudest kõrvalehoidumist käsitleva liidu õiguse kohaldamisel ilmnenud väidetavate rikkumiste ja haldusomavoli uurimise komisjon on seoses ELi õiguse rakendamisega välja selgitanud, ning rõhutab oma tõsist muret seoses kolmanda rahapesuvastase direktiivi (AMLD III) (6) rikkumistega, mis on seotud rahapesu andmebüroode (FIU) koostööga; nõuab tungivalt, et nii komisjon kui ka liikmesriigid suurendaksid oma jõupingutusi, kohustusi ja koostööd ning investeeringuid finants- ja inimressurssidesse, et parandada järelevalvet ja jõustamist – mitte ainult selleks, et hoida ära ja võidelda ebaseadusliku tegevuse, näiteks rahapesu, maksudest kõrvalehoidumise ja maksupettuste vastu, vaid ka selleks, et hoida ära ja võidelda maksustamise vältimise ja agressiivse maksuplaneerimise vastu, mis võib olla küll seaduslik, kuid on vastuolus seaduse mõttega; tuletab meelde süüdistuste esitamise ootuspärasuse põhimõtet; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama kõigi seadusrikkumiste nõuetekohase karistamise; rõhutab, et jõupingutused selle eesmärgi saavutamiseks peavad olema kulutasuvad; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid rahapesuga seotud teavitatud juhtumite ja kahtlaste tehingute kohta esitatud teadete suhtes, et viia ellu nõuetekohased uurimised kohe, kui ametiasutustele on esitatud niisugune teave; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde kahtlaste tehingute kohta esitatava teabe ELi raamistikku ning rõhutab, et ELi ja kolmandate riikide rahapesu andmebürood peavad tegema tihedamat rahvusvahelist koostööd; nõuab ühtlasi, et Euroopa organitele, eelkõige Europolile ja Eurojustile antaks rahapesu juhtumite puhul suuremad uurimisvolitused; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuletab meelde, et lõplike tegelike tulusaajate nõuetekohane kindlakstegemine on ülimalt oluline selleks, et vältida varifirmade kasutamist rahapesu eesmärgil (nagu näitas Aserbaidžaani rahapesuskeemi (Laundromat) juhtum); nõuab ühtlasi Euroopa rahapesuvastase direktiivi tulemuslikku rakendamist ja täitmise tagamist; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palub liikmesriikidel hoiduda pakkumise poolel agressiivsest maksuplaneerimisest maksualaste eelotsuste ja soodustuste või ad hoc-eeskirjade reklaamimise ja pakkumise kaudu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palub kõikidel jurisdiktsioonidel, kes on OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastased soovitused siseriiklikku õigusesse üle võtnud või kes võtavad need siseriiklikku õigusesse üle, järgida lisaks soovituste sätetele ka nende mõtet; tuletab meelde, et läbipaistvus on maksudest kõrvalehoidumise ja eelkõige agressiivse maksuplaneerimise vastu võitlemise oluline vahend; |
| --- | --- |

8.

| 9. | peab kahetsusväärseks, et maksudest kõrvalehoidumist ja rahapesu käsitlevad ELi ja riikliku tasandi kehtivad õigusaktid sisaldavad endiselt mitmeid lünki, ning on seisukohal, et kehtivaid õigusakte on vaja kiiresti põhjalikult rakendada ja veel tugevdada; väljendab heameelt pärast Panama dokumentide avaldamist tehtud suuremate jõupingutuste ja edusammude üle uute õigusakti ettepanekute esitamisel, mille eesmärk on kaasavate strateegiate juurutamine, kuid peab kahetsusväärseks, et mõnel liikmesriigil puudub poliitiline tahe reformide tegemiseks ja õigusaktide täitmisele pööramiseks, mis tooks kaasa tegeliku muutuse; |
| --- | --- |

9.

| 10. | peab kahetsusväärseks, et üksikud liikmesriigid blokeerivad nõukogu tasandil sageli maksupoliitika küsimusi; kordab TAXE1-komisjoni hoiatusi, et igale liikmesriigile maksuküsimustes vetoõiguse andmine tähendab seda, et ühehäälsuse põhimõte nõukogus vähendab stiimulit liikuda praegusest olukorrast koostööpõhisema lahenduse suunas; kordab oma üleskutset komisjonile kasutada Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 116 sätestatud menetlust, mis võimaldab ühehäälsuse nõude muutmist juhul, kui komisjon leiab, et liikmesriikide seaduste, õigusnormide või haldusmeetmetega kehtestatud sätete erinevus moonutab konkurentsitingimusi siseturul; |
| --- | --- |

10.

| 11. | märgib, et maksustamise vältimine, maksudest kõrvalehoidumine ja rahapesu on jätkuvalt ülemaailmsed nähtused ja seetõttu nõuavad need terviklikku, selget ja sidusat vastust, mis põhineb vastastikusel toetusel ning suuremal koostööl ELi ja globaalsel tasandil; nõuab, et komisjon võtaks juhtrolli maksustamise vältimise, maksudest kõrvalehoidumise ja rahapesu vastases üleilmses võitluses; |
| --- | --- |

11.

| 12. | märgib murelikult niisuguste kaugeleulatuvate ja konkreetsete meetmete puudumist, mille eesmärk on võidelda maksuparadiiside vastu; juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et selle probleemiga tegelemiseks ei piisa üksnes läbipaistvuse suurendamisest; rõhutab seetõttu, et kiiremas korras tuleb edendada rahvusvahelist koostööd ja mitmepoolset lähenemisviisi, millesse tuleb kaasata nii arenenud kui ka arenguriigid; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub liikmesriike ja ELi institutsioone üles toetama ja edendama ÜRO tasandil valitsustevahelise tippkohtumise korraldamist, et määrata kindlaks maksuparadiiside kaotamise teekaart ja ühine tegevuskava; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et ettevõtluskeskkonna digiteerimise arvesse võtmiseks tuleb määratleda digitaalse äriüksuse mõiste ning tagada, et äriühinguid, mis teenivad tulu liikmesriigis, kus neil ei ole füüsilist tegevuskohta, koheldaks samal viisil nagu füüsilise tegevuskohaga äriühinguid; palub seetõttu komisjonil käsitleda kõigis maksustamise vältimise vastastes ja maksustamisega seotud ELi meetmetes ka digitaalseid äriühinguid; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegutsema ennetavalt ja mitte ootama ajakirjanduse paljastusi, enne kui neid küsimusi prioriteetsena käsitletakse; tuletab meelde, et läbipaistvus ei saa olla üksnes valdkondlik; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et tuleb olla valvas selle tagamisel, et Brexit ei soodustaks ülejäänud 27 liikmesriigi vahel maksukonkurentsi, et meelitada enda riiki Ühendkuningriigi teatavate tööstusharude osalejaid ja teenuseid, ega tooks Ühendkuningriigis, sh selle ülemere- ja seotud territooriumidel kaasa maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse nõrgenemist; juhib komisjoni tähelepanu asjaolule, et seda mõõdet tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta Brexiti teises etapis mis tahes partnerlus- või kaubanduslepingu läbirääkimistel Ühendkuningriigiga; |
| --- | --- |

16.

| 17. | taunib komisjoni otsust loobuda kohustusest koostada kõigi liikmesriikide kohta iga kahe aasta järel korruptsioonivastase võitluse aruanne; võtab teadmiseks, et edaspidi teostab komisjon korruptsioonivastase võitluse järelevalvet Euroopa poolaasta protsessi kaudu; on arvamusel, et selles protsessis võib korruptsioonivastane võitlus jääda muude majandus- ja rahandusküsimuste varju; palub komisjonil olla eeskujuks ja jätkata aruande avaldamist ning võtta kasutusele palju tõsiseltvõetavam ja terviklikum korruptsioonivastane strateegia; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palub komisjonil ja liikmesriikidel koostada mõjuhinnangu, milles hinnataks võimalust kehtestada maksudest kõrvalehoidumise ja maksupettuse ärahoidmise eesmärgil ELi kodanikele ja ELi äriühingutele kohustus registreerida finantskontode ja varifirmade omamine (mis hõlmab ka tegelikke tulusaajaid) või keeld omada finantskontosid ja varifirmasid riikides, mis kuuluvad koostööd mittetegevate maksujurisdiktsioonide ELi loetellu, ning riikides, mis kuuluvad niisuguste riikide ELi loetellu, kelle rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse korras on strateegilisi puudusi; |
| --- | --- |

18.

2.   
  Maksudest kõrvalehoidumine ja maksustamise vältimine

2.1.   Offshore-struktuurid

| 19. | rõhutab kiireloomulist vajadust töötada välja rahvusvaheline määratlus offshore-rahanduskeskuse, maksuparadiisi, koostööd mittetegeva maksujurisdiktsiooni ning rahapesu seisukohast kõrge riskitasemega riigi kohta; nõuab, et need määratlused oleksid rahvusvaheliselt kokku lepitud, ilma et see piiraks ELi ühise musta nimekirja kohest avaldamist; rõhutab, et nende määratluste eelduseks on selgete ja objektiivsete kriteeriumide kehtestamine; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tuletab liikmesriikidele meelde, kui tähtis on maksupoliitikas üldise kuritarvituste vastase reegli põhimõte, ning julgustab maksuhaldureid kasutama seda põhimõtet järjepidevalt, et vältida maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise struktuuride loomist; |
| --- | --- |

20.

| 21. | on tihedamat rahvusvahelist koostööd edendada püüdes veendunud, et äärmiselt oluline on säilitada nende mõistete ja nende jõustamise õiguslik objektiivsus, kuna mõned jurisdiktsioonid võivad allkirjastada rahvusvaheliselt kokkulepitud normid, ilma et nad neid tegelikult kohaldaksid; rõhutab, et need määratlused ei tohiks olla poliitiliselt kallutatud ning peaksid motiveerima loetellu kantud jurisdiktsioone võtma meetmeid, mis viiksid nende loetelust kõrvaldamiseni; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tuletab meelde, et ametlikult võetud kohustus järgida rahvusvaheliselt kokkulepitud norme on esimene samm, kuid ainult nende normide nõuetekohane rakendamine ning tõelised ja siirad jõupingutused vähendavad riskitegureid ning teevad rahapesu, maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse edukaks; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tuletab meelde, et vabatsoone ja vabasadamaid ei tohi kasutada selleks, et saavutada sama mõju kui maksuparadiisi puhul või hoida kõrvale rahvusvahelistest läbipaistvuse eeskirjadest, et pesta raha; palub komisjonil käsitleda Euroopa Liidu vabasadamate probleemi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palub komisjonil esitada seadusandliku ettepaneku tagamaks, et liikmesriigis elavate tegelike tulusaajate offshore-üksuste suhtes kehtivad sarnased kontode avalikustamise ja auditeerimisnõuded nagu selles Euroopa jurisdiktsioonis, kus elab tegelik tulusaaja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | on seisukohal, et EL peaks keelustama kaubandussuhted maksuparadiisides asuvate õiguslike üksustega, kui lõplikku tulusaajat ei ole võimalik tuvastada; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palub komisjonil avaldada iga-aastase avaliku aruande, milles käsitletakse ELi rahaliste vahendite kasutamist ning Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) rahasiirdeid offshore-struktuuridesse ning mis sisaldab blokeeritud projektide arvu ja laadi, selgitavaid märkusi projektide blokeerimise põhjuste kohta ja võetud järelmeetmeid, millega tagatakse, et ELi vahendid ei aita otseselt ega kaudselt kaasa maksustamise vältimisele ega maksupettusele; |
| --- | --- |

26.

2.1.1.   Koostööd mittetegevate maksujurisdiktsioonide ühine ELi loetelu

| 27. | väljendab heameelt komisjoni juhtiva rolli üle koostööd mittetegevate maksujurisdiktsioonide ühise ELi loetelu kriteeriumite koostamisel; peab kahetsusväärseks, et asjaomane protsess kestab ülemäära kaua; kutsub nõukogu üles mitte vähendama, vaid pigem suurendama eespool nimetatud loetelu kriteeriumide ambitsioonikust; rõhutab, et arvesse tuleb võtta kõiki komisjoni esitatud kriteeriume – sealhulgas, kuid mitte ainult ettevõtte tulumaksu puudumist või nullilähedast ettevõtte tulumaksu määra –, ning rõhutab nende tähtsust selle saavutamisel, et loetelu oleks mõjus ja mitte meelevaldne; on seisukohal, et läbipaistvuskriteeriume tuleks täielikult kohaldada ning et kriteeriumide puhul tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta ka rakendamist ja jõustamist; palub nõukogul selleks, et loetelu oleks mõjus ja usaldusväärne, kehtestada ranged, proportsionaalsed ja hoiatavad ühised sanktsioonid loetellu kuuluvate riikide suhtes, ning rõhutab, et üksikute riikide hindamine peaks toimuma läbipaistval viisil; palub nõukogul ja komisjonil kehtestada läbipaistev, objektiivne ja Euroopa Parlamenti kaasav võrdlusmehhanism loetelu ajakohastamiseks tulevikus; tuletab meelde, et sellise loetelu eesmärk on muuta sellise jurisdiktsiooni käitumist seoses rahapesu ja maksupettuste hõlbustamisega; |
| --- | --- |

27.

| 28. | peab kahetsusväärseks, et koostööd mittetegevate maksujurisdiktsioonide ELi loetelus, mille nõukogu heaks kiitis ja avaldas, keskendutakse üksnes väljaspool ELi asuvatele jurisdiktsioonidele, jättes välja ELi kuuluvad riigid, mis on etendanud süstemaatilist rolli kahjulike maksutavade edendamisel ja võimaldamisel ning mis ei järgi õiglase maksustamise kriteeriumi; rõhutab, et loetellu kuuluks vähemalt neli liikmesriiki, kui neid kontrollitaks sama ELi kriteeriumi kohaselt, nagu on näidanud Oxfami läbiviidud modelleerimine; väljendab muret seoses sellega, et ELi riikide a priori kontrolli alt välja jätmine mõjutab kahjulikult kogu protsessi legitiimsust, usaldusväärsust ja tulemuslikkust; |
| --- | --- |

28.

| 29. | on arvamusel, et kui koostööd mittetegevate maksujurisdiktsioonide ELi loetelu on koostatud, peaks komisjon esitama kaasnevad õigusaktid, milles on määratletud kõigi liikmesriikide maksuhalduritele kehtiv ühtlustatud kohustus avalikustada igal aastal andmed, mis hõlmavad iga liikmesriigi poolt sellesse loetellu kuuluvatesse jurisdiktsioonidesse tehtud rahasiirete koguväärtust ja sihtkohta; |
| --- | --- |

29.

| 30. | nõuab, et sanktsioone kohaldataks ka äriühingutele, pankadele, raamatupidamisettevõtetele, õigusbüroodele ja maksunõustajatele, kes on olnud koostööd mittetegevates jurisdiktsioonides tõestatult seotud ebaseadusliku, kahjuliku või õigusvastase tegevusega või kes on nendes jurisdiktsioonides õiguslikke vahendeid kasutades tõestatult aidanud kaasa äriühingu tulumaksu ebaseaduslikule, kahjulikule või õigusvastasele korrale; |
| --- | --- |

30.

| 31. | peab kahetsusväärseks, et Panama dokumentides on nimetatud paljusid ELi kodanikke, üksuseid ja riikliku taustaga isikuid; kannustab liikmesriike selgitama, kas nende isikute nimetamist dokumentides on nõuetekohaselt uuritud ja kui on, siis kas tegemist on olnud siseriiklike õigusaktide rikkumisega; rõhutab, et kahjuks paljud kodanikud, üksused ja riikliku taustaga isikud, kui neil paluti teha koostööd parlamendi rahapesu, maksustamise vältimist ja maksudest kõrvalehoidumist käsitleva liidu õiguse kohaldamisel ilmnenud väidetavate rikkumiste ja haldusomavoli uurimise komisjoniga, keeldusid andmast teavet, mis oleks olnud kasulik komisjoni eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

31.

| 32. | märgib, et Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) värskeimate välismaiseid otseinvesteeringuid puudutavate andmete kohaselt on Luksemburgil ja Madalmaadel kokku rohkem sissetulevaid investeeringuid kui USA-l, kusjuures valdav enamik neist on eriotstarbelistes üksustes, millel puudub oluline majandustegevus, ning Iirimaal on rohkem sissetulevaid investeeringuid kui Saksamaal või Prantsusmaal; juhib tähelepanu sellele, et Malta riikliku statistikaameti andmetel moodustavad välisinvesteeringud riigis 1 474 % tema majanduse mahust; märgib, et Amsterdami ülikooli teostatud uuringus selgus, et 23 % kõigist ettevõtjate investeeringutest, mis lõpuks maksuparadiisidesse jõudsid, läbisid Madalmaad; usub, et need andmed annavad selget tunnistust sellest, et mõned liikmesriigid hõlbustavad ülemäärast kasumi ümberpaigutamist teiste liikmesriikide kulul; |
| --- | --- |

32.

| 33. | palub komisjonil esitada 2018. aasta lõpuks aruande, milles hinnatakse liikmesriikide ning nendest sõltuvate jurisdiktsioonide, piirkondade või muude haldusstruktuuride maksurežiime, mis võimaldavad maksudest kõrvalehoidumist ja maksupettust ning millel võib olla kahjulik mõju ühtsele turule; |
| --- | --- |

33.

2.1.2.   Suure riskiga kolmandaid riike sisaldav ELi rahapesuvastase võitluse nimekiri

| 34. | taunib asjaolu, et komisjon ei ole siiani koostanud omaenda sõltumatut hinnangut, millega selgitada välja suure riskiga kolmandad riigid, kus esineb strateegilisi puudusi, ja mis on ette nähtud rahapesuvastase direktiivi sätetega, vaid on üksnes tuginenud rahapesuvastase töökonna (mille liige komisjon on) koostatud nimekirjale; peab kahetsusväärseks, et komisjon ei ole parlamendi sellesisulisi nõudmisi rahuldavalt täitnud; |
| --- | --- |

34.

| 35. | nõuab tungivalt, et komisjon hakkaks oma nimekirja koostamiseks kiiremini tööle ja esitaks Euroopa Parlamendile aruande oma tegevuskava rakendamise kohta ja eelkõige selle kohta, kuidas ta täidab kohustust suurendada kõiki ressursse, mida finantskuritegude ennetamise rakkerühm vajab; |
| --- | --- |

35.

| 36. | usub, et on äärmiselt oluline, et ELi eesmärgid oleksid selles küsimuses rahapesuvastase töökonna eesmärkidest ambitsioonikamad; toonitab sellega seoses, et investeeringuid inim- ja rahalistesse ressurssidesse tuleb suurendada või ressursside eraldamist komisjoni sees optimeerida, et valikumenetlust tugevdada; |
| --- | --- |

36.

| 37. | usub, et nimekirjaga tuleks soodustada seda, et jurisdiktsioonid hakkaksid seoses rahapesu ja terrorismi rahastamisega teisiti käituma, ning hoida ära, et sarnast, potentsiaalselt kahjulikku poliitikat rakendaksid ka muud riigid; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub komisjoni üles olema nii suure riskiga kolmandaid riike sisaldava ELi rahapesuvastase võitluse nimekirja koostamisel kui ka maksuparadiiside Euroopa nimekirja läbivaatamisel keskne institutsioon, et tagada järjepidevus ja vastastikune täiendavus; |
| --- | --- |

38.

2.2.   Muud maksualased õigusaktid

| 39. | avaldab heameelt uute õigusaktide üle, mis viimase kahe aasta jooksul on LuxLeaksi tõttu vastu võetud; tervitab ELi pühendumist OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise projektile; nõuab, et liikmesriigid võtaksid ELi õigusaktid oma õigussüsteemi kiiresti üle ja tagaksid nende täitmise; |
| --- | --- |

39.

| 40. | nõuab riikide lõikes ambitsioonikat avalikku aruandlust, et suurendada hargmaiste ettevõtete maksude läbipaistvust ja avalikku kontrolli, sest see võimaldaks laiemal üldsusel saada teavet teenitud kasumi, saadud toetuste ja maksude kohta, mida need ettevõtted tasuvad jurisdiktsioonides, kus nad tegutsevad; nõuab tungivalt, et nõukogu jõuaks kokkuleppele ettepanekus alustada läbirääkimisi teiste ELi institutsioonidega, et võtta riikide lõikes kasutusele avalik aruandlus, mis on üks peamisi meetmeid, millega muuta äriühingute maksuteave kõigi kodanike jaoks läbipaistvamaks; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rõhutab, et riikide lõikes koostatud avalik aruandlus võimaldab investoritel ja aktsionäridel võtta aktsionäride koosolekutel ja investeerimisotsuste tegemisel arvesse äriühingute maksupoliitikat; |
| --- | --- |

41.

| 42. | tuletab meelde, et maksualane teave peaks muutuma äriühingute finantsaruandluse oluliseks komponendiks; |
| --- | --- |

42.

| 43. | nõuab tungivalt, et nõukogu saavutaks äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi mõlema etapi osas kiire ja ambitsioonika kokkuleppe; tuletab meelde, et nii äriühingute kui ka liikmesriikide makshaldurite kulude vähendamise kõrval lahendaks see siirdehindade probleemi ja tagaks ühtsel turul ausama konkurentsi; rõhutab, et maksubaaside ühtlustamine on parim lahendus, kuidas teha maksude optimeerimisele ja agressiivsele maksuplaneerimisele lõpp õiguslike vahenditega; tuletab meelde, et selleks, et tagada maksustamine seal, kus toimub majandustegevus ja luuakse väärtusi, on vaja mõistele „püsiv tegevuskoht“ uut siduvat määratlust; toonitab, et varifirmade probleemi vältimiseks, eelkõige seoses digitaalmajandusest tulenevate probleemidega, peaksid sellega kaasnema siduvad miinimumkriteeriumid, et määrata kindlaks, kas majandustegevus on liikmesriigis maksustamiseks piisav; |
| --- | --- |

43.

| 44. | julgustab komisjoni ja liikmesriike liikuma maksustamise valdkonnas palju ambitsioonikamate reformide suunas; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rõhutab, et ühtse maksustamisega on võimalik kasumi ümberpaigutamine lõpetada ainult sel juhul, kui seda rakendada kogu maailmas, ning kui äriühingu tulumaksu ühtset konsolideeritud maksubaasi kohaldada ainult ELis, tekib oht, et praegune olukord, kus ühed liikmesriigid ülejäänud maailmaga võrreldes tulus kaotavad ja teatavad teised liikmesriigid ülejäänud maailma ära kasutavad, jääbki püsima; märgib, et ainult ELiga piirduv lähenemisviis võib kaotada stiimulid paigutada kasum ümber ELi siseselt, kuid anda võimaluse ja lisastiimulid viia kasum EList välja; |
| --- | --- |

45.

| 46. | tuletab meelde oma soovitusi tagada, et maksualaseid eelotsusi käsitleva teabe automaatne vahetamine laieneks kõigile eelotsustele ja et komisjonil oleks juurdepääs kogu asjaomasele teabele, et tagada Euroopa konkurentsieeskirjade järgimine (7); |
| --- | --- |

46.

| 47. | kutsub komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti seadusandliku ettepaneku halduskoostöö direktiivi (8) muutmiseks, et edendada liikmesriikide maksukoostööd, kehtestades kohustuse vastata maksualastele rühmataotlustele, nii et üks Euroopa riik saaks pakkuda teistele riikidele kogu vajalikku teavet piiriülestele maksudest kõrvalehoidujatele süüdistuse esitamiseks; tuletab meelde oma ettepanekut muuta halduskoostöö direktiivi, et parandada liikmesriikide vahelist kooskõlastamist maksuauditite osas (9); |
| --- | --- |

47.

| 48. | peab kahetsusväärseks, et ELi riigiabi reeglite kohaselt kuuluvad ebaseaduslike maksusoodustuste saajatelt sisse nõutud tasumata maksud riigile, kes soodustuse andis, mitte riikidele, kelle maksubaas moonutavate maksusüsteemide tagajärjel kahanes; kutsub komisjoni üles töötama selleks välja asjakohaseid meetodeid mõjutatud liikmesriikides saamata jäänud tulu hindamiseks ja nõuetekohaseid sissenõudmismenetlusi tagamaks, et tasumata maksud jaotatakse liikmesriikidele, kus majandustegevus tegelikult aset leidis; |
| --- | --- |

48.

| 49. | on seisukohal, et maksureformid peavad alati võimaldama kodanikepoolset kontrolli ning andma kodanikuühiskonnale juurdepääsu, teavet ja koolitust, et võimaldada kodanikel selle poliitika kujundamisel tõhusalt osaleda, mis praegu ei ole tavaks; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rõhutab ühtlasi, et maksualaseid õigusakte tuleb riigi või ELi tasandil lihtsustada ja koostada nii, et kõik kodanikud võiksid nendega tutvuda, ja tuleb vältida keerukust, mis teenib maksudest kõrvalehoidumise asjatundjate huve; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kutsub komisjoni üles esitama ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/24/EL (riigihangete kohta) (10) läbivaatamiseks, mis sisaldaks meetmeid, et takistada riigiasutustel töötada äriühingutega, kes kasutavad maksuparadiise; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kutsub komisjoni üles algatama käitumisjuhendi töörühma (äriühingute maksustamine) 19 aastat kestnud töö põhjaliku hindamise, keskendudes tulemustele, mis on saavutatud piiriüleste kahjulike äriühingu tulumaksusüsteemide tõkestamisel, tehes seda avaliku aruande vormis; nõuab, et käitumisjuhendi töörühma tuleks nende järelduste põhjal reformida, et teha selle töö läbipaistvamaks ja tõhusamaks, kuna rühm peab mängima keskset rolli ELi pingutustes muuta olukord selles valdkonnas paremaks; nõuab, et parlament saaks selle rühma üle kontrolli ja vastutusega seotud volitused; |
| --- | --- |

52.

| 53. | palub komisjonil koostada loetelu kahjulikest maksusüsteemidest, mille suhtes võetavates meetmetes ei ole käitumisjuhendi töörühm suutnud seni kokkuleppele jõuda, ja see loetelu avaldada; kutsub komisjoni üles hindama 2020. aastaks patenditulu maksustamise erikorraga kooskõlas oleva seosepõhise lähenemisviisi mõju ning võimaluse korral mõõtma selle mõju innovatsioonile ja maksutulude vähenemisele; |
| --- | --- |

53.

| 54. | peab kahetsusväärseks, et Panama dokumentides on nimetatud mitut ELi liikmesriiki; kutsub komisjoni üles alustama koostöös maksuhalduritega potentsiaalselt kahjulike konkurentsi moonutavate maksumeetmete ning olemasolevate vastumeetmete ning nende meetmete teistele jurisdiktsioonidele ülekanduva mõju laiaulatuslikku hindamist liikmesriikides; nõuab mõjusa kontrollimehhanismi loomist, et jälgida liikmesriike seoses võimalike uute kahjulike maksumeetmetega, mille nad võivad kehtestada; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kutsub komisjoni üles esitama seadusandliku ettepaneku, et käsitleda asukoha piiriülese ümberkujundamise ja üleviimise küsimust ja anda selged eeskirjad äriühingu peakontori üleviimise kohta ELi piires, sealhulgas eeskirjad varifirmade vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

55.

| 56. | nõuab tungivalt, et komisjon ja kõik liikmesriigid tagaksid selliste äriühingu tulumaksu ümberpaigutamise tavade lõpetamise, kus hargmaine ettevõte laseb end omandada maksuparadiisis asuval väiksemal ettevõttel ja võtab üle viimase seadusjärgse asukoha, et n-ö paigutada oma peakorter ümber ja vähendada ühendatud ettevõtte üldist maksukoormust – protsessi, millele järgneb sissetulekute ettevõttest väljaviimine maksuparadiisi tehtavate maksudest mahaarvatavate maksete kaudu (näiteks laenude, litsentsitasude ja teenuste kujul), mille eesmärk on kõnealuse hargmaise ettevõtte sisemaise tulu maksustamise vältimine; |
| --- | --- |

56.

| 57. | rõhutab vajadust pöörata erilist tähelepanu järjest enam kasutatavatele kahjulikele maksutavadele, näiteks patenditulu maksustamise erikorra, tuletisinstrumentide, vahetuslepingute kuritarvitamine, mille eesmärk on maksustamise vältimine; |
| --- | --- |

57.

| 58. | avaldab heameelt 2016. aasta augustis riigiabi kohta tehtud komisjoni järelduse üle, et Iirimaa andis Apple’ile ebaseaduslikult 13 miljardi euro ulatuses põhjendamatut maksusoodustust; seab kahtluse alla Iiri valitsuse otsuse see otsus edasi kaevata, millega üritatakse võlguolevat summat mitte sisse nõuda; |
| --- | --- |

58.

| 59. | palub liikmesriikidel selgitada välja kõik maksuamnestia kasutamise viisid, mis võiksid viia rahapesu ja maksudest kõrvalehoidumiseni või mis võiks takistada riiklikel ametiasutustel kasutamast esitatud andmeid finantskuritegude uurimiseks, ning teha igasugusele maksuamnestiale lõpp; |
| --- | --- |

59.

| 60. | väljendab muret Ameerika Ühendriikide valitsuse kavatsuste üle suurendada suurte äriühingute maksusoodustusi ja finantsvaldkonna dereguleerimist; palub komisjonil jälgida tähelepanelikult Ameerika Ühendriikides kavandatavat maksureformi, mida tuntakse Blueprinti nime all, ja võimalust, et Ameerika Ühendriikides rakendatakse maksuamnestiat, et võimaldada suurte tehnoloogiaettevõtete kasumi repatrieerimist väga väikese maksumääraga; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kutsub liikmesriike üles tugevdama oma maksuasutusi piisava personaliga, et tagada maksutulu tõhus kogumine ja tegeleda kahjulike maksutavadega, võttes arvesse, et ressursinappus ja personalikärped ning ebapiisav väljaõpe, ebapiisavad tehnilised vahendid ja liiga piiratud uurimisvolitused on maksuhaldurite tööd teatavates liikmesriikides tõsiselt takistanud; |
| --- | --- |

61.

| 62. | märgib ühe ELi maksustamise vältimise skeemi näitena niinimetatud Iirimaa kaksikstruktuuri, mis kaotatakse järk-järgult 2020. aastaks; kutsub kõiki liikmesriike üles tegema oma topeltmaksustamise vältimise lepingute üle järelevalvet, et hoida ära maksustamise vältimise skeemide ärakasutamist, mida võimaldavad maksualased mittevastavused; |
| --- | --- |

62.

| 63. | taunib usaldusväärse ja erapooletu statistika puudumist maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise ulatuse kohta; rõhutab, kui oluline on töötada välja asjakohased ja läbipaistvad meetodid, et hinnata sellise tegevuse ulatust ja mõju riikide rahandusele, majandustegevusele ja avaliku sektori investeeringutele; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kutsub komisjoni üles andma maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise tavadega seoses välja suunised, et teha selget vahet, mis on ebaseaduslik ja mis on seaduslik, isegi kui see on seaduse mõttega vastuolus, et tagada kõigile asjaomastele isikutele õiguskindlus; kutsub liikmesriike ja kolmandaid riike üles tagama, et maksudest kõrvalehoidujatele ja vahendajatele määratud trahve ja rahalisi karistusi ei saaks maksudest maha arvata; |
| --- | --- |

64.

| 65. | rõhutab, et vastutustundliku maksustamisstrateegia elluviimist tuleb pidada ettevõtja sotsiaalse vastutuse (ESV) alussambaks ning et maksudest kõrvalehoidumise, maksustamise vältimise ja agressiivse maksuplaneerimise tavad on ESVga kokkusobimatud; kordab oma üleskutset komisjonile lisada see element ELi ajakohastatud ESV strateegiasse; |
| --- | --- |

65.

| 66. | kutsub äriühinguid üles tegema täieliku maksukohustuste täitmise ilma igasuguse maksustamise vältimiseta ESV lahutamatuks osaks; |
| --- | --- |

66.

| 67. | kordab TAXE2-komisjoni üleskutset luua komisjonis uus liidu maksupoliitika sidusus- ja koordineerimiskeskus, millel on võimalik hinnata ja jälgida liikmesriikide maksupoliitikat liidu tasandil ja tagada, et liikmesriikides ei rakendata mõnda uut kahjulikku maksumeedet; soovitab, et selline liidu maksupoliitika sidusus- ja koordineerimiskeskus saaks jälgida seda, kuidas liikmesriigid koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ühist liidu loetelu järgivad, ning tagada ja edendada koostööd riiklike maksuhaldurite vahel (nt seoses koolituse ja parimate tavade vahetamisega); |
| --- | --- |

67.

| 68. | kordab parlamendi soovitusi (11) luua loend vastumeetmetest, mida liit ja liikmesriigid kui avaliku sektori asutuste, pankade ja rahastamisprogrammide osanikud ja rahastajad peaksid kohaldama äriühingute suhtes, kes kasutavad maksuparadiise agressiivse maksuplaneerimise skeemide loomiseks ega järgi seega liidu hea maksuhaldustava standardeid; |
| --- | --- |

68.

| 69. | kordab oma üleskutset komisjonile muuta Euroopa õigusakte, sealhulgas sätteid, mis käsitlevad Euroopa Investeerimispanga (EIP) põhikirja, Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) määrust, nelja ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) määrust ja viit Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondi (Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond, Ühtekuuluvusfond, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond, Euroopa Merendus- ja Kalandusfond), et keelata ELi rahaliste vahendite andmine lõplikele toetusesaajatele või finantsvahendajatele, kelle puhul on tõestatud osalemine maksudest kõrvalehoidumises või agressiivses maksuplaneerimises; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles looma kohustusliku standarditud avaliku Euroopa äriregistri, et saada äriühingute kohta ajakohast ja usaldusväärset teavet ning saavutada läbipaistvus tänu piiriüleselt kättesaadavale ELi äriühinguid käsitlevale võrreldavale ja usaldusväärsele teabele; |
| --- | --- |

70.

| 71. | soovitab komisjonil hinnata, millist mõju avaldab jalgpallurite piiriülene üleviimine tulude sissenõudmisele liikmesriikides, ja pakkuda välja meetmed, mida peetakse asjakohaseks märkimisväärse tulude kaotamise probleemiga tegelemiseks, muu hulgas meetmed, mis on seotud selliste üleviimiste vahendajatega; |
| --- | --- |

71.

| 72. | palub komisjonil hoiduda kaubanduslepete sõlmimisest jurisdiktsioonidega, mille EL on määratlenud maksuparadiisidena; |
| --- | --- |

72.

2.3.   Teabevahetus

| 73. | peab kahetsusväärseks, et halduskoostöö direktiivi sätteid, mis kehtisid ajal, mida Panama dokumentide paljastustes on kajastatud, ei rakendatud mõjusalt ning et vahetatud teabe ja otsuste maht oli väike; tuletab meelde, et maksuhaldurite vaheline automaatne teabevahetus on liikmesriikide jaoks väga oluline, et tagada maksude kogumisel vastastikune abi ja luua võrdsed võimalused; kutsub komisjoni üles esitama ettepanekuid, et edendada Euroopa liikmesriikide maksualast koostööd, kehtestades kohustuse vastata maksualastele rühmataotlustele, nii et üks Euroopa riik saaks pakkuda teistele riikidele kogu vajalikku teavet piiriülestele maksudest kõrvalehoidujatele süüdistuse esitamiseks; |
| --- | --- |

73.

| 74. | on väga mures, et liikmesriikide poolt hargmaistele ettevõtetele väljastatud maksualaste eelotsuste arv on viimastel aastatel kasvanud, hoolimata LuxLeaksi skandaali tõttu loodud sotsiaalhäiresüsteemist; |
| --- | --- |

74.

| 75. | rõhutab, et komisjonil peaks olema kooskõlas andmekaitsenormidega juurdepääs maksustamisalase halduskoostöö direktiivi kohaselt vahetatavale kogu teabele, et selle rakendamist nõuetekohaselt kontrollida ja jõustada; rõhutab, et seda teavet tuleks hoida komisjoni hallatavas keskregistris, arvestades komisjoni ainupädevust konkurentsi valdkonnas; |
| --- | --- |

75.

| 76. | nõuab teabe tulemuslikumat ülemaailmset vahetamist, töötlemist ja kasutamist ning nõuab tungivalt, et ühiseid aruandlusstandardeid käsitlevaid sätteid rakendataks tõhusalt ja järjepidevalt, liikudes vastastikuse hindamise süsteemis konkreetsete isikute häbistamise poliitikalt karistuskorra rakendamisele; juhib tähelepanu vastastikkuse vajadusele teabevahetuses Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) ning osalevate allakirjutanud riikide vahel; kutsub liikmesriike üles toetama osalevaid arengumaid nende standardite rakendamisel; rõhutab, et riikidel ei tule mitte ainult võtta kasutusele ühine aruandlusstandard, vaid ka seda süsteemi rakendada ja tagada andmete kõrge kvaliteet; juhib tähelepanu senise ühise aruandlusstandardi puudustele ja väljendab rahulolu, et OECD tegeleb standardi viimistlemisega, et teha see paremini toimivaks; palub komisjonil anda oma panus tuvastatud puuduste kõrvaldamisse; |
| --- | --- |

76.

| 77. | nõuab tõhustatud avalikke äriregistreid ja tegelike tulusaajate avalikke registreid ning avalikku riikidepõhist aruandlust, et saada üle nendest piirangutest, mis on kehtestatud teabevahetuse nõudega OECD 2017. aasta juunis vastuvõetud dokumendis „Mitmepoolsed konventsioonid, millega rakendatakse maksukokkuleppega seotud meetmeid, et ennetada maksubaasi kahanemist ja kasumi ümberpaigutamist“, mis lubab riikidel valida partnereid, võimaldades nii praktikas bilateralismi; |
| --- | --- |

77.

| 78. | rõhutab, et potentsiaalselt agressiivse piiriülese maksuplaneerimise korraldustega (DAC 6) seoses peaks kohustuslikule automaatsele teabevahetusele olema ligipääs mitte ainult maksuhalduritel; |
| --- | --- |

78.

| 79. | kutsub komisjoni üles tagama vastastikuse teabevahetuse ELi ja kolmandate riikide vahel, kes ei ole kasutusele võtnud rahvusvaheliselt kokku lepitud standardeid; rõhutab, et on vaja mõjusaid karistusi finantseerimisasutustele, kellel on Euroopa kliendid ja kes ei järgi automaatse teabevahetuse standardeid; leiab, et sellisele ettepanekule tuleks lisada vaidluste lahendamise mehhanism, et lahendada võimalikud vastuolud ELi ja kolmandate riikide vahel; tuletab meelde oma soovitust kehtestada kinnipeetav maks või võtta muid sama mõjuga meetmeid, et hoida ära maksustamata kasumi väljaviimine EList; |
| --- | --- |

79.

| 80. | on seisukohal, et asutused, kes on kohustatud maksuhalduritele teavet andma, peavad olema need, kes on loetletud rahapesu tõkestamise direktiivis, eelkõige:






  1) | krediidiasutused; |
| --- | --- | --- |

80.

1)

krediidiasutused;

| 2) | finantseerimisasutused; |
| --- | --- |

2)

finantseerimisasutused;

| 3) | järgmised füüsilised või juriidilised isikud nende kutsetegevuse puhul:






  a) | audiitorid, raamatupidamis- või nõustamisteenuse osutajad ja maksunõustajad; |
| --- | --- | --- |

3)

järgmised füüsilised või juriidilised isikud nende kutsetegevuse puhul:

a)

audiitorid, raamatupidamis- või nõustamisteenuse osutajad ja maksunõustajad;

| b) | notarid ja teised sõltumatud õigusteenuse osutajad, kui nad osalevad oma kliendi heaks või tema nimel mõnes finants- või kinnisvaratehingus või aitavad kliendil kavandada või täita tehingut, mis on seotud järgmisega:






  i) | kinnisasja või ettevõtte ost ja müük |
| --- | --- | --- |

b)

notarid ja teised sõltumatud õigusteenuse osutajad, kui nad osalevad oma kliendi heaks või tema nimel mõnes finants- või kinnisvaratehingus või aitavad kliendil kavandada või täita tehingut, mis on seotud järgmisega:

i)

kinnisasja või ettevõtte ost ja müük

| ii) | kliendi raha, väärtpaberite või muu vara haldamine, |
| --- | --- |

ii)

kliendi raha, väärtpaberite või muu vara haldamine,

| iii) | panga-, hoiu- või väärtpaberikontode avamine või haldamine, |
| --- | --- |

iii)

panga-, hoiu- või väärtpaberikontode avamine või haldamine,

| iv) | äriühingute asutamiseks, tegevuseks või juhtimiseks vajalike sissemaksete hankimine, |
| --- | --- |

iv)

äriühingute asutamiseks, tegevuseks või juhtimiseks vajalike sissemaksete hankimine,

| v) | usaldusfondide, äriühingute, sihtasutuste või sarnaste üksuste asutamine, korraldamine või juhtimine; |
| --- | --- |

v)

usaldusfondide, äriühingute, sihtasutuste või sarnaste üksuste asutamine, korraldamine või juhtimine;

| c) | usaldusfondi- või äriühinguteenuste pakkujad, kes ei ole juba hõlmatud alapunktiga a või b; |
| --- | --- |

c)

usaldusfondi- või äriühinguteenuste pakkujad, kes ei ole juba hõlmatud alapunktiga a või b;

| d) | kinnisvaravahendajad; |
| --- | --- |

d)

kinnisvaravahendajad;

| e) | muud isikud, kes kauplevad kaupadega, kui see hõlmab vähemalt 10 000 euro väärtuses sularahamakse tegemist või saamist, sõltumata sellest, kas tehingu eest arveldatakse ühe maksega või mitme maksega, mis näivad olevat seotud; |
| --- | --- |

e)

muud isikud, kes kauplevad kaupadega, kui see hõlmab vähemalt 10 000 euro väärtuses sularahamakse tegemist või saamist, sõltumata sellest, kas tehingu eest arveldatakse ühe maksega või mitme maksega, mis näivad olevat seotud;

| f) | hasartmänguteenuste osutajad; |
| --- | --- |

f)

hasartmänguteenuste osutajad;

3.   
  Rahapesu

3.1.   Rahapesuvastased õigusaktid

| 81. | rõhutab, et liikmesriigid peaksid kõiki rahapesuvastase direktiivi sätteid rakendama tõhusalt ja järjepidevalt; palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada õigusaktide korrektne täitmine; palub komisjonil seiresüsteeme tugevdada ja eraldada nende jaoks piisavad vahendid; palub, et komisjon eraldaks oma töörühmale finantskuritegude ennetamiseks rohkem vahendeid; |
| --- | --- |

81.

| 82. | rõhutab, et neljanda rahapesuvastase direktiiviga loodud õigusraamistikus on täielikult keelustatud anonüümsed esitajaaktsiad, mis on juhul, kui ei toimu nõuetekohast registreerimist, osutunud kasulikuks rahvusvaheliste rahapesuskeemide loomise vahendiks; palub, et liikmesriigid rakendaksid nõuetekohaselt 26. juunil 2017. aastal jõustunud neljandat rahapesuvastast direktiivi ja tagaksid selle täitmise; palub komisjonil teha järelevalvet kõnealuse direktiivi nõuetekohase ülevõtmise ja rakendamise üle; |
| --- | --- |

82.

| 83. | palub komisjonil algatada rikkumismenetlused nende liikmesriikide puhul, kes ei ole Panama dokumentidest ja muudest infoleketest selgunu kohaselt liidu õigust järginud; |
| --- | --- |

83.

| 84. | rõhutab, et vältimaks võimalust, et lõplikud tegelikud tulusaajad jäävad anonüümseks, on vaja äriühingute, sihtasutuste, usaldusfondide ja muude sarnaste õiguslike üksuste kohta tegelike tulusaajate registreid, mida korrapäraselt ajakohastatakse, mis on ühtlustatud ja omavahel ühendatud ja mida saavad kasutada kõik; nõuab, et tegeliku tulusaaja määratluses ette nähtud osaluse praegust suurust vähendataks; on seisukohal, et EL ja selle liikmesriigid peavad ise kõige rohkem propageerima rahvusvahelistel foorumitel lõplike tegelike tulusaajate läbipaistvuse standardeid; |
| --- | --- |

84.

| 85. | rõhutab, et Prantsusmaa rahapesu andmebüroo esindajad nõudsid Euroopa Parlamendis tegutsevas rahapesu, maksustamise vältimist ja maksudest kõrvalehoidumist käsitleva liidu õiguse kohaldamisel ilmnenud väidetavate rikkumiste ja haldusomavoli uurimise komisjonis, et vastavalt soovitusele nr 26, mille rahapesuvastane töökond (FATF) on andnud finantsjärelevalve kohta, tuleks ELi tasandil sõnaselgelt sätestada, et pädev järelevalveasutus võib teha järelevalvet isegi kontserni emaettevõtja üle; |
| --- | --- |

85.

| 86. | kutsub komisjoni üles tegema üldsuse juurdepääsuga kinnistusraamatute loomise üle järelevalvet; |
| --- | --- |

86.

| 87. | nõuab, et tegelike tulusaajatena tehtaks kindlaks kõik füüsilised isikud, kes tegelikult omavad või kontrollivad juriidilist isikut (välja arvatud reguleeritud turul registreeritud äriühingud, mille suhtes kohaldatakse liidu õigusega kooskõlas olevaid avalikustamisnõudeid või samaväärseid rahvusvahelisi standardeid, millega tagatakse, et omanikke puudutav teave on läbipaistev), st kõik isikud, kellele kuulub juriidilisest isikust otse või kaudselt vähemalt üks aktsia või samaväärne väikseim osa, sh isikud, kes omavad või kontrollivad juriidilist isikut esitajaaktsiate või muude vahendite kaudu; |
| --- | --- |

87.

| 88. | märgib, et nende tehingutega kaudu hoiustatud ebaseaduslik raha muutub seaduslikuks rahaks, mis on saadud õiguspärastest tehingutest; rõhutab seetõttu, et rahapesuvastaseid eeskirju tuleks hakata kohaldama ka kinnisvaraturul, et ei tekiks uut ebaseadusliku tegevuse liiki; |
| --- | --- |

88.

| 89. | rõhutab, et kliendi suhtes rakendavate hoolsusmeetmete võtmist tuleb paremini tagada, sest nii on võimalik kindel olla, et kliendi profiiliga kaasnevaid ohte on korrektselt hinnatud; rõhutab, et hoolsusmeetmete võtmise kohustuse täitmise eest peaks isegi väljasttellimise korral vastutama alati kohustatud isikud; nõuab, et vastutus peab olema selge ja juhuks, kui käitutakse hooletult või väljasttellimisel tekib huvide konflikt, tuleb ette näha karistused; on peale selle veendunud, et kohustatud isikute hulka tuleks muu hulgas arvata ka kinnisvaramaaklerid, tagamaks, et kliendi suhtes rakendatavaid hoolsusmeetmeid kohaldatakse nii reguleeritud kui ka praegu reguleerimata üksuste suhtes; nõuab, et kliendi suhtes rakendatavaid hoolsusmeetmeid tuleb ELi tasandil ühtlustada ning selleks tuleb menetlused korraldada nii, et nõuetele vastavus on tagatud; |
| --- | --- |

89.

| 90. | on veendunud, et karistused, mida rahapesu, maksudest kõrvalehoidumise ja maksupettuse eest määratakse, peaksid olema karmimad ja heidutavamad ning, kui liikmesriigid eraldavad selliste ebaseaduslike tegevustega võitlemiseks vahendeid, peaks nad lähtuma tekkivatest ohtudest; peab sellega seoses kiiduväärseks komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv rahapesu vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse abil (COM(2016)0826); kutsub liikmesriike üles kaaluma, kas väga ränkade maksupettuse juhtumite korral tuleks kokkuleppemenetlus keelustada; märgib aga, et sellele lisaks peaksid EL ja liikmesriigid töötama iga kategooria kohustatud isikute jaoks välja meetmed, mille abil heidutada neid rahapesus osalemast ja muuta see kahjumlikuks; kutsub liikmesriike üles rahapesu puhul kehtiva aegumistähtaja läbi vaatama, et vältida juhtumite aegumist pädevate asutuste tegevusetuse tagajärjel; |
| --- | --- |

90.

| 91. | nõuab, et Euroopa tasandil kasutataks tõhusat kontrollimehhanismi, mille alla kuuluvad ka seotud jurisdiktsioonid, sest poliitiliste või muude takistuste tõttu võib hindamine, mida rahapesuvastases töökonnas üksteise kohta ja vastastikku korrapäraselt tehakse, kergesti nurjuda; |
| --- | --- |

91.

| 92. | rõhutab, et ELi tasandil tuleb kokku leppida, kuidas riikliku taustaga isikut ühtmoodi mõista ja määratleda; |
| --- | --- |

92.

| 93. | nõuab, et ELi tasandil ühtlustataks maksukuritegude määratlus ja loodaks spetsiaalne kriminaalõiguslik vahend, mis tuleb vastu võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõike 2 alusel või, kui liikmesriigid ei suuda kokku leppida, kuidas konkurentsitingimuste moonutamine siseturul lõpetada, siis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 116 alusel; nõuab, et ELi tasandil ühtlustataks rahapesu eelkuriteo määratlus ja vähendaks erandeid, mida liikmesriigid võivad teha, et koostööst ning teabevahetusest keelduda; tuletab meelde, et Euroopa Parlament on neljanda ja viienda rahapesuvastase direktiivi muutmisel olnud seisukohal, et maksukuritegude puhul ei tohiks kehtida nõue karistada vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega; |
| --- | --- |

93.

| 94. | on mures selle pärast, et inimeste jaoks, kes ei ole ELi residendid, võetakse vastu kodakondsuse programme (kolmandate riikide kodanikele mõeldud nn kuldse viisa või investoriprogrammid), millega antakse kodakondsus vastutasuks finantsinvesteeringute eest, ilma et kliendi suhtes rakendataks korrektseid või üldse mingeid hoolsusmeetmeid; palub komisjonil hinnata, kas liikmesriigid järgivad selliste programmide alusel kodakondsuse andmisel rahapesuvastast direktiivi ja teisi asjaomaseid ELi õigusakte; |
| --- | --- |

94.

| 95. | palub komisjonil ja nõukogul suhtuda tõsiselt põhjalikesse muudatustesse, mis Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjon ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon neljanda rahapesuvastase direktiivi (COM(2016)0450) läbivaatamisel tegi ja mille üle hääletati 28. veebruaril 2017 (12) ning millega kaotataks kehtivatest rahapesuvastastest õigusaktidest paljud lüngad ja muudetaks õigusaktid rangemaks, näiteks tänu sellele, et tegeliku tulusaaja määratlust täpsustatakse, kõrgema astme juhte, varidirektoreid ja muid volitatud isikuid ei lubata käsitleda tegeliku tulusaajana (välja arvatud juhul, kui nad vastavad kriteeriumidele), üldsusele antakse äriühingute ja usaldusfondide tegeliku tulusaaja registritele täielik juurdepääs ning rahapesuvastase direktiivi rikkumise puhul rakendatakse tõhusamat karistusmehhanismi; nõuab seepärast tungivalt, et komisjon ja nõukogu ei muudaks käimasolevatel kolmepoolsetel läbirääkimistel Euroopa Parlamendi mõjusat ettepanekut nõrgemaks; |
| --- | --- |

95.

| 96. | nõuab, et riskidele, mis kaasnevad uute tehnoloogiate ja finantstoodetega, nagu tuletisinstrumendid, vahetuslepingud ja virtuaalvaluutad, pöörataks suuremat poliitilist ja õiguslikku reguleerimist puudutavat tähelepanu (13); |
| --- | --- |

96.

| 97. | palub komisjonil hinnata, kuidas saaks uute tehnoloogiate, näiteks kordumatu elektroonilise identiteedi abil, raskete finantskuritegude tuvastamist hõlbustada, ning tagada, et seejuures austatakse põhiõigusi, sealhulgas õigust eraelu puutumatusele; |
| --- | --- |

97.

| 98. | nõuab, et komisjon hindaks kindlasti, kuidas mõjutavad rahapesu ja maksukuritegusid interneti-hasartmängud, virtuaalvaluutad, krüptoraha, plokiahela ja finantstehnoloogia; palub komisjonil peale selle mõelda võimalikele meetmetele, sh õigusaktidele, millega luua nende tegevuste jaoks õigusraamistik ja tänu sellele rahapesuks kasutatavaid vahendeid vähendada; |
| --- | --- |

98.

| 99. | nõuab tungivalt, et kuritegevuse käigus saadud vara konfiskeeritaks; nõuab sellega seoses, et kiiresti võetaks vastu määrus, milles käsitletakse arestimis- ja konfiskeerimisotsuste vastastikust tunnustamist, mille eesmärk on kuritegeliku vara piiriülest sissenõudmist lihtsustada; rõhutab, et õigusvahend, mille komisjon on kavandanud, võimaldab paremat koostööd ja nimetatud otsuste lihtsamat tunnustamist ning järgida samal ajal subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

99.

| 100. | rõhutab, et vaja on ka meetmeid, millega viia riiklikud strateegiad kooskõlla selliste Euroopa Liidu ametite ja organite nagu Europoli, Eurojusti ja Euroopa Pettustevastase Ameti strateegiatega; nõuab, et koostöö soodustamiseks kaotataks teabevahetust pärssivad õiguslikud takistused; |
| --- | --- |

100.

| 101. | peab kiiduväärseks Portugali valitsuse hiljutist otsust, millega keelatakse esitajaaktsiate emiteerimine ning nähakse ette praeguste esitajaaktsiate muutmine nimelisteks väärtpaberiteks, ning nõuab tungivalt, et komisjon teeks ettepaneku võtta samasuguse mõjuga õigusakt vastu kogu ELi jaoks; |
| --- | --- |

101.

| 102. | nõuab, et pädevad asutused peaksid juhatuse liikmete ja ELi krediidiasutuste aktsionäride sobivuse ja nõuetekohasuse kontrollimisel olema palju rangemad; on veendunud, et tuleb kehtestada tingimused, mille alusel on pädevatel asutustel võimalik teha nii aktsionäride kui ka juhatuse liikmete hindamiskriteeriumide üle pidevat järelevalvet, sest praegu on heakskiitu pärast selle andmist väga raske tühistada; on peale selle veendunud, et süüdistustele vastuväidete esitamiseks peaks olema rohkem aega ja paindlikumad võimalused, eriti siis, kui pädevatel asutustel on vaja ise korraldada juurdlus, mille käigus kontrollida kolmandates riikides toimunu ja poliitilise taustaga isikute kohta esitatud teavet; |
| --- | --- |

102.

3.2.   Rahapesu andmebürood

| 103. | on veendunud, et kui Euroopa rahapesu andmebüroode staatust ja tööpõhimõtteid ühtlustada, siis teabevahetus paraneb; kutsub komisjoni üles alustama rahapesu andmebüroo platvormi raames projekti, millega teha kindlaks, milliseid teabeallikaid rahapesu andmebürood praegu kasutada saavad; palub komisjonil esitada suunised selle kohta, kuidas Euroopa rahapesu andmebüroode ülesandeid ja pädevusi paremini ühtlustada, ning teha selleks kindlaks, milline minimaalne ühtne ulatus ja sisu peavad olema finants-, haldus- ja õiguskaitseteabel, mille rahapesu andmebürood peaksid saama ja mida neil peaks olema õigus üksteisega vahetada; on veendunud, et suunistes tuleks ühtlasi selgitada, kuidas mõista rahapesu andmebüroode strateegilise analüüsi ülesandeid; |
| --- | --- |

103.

| 104. | on veendunud, et muutumaks tõhusamaks, peaks kõigil Euroopa rahapesu andmebüroodel olema piiramatu ja otsene juurdepääs kogu teabele, mille on nende ülesannete kohta esitanud kohustatud isikud või mis on saadud registrist; rahapesu andmebüroodel peaks olema õigus saada seda teavet ka siis, kui seda nõuab mõni teine liidu rahapesu andmebüroo, ja õigus teavet nõudva rahapesu andmebürooga teavet vahetada; |
| --- | --- |

104.

| 105. | soovitab, et rahapesu andmebüroode vahelise teabevahetuse parandamiseks peaksid liikmesriigid kaotama rahapesuvastase direktiivi rakendamisel nõude, mille kohaselt peavad rahapesu andmebürood saama kolmandalt isikult loa, kui nad soovivad teise andmebürooga teavet jagada jälituseesmärgil; kutsub komisjoni üles esitama rahapesuvastase direktiivi üldsätete kohta suunised, milles käsitletakse eelkõige juhtumeid, kus rahapesu andmebürooga tuleb teavet vahetada omaalgatuslikult ja viivitamata; |
| --- | --- |

105.

| 106. | rõhutab, et teavet tuleb paremini vahetada nii riigi tasandi pädevate asutuste kui ka eri liikmesriikide rahapesu andmebüroode vahel; kutsub komisjoni üles looma ELi ühildussüsteemi, mille abil kogutavat ja vahetatavat teavet standardida ning rahapesu andmebüroode vahel koostööd tõhustada; juhib tähelepanu sellele, et sellega seoses tuleks tugevdada nii Europoli alla kuuluvat rahapesu andmebüroode sidevõrku (FIU.net) kui ka Europoli ennast – mis on vajalik eelkõige selleks, et saada rahapesu andmebüroode teabevoogude, tegevuse ja nende tehtud analüüsi tulemuste kohta teavet ja statistikat – ning suurendada Eurojusti pädevust ja vahendeid, mille abil rahapesu ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võidelda; kutsub liikmesriike peale selle üles andma rahapesu andmebüroodele rohkem inimressursse ning rahalisi ja tehnilisi vahendeid, et nende uurimis- ja koostöösuutlikkus suureneks ja nad saaksid kahtlaste tehingute kohta esitatud teateid (mille arv on suurenenud) korrektselt menetleda ja kasutada; |
| --- | --- |

106.

| 107. | märgib, et ELi ja üleilmsel tasandil tuleks muuta ja ühtlustada piiranguid, mis rahapesu andmebüroode vahetatava teabe kasutamisele on seatud, et teavet saaks kasutada maksukuritegude tõkestamiseks ja tõendite saamiseks; |
| --- | --- |

107.

| 108. | rõhutab, et isikute määramine rahapesu andmebüroodes juhtivatele ametikohtadele peab olema sõltumatu ja poliitiliselt erapooletu, valik peab põhinema kvalifikatsioonil ning valimisprotsess peab olema läbipaistev ja järelevalvega; rõhutab, et on vaja ühtseid eeskirju, millega kindlustada maksupettuse- ja rahapesuvastaste eeskirjade täitmise tagamise eest vastutavate institutsioonide sõltumatus, ning et õiguskaitseasutused, kes võtavad rahapesu andmebüroode aruannete alusel järelmeetmeid, peavad olema täiesti sõltumatud; |
| --- | --- |

108.

| 109. | palub komisjonil kontrollida, kas seda nõuet täidetakse kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

109.

| 110. | kinnitab seisukohta, mida Euroopa Parlament on viienda rahapesuvastase direktiiviga seoses väljendanud Euroopa rahapesu andmebüroo loomise kohta ja selle kohta, et teabevahetuseks on vaja tõhusat ja koordineeritud süsteemi ning keskandmebaase; rõhutab, et liikmesriikide rahapesu andmebüroosid tuleb toetada, eelkõige piiriüleste juhtumite puhul; |
| --- | --- |

110.

| 111. | rõhutab, et pädevad asutused ei tohiks sattuda olukorda, kus nad on üle koormatud seetõttu, et maksunõustajad ja maksumaksjad kasutavad üha rohkem digitehnoloogiaid; usub, et pädevad asutused peaksid seda arvestades omaenda vahendeid arendama ja uurimissuutlikkust suurendama; on veendunud, et see võib anda pädevatele asutustele uusi võimalusi, kuidas lahendada pidev ressursside eraldamise probleem või parandada pädevate asutuste koostööd; |
| --- | --- |

111.

4.   
  Finantsvahendajad

| 112. | peab kahetsusväärseks, et finantsvahendajate tegevus ei ole ELis ühtlaselt reguleeritud; palub nõukogul kiiresti analüüsida ettepanekut, mille komisjon esitas kohustusliku automaatse teabevahetuse kohta maksustamise valdkonnas seoses piiriüleste kokkulepetega (COM(2017)0335), ja see vastu võtta, sest nii on võimalik kehtestada finantsvahendajatele karmimad aruandluskohustused; innustab liikmesriike analüüsima, milline kasu tekiks, kui seda direktiivi hakataks kohaldama ka ainult riigisiseste juhtumite suhtes; |
| --- | --- |

112.

| 113. | rõhutab, et selle ettepanekuga tuleb kaotada lüngad, mille abil võidakse makse agressiivselt planeerida, ja selleks tuleb agressiivse maksuplaneerimisega seotud finantsvahendajatele koostada uued eeskirjad; |
| --- | --- |

113.

| 114. | märgib, et suur osa varahaldusest on endiselt reguleerimata ja tuleks kehtestada siduvad rahvusvahelised eeskirjad ja standardid, millega luua võrdsed võimalused ning seda tegevusala paremini reguleerida ja piiritleda; kutsub sellega seoses komisjoni üles tegema selliste standardite ja normide kehtestamise nimel tööd kõikidel asjassepuutuvatel rahvusvahelistel foorumitel; |
| --- | --- |

114.

| 115. | tunnistab, et iseorganiseerumise ja enesereguleerimise üle tuleb järelevalvet teha; palub komisjonil hinnata, kas selleks, et tagada kohustatud isikute enesereguleerimise piisav järelevalve (st eraldiseisva ja sõltumatu riikliku reguleeriva asutuse / järelevalveasutuse kaudu), on vaja ELi meetmeid ja kas oleks võimalik koostada õigusakt; |
| --- | --- |

115.

| 116. | kutsub komisjoni üles andma koostöös liikmesriikide ja järelevalveasutusega välja suunised, kuidas kohustatud isikute aruandlusvorme ühtlustada, et rahapesu andmebüroodel oleks teavet lihtsam töödelda ja vahetada; |
| --- | --- |

116.

| 117. | nõuab, et maksuvahendajate tegevust reguleeritaks meetmetega, mis heidutaks neid tegelemast maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise ning tegelike tulusaajate varjamisega; |
| --- | --- |

117.

| 118. | rõhutab, et juhul, kui vahendaja asub väljaspool ELi, tuleb asjassepuutuvalt maksumaksjalt nõuda, et ta saadaks võimaliku agressiivse maksuplaneerimise teabe enne selliste plaanide elluviimist otse oma riigi maksuhaldurile, et sel oleks võimalik maksuriskide vastu meetmeid võtta; |
| --- | --- |

118.

| 119. | on veendunud, et kogu sektori jaoks oleks kasulik, kui finantsvahendajate tegevuse kohta kehtestataks rangemad eeskirjad, sest ausad finantsvahendajad ei jääks siis enam ebaausas konkurentsis ebasoodsasse olukorda ja tekiks selge ettekujutus, millised finantsvahendajad tegutsevad ausalt; |
| --- | --- |

119.

| 120. | nõuab, et pankadele ja finantsvahendajatele, kes on ebaseaduslikes maksuskeemides või rahapesus osalenud teadlikult, tahtlikult ja pidevalt, määrataks nii ELi kui ka liikmesriigi tasandil tõhusamad, heidutavamad ja proportsionaalsemad karistused; rõhutab, et karistused tuleks määrata ettevõtetele endile ning ka juhtkonna tasandi töötajatele ja juhatuse liikmetele, kes skeemide eest vastutavad; rõhutab, et karmid karistused on väga tähtsad, ja usub, et kui tõendatud juhtumite puhul kasutataks avalikku häbistamist, siis oleks finantsvahendajatel kohustustest kõrvale hiilimiseks vähem julgust ja eeskirjade täitmiseks suurem motivatsioon; |
| --- | --- |

120.

| 121. | kutsub liikmesriike üles tagama, et sektoreid, kus tegelike tulusaajate läbipaistmatute süsteemide riske on kõige rohkem (mis tehti kindlaks hinnangus, mille komisjon koostas rahapesuga kaasnevate riskide kohta), seirataks ja kontrollitaks tõhusalt; palub liikmesriikidel koostada suunised, milles käsitletakse riskitegureid, mis kaasnevad tehingutega, milles osalevad maksunõustajad, audiitorid, raamatupidamisteenuse osutajad, notarid ja muud sõltumatud õigusala esindajad; |
| --- | --- |

121.

| 122. | nõuab rahapesu, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumisega seotud eeskirjade ja nende hoiatava mõju paremat jõustamist, suurendades selleks eelkõige maksu- ja rahapesualast nõu andvaid spetsialiste puudutavaid jõustamismeetmeid käsitleva parema avaldatud statistika kaudu nähtavust laiema üldsuse ees; |
| --- | --- |

122.

| 123. | rõhutab vajadust maksuspetsialistidena tegutsevate finantsvahendajate riiklike sertifitseerimiskavade suurema kontrolli, järelevalve ja koordineerimise järele ELis; palub liikmesriikidel load tühistada, kui leiab kinnitust, et finantsvahendajad on aktiivselt osalenud piiriülese maksudest kõrvalehoidumise, ebaseadusliku maksuplaneerimise ja rahapesu edendamisel või võimaldamisel; |
| --- | --- |

123.

| 124. | kutsub komisjoni üles hindama, kas liikmesriikide pädevad asutused on järginud finantsvahendajate litsentsimismenetlusi, mis on liidu õigusaktidega juba ette nähtud, nt kapitalinõuete neljandas direktiivis; |
| --- | --- |

124.

| 125. | nõuab, et kutsealal kehtestataks metoodika, mille kohaselt kutsesaladuse põhimõte ei takista nõuetekohaste teadete esitamist kahtlaste tehingute kohta või muust võimalikust ebaseaduslikust tegevusest teatamist, ilma et see piiraks õigusi, mis on tagatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta ja kriminaalõiguse üldpõhimõtetega, või parandataks olemasolevat metoodikat, millel oleks sama mõju; |
| --- | --- |

125.

| 126. | palub liikmesriikidel luua tingimused, mis takistaksid ELis asuvatel vahendajatel tegutseda jurisdiktsioonides, mis kuuluvad koostööd mittetegevate maksujurisdiktsioonide ELi loetellu, ning jurisdiktsioonides, mis kuuluvad niisuguste riikide ELi loetellu, kelle rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse korras esineb strateegilisi puudusi, ning jätta nad selleks näiteks välja avalikest hangetest; palub ühtlasi komisjonil koostada mõjuhinnangu, milles hinnataks võimalust keelata ELis asuvatel vahendajatel tegutseda jurisdiktsioonides, mis kuuluvad koostööd mittetegevate maksujurisdiktsioonide ELi loetellu, ning jurisdiktsioonides, mis kuuluvad niisuguste riikide ELi loetellu, kelle rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse korras esineb strateegilisi puudusi; |
| --- | --- |

126.

| 127. | rõhutab, et rahvusvahelise koostöö parandamiseks tuleks auditeerimis- ja raamatupidamisarvestuse nõuded kooskõlastada ülemaailmsel tasandil, et takistada raamatupidamis- ja auditeerimisettevõtete osalemist ebaseaduslikes maksustruktuurides; on sellega seoses veendunud, et rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite paremat rakendamist tuleks pidada tõhusaks vahendiks; |
| --- | --- |

127.

4.1.   Pangad

| 128. | julgustab kõiki liikmesriike vastavalt neljanda rahapesuvastase direktiivi soovitustele looma pangakontode registrite süsteemid või elektroonilised andmeotsingu süsteemid, mis tagaksid rahapesu andmebüroodele ja pädevatele asutustele juurdepääsu pangakontosid käsitlevale teabele; soovitab kaaluda võimalust standardida ja ühendada omavahel riiklikud pangakontode registrid, mis sisaldavad kõiki füüsiliste või juriidiliste isikutega seotud kontosid ja on pädevatele asutustele ja rahapesu andmebüroodele hõlpsasti kättesaadavad; |
| --- | --- |

128.

| 129. | soovitab, et selline pangakontode register võiks registreerida ja avaldada statistilisi andmeid tehingute kohta maksuparadiiside ja suure riskiga riikidega ning eristada teavet tehingute kohta seotud ja mitteseotud osapooltega ning iga liikmesriigi kohta; |
| --- | --- |

129.

| 130. | tunnistab, et tuvastati pankade osalemine neljas laiaulatuslikus tegevuses, nimelt offshore-struktuuride pakkumises ja haldamises, offshore-üksustele pangakontode avamises, muude finantstoodete pakkumises ja korrespondentspanganduses (14); rõhutab, kui tähtis on muuta korrespondentpangandust käsitlevad õigusaktid selgemaks ja rangemaks seoses vahendite ülekandmisega offshore- ja koostööd mittetegevatesse jurisdiktsioonidesse ning lisada kohustus lõpetada tegevus juhul, kui ei esitata teavet tegelike tulusaajate kohta; |
| --- | --- |

130.

| 131. | nõuab, et pankadele kohaldataks rangelt tulemuslikke karistusi, millega nähakse ette rahapesu, maksudest kõrvalehoidumise või agressiivse maksuplaneerimise edendamises või võimaldamises tõendatult osalenud finantsasutuste panganduslitsentside peatamine või kehtetuks tunnistamine; |
| --- | --- |

131.

| 132. | rõhutab, kui oluline on parem koordineerimine pankade peakontorite ja tütarettevõtjate vahel nii ELi sees kui ka kolmandate riikide suhtes, et tagada asutusesiseste käitumisjuhendite ja rahapesuvastaste õigusaktide täielik järgimine; |
| --- | --- |

132.

| 133. | rõhutab, et liikmesriikide pangandusjärelevalve kontrollidega tuleks ette näha süstemaatilised ja pistelised kontrollid, et tagada rahapesuvastaste eeskirjade täielik rakendamine kõikides pankades; |
| --- | --- |

133.

| 134. | nõuab Euroopa Keskpangale (EKP) ja Euroopa Pangandusjärelevalvele (EBA) suuremate volituste andmist korrapäraste vastavuskontrollide (nii etteteatamisega kui ka eelneva hoiatuseta) läbiviimiseks kogu ELi pangandussektoris praeguse kontrollisüsteemi asemel, mille puhul viiakse kontrolle läbi ainult juhul, kui konkreetset juhtumit uuritakse või see on saanud avalikuks; |
| --- | --- |

134.

| 135. | nõuab, et analüüsitaks, kas oleks teostatav anda järelevalveasutustele õigus korraldada pangajuurdlus juhtudel, kui konto omanik ei ole nimeliselt teada; |
| --- | --- |

135.

| 136. | väljendab heameelt ELi finantssüsteemi riskide ja nõrkuste olemasoleva analüüsi üle; rõhutab, et on tähtis teha kindlaks uued tehnoloogiad ja finantstooted, mida võidakse kasutada rahapesu eesmärgil; nõuab selle analüüsi põhjal, et rahapesu käsitlevad sätted lisataks kõikidesse uutesse ettepanekutesse, milles käsitletakse selliseid uusi tehnoloogiaid, sealhulgas finantstehnoloogiat; |
| --- | --- |

136.

| 137. | nõuab, et Madalmaade eeskujul koostataks pankurite vandetõotus, mis kujutaks endast sektori vabatahtlikku siduvat kohustust mitte teha tehinguid maksuparadiisidega; |
| --- | --- |

137.

4.2.   Juristid

| 138. | juhib tähelepanu asjaolule, et kutsesaladust ei tohi kasutada õigusvastaste tegude kaitsmise, varjamise ega ka seaduse mõtte rikkumise eesmärgil; nõuab tungivalt, et kutsesaladuse põhimõte ei tohiks takistada nõuetekohaste teadete esitamist kahtlaste tehingute kohta või muust võimalikust ebaseaduslikust tegevusest teatamist, ilma et see piiraks õigusi, mis on tagatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta ja kriminaalõiguse üldpõhimõtetega; kutsub liikmesriike üles andma välja suuniseid vastava eriala töötajatele õigusliku kutsesaladuse põhimõtte tõlgendamise ja kohaldamise kohta ning tõmbama selge piiri tavapärase kohtualase nõustamise ja finantssektori ettevõtjatena tegutsevate juristide vahele; |
| --- | --- |

138.

| 139. | rõhutab, et jurist, kes tegutseb valdkonnas, mis läheb kaugemale tema konkreetsest kaitse- või kohtus esindamise ja õigusnõu andmise ülesandest, võib teatavate avaliku korra säilitamisega seotud tingimuste korral olla kohustatud esitama ametiasutustele teatava enda valduses oleva teabe; |
| --- | --- |

139.

| 140. | rõhutab, et kliente nõustavad juristid tuleks seadusega karistatavate maksudest kõrvalehoidumise ja agressiivse maksuplaneerimise kavade ja rahapesuskeemide väljatöötamise puhul õiguslikult kaasvastutusele võtta; juhib tähelepanu asjaolule, et kui juristid osalevad pettuses, siis tuleb neile süstemaatiliselt määrata nii kriminaal- kui ka distsiplinaarkaristus; |
| --- | --- |

140.

4.3.   Raamatupidamisarvestus

| 141. | rõhutab, et rahvusvahelise koostöö parandamiseks tuleks auditeerimis- ja raamatupidamisarvestuse nõuded ülemaailmsel tasandil paremini kooskõlastada, austades samal ajal Euroopa demokraatliku legitiimsuse, läbipaistvuse, vastutuse ja usaldusväärsuse standardeid, et takistada raamatupidamis- ja auditeerimisettevõtteid ja ka individuaalseid nõustajaid maksudest kõrvalehoidumise, agressiivse maksuplaneerimise ja rahapesu struktuure välja töötamast; nõuab hiljuti vastu võetud auditpaketi (15) ja Euroopa audiitorite järelevalveasutuste komitee (CEAOB) nõuetekohast jõustamist uue raamistikuna riiklike auditijärelevalve asutuste vaheliseks koostööks ELi tasandil, eesmärgiga tugevdada auditijärelevalvet kogu ELi ulatuses; on sellega seoses veendunud, et rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite paremat rakendamist tuleks pidada tõhusaks vahendiks selle tagamisel, et austataks ELi läbipaistvuse ja aruandluskohustuse standardeid; |
| --- | --- |

141.

| 142. | märgib, et ELi olemasolevat ettevõtete rühma loomiseks vajaliku kontrolli määratlust tuleks kohaldada raamatupidamisettevõtete suhtes, mis on selliste ettevõtete võrgustiku liikmed, mis on seotud õiguslikult jõustatavate lepingupõhiste kokkulepetega, millega sätestatakse nime jagamine või turustamine, kutsestandardid, kliendid, tugiteenused, rahalise või kutsealase kahjukindlustuse süsteem, nagu prognoositakse direktiivis 2013/34/EL (16) teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete kohta; |
| --- | --- |

142.

| 143. | palub komisjonil esitada seadusandliku ettepaneku raamatupidamisettevõtete ning finants- või maksuteenuste osutajate eristamise kohta ning kõigi nõustamisteenuste kohta, sealhulgas liidu õigusele mittevastavuse korra kohta maksunõustajatele, et takistada neid nõustamast korraga avaliku sektori maksuhaldureid ja maksumaksjaid ning hoida ära muud huvide konfliktid; |
| --- | --- |

143.

4.4.   Usaldusfondid, usaldusisikud ja muud sarnased õiguslikud üksused

| 144. | mõistab teravalt hukka usaldusfondide, usaldusisikute ja muude sarnaste õiguslike üksuste kuritarvitamise rahapesu vahendina; nõuab seepärast selgeid eeskirju, millega lihtsustatakse tegelike tulusaajate otsest tuvastamist, sh usaldusfondide kohustus eksisteerida ametlikult ja olla registreeritud liikmesriigis, kus usaldusfond on loodud, kus seda hallatakse ja juhitakse; |
| --- | --- |

144.

| 145. | nõuab kõigi kaubanduslike ja mittekaubanduslike usaldusfondide, usaldusisikute, sihtasutuste ja muude sarnaste õiguslike üksuste osapoolte kohta ühtlustatud, korrapäraselt ajakohastatavaid, omavahel ühendatud ja avalikkusele kättesaadavaid tegelike tulusaajate registreid ELi tasandil, et luua alus ülemaailmsele registrile; |
| --- | --- |

145.

| 146. | Rõhutab, et ELi usaldusfondide registris peaksid sisalduma:






  a) | usaldusisikute nimed ja aadressid ning kõigi nende isikute nimed ja aadressid, kelle juhiste järgi nad tegutsevad; |
| --- | --- | --- |

146.

a)

usaldusisikute nimed ja aadressid ning kõigi nende isikute nimed ja aadressid, kelle juhiste järgi nad tegutsevad;

| b) | usaldusleping; |
| --- | --- |

b)

usaldusleping;

| c) | kõik tahteavaldused; |
| --- | --- |

c)

kõik tahteavaldused;

| d) | asutaja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

d)

asutaja nimi ja aadress;

| e) | iga täidesaatva isiku nimi ja talle antud korraldused; |
| --- | --- |

e)

iga täidesaatva isiku nimi ja talle antud korraldused;

| f) | usaldusühingu raamatupidamise aastaaruanded; |
| --- | --- |

f)

usaldusühingu raamatupidamise aastaaruanded;

| g) | üksikasjad kõigi usaldusfondi väljamaksete ja eraldiste kohta koos kõigi tulusaajate nimede ja aadressidega; |
| --- | --- |

g)

üksikasjad kõigi usaldusfondi väljamaksete ja eraldiste kohta koos kõigi tulusaajate nimede ja aadressidega;

| h) | esindavad vahendajad, sh nende nimed ja aadressid; |
| --- | --- |

h)

esindavad vahendajad, sh nende nimed ja aadressid;

| 147. | palub komisjonil hinnata, millises ulatuses võidakse maksudest kõrvalehoidumise eesmärgil kuritarvitada vabasadamaid ja laevade litsentsimist, ning esitada vajaduse korral asjakohase ettepaneku niisuguste riskide maandamiseks; |
| --- | --- |

147.

5.   
  Kolmandad riigid

| 148. | rõhutab, et maksustamise ja rahapesu rahvusvahelise iseloomu tõttu on nendes valdkondades vaja teha tõhustatud globaalset koostööd ÜRO egiidi all; rõhutab, et ainult koostööl põhinev kooskõlastatud ja ülemaailmne reageerimine annab tõhusaid lahendusi, ja nõuab, et EL oleks edasiviiv jõud õiglase ülemaailmse maksusüsteemi kehtestamisel; rõhutab, et mis tahes ELi tegevus rahvusvahelisel tasandil on tulemuslik ja usutav vaid siis, kui ükski ELi liikmesriik ega ülemeremaa või -territoorium ei tegutse maksuparadiisi ega pangasaladuse paradiisina; |
| --- | --- |

148.

| 149. | märgib murega suurt korrelatsiooni varifirmade arvu ja maksualaste eelotsuste ning teatavate kolmandate riikide maksujurisdiktsioonide ja ELi liikmesriikide vahel; väljendab heameelt automaatse teabevahetuse üle ELi liikmesriikide vahel nende maksualaste eelotsuste küsimuses; väljendab siiski muret, et mõningad liikmesriigid või mõningad nende maksuparadiisipiirkonnad annavad selle kohustuse vältimiseks nn suulisi maksualaseid eelotsuseid; kutsub komisjoni üles nimetatud tegevust täpsemalt uurima; |
| --- | --- |

149.

| 150. | rõhutab, et EL peaks oma kaubandus-, majandus- ja muud asjakohased kahepoolsed lepingud Šveitsiga uuesti läbi rääkima, et viia need kooskõlla ELi pettustevastase poliitika, rahapesuvastaste õigusaktide ja terrorismi rahastamist käsitlevate õigusaktidega, et kõrvaldada Šveitsi järelevalvesüsteemi tõsised puudused, mis võimaldavad sisemise pangasaladuse poliitika jätkumist, offshore-struktuuride loomist kogu maailmas, maksupettust, maksudest kõrvalehoidumise kuriteoks mittelugemist, nõrka järelevalvet, kohustatud isikute ebapiisavat enesereguleerimist ning rikkumisest teatajate agressiivset jälitamist ja hirmutamist; |
| --- | --- |

150.

| 151. | on veendunud, et selle asemel, et jätkata mitteoptimaalseid tulemusi andvate kahepoolsete läbirääkimiste tavaga, peaks EL kõnelema kolmandate riikidega maksukokkulepete üle peetavatel läbirääkimistel ühel häälel läbi komisjoni; on arvamusel, et EL peaks sama lähenemisviisi kasutama tulevaste vabakaubandus-, partnerlus- ja koostöölepingute üle läbirääkimiste pidamisel, lisades neisse head maksuhaldustava käsitlevad sätted, läbipaistvusnõuded ja rahapesuvastased sätted; |
| --- | --- |

151.

| 152. | rõhutab, et on tähtis tugevdada äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi maksustamise vältimise vastaseid sätteid, vältimaks kolmandate riikide jurisdiktsioonidega kokku lepitavaid siirdehindu, mis toovad kaasa liidu ettevõtete maksubaasi vähenemise; |
| --- | --- |

152.

| 153. | on eelkõige seisukohal, et läbirääkimistel käsitletavad tulevased kaubandus- ja partnerluslepingud või olemasolevad läbivaadatavad lepingud peaksid sisaldama maksutingimuslikkuse siduvat klauslit, sealhulgas olema kooskõlas OECD maksubaasi kahanemist ja kasumi ümberpaigutamist käsitleva tegevuskava rahvusvaheliste standarditega ning rahapesuvastase töökonna soovitustega; |
| --- | --- |

153.

| 154. | nõuab, et tulevaste kaubandus- või partnerluslepingute peatükkide „Investeerimine“ ja „Finantsteenused“ üle peetaks läbirääkimisi positiivsete loendite põhimõtte alusel, nii et liidu ja asjaomase kolmanda poole vahelise lepingu lihtsustamisest ja liberaliseerimisest saaksid kasu vaid need finantssektorid, mis on vajalikud kaubanduse arenguks, reaalmajandus ja kodumajapidamised; |
| --- | --- |

154.

| 155. | nõuab tugevaid jõustamismeetmeid kõigis maksuhaldurite vahelist teabevahetust reguleerivates rahvusvahelistes kokkulepetes, et tagada nende nõuetekohane rakendamine kõikides jurisdiktsioonides ning automaatselt kohaldatavad tõhusad, hoiatava mõjuga ja proportsionaalsed sanktsioonide menetlused kokkulepete mitterakendamise korral; |
| --- | --- |

155.

| 156. | rõhutab, kui tähtis on täielik tõhus vastastikkus sellistes raamistikes nagu välismaiste kontode maksukuulekuse seaduse (FATCA) kokkulepe ja muud sarnased kokkulepped; |
| --- | --- |

156.

| 157. | kutsub asjassepuutuvaid liikmesriike üles kasutama võimalust, mida pakuvad nende otsesed suhted asjaomaste maadega, et võtta meetmeid surve avaldamiseks oma ülemeremaadele ja -territooriumidele (17) ning äärepoolseimatele piirkondadele (18), kes ei järgi rahvusvahelisi standardeid maksualase koostöö, läbipaistvuse ja rahapesuvastase võitluse vallas; leiab, et nendes piirkondades tuleks tulemuslikult rakendada ELi läbipaistvuse ja hoolsuskohustuse nõudeid; |
| --- | --- |

157.

| 158. | rõhutab, kui tähtis on määratleda selgelt terminid „offshore-jurisdiktsioon“, „ülemeremaa“ ja „äärepoolseim piirkond“, sest iga nimetatud termid on seotud erisuguste õigussüsteemide, tavade ja korraga; rõhutab vajadust võidelda igasuguse maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastu sõltumata sellest, kus need aset leiavad; märgib, et äärepoolseimates piirkondades praegu kehtiva korra raames kohaldatakse liidu õigusakte ja see on vastavuses rahvusvaheliste standarditega, arvestades, et neile on antud eristaatus, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349 ja mida on kinnitatud Euroopa Kohtu otsuses kohtuasjas C-132/14 (19); |
| --- | --- |

158.

| 159. | on veendunud, et eraelu puutumatuse ja andmekaitse alaseid õigusakte ei tohi kasutada selleks, et kaitsta väärtegude sooritajaid seaduse eest kogu selle ranguses; |
| --- | --- |

159.

| 160. | nõuab rahapesu, maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastast võitlust käsitlevat ülemaailmset tippkohtumist, et lõpetada salatsemine finantssektoris, tõhustada rahvusvahelist koostööd ja sundida kõiki riike ja eelkõige nende finantskeskusi järgima rahvusvahelisi standardeid, ning komisjonilt sellise tippkohtumise korraldamist; |
| --- | --- |

160.

| 161. | palub komisjonil koostada üldine tasuvusanalüüs ning hinnata võimalikku mõju, mida avaldaksid kõrged maksud madalaid makse kohaldavatest kolmandatest riikidest pärineva kapitali tagasitoomisele lähteriiki; palub komisjonil ja nõukogul hinnata maksude edasilükkamist käsitlevaid õigusakte Ameerika Ühendriikides ja võimalikku maksuamnestiat, millest on teatanud uus administratsioon, ning rahvusvahelise koostöö võimalikku nõrgenemist; |
| --- | --- |

161.

| 162. | rõhutab, kui tähtis on parem kahepoolne teabevahetus kolmandate riikide ja ELi rahapesu andmebüroode vahel; |
| --- | --- |

162.

| 163. | tuletab meelde, et riigisiseste ressursside mobiliseerimiseks antava abi kogusumma on endiselt väike, ja nõuab tungivalt, et komisjon toetaks arenguriike maksudest kõrvalehoidumise vastases võitluses ja suurendaks nende riikide maksuhalduritele antavat rahalist ja tehnilist abi kooskõlas Addis Abeba tegevuskavast tulenevate kohustustega; |
| --- | --- |

163.

Arenguriigid

| 164. | nõuab, et EL võtaks arvesse arenguriikide konkreetset õiguslikku eripära ja sellest tulenevaid nõrkusi, näiteks maksupettuste, maksustamise vältimise ja rahapesu vastase võitluse eest vastutavate ametiasutuste vähene suutlikkus; rõhutab vajadust kokku leppida üleminekuperiood nende arenguriikide jaoks, kellel pole veel võimekust, et koguda, hallata ja jagada vajalikku teavet seoses automaatse teabevahetusega; |
| --- | --- |

164.

| 165. | toonitab asjaolu, et maksustamise vältimise vastaste meetmete ja poliitikasuundade väljatöötamisel tuleks riiklikul, ELi ja rahvusvahelisel tasandil erilist tähelepanu pöörata olukorrale arenguriikides, eriti vähim arenenud riikides, mida äriühingute maksustamise vältimine tavaliselt kõige enam mõjutab ja kus maksubaas on tavaliselt väga kitsas ja maksude suhe SKPsse madal; rõhutab, et sellised meetmed ja poliitika peaks toetama nende riikide territooriumil loodud lisandväärtusega samaväärsete avaliku sektori tulude loomist, et asjaomastel riikidel oleks võimalik oma arengustrateegiaid vajalikul määral rahastada; |
| --- | --- |

165.

| 166. | kutsub komisjoni üles tegema koostööd Aafrika Liiduga selle tagamisel, et Aafrika Liidu konventsioonis korruptsiooni ennetamise ja korruptsioonivastase võitluse kohta rõhutataks ebaseaduslike rahavoogude vastase võitluse meetmeid; |
| --- | --- |

166.

| 167. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid tugevdaksid selles valdkonnas poliitikavaldkondade arengusidusust, ning kordab oma nõudmist koostada riikide ja ELi maksupoliitika ülekanduva mõju analüüs, et hinnata selle mõju arenguriikidele seoses kokkulepitud maksulepingute ja majanduspartnerluslepingutega; |
| --- | --- |

167.

| 168. | kutsub liikmesriike üles nõuetekohaselt tagama arenguriikide õiglane kohtlemine maksulepingute üle läbirääkimiste pidamisel, võttes arvesse nende konkreetset olukorda ja tagades maksustamisõiguste õiglase jagunemise lähte- ja elukohariigi vahel; nõuab seoses sellega, et järgitaks ÜRO maksustamisalast näidislepingut ja et oleks tagatud lepinguläbirääkimiste läbipaistvus; |
| --- | --- |

168.

| 169. | nõuab, et arenguriikidele antaks ulatuslikumat rahvusvahelist toetust, et võidelda korruptsiooni ja salastatuse vastu, mis soodustavad ebaseaduslikke rahavoogusid; rõhutab, et võitlus ebaseaduslike rahavoogude vastu nõuab tihedat rahvusvahelist koostööd ning arenenud riikide ja arenguriikide kooskõlastatud jõupingutusi partnerluses erasektori ja kodanikuühiskonnaga; rõhutab vajadust aidata suurendada maksuhaldurite suutlikkust ja teadmussiiret partnerriikidesse; |
| --- | --- |

169.

| 170. | nõuab ametliku arenguabi ulatuslikumat suunamist asjakohase õigusraamistiku rakendamisse ning ebaseaduslike rahavoogude vastu võitlemise eest vastutavate institutsioonide ja maksuhaldurite tugevdamisse; nõuab, et seda abi antaks tehniliste eksperditeadmiste pakkumisena ressursside haldamise, finantsteabe ja korruptsioonivastaste eeskirjade valdkonnas; |
| --- | --- |

170.

| 171. | peab kahetsusväärseks, et praegune Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) maksukomitee ei ole piisavalt kaasav; tuletab meelde oma seisukohta (20) ÜRO raames hästivarustatud ja piisavaid lisavahendeid omava ülemaailmse asutuse loomise kohta selle tagamiseks, et kõik riigid saavad üleilmse maksupoliitika kujundamises ja reformimises osaleda võrdsetel alustel; |
| --- | --- |

171.

| 172. | peab kahetsusväärseks, et arenguriigid peavad selleks, et neid ei peetaks koostööd mittetegevateks jurisdiktsioonideks, maksma selle eest, et neid loetaks OECD niisuguse maksualase läbipaistvuse ja teabevahetuse ülemaailmse foorumi osalisteks, mille raames hinnatakse riikide tavasid võrdlusaluste põhjal, mille kindlaksmääramises nad ei ole täies ulatuses osalenud; |
| --- | --- |

172.

| 173. | rõhutab piirkondlike organisatsioonide ja piirkondliku koostöö olulist rolli riikidevaheliste maksuauditite tegemisel, võttes arvesse subsidiaarsuse ja vastastikuse täiendavuse põhimõtteid; nõuab, et ühiselt töötataks välja maksustamisalane näidisleping, mis aitaks kaotada topeltmaksustamise ja ennetada seeläbi kuritarvitamist; juhib tähelepanu asjaolule, et selle saavutamiseks on väga suur tähtsus eri teabeteenistuste koostööl ja teabevahetusel; |
| --- | --- |

173.

| 174. | juhib tähelepanu asjaolule, et maksuparadiiside raames röövitakse üleilmseid loodusvarasid, eelkõige arenguriikide omasid; nõuab, et EL toetaks arenguriike võitluses korruptsiooni, kuritegevuse, maksupettuse ja rahapesu vastu; kutsub komisjoni üles aitama kõnealustel riikidel koostöö ja teabevahetuse kaudu võidelda maksubaasi õõnestamise, kasumi maksuparadiisidesse ülekandmise ja pankade pangasaladuse hoidmise vastu; rõhutab, et kõik need riigid peavad järgima pangakontosid käsitleva automaatse teabevahetuse ühiseid standardeid; |
| --- | --- |

174.

| 175. | palub komisjonil lisada tulevasse lepingusse, millega reguleeritakse ELi ja AKV riikide vahelisi suhteid 2020. aastale järgneval perioodil, maksudest kõrvalehoidumist, maksupettust ja rahapesu käsitlevad sätted; |
| --- | --- |

175.

| 176. | palub, et komisjon kehtestaks viivitamata lisameetmed, et tugevdada konfliktimineraale käsitlevaid ELi õigusakte; rõhutab, et nende meetmetega tuleb kehtestada integreeritud lähenemisviis, millega tugevdatakse pidevat dialoogi mineraalirikaste riikidega ning edendatakse seeläbi rahvusvahelisi nõuetekohase hoolsuse ja läbipaistvuse standardeid, näiteks OECD suunistes kindlaks määratud standardeid; |
| --- | --- |

176.

| 177. | on arvamusel, et rahvusvaheline üldsus, sealhulgas parlamendid, peaksid võtma kõik vajalikud meetmed, et kehtestada tõhus ja läbipaistev maksu- ja kaubanduspoliitika; nõuab, et OECD, G20, G8, G77, Aafrika Liidu (AL), Maailmapanga, Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ja Aasia Arengupanga rahvusvahelisel tasandil võetavad meetmed oleksid sidusamad ja paremini kooskõlastatud; |
| --- | --- |

177.

6.   
  Rikkumisest teatajad

| 178. | kardab, et rikkumisest teatajatele saladuse hoidmise eesmärgil süüdistuse esitamine võib takistada kuritarvituste paljastamist; rõhutab, et kaitse eesmärk peaks olema kaitsta neid, kes tegutsevad avalikes huvides, ja vältida rikkumisest teatajate vaigistamist, võttes samal ajal arvesse äriühingute juriidilisi õigusi; |
| --- | --- |

178.

| 179. | palub, et komisjon viiks võimalikult kiiresti lõpule ELi tasandi edasise tegevuse võimaliku õigusliku aluse põhjaliku hindamise ja esitaks vajaduse korral laiaulatusliku õigusakti, mis hõlmaks nii avalikku kui ka erasektorit, kaasa arvatud rikkumisest teatajate toetamise vahendid, et tagada neile võimalikult kiiresti tõhusa kaitse ja piisava rahalise abi andmine; on seisukohal, et rikkumisest teatajad peaksid saama anda teavet anonüümselt või esitada kaebusi eeskätt asjaomase organisatsiooni sisese teatamise mehhanismi kaudu või pädevatele asutustele ning et neid tuleks kaitsta nende valitud teatamiskanalist sõltumata; |
| --- | --- |

179.

| 180. | soovitab komisjonil uurida maailma muudes riikides juba olemas olevate rikkumisest teatajate programmide parimaid tavasid ja korraldada avaliku konsulteerimise, et selgitada välja, milline on sidusrühmade seisukoht teatamismehhanismide kohta; |
| --- | --- |

180.

| 181. | rõhutab uuriva ajakirjanduse rolli ning kutsub komisjoni üles tagama, et tema ettepanek kindlustab uurivatele ajakirjanikele rikkumisest teatajatega samaväärse kaitse; |
| --- | --- |

181.

| 182. | on seisukohal, et tööandjaid tuleks julgustada kehtestama organisatsioonisisese teatamise menetlusi ja et igas organisatsioonis peaks teadete kogumise eest vastutama üks isik; on arvamusel, et töötajate esindajad tuleks kaasata selle isiku määramisse; soovitab ELi institutsioonidel näidata eeskuju, kehtestades kiiresti institutsioonisisese rikkumisest teatamise kaitseraamistiku; |
| --- | --- |

182.

| 183. | rõhutab, kui tähtis on tõsta töötajate ja muude isikute teadlikkust rikkumisest teatajate positiivsest rollist ja juba olemas olevatest rikkumisest teatamise õigusraamistikest; julgustab liikmesriike viima ellu teadlikkuse tõstmise kampaaniaid; on veendunud vajaduses võtta rikkumisest teatajate vastu suunatud mis tahes survestavate või destabiliseerivate tavade suhtes kaitsemeetmeid ning hüvitada täielikult rikkumisest teatajatele tekitatud kahju; |
| --- | --- |

183.

| 184. | palub komisjonil töötada välja vahendid, milles keskendutakse kaitse pakkumisele rikkumisest teatajate vastu suunatud alusetute kohtulike süüdistuste, majanduslike sanktsioonide ja diskrimineerimise eest, ning nõuab sellega seoses niisuguse üldise fondi loomist, mida osaliselt rahastatakse sissenõutud rahalistest vahenditest või trahvitulust ning mille eesmärk on anda asjakohast rahalist toetust rikkumisest teatajatele, kes on asjakohaste faktide avalikustamisega seadnud ohtu oma elatise; |
| --- | --- |

184.

7.   
  Institutsioonidevaheline koostöö

7.1.   Koostöö rahapesu, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise uurimise komisjoniga

| 185. | kordab, kui tähtis on järgida ELi institutsioonide vahelise lojaalse koostöö põhimõtet; |
| --- | --- |

185.

| 186. | on veendunud, et ELi institutsioonide vahelist teabevahetust tuleks tõhustada, eriti seoses niisuguse asjakohase teabe andmisega, mis tuleb kättesaadavaks teha uurimiskomisjonidele; |
| --- | --- |

186.

| 187. | peab kahetsusväärseks, et nõukogu, tema käitumisjuhendi töörühm (äriühingute maksustamine) ja osa liikmesriike on rahapesu, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise uurimise komisjoni koostöötaotluste vastu vähe huvi üles näidanud; on veendunud, et liikmesriikide suurem pühendumus on ühiste pingutuste tegemiseks ja paremate tulemuste saavutamiseks otsustava tähtsusega; on otsustanud jälgida käitumisjuhendi töörühma (äriühingute maksustamine) tegevust ja edusamme korrapäraste kuulamiste abil; palub komisjonil esitada 2018. aasta keskpaigaks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 116 alusel seadusandliku ettepaneku, kui liikmesriigid ei ole selleks ajaks võtnud vastu käitumisjuhendi töörühma mandaadi reformi; |
| --- | --- |

187.

| 188. | on nördinud asjaolu pärast, et isegi dokumendid, mis on nüüdseks avalikult kättesaadavad, tehti parlamendi uurimiskomisjonile kättesaadavaks vaid osaliselt; |
| --- | --- |

188.

| 189. | tuletab meelde, et 2015. aasta detsembris kutsus majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu (ECOFIN) kõrgetasemelist maksuküsimuste töörühma üles järeldama, et Madalmaade eesistumisperioodi jooksul on vaja tõhustada üldist juhtimist, läbipaistvust ja töömeetodeid ning viia lõpule käitumisjuhendi töörühma reform; tuletab meelde, et 2016. aasta märtsis kutsus ECOFIN kõrgetasemelist töörühma üles vaatama 2017. aastal läbi uued juhtimise, läbipaistvuse ja töömeetodid, eelkõige seoses otsustusprotsessi tõhususe, kuid ka laiapõhjalise konsensuse reegli kasutamisega; ootab huviga kõnealuste jõupingutuste tulemusi; |
| --- | --- |

189.

7.2.   Euroopa Parlamendi uurimisõigus

| 190. | rõhutab, et kehtiv Euroopa Parlamendi uurimiskomisjonide tegevust reguleeriv õigusraamistik on aegunud ega paku tingimusi, mis on vajalikud selleks, et Euroopa Parlament saaks oma uurimisõigust tõhusalt kasutada; |
| --- | --- |

190.

| 191. | rõhutab, et volituste puudumine ja piiratud juurdepääs dokumentidele on oluliselt takistanud ja viivitanud uurimistegevust, pidades silmas uurimise ajutist olemust, ning on välistanud ELi õiguse väidetavate rikkumiste täieliku hindamise; |
| --- | --- |

191.

| 192. | märgib, et mitmes hiljutises uurimis- ja erikomisjonis (k.a rahapesu, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise uurimise komisjon) jätsid komisjon ja nõukogu teatavatel juhtudel taotletud dokumendid esitamata või esitasid need alles pärast pikki viivitusi; nõuab, et kasutusele võetaks aruandlusmehhanism, et tagada Euroopa Parlamendile niisuguste dokumentide viivitamatu ja kindel edastamine, mida uurimiskomisjon või erikomisjon taotleb ja millele tal on õigus juurde pääseda; |
| --- | --- |

192.

| 193. | on seisukohal, et uurimisõigus on Euroopa Parlamendi oluline pädevus; nõuab, et ELi institutsioonid tugevdaksid Euroopa Parlamendi uurimisõigust Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 226 alusel; on kindlalt arvamusel, et võimalus kutsuda välja huvipakkuvad isikud ja pääseda juurde asjakohastele dokumentidele on Euroopa Parlamendi uurimiskomisjonide nõuetekohase toimimise jaoks esmase tähtsusega; |
| --- | --- |

193.

| 194. | rõhutab, et täidesaatva võimu üle demokraatliku kontrolli teostamise seisukohast on ülimalt oluline, et Euroopa Parlamendile antaks uurimisvolitused, mis vastavad ELi liikmesriikide parlamentide omadele; on veendunud, et kõnealuse demokraatliku järelevalve ülesande täitmiseks peab Euroopa Parlamendil olema õigus kutsuda tunnistajaid välja ja neid selleks kohustada ning nõuda dokumentide esitamist; on veendunud, et kõnealuste õiguste kasutamiseks peavad liikmesriigid leppima kokku karistuste määramises isikutele, kes ei tule kohale või ei esita dokumente, ning tegema seda kooskõlas siseriikliku õigusega, millega reguleeritakse riikide parlamentide teostatavaid uurimisi; kordab oma toetust seisukohale, mille ta esitas oma 2012. aasta ettepanekus selle küsimuse kohta (21); |
| --- | --- |

194.

| 195. | kavatseb moodustada USA Kongressi eeskujul alalise uurimiskomisjoni; |
| --- | --- |

195.

| 196. | palub Euroopa Parlamendi fraktsioonidel võtta vastu otsuse parlamendi praeguse koosseisu ametiaja jooksul ajutise erikomisjoni loomise kohta eesmärgiga võtta järelmeetmeid rahapesu, maksustamise vältimist ja maksudest kõrvalehoidumist käsitleva liidu õiguse kohaldamisel ilmnenud väidetavate rikkumiste ja haldusomavoli uurimise komisjoni töö suhtes ning uurida hiljutisi paradiisi dokumentide (Paradise Papers) paljastusi; |
| --- | --- |

196.

| 197. | nõuab (ilma et see piiraks mis tahes muu asjakohase meetme võtmist), et peasekretär võtaks kooskõlas kodukorra artikli 116a lõikega 3 pikaajalised juurdepääsuload ära igalt ettevõtjalt, kes on keeldunud järgimast ametlikku korraldust tulla uurimiskomisjoni koosolekule; |
| --- | --- |

197.

| 198. | palub, et liikmesriigid suurendaksid kiiremas korras käitumisjuhendi töörühma töömeetodite tulemuslikkust ning läbipaistvust ja vastutust; |
| --- | --- |

198.

| 199. | palub, et käitumisjuhendi töörühm koostaks aastaaruande, milles tuuakse esile kõige kahjulikumad liikmesriikides kasutatavad maksumeetmed ja kirjeldatakse neid ning esitatakse võetud vastumeetmed; |
| --- | --- |

199.

| 200. | nõuab käitumisjuhendi töörühma (äriühingute maksustamine) vajaliku reformi lõpuleviimist, nii et see tagaks kõigi ELi institutsioonide ja kodanikuühiskonna tegevuse täieliku läbipaistvuse ning kaasatuse; nõuab, et selle reformiga muudetaks põhjalikult käitumisjuhendi töörühma juhtimisstruktuuri ja läbipaistvust, sealhulgas mandaati ja töökorda, samuti otsustusprotsessi ja kriteeriume, mida kasutatakse liikmesriikide võetud kahjulike maksumeetmete tuvastamiseks; |
| --- | --- |

200.

7.3.   Muud institutsioonid

| 201. | tunneb heameelt asjaolu üle, et esimese sammuna on asutatud üks sõltumatu Euroopa Prokuratuur, ning kutsub kõiki liikmesriike üles selle algatusega liituma; |
| --- | --- |

201.

| 202. | nõuab komisjonile tugevamate täitmise tagamise volituste andmist, et tagada liikmesriikides liidu õigusaktide tõhus ja järjekindel rakendamine ning tugevam Euroopa Parlamendi poolne kontroll; |
| --- | --- |

202.

| 203. | nõuab uue liidu maksupoliitika sidusus- ja koordineerimiskeskuse loomist komisjonis, et tegeleda süsteemsete puudujääkidega pädevate ametiasutuste vahelises koostöös kogu ELis; |
| --- | --- |

203.

| 204. | nõuab Europoli raames rahapesu andmebüroode sidevõrgu (FIU-net) koostöö märkimisväärset tugevdamist ja soovitab ühendada kõnealuse tegevuse kavandatud liidu maksupoliitika sidusus- ja koordineerimiskeskusega lootuses luua maksudega tegelev Europol („Tax Europol“), mis suudaks nii kooskõlastada liikmesriikide maksupoliitikat kui ka toetada liikmesriikide ametiasutusi ebaseaduslike rahvusvaheliste maksuskeemide uurimisel ja avastamisel; |
| --- | --- |

204.

| 205. | palub liikmesriikidel toetada aluslepingute reformimisel põhimõtet, mille kohaselt tuleks maksupoliitikat käsitlevad otsused võtta vastu nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega ja seadusandliku tavamenetluse raames; |
| --- | --- |

205.

o

o o

| 206. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus ja uurimiskomisjoni lõppraport nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

206.

---

(1)  EÜT L 113, 19.5.1995, lk 1.

(2)  ELT L 166, 24.6.2016, lk 10.

(3)  ELT C 366, 27.10.2017, lk 51.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0310.

(5)  ELT C 399, 24.11.2017, lk 74.

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiiv 2005/60/EÜ rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta (ELT L 309, 25.11.2005, lk 15).

(7)  Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile läbipaistvuse, kooskõlastamise ning lähenemise tagamise kohta liidu äriühingu tulumaksu poliitikas. Soovitus A4.

(8)  Nõukogu 15. veebruari 2011. aasta direktiiv 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö kohta ja direktiivi 77/799/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 64, 11.3.2011, lk 1).

(9)  Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile läbipaistvuse, kooskõlastamise ning lähenemise tagamise kohta liidu äriühingu tulumaksu poliitikas. Soovitus B5.

(10)  ELT L 94, 28.3.2014, lk 65.

(11)  Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile läbipaistvuse, kooskõlastamise ning lähenemise tagamise kohta liidu äriühingu tulumaksu poliitikas. Soovitus C3.

(12)  Vt raportit A8-0056/2017.

(13)  Brooke Harringtoni ja teiste ekspertide kuulamine rahapesu, maksustamise vältimist ja maksudest kõrvalehoidumist käsitleva liidu õiguse kohaldamisel ilmnenud väidetavate rikkumiste ja haldusomavoli uurimise komisjonis (PANA-komisjonis) 24. jaanuaril 2017.

(14)  „The Panama Papers: Breaking the Story of How the World’s Rich and Powerful Hide their Money“ (Panama dokumendid: Lugu sellest, kuidas maailma rikkad ja mõjuvõimsad oma varasid varjavad), Obermayer and Obermaier, 2016.

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/56/EL, millega muudetakse direktiivi 2006/43/EÜ, mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannete kohustuslikku auditit (ELT L 158, 27.5.2014, lk 196) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 537/2014, mis käsitleb avaliku huvi üksuste kohustusliku auditi erinõudeid ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2005/909/EÜ (ELT L 158, 27.5.2014, lk 77).

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/34/EL teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ (ELT L 182, 29.6.2013, lk 19).

(17)  Gröönimaa, Uus-Kaledoonia ja sõltkonnad, Prantsuse Polüneesia, Prantsuse Lõuna- ja Antarktika-territooriumid, Wallis ja Futuna, Mayotte, Saint-Pierre ja Miquelon, Aruba, Hollandi Antillid (Bonaire, Curaçao, Saba, Sint Eustatius, Sint Maarten), Anguilla, Kaimanisaared, Falklandi saared, Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saared, Montserrat, Pitcairn, Saint Helena ja sõltkonnad, Briti Antarktise alad, Briti India ookeani ala, Turksi ja Caicose saared, Briti Neitsisaared ning Bermuda.

(18)  Äärepoolseimad piirkonnad: Kanaari saared, Réunion, Prantsuse Guajaana, Martinique, Guadeloupe, Mayotte, Saint-Martin, Assoorid ja Madeira.

(19)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/HTML/?uri=CELEX:62014CJ0132&from=ET.

(20)  Euroopa Parlamendi 6. juuli 2016. aasta resolutsioon maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete kohta, (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0310).

(21)  ELT C 264 E, 13.9.2013, lk 41.

---

| 11.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/156 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/156

---

P8_TA(2017)0495

Hongkong 20 aastat pärast üleminekut

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2017. aasta soovitus nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale Hongkongi kohta 20 aastat pärast üleminekut (2017/2204(INI))

(2018/C 369/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Hongkongi erihalduspiirkonna põhiseadust, mis võeti vastu 4. aprillil 1990. aastal ja jõustus 1. juulil 1997. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hongkongi erihalduspiirkonna põhiseadust, mis võeti vastu 4. aprillil 1990. aastal ja jõustus 1. juulil 1997. aastal,

| — | võttes arvesse Ühendkuningriigi valitsuse ja Hiina Rahvavabariigi valitsuse 19. detsembri 1984. aasta ühisdeklaratsiooni Hongkongi kohta, mida tuntakse ka Hiina ja Suurbritannia ühisdeklaratsioonina, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühendkuningriigi valitsuse ja Hiina Rahvavabariigi valitsuse 19. detsembri 1984. aasta ühisdeklaratsiooni Hongkongi kohta, mida tuntakse ka Hiina ja Suurbritannia ühisdeklaratsioonina,

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 26. aprilli 2017. aasta ühisaruannet „Hongkongi erihalduspiirkond: 2016. aasta aruanne“ (JOIN(2017)0016), 25. aprilli 2016. aasta ühisaruannet „Hongkongi erihalduspiirkond: 2015. aasta aruanne“ (JOIN(2016)0010) ja 24. aprilli 2015. aasta ühisaruannet „Hongkongi erihalduspiirkond: 2014. aasta aruanne“ (JOIN(2015)0012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 26. aprilli 2017. aasta ühisaruannet „Hongkongi erihalduspiirkond: 2016. aasta aruanne“ (JOIN(2017)0016), 25. aprilli 2016. aasta ühisaruannet „Hongkongi erihalduspiirkond: 2015. aasta aruanne“ (JOIN(2016)0010) ja 24. aprilli 2015. aasta ühisaruannet „Hongkongi erihalduspiirkond: 2014. aasta aruanne“ (JOIN(2015)0012),

| — | võttes arvesse komisjoni ja ühise välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 22. juuni 2016. aasta ühisteatist „ELi uue Hiinat käsitleva strateegia elemendid“ (JOIN (2016)0030), komisjoni 14. oktoobri 2015. aasta teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ (COM(2015)0497) ja nõukogu 18. juuli 2016. aasta järeldusi ELi Hiinat käsitleva strateegia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja ühise välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 22. juuni 2016. aasta ühisteatist „ELi uue Hiinat käsitleva strateegia elemendid“ (JOIN (2016)0030), komisjoni 14. oktoobri 2015. aasta teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ (COM(2015)0497) ja nõukogu 18. juuli 2016. aasta järeldusi ELi Hiinat käsitleva strateegia kohta,

| — | võttes arvesse ELi „ühe Hiina“ poliitikat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi „ühe Hiina“ poliitikat,

| — | võttes arvesse ELi ja Hongkongi erihalduspiirkonna 1999. aastal sõlmitud tollikoostöölepingut (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Hongkongi erihalduspiirkonna 1999. aastal sõlmitud tollikoostöölepingut (1),

| — | võttes arvesse, et Hongkongi erihalduspiirkonna passi omanikud saavad Schengeni alasse ja mujale Euroopa Liitu siseneda viisavabalt (2), nagu ka ELi kodanikud Honkongi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et Hongkongi erihalduspiirkonna passi omanikud saavad Schengeni alasse ja mujale Euroopa Liitu siseneda viisavabalt (2), nagu ka ELi kodanikud Honkongi,

| — | võttes arvesse ELi ja Hiina inimõigustealast dialoogi, mida alustati 1995. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Hiina inimõigustealast dialoogi, mida alustati 1995. aastal,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Hongkongi kohta, ennekõike 24. novembri 2016. aasta resolutsiooni Hiinas vangistatud kirjastaja Gui Minhai juhtumi kohta (3), 4. veebruari 2016. aasta resolutsiooni Hongkongi kadunud raamatukirjastajate juhtumi kohta (4), 15. detsembri 2005. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Tiibetis ja Hongkongis (5), 8. aprilli 2003. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse komisjoni kolmandat ja neljandat aastaaruannet nõukogule ja Euroopa Parlamendile Hongkongi erihalduspiirkonna kohta (6), 19. detsembri 2002. aasta resolutsiooni Hongkongi kohta (7), 26. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse komisjoni esimest ja teist aastaaruannet Hongkongi erihalduspiirkonna kohta (8), 8. oktoobri 1998. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse komisjoni teatist nõukogule Euroopa Liidu ja Hongkongi kohta pärast 1997. aastat (9), ja 10. aprilli 1997. aasta resolutsiooni olukorra kohta Hongkongis (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Hongkongi kohta, ennekõike 24. novembri 2016. aasta resolutsiooni Hiinas vangistatud kirjastaja Gui Minhai juhtumi kohta (3), 4. veebruari 2016. aasta resolutsiooni Hongkongi kadunud raamatukirjastajate juhtumi kohta (4), 15. detsembri 2005. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Tiibetis ja Hongkongis (5), 8. aprilli 2003. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse komisjoni kolmandat ja neljandat aastaaruannet nõukogule ja Euroopa Parlamendile Hongkongi erihalduspiirkonna kohta (6), 19. detsembri 2002. aasta resolutsiooni Hongkongi kohta (7), 26. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse komisjoni esimest ja teist aastaaruannet Hongkongi erihalduspiirkonna kohta (8), 8. oktoobri 1998. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse komisjoni teatist nõukogule Euroopa Liidu ja Hongkongi kohta pärast 1997. aastat (9), ja 10. aprilli 1997. aasta resolutsiooni olukorra kohta Hongkongis (10),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Hiina kohta, ennekõike 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni (11) ja 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni (12) ELi ja Hiina suhete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Hiina kohta, ennekõike 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni (11) ja 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni (12) ELi ja Hiina suhete kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 113, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 113,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0382/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0382/2017),

| A. | arvestades, et suveräänsus Hongkongi üle läks 1. juulil 1997. aastal Ühendkuningriigilt üle Hiina Rahvavabariigile; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et suveräänsus Hongkongi üle läks 1. juulil 1997. aastal Ühendkuningriigilt üle Hiina Rahvavabariigile;

| B. | arvestades, et 1984. aasta Hiina ja Suurbritannia ühisdeklaratsiooniga tagati ja Hongkongi erihalduspiirkonna 1990. aasta põhiseaduses on sätestatud, et Hongkong säilitab oma täidesaatva, seadusandliku ja kohtuvõimu autonoomia ja sõltumatuse 50 aastaks pärast suveräänsuse üleminekut; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 1984. aasta Hiina ja Suurbritannia ühisdeklaratsiooniga tagati ja Hongkongi erihalduspiirkonna 1990. aasta põhiseaduses on sätestatud, et Hongkong säilitab oma täidesaatva, seadusandliku ja kohtuvõimu autonoomia ja sõltumatuse 50 aastaks pärast suveräänsuse üleminekut;

| C. | arvestades, et EL ja Euroopa Parlament toetavad endiselt põhimõtet „üks riik, kaks süsteemi“ ja Hongkongi laialdast autonoomiat Hiina suhtes; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EL ja Euroopa Parlament toetavad endiselt põhimõtet „üks riik, kaks süsteemi“ ja Hongkongi laialdast autonoomiat Hiina suhtes;

| D. | arvestades, et EL ja Hongkong peavad igal aastal kõrgetasemelise kohtumise, mida nimetatakse „struktureeritud dialoogiks“ ja millega tehti algust 2005. aastal; arvestades, et kümnes iga-aastane struktureeritud dialoog toimus 17. novembril 2016 Brüsselis; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EL ja Hongkong peavad igal aastal kõrgetasemelise kohtumise, mida nimetatakse „struktureeritud dialoogiks“ ja millega tehti algust 2005. aastal; arvestades, et kümnes iga-aastane struktureeritud dialoog toimus 17. novembril 2016 Brüsselis;

| E. | arvestades, et ELi ja Hongkongi kahepoolsed sidemed tugevnevad jätkuvalt; arvestades, et EL on Mandri-Hiina järel Hongkongi suuruselt teine kaubanduspartner ja Hongkong on ELi suuruselt 14. kaubavahetuspartner ja tähtis teenusekaubanduspartner; arvestades, et edaspidistele kahepoolsetele peaks kasuks tulema Hongkongi vajadus jätkata majanduse mitmekesistamist, hoida tihedaid sidemeid nn uue siiditeega ja tugevdada integratsiooni Zhu Jiangi jõe suudmeala piirkonnaga; arvestades, et ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) andmetel on Hongkongi erihalduspiirkond maailma suuruselt teine välismaiste otseinvesteeringute sihtturg; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi ja Hongkongi kahepoolsed sidemed tugevnevad jätkuvalt; arvestades, et EL on Mandri-Hiina järel Hongkongi suuruselt teine kaubanduspartner ja Hongkong on ELi suuruselt 14. kaubavahetuspartner ja tähtis teenusekaubanduspartner; arvestades, et edaspidistele kahepoolsetele peaks kasuks tulema Hongkongi vajadus jätkata majanduse mitmekesistamist, hoida tihedaid sidemeid nn uue siiditeega ja tugevdada integratsiooni Zhu Jiangi jõe suudmeala piirkonnaga; arvestades, et ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) andmetel on Hongkongi erihalduspiirkond maailma suuruselt teine välismaiste otseinvesteeringute sihtturg;

| F. | arvestades, et Hongkongi kaitse- ja välisküsimused kuuluvad Hiina Rahvavabariigi valitsuse pädevusse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Hongkongi kaitse- ja välisküsimused kuuluvad Hiina Rahvavabariigi valitsuse pädevusse;

| G. | arvestades, et põhiseadusega on Hongkongi erihalduspiirkonnale antud õigus korraldada oma majandussuhteid ja saada rahvusvaheliste organisatsioonide liikmeks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et põhiseadusega on Hongkongi erihalduspiirkonnale antud õigus korraldada oma majandussuhteid ja saada rahvusvaheliste organisatsioonide liikmeks;

| H. | arvestades, et ka pärast 1. juulit 1997 on jätkuvalt kohaldatud olemasolevaid kodanikuõiguste ning poliitiliste, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste alaseid kokkuleppeid ja rahvusvahelisi inimõigustealaseid kokkuleppeid; arvestades, et Hiina Rahvavabariik on ka allkirjastanud ja ratifitseerinud rahvusvahelised kokkulepped, millega need õigused garanteeritakse, ning sellega tunnustanud inimõiguste olulisust ja universaalsust; arvestades, et Hiina on loonud foorumid õigusriigi küsimustes dialoogi pidamiseks ELi ja teiste rahvusvaheliste partneritega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ka pärast 1. juulit 1997 on jätkuvalt kohaldatud olemasolevaid kodanikuõiguste ning poliitiliste, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste alaseid kokkuleppeid ja rahvusvahelisi inimõigustealaseid kokkuleppeid; arvestades, et Hiina Rahvavabariik on ka allkirjastanud ja ratifitseerinud rahvusvahelised kokkulepped, millega need õigused garanteeritakse, ning sellega tunnustanud inimõiguste olulisust ja universaalsust; arvestades, et Hiina on loonud foorumid õigusriigi küsimustes dialoogi pidamiseks ELi ja teiste rahvusvaheliste partneritega;

| I. | arvestades, et Hongkong on rohkem kui 20 rahvusvahelise organisatsiooni liige või assotsieerunud liige – sealhulgas Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO), Rahvusvaheline Valuutafond (IMF), Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna riikide majanduskoostöö (APEC), Interpol, Rahvusvaheliste Arvelduste Pank (BIS), Aasia Arengupank (ADB), Aasia Taristuinvesteeringute Pank (AIIB), Rahvusvaheline Olümpiakomitee, Rahvusvaheline Kaubanduskoda, Rahvusvaheline Vabade Ametiühingute Konföderatsioon; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Hongkong on rohkem kui 20 rahvusvahelise organisatsiooni liige või assotsieerunud liige – sealhulgas Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO), Rahvusvaheline Valuutafond (IMF), Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna riikide majanduskoostöö (APEC), Interpol, Rahvusvaheliste Arvelduste Pank (BIS), Aasia Arengupank (ADB), Aasia Taristuinvesteeringute Pank (AIIB), Rahvusvaheline Olümpiakomitee, Rahvusvaheline Kaubanduskoda, Rahvusvaheline Vabade Ametiühingute Konföderatsioon;

| J. | arvestades, et Hongkong on kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti osaline; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Hongkong on kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti osaline;

| K. | arvestades, et Hongkongi põhiseaduses on sätted inimõiguste ja üksikisiku vabaduste kaitse tagamise kohta; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Hongkongi põhiseaduses on sätted inimõiguste ja üksikisiku vabaduste kaitse tagamise kohta;

| L. | arvestades, et põhiseaduse artikliga 27 tagatakse sõna-, ajakirjandus- ja avaldamisvabadus ning ühinemis-, kogunemis-, rongkäigu- ja meeleavaldamisvabadus; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et põhiseaduse artikliga 27 tagatakse sõna-, ajakirjandus- ja avaldamisvabadus ning ühinemis-, kogunemis-, rongkäigu- ja meeleavaldamisvabadus;

| M. | arvestades, et põhiseaduse artiklites 45 ja 68 sätestatakse, et Hongkongi valitsusjuht ja kõik seadusandliku nõukogu liikmed tuleks lõppkokkuvõttes valida üldiste valimiste teel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et põhiseaduse artiklites 45 ja 68 sätestatakse, et Hongkongi valitsusjuht ja kõik seadusandliku nõukogu liikmed tuleks lõppkokkuvõttes valida üldiste valimiste teel;

| N. | arvestades, et Hiina Rahvavabariigi riiginõukogu avaldas 10. juunil 2014. aastal valge raamatu Hongkongis kehtiva põhimõtte „üks riik, kaks süsteemi“ kohta, milles rõhutatakse, et Hongkongi erihalduspiirkonna autonoomia sõltub lõppkokkuvõttes Hiina Rahvavabariigi keskvalitsuse loast; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Hiina Rahvavabariigi riiginõukogu avaldas 10. juunil 2014. aastal valge raamatu Hongkongis kehtiva põhimõtte „üks riik, kaks süsteemi“ kohta, milles rõhutatakse, et Hongkongi erihalduspiirkonna autonoomia sõltub lõppkokkuvõttes Hiina Rahvavabariigi keskvalitsuse loast;

| O. | arvestades, et Hongkongi traditsiooniliselt avatud ühiskond on sillutanud tee arenevale, tõelisele ja sõltumatule kodanikuühiskonnale, mis osaleb aktiivselt ja konstruktiivselt erihalduspiirkonna avalikus elus; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Hongkongi traditsiooniliselt avatud ühiskond on sillutanud tee arenevale, tõelisele ja sõltumatule kodanikuühiskonnale, mis osaleb aktiivselt ja konstruktiivselt erihalduspiirkonna avalikus elus;

| P. | arvestades, et Hongkongi kodanikuühiskond on suurendanud avalikkuse teadlikkust kodaniku- ja poliitilistest õigustest, religioonist, tervishoiust, keskkonnast, kliimamuutustest, naiste osalemisest poliitikas, koduabiliste õigustest, LGBTI-inimeste õigustest, religioonist ning akadeemilisest ja kultuurilisest vabadusest; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Hongkongi kodanikuühiskond on suurendanud avalikkuse teadlikkust kodaniku- ja poliitilistest õigustest, religioonist, tervishoiust, keskkonnast, kliimamuutustest, naiste osalemisest poliitikas, koduabiliste õigustest, LGBTI-inimeste õigustest, religioonist ning akadeemilisest ja kultuurilisest vabadusest;

| Q. | arvestades, et Hongkongis on elujõuline mitmeparteisüsteem; arvestades, et aastate jooksul on Hongkongi rahvas olnud tunnistajaks massimeeleavaldustele, kus toetati demokraatiat ja põhiseaduse täielikku rakendamist, sealhulgas nn Vihmavarjuliikumise 2014. aasta meeleavaldused, ning meediavabadust, ja kus muu hulgas avaldati protesti seoses Hongkongi raamatukauplejate kadumisega; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Hongkongis on elujõuline mitmeparteisüsteem; arvestades, et aastate jooksul on Hongkongi rahvas olnud tunnistajaks massimeeleavaldustele, kus toetati demokraatiat ja põhiseaduse täielikku rakendamist, sealhulgas nn Vihmavarjuliikumise 2014. aasta meeleavaldused, ning meediavabadust, ja kus muu hulgas avaldati protesti seoses Hongkongi raamatukauplejate kadumisega;

| R. | arvestades, et viimase 20 aasta jooksul on mõningaid ajakirjanikke ja teisi meediatöötajaid, kes sageli on toetanud demokraatiat ja väljendanud kriitilisi seisukohti, sunnitud ametist lahkuma, kajastama vähem tundlikke teemasid või mõnel juhul isegi vägivallaga ähvardatud; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et viimase 20 aasta jooksul on mõningaid ajakirjanikke ja teisi meediatöötajaid, kes sageli on toetanud demokraatiat ja väljendanud kriitilisi seisukohti, sunnitud ametist lahkuma, kajastama vähem tundlikke teemasid või mõnel juhul isegi vägivallaga ähvardatud;

| S. | arvestades, et 2015. aasta lõpus kadus neli Hongkongi elanikku ja üks muulane, kes olid seotud Hongkongis asuva kirjastuse Mighty Current ja selle raamatukauplusega, ja arvestades, et mitu kuud hiljem saadi teada, et neid peeti kinni teadmata kohas Mandri-Hiinas, ning arvestades, et üks vabastatud raamatukauplejatest teatas, et tema ülestunnistus rikkumise toimepanemise kohta oli pealesunnitud; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et 2015. aasta lõpus kadus neli Hongkongi elanikku ja üks muulane, kes olid seotud Hongkongis asuva kirjastuse Mighty Current ja selle raamatukauplusega, ja arvestades, et mitu kuud hiljem saadi teada, et neid peeti kinni teadmata kohas Mandri-Hiinas, ning arvestades, et üks vabastatud raamatukauplejatest teatas, et tema ülestunnistus rikkumise toimepanemise kohta oli pealesunnitud;

| T. | arvestades, et viimase paari aasta jooksul on Hongkongi meedias täheldatud üha suurenevat enesetsensuuri Mandri-Hiina teemade puhul, mida kinnitavad ka Hongkongi ajakirjanike liidu uuringud ja aruanded; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et viimase paari aasta jooksul on Hongkongi meedias täheldatud üha suurenevat enesetsensuuri Mandri-Hiina teemade puhul, mida kinnitavad ka Hongkongi ajakirjanike liidu uuringud ja aruanded;

| U. | arvestades, et Hongkong pakub võimalusi kõrgetasemelise hariduse omandamiseks ja kõrge akadeemilise taseme saavutamiseks, kuid akadeemiline vabadus on ohus Hiina keskvalitsuse korduva sekkumise tõttu, eriti seoses ülikoolide nõukogude nimetamisega; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Hongkong pakub võimalusi kõrgetasemelise hariduse omandamiseks ja kõrge akadeemilise taseme saavutamiseks, kuid akadeemiline vabadus on ohus Hiina keskvalitsuse korduva sekkumise tõttu, eriti seoses ülikoolide nõukogude nimetamisega;

| V. | arvestades, et Hongkongi ülikooli avaliku arvamuse programmi raames regulaarselt korraldatud arvamusküsitlused näitavad pikaajalist tendentsi, et Hiinaga identifitseerimine väheneb; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Hongkongi ülikooli avaliku arvamuse programmi raames regulaarselt korraldatud arvamusküsitlused näitavad pikaajalist tendentsi, et Hiinaga identifitseerimine väheneb;

| W. | arvestades, et 2017. aasta jaanuaris avaldas Hongkongi keskkonnabüroo Hongkongi valdkondadevaheliste kliimameetmete kava 2030+, milles seatakse Pariisi kliimakokkulepet järgides uued CO2 heitkoguste eesmärgid: vähendada CO2-mahukust ja absoluutseid CO2-heitkoguseid 2030. aastaks ühe kolmandiku võrra võrreldes 2005. aasta võrdlusalusega; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et 2017. aasta jaanuaris avaldas Hongkongi keskkonnabüroo Hongkongi valdkondadevaheliste kliimameetmete kava 2030+, milles seatakse Pariisi kliimakokkulepet järgides uued CO2 heitkoguste eesmärgid: vähendada CO2-mahukust ja absoluutseid CO2-heitkoguseid 2030. aastaks ühe kolmandiku võrra võrreldes 2005. aasta võrdlusalusega;

| X. | võttes arvesse Hongkongi sadama tähtsust Hiina Rahvavabariigi ja rahvusvahelise kaubanduse jaoks; |
| --- | --- |

X.

võttes arvesse Hongkongi sadama tähtsust Hiina Rahvavabariigi ja rahvusvahelise kaubanduse jaoks;

| 1. | soovitab nõukogul, komisjonil ning komisjoni asepresidendil ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal






  a) | rõhutada Hongkongi erihalduspiirkonna ja Hiina Rahvavabariigi ametivõimudega suheldes, et nii nagu „ühe Hiina“ poliitika on ELi tegevuse alus, on ka Hongkongi erihalduspiirkonna põhiseaduse ja põhimõtte „üks riik, kaks süsteemi“ täielik austamine ülimalt tähtis, et täna ja tulevikus ELiga sidemeid arendada ja veelgi tugevdada ja laiendada, ning rõhutada, et Hongkongi siseasjadesse sekkumine võib seda põhimõtet kahjustada ja seetõttu tuleks sekkumisest hoiduda; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

rõhutada Hongkongi erihalduspiirkonna ja Hiina Rahvavabariigi ametivõimudega suheldes, et nii nagu „ühe Hiina“ poliitika on ELi tegevuse alus, on ka Hongkongi erihalduspiirkonna põhiseaduse ja põhimõtte „üks riik, kaks süsteemi“ täielik austamine ülimalt tähtis, et täna ja tulevikus ELiga sidemeid arendada ja veelgi tugevdada ja laiendada, ning rõhutada, et Hongkongi siseasjadesse sekkumine võib seda põhimõtet kahjustada ja seetõttu tuleks sekkumisest hoiduda;

| b) | taunida Hiina Rahvavabariigi pidevat sekkumist Hongkongi siseasjadesse, mis võib ohustada mudeli „üks riik, kaks süsteemi“ pikaajalist elujõulisust; |
| --- | --- |

b)

taunida Hiina Rahvavabariigi pidevat sekkumist Hongkongi siseasjadesse, mis võib ohustada mudeli „üks riik, kaks süsteemi“ pikaajalist elujõulisust;

| c) | tugevdada kahepoolset dialoogi Hongkongi erihalduspiirkonna valitsusega, ka iga-aastase ELi–Hongkongi struktureeritud dialoogi kaudu, mitmesugustel teemadel ja eri poliitikavaldkondades, nagu demokraatia, inimõigused, õigusriigi põhimõte, kaubandus, investeeringud, finantsteenused, toll, keskkond, kliimamuutused, teadus ja haridus, toetada põhimõtte „üks riik, kaks süsteemi“ järgimist ning komisjoni asepresidendil ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ning komisjonil anda parlamendile ja nõukogule jätkuvalt igal aastal aru Hongkongis toimuvast; |
| --- | --- |

c)

tugevdada kahepoolset dialoogi Hongkongi erihalduspiirkonna valitsusega, ka iga-aastase ELi–Hongkongi struktureeritud dialoogi kaudu, mitmesugustel teemadel ja eri poliitikavaldkondades, nagu demokraatia, inimõigused, õigusriigi põhimõte, kaubandus, investeeringud, finantsteenused, toll, keskkond, kliimamuutused, teadus ja haridus, toetada põhimõtte „üks riik, kaks süsteemi“ järgimist ning komisjoni asepresidendil ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal ning komisjonil anda parlamendile ja nõukogule jätkuvalt igal aastal aru Hongkongis toimuvast;

| d) | tunnistada, et aja jooksul on Hongkongist saanud avatud ühiskond, kus kodanikele on tagatud inimõigused, vabadused, kõrgel tasemel rahvatervis ja ohutus, läbipaistvus, usaldusväärne kohtusüsteem, kus järgitakse õigusriigi põhimõtet ja kus esineb vähe korruptsiooni, ning et Hongkongi rahval on seaduslik õigus eeldada oma eluviisi, õiguste ja väärtuste jätkumist ulatusliku autonoomia tingimustes; |
| --- | --- |

d)

tunnistada, et aja jooksul on Hongkongist saanud avatud ühiskond, kus kodanikele on tagatud inimõigused, vabadused, kõrgel tasemel rahvatervis ja ohutus, läbipaistvus, usaldusväärne kohtusüsteem, kus järgitakse õigusriigi põhimõtet ja kus esineb vähe korruptsiooni, ning et Hongkongi rahval on seaduslik õigus eeldada oma eluviisi, õiguste ja väärtuste jätkumist ulatusliku autonoomia tingimustes;

| e) | rõhutada, et Hongkongi autonoomia austamine on oluline, et tema hea areng jätkuks, suhted Mandri-Hiinaga oleksid soodsad ning taastuksid Mandri-Hiina ja Taiwani dialoogid; |
| --- | --- |

e)

rõhutada, et Hongkongi autonoomia austamine on oluline, et tema hea areng jätkuks, suhted Mandri-Hiinaga oleksid soodsad ning taastuksid Mandri-Hiina ja Taiwani dialoogid;

| f) | täielikult toetada Hongkongi autonoomiat, heaolu ja rahva õigusi ja vabadusi ning avaldada kindlat toetust sellele, et kooskõlas rahvusvaheliste standardite ja põhiseadusega alustataks poliitilise reformi protsessi, millega antaks erihalduspiirkonna rahvale õigus osaleda tippjuhtide valikuprotsessis nii valijate kui ka valitavatena ning mis peegeldaks Hongkongi avalikkuse enamuse arvamust; |
| --- | --- |

f)

täielikult toetada Hongkongi autonoomiat, heaolu ja rahva õigusi ja vabadusi ning avaldada kindlat toetust sellele, et kooskõlas rahvusvaheliste standardite ja põhiseadusega alustataks poliitilise reformi protsessi, millega antaks erihalduspiirkonna rahvale õigus osaleda tippjuhtide valikuprotsessis nii valijate kui ka valitavatena ning mis peegeldaks Hongkongi avalikkuse enamuse arvamust;

| g) | kutsuda sellega seoses Hongkongi ja Hiina Rahvavabariigi valitsusi üles järgima oma kohustust ja hoogustama üldiste valimiste reformi edaspidisteks täitevvõimu juhtide ja seadusandliku nõukogu liikmete valimisteks, et saada valimissüsteem, mis oleks demokraatlik, õiglane, avatud ja läbipaistev; |
| --- | --- |

g)

kutsuda sellega seoses Hongkongi ja Hiina Rahvavabariigi valitsusi üles järgima oma kohustust ja hoogustama üldiste valimiste reformi edaspidisteks täitevvõimu juhtide ja seadusandliku nõukogu liikmete valimisteks, et saada valimissüsteem, mis oleks demokraatlik, õiglane, avatud ja läbipaistev;

| h) | leida mooduseid, kuidas toetada Hongkongi demokraatia ja mitmeparteisüsteemi tugevdamist, ja väljendada muret opositsiooniparteide üha suureneva ahistamise pärast ning äriregistri keeldumise pärast registreerida mitmeid demokraatiameelseid rühmitusi; |
| --- | --- |

h)

leida mooduseid, kuidas toetada Hongkongi demokraatia ja mitmeparteisüsteemi tugevdamist, ja väljendada muret opositsiooniparteide üha suureneva ahistamise pärast ning äriregistri keeldumise pärast registreerida mitmeid demokraatiameelseid rühmitusi;

| i) | tunnustada rekordilist valimisaktiivsust eelmistel, 2016. aastal toimunud seadusandliku nõukogu valimistel, kuid pidada samas kahetsusväärseks, et 2016. aastal keeldusid Hongkongi ametivõimud registreerimast seadusandliku nõukogu valimisteks iseseisvust pooldavat uut parteid ning diskvalifitseerisid kuus kandidaati, kes toetasid Hongkongi autonoomia suurendamist; |
| --- | --- |

i)

tunnustada rekordilist valimisaktiivsust eelmistel, 2016. aastal toimunud seadusandliku nõukogu valimistel, kuid pidada samas kahetsusväärseks, et 2016. aastal keeldusid Hongkongi ametivõimud registreerimast seadusandliku nõukogu valimisteks iseseisvust pooldavat uut parteid ning diskvalifitseerisid kuus kandidaati, kes toetasid Hongkongi autonoomia suurendamist;

| j) | mõista hukka ähvardused demokraatiameelsete poliitikute isiklikule turvalisusele, sealhulgas inimröövid ja füüsilise vägivalla, millest osa seadusandjaid on teatanud; |
| --- | --- |

j)

mõista hukka ähvardused demokraatiameelsete poliitikute isiklikule turvalisusele, sealhulgas inimröövid ja füüsilise vägivalla, millest osa seadusandjaid on teatanud;

| k) | peab õigeks, et kautsjoni vastu vabastati demokraatiameelse liikumise kolm juhti – Joshua Wong, Nathan Law ja Alex Chow, kellele olid hiljuti määratud kuue- kuni kaheksakuused vanglakaristused „ebaseadusliku kogunemise“ eest ja kellele olid eelmisel aastal rahumeelsetes meeleavaldustes osalemise eest määratud vabadusekaotuseta karistused, sealhulgas üldkasulik töö; kutsuda Hongkongi kõrgeimat apellatsioonikohut üles kaaluma Wongi, Law’ ja Chow’ juhtumeid, lähtudes Hongkongi kohustustest seoses rahvusvahelise inimõiguste alase õigusega, ning kutsuda Hongkongi valitsust üles läbi vaatama avaliku korra määrust, et viia see kooskõlla rahvusvaheliste inimõigustealaste normidega; |
| --- | --- |

k)

peab õigeks, et kautsjoni vastu vabastati demokraatiameelse liikumise kolm juhti – Joshua Wong, Nathan Law ja Alex Chow, kellele olid hiljuti määratud kuue- kuni kaheksakuused vanglakaristused „ebaseadusliku kogunemise“ eest ja kellele olid eelmisel aastal rahumeelsetes meeleavaldustes osalemise eest määratud vabadusekaotuseta karistused, sealhulgas üldkasulik töö; kutsuda Hongkongi kõrgeimat apellatsioonikohut üles kaaluma Wongi, Law’ ja Chow’ juhtumeid, lähtudes Hongkongi kohustustest seoses rahvusvahelise inimõiguste alase õigusega, ning kutsuda Hongkongi valitsust üles läbi vaatama avaliku korra määrust, et viia see kooskõlla rahvusvaheliste inimõigustealaste normidega;

| l) | juhtida Hiina tähelepanu asjaolule, et kuigi põhiseadust, Hiina ja Suurbritannia ühisdeklaratsiooni ja põhimõtet „üks riik, kaks süsteemi“ üldjoontes järgitakse, ollakse üha rohkem ja laialdasemalt mures, et kokkulepitud Hongkongi ulatuslikku autonoomiat ning Hiina ja Suurbritannia ühisdeklaratsiooni õigusjõudu ja mõtet on hakatud kahtluse alla seadma; |
| --- | --- |

l)

juhtida Hiina tähelepanu asjaolule, et kuigi põhiseadust, Hiina ja Suurbritannia ühisdeklaratsiooni ja põhimõtet „üks riik, kaks süsteemi“ üldjoontes järgitakse, ollakse üha rohkem ja laialdasemalt mures, et kokkulepitud Hongkongi ulatuslikku autonoomiat ning Hiina ja Suurbritannia ühisdeklaratsiooni õigusjõudu ja mõtet on hakatud kahtluse alla seadma;

| m) | väljendada suurt muret selle pärast, et Hiina Rahvakongressi alaline komisjon avaldab enne kohtuotsuseid kas omaalgatuslikult või teistviisi Hongkongi põhiseaduse tõlgendusi, milles soovitatakse demokraatlikult valitud seadusandjad diskvalifitseerida, kahjustades seega konkreetsete juhtumite puhul usaldust kohtusüsteemi täieliku sõltumatuse vastu; tuletab meelde, et Hongkongi kohtusüsteem ja tavaline kohtumenetlus peaksid olema vaidluste lahendamise peamine vahend; |
| --- | --- |

m)

väljendada suurt muret selle pärast, et Hiina Rahvakongressi alaline komisjon avaldab enne kohtuotsuseid kas omaalgatuslikult või teistviisi Hongkongi põhiseaduse tõlgendusi, milles soovitatakse demokraatlikult valitud seadusandjad diskvalifitseerida, kahjustades seega konkreetsete juhtumite puhul usaldust kohtusüsteemi täieliku sõltumatuse vastu; tuletab meelde, et Hongkongi kohtusüsteem ja tavaline kohtumenetlus peaksid olema vaidluste lahendamise peamine vahend;

| n) | rõhutada, et viie raamatukaupleja kadumise juhtum on tõstatanud kahetsusväärseid küsimusi erihalduspiirkonna autonoomia kohta, mis on sätestatud Hongkongi põhiseaduses, ja selguse puudumise kohta seoses Mandri-Hiina õiguskaitseasutuste rolliga Hongkongis; |
| --- | --- |

n)

rõhutada, et viie raamatukaupleja kadumise juhtum on tõstatanud kahetsusväärseid küsimusi erihalduspiirkonna autonoomia kohta, mis on sätestatud Hongkongi põhiseaduses, ja selguse puudumise kohta seoses Mandri-Hiina õiguskaitseasutuste rolliga Hongkongis;

| o) | väljendada muret väidete pärast, et Hongkongis tegutsevad Hiina õiguskaitseasutused, kuna selline tegevus kujutaks endast Hongkongi põhiseaduse rikkumist ja oleks vastuolus põhimõttega „üks riik, kaks süsteemi“; |
| --- | --- |

o)

väljendada muret väidete pärast, et Hongkongis tegutsevad Hiina õiguskaitseasutused, kuna selline tegevus kujutaks endast Hongkongi põhiseaduse rikkumist ja oleks vastuolus põhimõttega „üks riik, kaks süsteemi“;

| p) | toonitada, et üldiselt on Hongkongis teabevabadust ja sõnavabadust järgitud, kuid väljendada muret ajakirjandusvabaduse jätkuva vähenemise pärast, kuna nii trüki- kui ka elektroonilisele meediale avaldatakse üha enam survet ja suureneb enesetsensuur, eriti Mandri-Hiina tundlike teemade kajastamisel või seoses Hongkongi valitsusega, ning tundlike poliitikateemaliste raamatute müügi üha tugevama kontrollimise pärast, mis toimub peaaegu kõigi raamatupoodide omandiõiguste monopoliseerimise tulemusena; |
| --- | --- |

p)

toonitada, et üldiselt on Hongkongis teabevabadust ja sõnavabadust järgitud, kuid väljendada muret ajakirjandusvabaduse jätkuva vähenemise pärast, kuna nii trüki- kui ka elektroonilisele meediale avaldatakse üha enam survet ja suureneb enesetsensuur, eriti Mandri-Hiina tundlike teemade kajastamisel või seoses Hongkongi valitsusega, ning tundlike poliitikateemaliste raamatute müügi üha tugevama kontrollimise pärast, mis toimub peaaegu kõigi raamatupoodide omandiõiguste monopoliseerimise tulemusena;

| q) | jätkata kahepoolset dialoogi Hongkongi erihalduspiirkonna valitsusega eri poliitikavaldkondades ja põhimõtte „üks riik, kaks süsteemi“ rakendamise küsimuses; |
| --- | --- |

q)

jätkata kahepoolset dialoogi Hongkongi erihalduspiirkonna valitsusega eri poliitikavaldkondades ja põhimõtte „üks riik, kaks süsteemi“ rakendamise küsimuses;

| r) | korrata, et Hongkongi põhiseaduse kohaste õigusaktidega, sealhulgas põhiseaduse artikli 23 alusel vastu võetavate õigusaktidega, nagu võimalik riikliku julgeoleku seadus, ei tohi sekkuda Hongkongi kohtusüsteemi sõltumatusesse ja ainupädevusse ega kahjustada majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise paktiga võetud kohustusi, samuti ei tohi ohustada selliseid vabadusi nagu sõnavabadus, meediavabadus, ühinemis- ja kogunemisvabadus, meeleavaldamisvabadus, vabadus luua ametiühinguid ja streikida, akadeemiline vabadus ning kultuurilise ja kunstilise väljenduse vabadus, ega kasutada neid õigusakte inimõiguste aktivistide ja valitsuse kritiseerijate vastu; |
| --- | --- |

r)

korrata, et Hongkongi põhiseaduse kohaste õigusaktidega, sealhulgas põhiseaduse artikli 23 alusel vastu võetavate õigusaktidega, nagu võimalik riikliku julgeoleku seadus, ei tohi sekkuda Hongkongi kohtusüsteemi sõltumatusesse ja ainupädevusse ega kahjustada majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise paktiga võetud kohustusi, samuti ei tohi ohustada selliseid vabadusi nagu sõnavabadus, meediavabadus, ühinemis- ja kogunemisvabadus, meeleavaldamisvabadus, vabadus luua ametiühinguid ja streikida, akadeemiline vabadus ning kultuurilise ja kunstilise väljenduse vabadus, ega kasutada neid õigusakte inimõiguste aktivistide ja valitsuse kritiseerijate vastu;

| s) | esitada Euroopa Parlamendile lähitulevikus ettepanekud Hongkongi ametiasutustega koostöö arendamiseks maksustamise läbipaistvuse valdkonnas, sh automaatse teabevahetuse, rahapesu ja terrorismi vastase võitluse ning OECD poolt maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastases paketis nõutud meetmete vallas; |
| --- | --- |

s)

esitada Euroopa Parlamendile lähitulevikus ettepanekud Hongkongi ametiasutustega koostöö arendamiseks maksustamise läbipaistvuse valdkonnas, sh automaatse teabevahetuse, rahapesu ja terrorismi vastase võitluse ning OECD poolt maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastases paketis nõutud meetmete vallas;

| t) | soodustada ja toetada piirkondlikult koordineeritud demokraatiameelseid liikumisi kui ülimalt olulist vahendit Aasia koostöö edendamiseks demokraatia ja inimõiguste vallas; |
| --- | --- |

t)

soodustada ja toetada piirkondlikult koordineeritud demokraatiameelseid liikumisi kui ülimalt olulist vahendit Aasia koostöö edendamiseks demokraatia ja inimõiguste vallas;

| u) | nõuda, et Hongkongi valitsus võtaks tõhusamaid meetmeid maksudest kõrvalehoidumise ja maksupettuse vastu, ning võtta meetmeid, et jälgida ja karistada ettevõtteid, mis oma Hongkongis asuvate tütarettevõtete kaudu soodustavad maksudest kõrvalehoidumist ja maksupettust; |
| --- | --- |

u)

nõuda, et Hongkongi valitsus võtaks tõhusamaid meetmeid maksudest kõrvalehoidumise ja maksupettuse vastu, ning võtta meetmeid, et jälgida ja karistada ettevõtteid, mis oma Hongkongis asuvate tütarettevõtete kaudu soodustavad maksudest kõrvalehoidumist ja maksupettust;

| v) | leida mooduseid, kuidas toetada Hongkongi kodanikuühiskonda ja ennekõike organisatsioone, mis kaitsevad üldisi väärtusi, edendavad inimõigusi ning toetavad kohtusüsteemi sõltumatust ja ajakirjandusvabadust; toonitada, et vaidlustes osalemiseks sobivad üksnes vägivallatud protestivormid ja dialoog; |
| --- | --- |

v)

leida mooduseid, kuidas toetada Hongkongi kodanikuühiskonda ja ennekõike organisatsioone, mis kaitsevad üldisi väärtusi, edendavad inimõigusi ning toetavad kohtusüsteemi sõltumatust ja ajakirjandusvabadust; toonitada, et vaidlustes osalemiseks sobivad üksnes vägivallatud protestivormid ja dialoog;

| w) | soovitada Hongkongi seadusandlikul nõukogul hoolikalt uurida tulevasi õigusakte kiirraudtee kohta, konsulteerides kodanikuühiskonna organisatsioonide ja Hongkongi kodanikega; |
| --- | --- |

w)

soovitada Hongkongi seadusandlikul nõukogul hoolikalt uurida tulevasi õigusakte kiirraudtee kohta, konsulteerides kodanikuühiskonna organisatsioonide ja Hongkongi kodanikega;

| x) | kutsuda Hongkongi akadeemilisi institutsioone üles säilitama õppekavade ja teadustegevuse kõrgeid standardeid ning akadeemilise vabadust, kuid väljendada sellega seoses ka muret ülikoolide nõukogude liikmete määramise korra ja koolide õppekavade muutmist taotleva välise sekkumise pärast, mis võib kahjustada kõrgharidusasutuste sõltumatust; aidata kaasa Euroopa ja Hongkongi akadeemiliste asutuste sidemete tugevdamisele; |
| --- | --- |

x)

kutsuda Hongkongi akadeemilisi institutsioone üles säilitama õppekavade ja teadustegevuse kõrgeid standardeid ning akadeemilise vabadust, kuid väljendada sellega seoses ka muret ülikoolide nõukogude liikmete määramise korra ja koolide õppekavade muutmist taotleva välise sekkumise pärast, mis võib kahjustada kõrgharidusasutuste sõltumatust; aidata kaasa Euroopa ja Hongkongi akadeemiliste asutuste sidemete tugevdamisele;

| y) | nõuab diskrimineerimisvastase seaduse õigeaegset vastuvõtmist; |
| --- | --- |

y)

nõuab diskrimineerimisvastase seaduse õigeaegset vastuvõtmist;

| z) | tuletada meelde, et Hongkongi ühiskonda ja rahvast on tugevalt mõjutanud sisseränne, sealhulgas pagulased, ja kutsuda Hongkongi valitsust üles viima oma pagulas- ja rändepoliitika vastavusse rahvusvaheliste normidega, seda eriti saatjata alaealiste pagulaste puhul; |
| --- | --- |

z)

tuletada meelde, et Hongkongi ühiskonda ja rahvast on tugevalt mõjutanud sisseränne, sealhulgas pagulased, ja kutsuda Hongkongi valitsust üles viima oma pagulas- ja rändepoliitika vastavusse rahvusvaheliste normidega, seda eriti saatjata alaealiste pagulaste puhul;

| aa) | juhtida tähelepanu sellele, et kuigi viimastest uuringutest ilmneb, et paljud Hongkongi elanikud soovivad emigreeruda, oleks kahetsusväärne, kui erihalduspiirkond ei suudaks vältida kõige helgemate peade lahkumist, ja murettekitav, kui nii paljud inimesed, ennekõike noored, ei näeks oma tulevikku Hongkongis; |
| --- | --- |

aa)

juhtida tähelepanu sellele, et kuigi viimastest uuringutest ilmneb, et paljud Hongkongi elanikud soovivad emigreeruda, oleks kahetsusväärne, kui erihalduspiirkond ei suudaks vältida kõige helgemate peade lahkumist, ja murettekitav, kui nii paljud inimesed, ennekõike noored, ei näeks oma tulevikku Hongkongis;

| ab) | väljendada muret, et ÜRO Põhja-Korea eksperdikomisjon on oma aruannetes kindlaks teinud, et Hongkong on üks kahest ettevõtlusjurisdiktsioonist, kus Põhja-Korea kontrollitavate varifirmade osakaal on kõige suurem; meelde tuletada, et rahvusvahelised ühisettevõtted Põhja-Koreaga rikuvad äsjast ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2388 (2017), ja nõuda, et Hongkongi ametivõimud tegeleksid ÜRO Põhja-Korea eksperdikomisjoni tuvastatud probleemidega; |
| --- | --- |

ab)

väljendada muret, et ÜRO Põhja-Korea eksperdikomisjon on oma aruannetes kindlaks teinud, et Hongkong on üks kahest ettevõtlusjurisdiktsioonist, kus Põhja-Korea kontrollitavate varifirmade osakaal on kõige suurem; meelde tuletada, et rahvusvahelised ühisettevõtted Põhja-Koreaga rikuvad äsjast ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2388 (2017), ja nõuda, et Hongkongi ametivõimud tegeleksid ÜRO Põhja-Korea eksperdikomisjoni tuvastatud probleemidega;

| ac) | juhtida Hongkongi ametivõimude tähelepanu asjaolule, et ühe uuringu kohaselt on Hongkongi munitsipaaljäätmete hulk viimase kümne aasta jooksul suurenenud 80 %, mis ületab rohkem kui kahekordselt rahvastiku juurdekasvu, ja aidata neil luua tõhus jäätmete vähendamise poliitika, edendada ringlussevõttu ja muid ringmajanduse vorme ning suurendada teadlikkust vastutustundlikust tarbimisest; |
| --- | --- |

ac)

juhtida Hongkongi ametivõimude tähelepanu asjaolule, et ühe uuringu kohaselt on Hongkongi munitsipaaljäätmete hulk viimase kümne aasta jooksul suurenenud 80 %, mis ületab rohkem kui kahekordselt rahvastiku juurdekasvu, ja aidata neil luua tõhus jäätmete vähendamise poliitika, edendada ringlussevõttu ja muid ringmajanduse vorme ning suurendada teadlikkust vastutustundlikust tarbimisest;

| ad) | rõhutada Hiina ametivõimudele, et Hongkongi autonoomia täielik austamine võib olla eeskujuks põhjalike demokraatlike reformide elluviimisele Hiinas ning Hiina ühiskonna järkjärgulisele liberaliseerimisele ja avanemisele; |
| --- | --- |

ad)

rõhutada Hiina ametivõimudele, et Hongkongi autonoomia täielik austamine võib olla eeskujuks põhjalike demokraatlike reformide elluviimisele Hiinas ning Hiina ühiskonna järkjärgulisele liberaliseerimisele ja avanemisele;

| ae) | toonitada, et EL toetab aktiivselt demokraatia, sh õigusriigi, sõltumatu kohtusüsteemi, põhivabaduste ja -õiguste, läbipaistvuse ning teabe- ja sõnavabaduse tugevdamist Hongkongis; |
| --- | --- |

ae)

toonitada, et EL toetab aktiivselt demokraatia, sh õigusriigi, sõltumatu kohtusüsteemi, põhivabaduste ja -õiguste, läbipaistvuse ning teabe- ja sõnavabaduse tugevdamist Hongkongis;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning teavitamise eesmärgil Hongkongi erihalduspiirkonna valitsusele ja Hiina Rahvavabariigi valitsusele. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EÜT L 151, 18.6.1999, lk 20.

(2)  EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0444.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0045.

(5)  ELT C 286 E, 23.11.2006, lk 523.

(6)  ELT C 64 E, 12.3.2004, lk 130.

(7)  ELT C 31 E, 5.2.2004, lk 261.

(8)  EÜT C 197, 12.7.2001, lk 387.

(9)  EÜT C 328, 26.10.1998, lk 186.

(10)  EÜT C 132, 28.4.1997, lk 222.

(11)  ELT C 399, 24.11.2017, lk 92.

(12)  ELT C 36, 29.1.2016, lk 126.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 12. detsember 2017

| 11.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/162 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/162

---

P8_TA(2017)0479

Eleonora Forenza eesõiguste ja puutumatuse kaitsmise taotlus

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta otsus Eleonora Forenza eesõiguste ja puutumatuse kaitsmise taotluse kohta (2017/2199(IMM))

(2018/C 369/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Gabriele Zimmeri 20. juulil 2017. aastal esitatud ja täiskogu istungil 11. septembril 2017. aastal teatavaks tehtud taotlust kaitsta Eleonora Forenza eesõigusi ja puutumatust seoses vahejuhtumiga, mis leidis temaga aset G20 tippkohtumise ajal 8. juulil 2017. aastal toimunud meeleavalduse ajal Hamburgis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Gabriele Zimmeri 20. juulil 2017. aastal esitatud ja täiskogu istungil 11. septembril 2017. aastal teatavaks tehtud taotlust kaitsta Eleonora Forenza eesõigusi ja puutumatust seoses vahejuhtumiga, mis leidis temaga aset G20 tippkohtumise ajal 8. juulil 2017. aastal toimunud meeleavalduse ajal Hamburgis,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6 Eleonora Forenza ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6 Eleonora Forenza ära kuulanud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2 ning artikleid 7 ja 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2 ning artikleid 7 ja 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0398/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0398/2017),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi liige ja fraktsiooni GUE/NGL esimees Gabriele Zimmer taotles vastavalt protokolli nr 7 artiklitele 8 ja 9 sama fraktsiooni liikme Eleonora Forenza puutumatuse kaitsmist, kuna Saksamaa politsei otsis ta läbi ja pidas ta kinni koos teiste aktivistide rühma liikmetega G20 tippkohtumisega seotud meeleavalduse ajal 8. juulil 2017 Hamburgis; arvestades, et läbiotsimine ja vahistamine toimus pärast nimetatud meeleavaldust, kui Eleonora Forenza läks koos oma rühma liikmetega einestama; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi liige ja fraktsiooni GUE/NGL esimees Gabriele Zimmer taotles vastavalt protokolli nr 7 artiklitele 8 ja 9 sama fraktsiooni liikme Eleonora Forenza puutumatuse kaitsmist, kuna Saksamaa politsei otsis ta läbi ja pidas ta kinni koos teiste aktivistide rühma liikmetega G20 tippkohtumisega seotud meeleavalduse ajal 8. juulil 2017 Hamburgis; arvestades, et läbiotsimine ja vahistamine toimus pärast nimetatud meeleavaldust, kui Eleonora Forenza läks koos oma rühma liikmetega einestama;

| B. | arvestades, et Euroopa Parlamendil on parlamendiliikme puutumatuse kaitsmise taotluse suhtes tehtava otsuse sisu osas lai kaalutlusruum (2); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Parlamendil on parlamendiliikme puutumatuse kaitsmise taotluse suhtes tehtava otsuse sisu osas lai kaalutlusruum (2);

| C. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklid 8 ja 9 artiklid on teineteist välistavad (3); arvestades, et kõnealune juhtum ei puuduta Euroopa Parlamendi liikme väljendatud arvamust, vaid pigem avaliku korra seisukohast ohtlikuks peetavat käitumist (oletatav osalemine massirahutuses); arvestades, et seepärast on kohaldatav protokolli nr 7 artikkel 9; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklid 8 ja 9 artiklid on teineteist välistavad (3); arvestades, et kõnealune juhtum ei puuduta Euroopa Parlamendi liikme väljendatud arvamust, vaid pigem avaliku korra seisukohast ohtlikuks peetavat käitumist (oletatav osalemine massirahutuses); arvestades, et seepärast on kohaldatav protokolli nr 7 artikkel 9;

| D. | arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklile 9 on Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel ning teise liikmesriigi territooriumil immuniteet tõkendite ja kohtumenetluse suhtes; arvestades, et nimetatud erand on kohaldatav Itaaliast pärit Euroopa Parlamendi liikme Eleonora Forenza suhtes tema Saksamaal viibimise ajal; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklile 9 on Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel ning teise liikmesriigi territooriumil immuniteet tõkendite ja kohtumenetluse suhtes; arvestades, et nimetatud erand on kohaldatav Itaaliast pärit Euroopa Parlamendi liikme Eleonora Forenza suhtes tema Saksamaal viibimise ajal;

| E. | arvestades, et Eleonora Forenza puutumatuse kaitsmise taotluse kohaselt tegi ta kohe pärast Saksamaa politseiga kokkupuutumist neile teatavaks, et ta on Euroopa Parlamendi liige; arvestades, et ta esitas viivitamata oma staatust tõendavad dokumendid; arvestades, et Eleonora Forenzal õnnestus isegi võtta ühendust Itaalia konsuliga Hamburgis, kes rääkis operatsiooni juhtinud politseiametnikuga; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Eleonora Forenza puutumatuse kaitsmise taotluse kohaselt tegi ta kohe pärast Saksamaa politseiga kokkupuutumist neile teatavaks, et ta on Euroopa Parlamendi liige; arvestades, et ta esitas viivitamata oma staatust tõendavad dokumendid; arvestades, et Eleonora Forenzal õnnestus isegi võtta ühendust Itaalia konsuliga Hamburgis, kes rääkis operatsiooni juhtinud politseiametnikuga;

| F. | arvestades, et vaatamata asjaolule, et Eleonora Forenza on Euroopa Parlamendi liige, otsis Saksa politsei ta põhjalikult läbi ja pidas kinni üle nelja tunni; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et vaatamata asjaolule, et Eleonora Forenza on Euroopa Parlamendi liige, otsis Saksa politsei ta põhjalikult läbi ja pidas kinni üle nelja tunni;

| G. | arvestades, et eespool esitatut arvesse võttes oli Saksa politsei teadlik asjaolust, et ta on kinni pidanud Euroopa Parlamendi liikme; arvestades, et see on vastuolus Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolliga nr 7, eriti selle artikli 9 esimese lõigu punktiga b; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et eespool esitatut arvesse võttes oli Saksa politsei teadlik asjaolust, et ta on kinni pidanud Euroopa Parlamendi liikme; arvestades, et see on vastuolus Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolliga nr 7, eriti selle artikli 9 esimese lõigu punktiga b;

| H. | arvestades, et vahejuhtumi asjaolusid arvesse võttes on selge, et Eleonora Forenzat ei peetud kinni õigusrikkumise toimepanekul, mistõttu Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 kolmanda lõiguga ette nähtud erand ei ole kohaldatav ning Eleonora Forenzal on täielik õigus puutumatusele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et vahejuhtumi asjaolusid arvesse võttes on selge, et Eleonora Forenzat ei peetud kinni õigusrikkumise toimepanekul, mistõttu Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 9 kolmanda lõiguga ette nähtud erand ei ole kohaldatav ning Eleonora Forenzal on täielik õigus puutumatusele;

| 1. | otsustab kaitsta Eleonora Forenza eesõigusi ja puutumatust; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Saksamaa Liitvabariigi pädevale ametiasutusele ja Eleonora Forenzale. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. mai 1964, Wagner vs. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. juuli 1986, Wybot vs. Faure jt, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; kohtuotsus, Üldkohus, 15. oktoober 2008, Mote vs. parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Kohtuasi T-42/06, Gollnisch vs. parlament (eespool viidatud), punkt 101.

(3)  Liidetud kohtuasjad C-200/07 ja C-201/07: Marra vs. De Gregorio ja Clemente (eespool viidatud), punkt 45.

---

| 11.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/164 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/164

---

P8_TA(2017)0480

Ingeborg Gräßle puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta otsus Ingeborg Gräßle puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2017/2220(IMM))

(2018/C 369/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Ingeborg Gräßle puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 27. juulil 2017. aastal Ellwangeni (Saksamaa) riigiprokuratuur seoses kriminaalmenetlusega 21 Js 11263/17 ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 2. oktoobril 2017. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ingeborg Gräßle puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 27. juulil 2017. aastal Ellwangeni (Saksamaa) riigiprokuratuur seoses kriminaalmenetlusega 21 Js 11263/17 ja mis tehti teatavaks Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 2. oktoobril 2017. aastal,

| — | võttes arvesse Ingeborg Gräßle loobumist õigusest olla ära kuulatud vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ingeborg Gräßle loobumist õigusest olla ära kuulatud vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklit 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklit 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse Saksamaa Liitvabariigi põhiseaduse artiklit 46, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Saksamaa Liitvabariigi põhiseaduse artiklit 46,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0397/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0397/2017),

| A. | arvestades, et Ellwangeni riigiprokuratuur esitas Saksamaa Liitvabariiki esindavaks Euroopa Parlamendi liikmeks valitud Ingeborg Gräßle puutumatuse äravõtmise taotluse seoses Saksamaa kriminaalkoodeksi artikli 229 kohase õiguserikkumisega; arvestades eelkõige, et süüdistus on esitatud tahtmatu kehavigastuse tekitamise eest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Ellwangeni riigiprokuratuur esitas Saksamaa Liitvabariiki esindavaks Euroopa Parlamendi liikmeks valitud Ingeborg Gräßle puutumatuse äravõtmise taotluse seoses Saksamaa kriminaalkoodeksi artikli 229 kohase õiguserikkumisega; arvestades eelkõige, et süüdistus on esitatud tahtmatu kehavigastuse tekitamise eest;

| B. | arvestades, et Ingeborg Gräßle eiras 10. juunil 2017 Heidenheimis Brenzstrasse ja Ploucquetstrasse ristmikul autot juhtides punast foorituld ning põhjustas õnnetuse, mille tõttu sai üks isik õlavigastuse; arvestades, et selle tulemusel on esitatud tsiviilhagi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Ingeborg Gräßle eiras 10. juunil 2017 Heidenheimis Brenzstrasse ja Ploucquetstrasse ristmikul autot juhtides punast foorituld ning põhjustas õnnetuse, mille tõttu sai üks isik õlavigastuse; arvestades, et selle tulemusel on esitatud tsiviilhagi;

| C. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 9 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 9 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| D. | arvestades, et Saksamaa Liitvabariigi põhiseaduse artiklis 46 on sätestatud, et liidupäeva liiget võib karistatava süüteo eest vastutusele võtta või vahistada ainult Liidupäeva nõusolekul, välja arvatud juhul, kui ta tabatakse õiguserikkumiselt või päev pärast seda, kui ta kõnealuse teo toime pani; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Saksamaa Liitvabariigi põhiseaduse artiklis 46 on sätestatud, et liidupäeva liiget võib karistatava süüteo eest vastutusele võtta või vahistada ainult Liidupäeva nõusolekul, välja arvatud juhul, kui ta tabatakse õiguserikkumiselt või päev pärast seda, kui ta kõnealuse teo toime pani;

| E. | arvestades, et üksnes parlament on pädev otsustama, kas puutumatus tuleks konkreetsel juhul ära võtta või mitte; arvestades, et parlament võib parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise üle otsustamisel võtta mõistlikult arvesse parlamendiliikme seisukohta (2); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et üksnes parlament on pädev otsustama, kas puutumatus tuleks konkreetsel juhul ära võtta või mitte; arvestades, et parlament võib parlamendiliikme puutumatuse äravõtmise üle otsustamisel võtta mõistlikult arvesse parlamendiliikme seisukohta (2);

| F. | arvestades, et väidetav õiguserikkumine ei ole otseselt ega ilmselgelt seotud Ingeborg Gräßle kohustuste täitmisega Euroopa Parlamendi liikmena ning seda ei saa käsitada tema poolt oma kohustuste täitmisel Euroopa Parlamendi liikmena avaldatud arvamuse või antud häälena vastavalt Euroopa Liidu privileege ja immuniteete käsitleva protokolli nr 7 artiklile 8; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et väidetav õiguserikkumine ei ole otseselt ega ilmselgelt seotud Ingeborg Gräßle kohustuste täitmisega Euroopa Parlamendi liikmena ning seda ei saa käsitada tema poolt oma kohustuste täitmisel Euroopa Parlamendi liikmena avaldatud arvamuse või antud häälena vastavalt Euroopa Liidu privileege ja immuniteete käsitleva protokolli nr 7 artiklile 8;

| G. | arvestades, et Euroopa Parlament ei ole kõnealuse juhtumi puhul leidnud tõendeid fumus persecutionis’e kohta, s.t tal puudub alus piisavalt tõsiseks ja täpseks kahtluseks, et menetluse eesmärk on tekitada parlamendiliikmele poliitilist kahju; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Parlament ei ole kõnealuse juhtumi puhul leidnud tõendeid fumus persecutionis’e kohta, s.t tal puudub alus piisavalt tõsiseks ja täpseks kahtluseks, et menetluse eesmärk on tekitada parlamendiliikmele poliitilist kahju;

| 1. | otsustab Ingeborg Gräßle puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Saksamaa Liitvabariigi pädevale ametiasutusele ja Ingeborg Gräßlele. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. mai 1964, Wagner vs. Fohrmann ja Krier, C-101/63, ECLI:EU:C:1964:28; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. juuli 1986, Wybot vs. Faure jt, C-149/85, ECLI:EU:C:1986:310; kohtuotsus, Üldkohus 15. oktoober 2008, Mote vs. parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Kohtuasi T-345/05: Mote vs. parlament (eespool viidatud), punkt 28.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 12. detsember 2017

| 11.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/166 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/166

---

P8_TA(2017)0475

Välispüügilaevastike jätkusuutlik majandamine ***II

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1006/2008 (11382/2/2017 – C8-0358/2017 – 2015/0289(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2018/C 369/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (11382/2/2017 – C8-0358/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (11382/2/2017 – C8-0358/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. mai 2016. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. mai 2016. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2015)0636) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2015)0636) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 67a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 67a,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0374/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0374/2017),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist õigusaktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT C 303, 19.8.2016, lk 116.

(2)  Vastuvõetud tekstid, 2.2.2017, P8_TA(2017)0015.

---

| 11.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/167 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/167

---

P8_TA(2017)0476

Mitmete põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonna määruste muutmine ***I

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 1305/2013, (EL) nr 1306/2013, (EL) nr 1307/2013, (EL) nr 1308/2013 ja (EL) nr 652/2014 (COM(2016)0605 – C8-0404/2017 – 2016/0282B(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 369/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0605), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0605),

| — | võttes arvesse esimeeste konverentsi 16. novembri 2017. aasta otsust jagada komisjoni ettepanek kaheks ning anda põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonile luba koostada eraldi seadusandlik raport põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni pädevusvaldkonda kuuluvate sätete kohta, nimelt komisjoni ettepaneku artiklite 267–270 ja 275 kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse esimeeste konverentsi 16. novembri 2017. aasta otsust jagada komisjoni ettepanek kaheks ning anda põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonile luba koostada eraldi seadusandlik raport põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni pädevusvaldkonda kuuluvate sätete kohta, nimelt komisjoni ettepaneku artiklite 267–270 ja 275 kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikeid 2 ja 3, artiklit 42, artikli 43 lõiget 2 ja artikli 168 lõike 4 punkti b, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikeid 2 ja 3, artiklit 42, artikli 43 lõiget 2 ja artikli 168 lõike 4 punkti b,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 26. jaanuari 2017. aasta arvamust nr 1/2017 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 26. jaanuari 2017. aasta arvamust nr 1/2017 (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. detsembri 2016. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. detsembri 2016. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 11. mai 2017. aasta arvamust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 11. mai 2017. aasta arvamust (3),

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni raportit (A8-0211/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni raportit (A8-0211/2017),

| — | võttes arvesse allpool toodud põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 15. novembri 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse allpool toodud põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 15. novembri 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A8-0380/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A8-0380/2017),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi avalduse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avaldused; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et komisjoni ettepaneku kaheks jagamise eesmärk on võimaldada põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni pädevusvaldkonda kuuluvate sätete kohaldamise alustamist 1. jaanuaril 2018. aastal, ning rõhutab, et komisjoni ettepaneku ülejäänud osa (4) vaadatakse läbi hilisemas etapis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  ELT C 91, 23.3.2017, lk 1.

(2)  ELT C 75, 10.3.2017, lk 63.

(3)  ELT C 306, 15.9.2017, lk 64.

(4)  Menetluse number: 2016/0282A(COD).

---

P8_TC1-COD(2016)0282B

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. detsembril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) .../..., millega muudetakse määruseid (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta, (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta, (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad, (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus, ning (EL) nr 652/2014, millega nähakse ette sätted toiduahela, loomade tervise ja heaolu ning taimetervise ja taimse paljundusmaterjaliga seotud kulude haldamise kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2017/2393) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

EUROOPA PARLAMENDI AVALDUS

Uued eeskirjad tootjaorganisatsioonide ja konkurentsiõiguse kohta (ühine turukorraldus)

Euroopa Parlament tuletab meelde, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 42 on sätestatud, et konkurentsieeskirju kohaldatakse põllumajandussaaduste tootmise ja nendega kauplemise suhtes ainult Euroopa Parlamendi ja nõukogu määratud ulatuses, võttes arvesse sama aluslepingu artiklis 39 kindlaks määratud ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) eesmärke.

Nagu on sätestatud aluslepingus ja arvestades Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikat (1), on ÜPP eesmärgid Euroopa konkurentsipoliitika suhtes ülimuslikud. Kuid põllumajandusturud ei ole vabastatud konkurentsiõiguse kohaldamisest. Konkurentsieeskirjade kohandamine vastavalt põllumajanduse eripärale on kaasseadusandjate, st Euroopa Parlamendi ja nõukogu õigus.

Seoses sellega teeb Euroopa Parlament ettepaneku täpsustada käesoleva määruse abil ÜPP eeskirjade, eriti tootjaorganisatsioonide ja tootjaorganisatsioonide liitude rolli ja ülesannete ning Euroopa konkurentsiõiguse kohaldamise vahelist suhet. Selline täpsustus on vajalik, arvestades praegust ebakindlust kõnealuste eeskirjade rakendamise suhtes, ja see on oluline, et saavutada liidu eesmärk tugevdada põllumajandustootjate positsiooni toiduainete tarneahelas. Euroopa Parlamendi ettepanekute aluseks on põllumajandusturgude töökonna 14. novembri 2016. aasta aruandes esitatud soovitused. Need soovitused põhinevad mitmesugustel kuulamistel, mis korraldati toiduainete tarneahela kõigi osalejatega – tootjate, töötlejate ja jaemüüjatega –, ja neilt saadud teabel.

Euroopa Parlamendi eesmärk on lihtsustada ja täpsustada tingimusi, mille alusel võivad kõigi määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 1 lõikes 2 loetletud sektorite tootjaorganisatsioonid või tootjaorganisatsioonide liidud teha oma liikmete nimel toiminguid, mis on seotud tootmise kavandamisega, turule laskmisega, läbirääkimiste pidamisega põllumajandustoodete tarnimise lepingute üle ja tootmiskulude optimeerimisega. Nende ülesannete täitmine eeldab sisuliselt teatavate tavade olemasolu, sh sisekonsultatsioone ja äriteabe vahetamist nendes üksustes. Seetõttu tehakse ettepanek jätta need tavad ELi toimimise lepingu artikli 101 lõikes 1 sätestatud konkurentsivastaste kokkulepete keelu kohaldamisalast välja ja teha tootjaorganisatsioonidele või tootjaorganisatsioonide liitudele, kes viivad ellu vähemalt ühte majandustegevust, selle artikli kohaldamisest erand. See erand ei ole siiski absoluutne: konkurentsiasutustele jääb õigus sekkuda, kui nad on seisukohal, et selline tegevus välistab tõenäoliselt konkurentsi või ohustab ÜPP eesmärke.

Sellest tulenevalt oleksid tootjaorganisatsioonide ja tootjaorganisatsioonide liitude roll ja ülesanded ning nende suhe konkurentsiõigusega täpsustatud. Ilma et see piiraks komisjoni institutsioonilisi õigusi, on Euroopa Parlament seisukohal, et uued eeskirjad ei vaja täiendavat täpsustamist komisjoni suunistena.

KOMISJONI AVALDUSED

Artikli 1 kohta – Maaelu areng

—   Maaelu arengu programmide kestuse pikendamine

Määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 10 lõike 2 kohaselt heakskiidetud maaelu arengu programmidega aastateks 2014–2020 seotud kulusid rahastatakse jätkuvalt EAFRD toetusest, kui seda makstakse toetusesaajatele hiljemalt 31. detsembriks 2023. Komisjon käsitleb maaelu arengu toetuse jätkumist pärast 2020. aastat järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekus.

—   Riskijuhtimine

Komisjon kinnitab oma kavatsust vaadata läbi määruses (EL) nr 1305/2013 sisalduvate riskijuhtimisvahendite toimimine ja tõhusus ühise põllumajanduspoliitika ajakohastamist ja lihtsustamist käsitleva ettepaneku raames.

—   Karistused seoses programmiga Leader

Komisjon kinnitab oma kavatsust vaadata läbi komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 809/2014 sisalduvate programmi LEADER karistuste tõhusus ja proportsionaalsus.

Artikli 2 kohta – Horisontaalne määrus

—   Kriisireserv

Komisjon kinnitab, et põllumajandussektori kriisireservi toimimine ja finantsdistsipliiniga seotud assigneeringute hüvitamine, mis on ette nähtud määruse (EL) nr 1306/2013 artikliga 25 ja artikli 26 lõikega 5, vaadatakse läbi järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamise raames, et võimaldada tõhusat ja õigeaegset sekkumist turukriisi ajal.

—   Ühtne audit

Komisjon toetab ühtse auditi põhimõtet, nagu on kinnitatud uue finantsmääruse artikli 123 ettepanekus. Samuti kinnitab komisjon, et põllumajanduskulude juhtimise ja kontrolli praegune õigusraamistik, mis on loodud määrusega (EL) nr 1306/2013, võimaldab juba sellist lähenemisviisi kasutada ning et 2014.–2020. aasta auditistrateegias on seda arvesse võetud. Kui sertifitseerimisasutuse arvamust, mis on esitatud kooskõlas määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 9 lõikega 1, peetakse usaldusväärseks, võtab komisjon seda arvamust arvesse, kui ta hindab vajadust teha asjaomase makseasutuse auditeid.

Artikli 3 kohta – Otsetoetused

—   Valgurikaste kultuuride kava

Komisjon kinnitab oma kavatsust vaadata läbi pakkumise ja nõudluse olukord seoses taimsete valkudega ELis ning kaaluda võimalust töötada välja „Euroopa taimsete valkude strateegia“, et veelgi soodustada taimsete valkude tootmist ELis majanduslikult tõhusal ja keskkonnahoidlikul viisil.

Artikli 4 kohta – Ühine turukorraldus

—   Tootmise vabatahtliku vähendamise kava

Komisjon kinnitab, et määruse (EL) nr 1308/2013 (millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus) artiklites 219 ja 221 juba sisaldub vajalik õiguslik alus, mis võimaldab tal käsitleda vastavalt kättesaadavatele eelarvevahenditele turuhäireid ja muid konkreetseid probleeme, sealhulgas piirkondlikul tasandil esinevaid probleeme, ning annab võimaluse pakkuda põllumajandustootjatele otsest finantsabi. Peale selle võimaldab komisjoni ettepanek lisada määrusesse (EL) nr 1305/2013 (maaelu arengu toetuste kohta) sektoripõhine sissetuleku stabiliseerimise vahend liikmesriikidel lisada oma maaelu arengu programmidesse võimaluse hüvitada konkreetse sektori põllumajandustootjatele nende sissetuleku märkimisväärse vähenemise korral tekkinud kahjud.

Komisjon kinnitab veel, et artikli 219 kohaselt võib ta turuhäirete või nende ohu korral kehtestada kavad (sh sellise kava toimimise vajalikud üksikasjad), mille alusel antakse liidu toetust tootjatele, kes vähendavad vabatahtlikult oma toodangut (näide: komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/1612, ELT L 242, 9.9.2016, lk 4).

—   Tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamine

Komisjon tuletab meelde, et tootjate koostöö eeskirjad riikidevaheliste tootjaorganisatsioonide, tootjaorganisatsioonide liitude ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide tunnustamise kohta, sealhulgas vajalik halduskoostöö asjaomaste liikmeriikide vahel, on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2016/232. Kõnealuste eeskirjade toimimine ja asjakohasus vaadatakse läbi ÜPP ajakohastamise ja lihtsustamise käimasoleva protsessi raames.

—   Ebaaus kaubandustava

Komisjon kinnitab, et on käivitanud toiduainete tarneahela algatuse, mis läbib praegu parema õigusloome suunistega nõutud menetluste eri etappe. Komisjon otsustab võimaliku seadusandliku ettepaneku üle pärast menetluse lõpuleviimist ja kui võimalik, siis 2018. aasta esimeses pooles.

—   Tootjate koostöö

Komisjon võtab teadmiseks parlamendi ja nõukogu kokkuleppe artiklite 152, 209, 222 ja 232 muudatuste kohta. Komisjon märgib, et parlamendi ja nõukogu kokkulepitud muudatused on sisulised ja lisatud ilma mõjuhinnanguta, nagu on nõutud paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkulepe punktiga 15. See põhjustab soovimatul määral õiguslikku ja menetluslikku ebakindlust, mille mõju ja tagajärjed ei ole teada.

Kuna kõik komisjoni algsesse ettepanekusse tehtud muudatused kokku tähendavad märkimisväärset muudatust õigusraamistikus, märgib komisjon murega, et mõned uued tootjaorganisatsioonidele soodsad sätted võivad kahjustada väiksemate põllumajandustootjate elujõulisust ja heaolu ning tarbijate huve. Komisjon kinnitab oma kohustust säilitada põllumajandussektoris tõhus konkurents ja tagada Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 39 sätestatud ÜPP eesmärkide täielik saavutamine. Sellega seoses märgib komisjon, et kaasseadusandjate poolt kokku lepitud muudatuste kohaselt on nii komisjonil kui ka liikmesriikide konkurentsiasutustel väga piiratud roll, et tegutseda tõhusa konkurentsi säilitamiseks.

Komisjoni üldine nõusolek koondettepaneku suhtes, sealhulgas parlamendi ja nõukogu poolt kokku lepitud muudatused, ei piira edasisi ettepanekuid, mida komisjon võib nendes valdkondades seoses ühise põllumajanduspoliitika reformiga teha pärast 2020. aastat, ega muid algatusi, mis on mõeldud eeskätt selleks, et tegeleda küsimustega, mis tulenevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt praegu kokku lepitud tekstist.

Komisjon kahetseb, et kaasseadusandjad ei ole piisavalt tegelenud küsimusega, mis puudutab komisjoni ja liikmesriikide konkurentsiasutuste väga piiratud rolli tegutseda tõhusa konkurentsi säilitamise nimel, ning väljendab muret sellise piirangu võimaliku mõju üle põllumajandustootjatele ja tarbijatele. Komisjon märgib, et õigusakti tuleb tõlgendada kooskõlas aluslepinguga, eelkõige seoses komisjoni ja liikmesriikide konkurentsiasutuste sekkumisvõimalusega juhul, kui tootjaorganisatsioon, mis hõlmab suurt osa turust, kavatseb piirata oma liikmete tegutsemisvabadust. Komisjon avaldab kahetsust, et selline võimalus ei ole õigusaktiga selgelt tagatud.

---

(1)  Kohtuotsus, Maizena, 139/79, EU:C:1980:250, punkt 23; kohtuotsus, Saksamaa vs. nõukogu, C-280/93, EU:C:1994:367, punkt 61.

---

| 11.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/172 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/172

---

P8_TA(2017)0477

ELi heitkogustega kauplemise süsteem (ELi HKS): kehtivate piirangute kohaldamise jätkamine lennutegevuse ulatuse suhtes ja ettevalmistumine üleilmse turupõhise meetme rakendamiseks alates 2021. aastast ***I

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et jätkata kehtivate piirangute kohaldamist lennutegevuse ulatuse suhtes ja teha ettevalmistusi üleilmse turupõhise meetme rakendamiseks alates 2021. aastast (COM(2017)0054 – C8-0028/2017 – 2017/0017(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 369/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0054), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0054),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C8-0028/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C8-0028/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 31. mai 2017. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 31. mai 2017. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 27. oktoobri 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 27. oktoobri 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A8-0258/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A8-0258/2017),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiidab heaks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduse, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT C 288, 31.8.2017, lk 75.

(2)  Käesolev seisukoht asendab 13. septembril 2017. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0338).

---

P8_TC1-COD(2017)0017

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. detsembril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) .../..., millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et jätkata kehtivate piirangute kohaldamist lennutegevuse ulatuse suhtes ja teha ettevalmistusi ülemaailmse turupõhise meetme rakendamiseks alates 2021. aastast

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2017/2392) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

EUROOPA PARLAMENDI, NÕUKOGU JA KOMISJONI AVALDUS

ICAOs üleilmse turupõhise meetme rakendamisel tehtava töö tulemus mängib keskset rolli kõnealuse meetme tõhususe tagamisel ja lennundussektori tulevase panuse andmisel Pariisi kokkuleppe kohaste eesmärkide saavutamiseks. On oluline, et ICAO liikmesriigid, õhusõidukite käitajad ja kodanikuühiskond oleksid jätkuvalt ICAO töösse kaasatud. Sellega seoses peab ICAO tegutsema täiesti läbipaistvalt ja olema kontaktis kõigi sidusrühmadega, et neid aegsasti teavitada töö edenemisest ja tehtud otsustest.

---

| 11.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/174 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/174

---

P8_TA(2017)0478

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kestuse pikendamine ***I

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1316/2013 ja (EL) 2015/1017 Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kestuse pikendamise ning kõnealuse fondi ja Euroopa investeerimisnõustamise keskuse tehnilise täiustamise osas (COM(2016)0597 – C8-0375/2016 – 2016/0276(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 369/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0597), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0597),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikleid 172 ja 173, artikli 175 kolmandat lõiku ja artikli 182 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0375/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikleid 172 ja 173, artikli 175 kolmandat lõiku ja artikli 182 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0375/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. detsembri 2016. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. detsembri 2016. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 7. detsembri 2016. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 7. detsembri 2016. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse vastutavate komisjonide poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 8. novembri 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutavate komisjonide poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 8. novembri 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni ühisarutelusid vastavalt kodukorra artiklile 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni ühisarutelusid vastavalt kodukorra artiklile 55,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A8-0198/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A8-0198/2017),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon selle asendab, seda oluliselt muudab või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT C 75, 10.3.2017, lk 57.

(2)  ELT C 185, 9.6.2017, lk 62.

---

P8_TC1-COD(2016)0276

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. detsembril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega muudetakse määrusi (EL) nr 1316/2013 ja (EL) 2015/1017 Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kestuse pikendamise ning kõnealuse fondi ja Euroopa investeerimisnõustamise keskuse tehnilise täiustamise osas

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2017/2396) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Komisjoni avaldus, mis käsitleb Euroopa ühendamise rahastu programmi rahaliste vahendite suurendamist 225 miljoni euro võrra

Euroopa Parlamendi ja nõukogu poliitilise kokkuleppega, mis käsitleb EFSI rahastamise jätkamist, paigutatakse Euroopa ühendamise rahastu rahastamisvahenditest ümber 275 miljonit eurot. See on 225 miljonit eurot vähem kui komisjoni ettepanekus.

Komisjon kinnitab, et finantsplaneering vaadatakse uuesti läbi, et kajastada selles Euroopa ühendamise rahastu programmi rahaliste vahendite suurendamist 225 miljoni euro võrra.

Komisjon teeb asjakohased ettepanekud 2019. ja 2020. aasta iga-aastase eelarvemenetluse käigus, et tagada kõnealuse summa optimaalne eraldamine Euroopa ühendamise rahastu programmi raames.

---

| 11.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/176 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/176

---

P8_TA(2017)0481

Teatavatele Ameerika Ühendriikidest pärinevatele toodetele kohalduvad tollimaksud ***I

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus teatavatele Ameerika Ühendriikidest pärinevatele toodetele kohalduvate täiendavate tollimaksude kohta (kodifitseeritud tekst) (COM(2017)0361 – C8-0226/2017 – 2014/0175(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus – kodifitseerimine)

(2018/C 369/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0361), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0361),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0226/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0226/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 103 ja 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 103 ja 59,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0331/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0331/2017),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub nimetatud ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub nimetatud ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0175

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. detsembri 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) .../... teatavatele Ameerika Ühendriikidest pärinevatele toodetele kohalduvate täiendavate tollimaksude kohta (kodifitseeritud)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2018/196) lõplikule kujule).

---

| 11.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/177 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/177

---

P8_TA(2017)0482

ELi-USA lennutranspordileping ***

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ameerika Ühendriikide vahelise lennutranspordilepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (13419/2016 – C8-0100/2017 – 2006/0058(NLE))

(Nõusolek)

(2018/C 369/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (13419/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (13419/2016),

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ameerika Ühendriikide vahelist lennutranspordilepingut (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ameerika Ühendriikide vahelist lennutranspordilepingut (1),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0100/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0100/2017),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust (A8-0376/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust (A8-0376/2017),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ameerika Ühendriikide valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT L 134, 25.5.2007, lk 4.

---

| 11.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/178 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/178

---

P8_TA(2017)0483

ELi ja Šveitsi vaheline kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise leping ***

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepingu sõlmimise kohta (13076/2017 – C8-0415/2017 – 2017/0193(NLE))

(Nõusolek)

(2018/C 369/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (13076/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (13076/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepingu eelnõu (13073/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemide sidumise lepingu eelnõu (13073/2017),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõikele 1 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0415/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 192 lõikele 1 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0415/2017),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni soovitust (A8-0386/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni soovitust (A8-0386/2017),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Šveitsi Konföderatsiooni valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

| 11.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/179 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/179

---

P8_TA(2017)0484

ELi ja Kasahstani vaheline laiendatud partnerlus- ja koostööleping (nõusolek) ***

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kasahstani Vabariigi vahelise laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu liidu nimel sõlmimise kohta (12409/2016 – C8-0469/2016 – 2016/0166(NLE))

(Nõusolek)

(2018/C 369/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12409/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12409/2016),

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kasahstani Vabariigi vahelise laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu eelnõu (09452/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kasahstani Vabariigi vahelise laiendatud partnerlus- ja koostöölepingu eelnõu (09452/2015),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 37 ja artikli 31 lõikele 1 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 91, artikli 100 lõikele 2, artiklitele 207 ja 209 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a ja lõike 8 teisele lõigule (C8-0469/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 37 ja artikli 31 lõikele 1 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 91, artikli 100 lõikele 2, artiklitele 207 ja 209 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a ja lõike 8 teisele lõigule (C8-0469/2016),

| — | võttes arvesse oma 12. detsembri 2017. aasta muud kui seadusandlikku resolutsiooni (1) otsuse eelnõu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. detsembri 2017. aasta muud kui seadusandlikku resolutsiooni (1) otsuse eelnõu kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni soovitust ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A8-0325/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni soovitust ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A8-0325/2017),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Kasahstani Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0485.

---

| 11.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/180 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/180

---

P8_TA(2017)0486

Ühtse kriisilahendusnõukogu esimehe mandaadi pikendamine

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2017. aasta otsus komisjoni ettepaneku kohta pikendada ühtse kriisilahendusnõukogu esimehe ametiaega (N8-0092/2017 – C8-0425/2017 – 2017/0901(NLE))

(Heakskiitmine)

(2018/C 369/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 29. novembri 2017. aasta ettepanekut ühtse kriisilahendusnõukogu esimehe ametiaja pikendamise kohta (N8-0092/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. novembri 2017. aasta ettepanekut ühtse kriisilahendusnõukogu esimehe ametiaja pikendamise kohta (N8-0092/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määruse (EL) nr 806/2014 (millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010) (1) artikli 56 lõike 6 kolmandat lõiku ja artikli 56 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määruse (EL) nr 806/2014 (millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010) (1) artikli 56 lõike 6 kolmandat lõiku ja artikli 56 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 122a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 122a,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0393/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0393/2017),

| A. | arvestades, et nõukogu nimetas Elke Königi 19. detsembril 2014 ühtse kriisilahendusnõukogu esimeheks ametiajaga kolm aastat alates 23. detsembrist 2014 (2); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et nõukogu nimetas Elke Königi 19. detsembril 2014 ühtse kriisilahendusnõukogu esimeheks ametiajaga kolm aastat alates 23. detsembrist 2014 (2);

| B. | arvestades, et vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artikli 56 lõikele 7 võib ühtse kriisilahendusnõukogu esimehe ametiaega pikendada ühe korra viie aasta võrra; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artikli 56 lõikele 7 võib ühtse kriisilahendusnõukogu esimehe ametiaega pikendada ühe korra viie aasta võrra;

| C. | arvestades, et 29. novembril 2017 võttis komisjon vastu ettepaneku pikendada Elke Königi ametiaega ühtse kriisilahendusnõukogu esimehena ja edastas selle ettepaneku Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 29. novembril 2017 võttis komisjon vastu ettepaneku pikendada Elke Königi ametiaega ühtse kriisilahendusnõukogu esimehena ja edastas selle ettepaneku Euroopa Parlamendile;

| D. | arvestades, et Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjon hindas seejärel ühtse kriisilahendusnõukogu esimehe ametikohale esitatud kandidaadi sobivust, pidades eelkõige silmas määruse (EL) nr 806/2014 artikli 56 lõikes 4 kehtestatud nõudeid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjon hindas seejärel ühtse kriisilahendusnõukogu esimehe ametikohale esitatud kandidaadi sobivust, pidades eelkõige silmas määruse (EL) nr 806/2014 artikli 56 lõikes 4 kehtestatud nõudeid;

| E. | arvestades, et parlamendikomisjon korraldas 4. detsembril 2017. aastal Elke Königi kuulamise, kus ta esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel parlamendikomisjoni liikmete küsimustele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et parlamendikomisjon korraldas 4. detsembril 2017. aastal Elke Königi kuulamise, kus ta esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel parlamendikomisjoni liikmete küsimustele;

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku pikendada Elke Königi ametiaega ühtse kriisilahendusnõukogu esimehena; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT L 225, 30.7.2014, lk 1.

(2)  ELT L 367, 23.12.2014, lk 97.

---

Kolmapäev, 13. detsember 2017

| 11.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 369/181 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 369/181

---

P8_TA(2017)0489

Vastuväidete puudumine delegeeritud õigusaktile: regulatiivsed tehnilised standardid, mis käsitlevad teatavate tuletisinstrumentide kohustusliku kauplemiskoha nõuet

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 17. novembri 2017. aasta delegeeritud määrusele, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad teatavate tuletisinstrumentide kohustusliku kauplemiskoha nõuet (C(2017)07684 – 2017/2979(DEA))

(2018/C 369/29)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2017)07684), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2017)07684),

| — | võttes arvesse komisjoni 29. novembri 2017. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et tal ei ole delegeeritud määrusele vastuväiteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. novembri 2017. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et tal ei ole delegeeritud määrusele vastuväiteid,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni 4. detsembri 2017. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni 4. detsembri 2017. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 600/2014 finantsturgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (1) (finantsinstrumentide turgude määrus), eriti selle artikli 32 lõiget 1 ja artikli 50 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 600/2014 finantsturgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (1) (finantsinstrumentide turgude määrus), eriti selle artikli 32 lõiget 1 ja artikli 50 lõiget 5,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1095/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ) (2) artikli 10 lõiget 1 ja artiklit 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1095/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ) (2) artikli 10 lõiget 1 ja artiklit 13,

| — | võttes arvesse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) poolt 28. septembril 2017. aastal finantsinstrumentide turgude määruse artikli 32 lõike 1 alusel esitatud finantsinstrumentide turgude määruse kohast tuletisinstrumentide kohustusliku kauplemiskoha nõuet käsitlevate regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) poolt 28. septembril 2017. aastal finantsinstrumentide turgude määruse artikli 32 lõike 1 alusel esitatud finantsinstrumentide turgude määruse kohast tuletisinstrumentide kohustusliku kauplemiskoha nõuet käsitlevate regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu,

| — | võttes arvesse finantsinstrumentide turgude määruse kohast kohustusliku kauplemiskoha nõuet käsitlevate ESMA regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta koostatud kaaskirja, mille ESMA 28. septembril 2017. aastal komisjonile esitas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse finantsinstrumentide turgude määruse kohast kohustusliku kauplemiskoha nõuet käsitlevate ESMA regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta koostatud kaaskirja, mille ESMA 28. septembril 2017. aastal komisjonile esitas,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni soovitust võtta vastu otsus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni soovitust võtta vastu otsus,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 6,

| — | võttes arvesse, et kodukorra artikli 105 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 12. detsembril 2017, ei ole vastuväiteid esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et kodukorra artikli 105 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 12. detsembril 2017, ei ole vastuväiteid esitatud,

| A. | arvestades, et delegeeritud määruse lisas on esitatud tuletisinstrumentide liigid, mille suhtes tuleks kohaldada kohustusliku kauplemiskoha nõuet, mis on kehtestatud finantsinstrumentide turgude määruse artikliga 28; arvestades, et tuletisinstrumentidega, mille suhtes kohustusliku kauplemiskoha nõuet kohaldatakse, võib kaubelda ainult reguleeritud turgudel, mitmepoolsetes kauplemissüsteemides, organiseeritud kauplemissüsteemides või kolmanda riigi kauplemiskohades, mida komisjon peab samaväärseteks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et delegeeritud määruse lisas on esitatud tuletisinstrumentide liigid, mille suhtes tuleks kohaldada kohustusliku kauplemiskoha nõuet, mis on kehtestatud finantsinstrumentide turgude määruse artikliga 28; arvestades, et tuletisinstrumentidega, mille suhtes kohustusliku kauplemiskoha nõuet kohaldatakse, võib kaubelda ainult reguleeritud turgudel, mitmepoolsetes kauplemissüsteemides, organiseeritud kauplemissüsteemides või kolmanda riigi kauplemiskohades, mida komisjon peab samaväärseteks;

| B. | arvestades, et ESMA esitas regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu 28. septembril 2017. aastal komisjonile koos kaaskirjaga, milles ta palus kõigil asjaosalistel püüda oma tähtaegu lühendada, et oleks võimalik täita poliitiline eesmärk hakata kohustusliku kauplemiskoha nõuet kohaldama alates 3. jaanuarist 2018. aastast; arvestades, et ESMA märgib peale selle, et enne kohustusliku kauplemiskoha nõude jõustumist tuleb vastu võtta veel palju samaväärsust kinnitavaid otsuseid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ESMA esitas regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu 28. septembril 2017. aastal komisjonile koos kaaskirjaga, milles ta palus kõigil asjaosalistel püüda oma tähtaegu lühendada, et oleks võimalik täita poliitiline eesmärk hakata kohustusliku kauplemiskoha nõuet kohaldama alates 3. jaanuarist 2018. aastast; arvestades, et ESMA märgib peale selle, et enne kohustusliku kauplemiskoha nõude jõustumist tuleb vastu võtta veel palju samaväärsust kinnitavaid otsuseid;

| C. | arvestades, et Euroopa Parlament on seisukohal, et komisjoni poolt tekstis tehtud muudatuste tõttu ei ole vastu võetud regulatiivsed tehnilised standardid samad mis ESMA poolt esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõus, ning et tal on regulatiivsetele tehnilistele standarditele vastuväidete esitamiseks aega kolm kuud (kontrolliperiood); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Parlament on seisukohal, et komisjoni poolt tekstis tehtud muudatuste tõttu ei ole vastu võetud regulatiivsed tehnilised standardid samad mis ESMA poolt esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõus, ning et tal on regulatiivsetele tehnilistele standarditele vastuväidete esitamiseks aega kolm kuud (kontrolliperiood);

| D. | arvestades, et delegeeritud määrust tuleks kohaldada alates 3. jaanuarist 2018. aastast, mis on direktiivi 2014/65/EL (finantsinstrumentide turgude teine direktiiv) ja finantsinstrumentide turgude määruse kohaldamise alguskuupäev, ning et kui Euroopa Parlament kasutaks ära kogu ette nähtud kolmekuulise kontrolliperioodi, ei oleks see kuupäevaks, mil kohustusliku kauplemiskoha nõude eeskirja hakatakse kohaldama, veel lõppenud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et delegeeritud määrust tuleks kohaldada alates 3. jaanuarist 2018. aastast, mis on direktiivi 2014/65/EL (finantsinstrumentide turgude teine direktiiv) ja finantsinstrumentide turgude määruse kohaldamise alguskuupäev, ning et kui Euroopa Parlament kasutaks ära kogu ette nähtud kolmekuulise kontrolliperioodi, ei oleks see kuupäevaks, mil kohustusliku kauplemiskoha nõude eeskirja hakatakse kohaldama, veel lõppenud;

| E. | arvestades, et tuletisinstrumentide kohustusliku kauplemiskoha nõue on tähtis osa kohustustest, milles G20 liidrid 2009. aastal Pittsburghis kokku leppisid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tuletisinstrumentide kohustusliku kauplemiskoha nõue on tähtis osa kohustustest, milles G20 liidrid 2009. aastal Pittsburghis kokku leppisid;

| F. | arvestades, et delegeeritud määruse kiire avaldamine Euroopa Liidu Teatajas võimaldaks hakata tuletisinstrumentide kohustusliku kauplemiskoha nõude suhtes kohaldatavaid sätteid õigel ajal rakendama ja annaks nende suhtes õiguskindluse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et delegeeritud määruse kiire avaldamine Euroopa Liidu Teatajas võimaldaks hakata tuletisinstrumentide kohustusliku kauplemiskoha nõude suhtes kohaldatavaid sätteid õigel ajal rakendama ja annaks nende suhtes õiguskindluse;

| G. | arvestades, et Euroopa Parlament rõhutab, et komisjon peab vajalikud samaväärsust kinnitavad otsused vastu võtma enne, kui kohustusliku kauplemiskoha nõue jõustub; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Parlament rõhutab, et komisjon peab vajalikud samaväärsust kinnitavad otsused vastu võtma enne, kui kohustusliku kauplemiskoha nõue jõustub;

| H. | arvestades, et Euroopa Parlament märgib, et regulatiivsed tehnilised standardid ei sisalda erisätteid pakett-tehingute kohta ning pakettide käsitlemise kohta võib olla vaja komisjoni ja ESMA lisasuuniseid; arvestades, et Euroopa Parlament on seisukohal, et need suunised peaksid olema kooskõlas finantsinstrumentide turgude teises direktiivis olukorra kiireks lahendamiseks ette nähtud sätetega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Parlament märgib, et regulatiivsed tehnilised standardid ei sisalda erisätteid pakett-tehingute kohta ning pakettide käsitlemise kohta võib olla vaja komisjoni ja ESMA lisasuuniseid; arvestades, et Euroopa Parlament on seisukohal, et need suunised peaksid olema kooskõlas finantsinstrumentide turgude teises direktiivis olukorra kiireks lahendamiseks ette nähtud sätetega;

| 1. | teatab, et Euroopa Parlamendil ei ole delegeeritud määrusele vastuväiteid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT L 173, 12.6.2014, lk 84.

(2)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.

---