# Euroopan unionin C 415/15.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 415 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 61. vuosikerta15. marraskuuta 2018 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 415

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

61. vuosikerta15. marraskuuta 2018

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous |
| | 35. istunto – 18.–20. kesäkuuta 2018, Bryssel (Belgia) |
| 2018/C 415/01 | Päätöslauselma AKT:n ja EU:n suhteista Cotonoun sopimuksen jälkeen: vahva parlamentaarinen ulottuvuus | 1 |
| 2018/C 415/02 | Päätöslauselma kasvinsuojeluaineiden, siementen ja muiden maatalouden tuotantopanosten laittoman kaupan vaikutuksesta AKT-maiden talouteen | 6 |
| 2018/C 415/03 | Päätöslauselma kaupungistumisen sosiaalisista ja ympäristöön kohdistuvista seurauksista ottaen erityisesti huomioon teollisuus- ja kotitalousjätteen ympäristön kannalta kestävän käsittelyn AKT-maissa | 11 |
| 2018/C 415/04 | Päätöslauselma kiireellisistä uusista keinoista kansainvälisen terrorismin torjumiseksi | 18 |
| 2018/C 415/05 | Päätöslauselma Etelä-Sudanin humanitaarisesta kriisistä | 22 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous

35. istunto – 18.–20. kesäkuuta 2018, Bryssel (Belgia)

35. istunto – 18.–20. kesäkuuta 2018, Bryssel (Belgia)

2018/C 415/01

Päätöslauselma AKT:n ja EU:n suhteista Cotonoun sopimuksen jälkeen: vahva parlamentaarinen ulottuvuus

1

2018/C 415/02

Päätöslauselma kasvinsuojeluaineiden, siementen ja muiden maatalouden tuotantopanosten laittoman kaupan vaikutuksesta AKT-maiden talouteen

6

2018/C 415/03

Päätöslauselma kaupungistumisen sosiaalisista ja ympäristöön kohdistuvista seurauksista ottaen erityisesti huomioon teollisuus- ja kotitalousjätteen ympäristön kannalta kestävän käsittelyn AKT-maissa

11

2018/C 415/04

Päätöslauselma kiireellisistä uusista keinoista kansainvälisen terrorismin torjumiseksi

18

2018/C 415/05

Päätöslauselma Etelä-Sudanin humanitaarisesta kriisistä

22

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous |
| | 35. istunto – 18.–20. kesäkuuta 2018, Bryssel (Belgia) |
| 2018/C 415/06 | Komission vastaukset kirjallisiin kysymyksiin | 26 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous

35. istunto – 18.–20. kesäkuuta 2018, Bryssel (Belgia)

35. istunto – 18.–20. kesäkuuta 2018, Bryssel (Belgia)

2018/C 415/06

Komission vastaukset kirjallisiin kysymyksiin

26

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous

35. istunto – 18.–20. kesäkuuta 2018, Bryssel (Belgia)

| 15.11.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 415/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 415/1

---

PÄÄTÖSLAUSELMA (1)

AKT:n ja EU:n suhteista Cotonoun sopimuksen jälkeen: vahva parlamentaarinen ulottuvuus

(2018/C 415/01)

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous

| — | kokoontui Brysselissä (Belgiassa) 18.–20. kesäkuuta 2018, |
| --- | --- |

—

kokoontui Brysselissä (Belgiassa) 18.–20. kesäkuuta 2018,

| — | ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus) (2) ja siihen vuonna 2005 ja 2010 tehdyt tarkistukset (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus) (2) ja siihen vuonna 2005 ja 2010 tehdyt tarkistukset (3),

| — | ottaa huomioon vuonna 1975 tehdyn Georgetownin sopimuksen, jolla perustettiin AKT-valtioiden ryhmä, ja sen tarkistamisen vuonna 1992 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1975 tehdyn Georgetownin sopimuksen, jolla perustettiin AKT-valtioiden ryhmä, ja sen tarkistamisen vuonna 1992 (4),

| — | ottaa huomioon Afrikan ja Euroopan maiden valtion- ja hallitusten päämiesten Lissabonin huippukokouksessa 9. joulukuuta 2007 hyväksymän yhteisen EU–Afrikka-strategian (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan ja Euroopan maiden valtion- ja hallitusten päämiesten Lissabonin huippukokouksessa 9. joulukuuta 2007 hyväksymän yhteisen EU–Afrikka-strategian (5),

| — | ottaa huomioon 13. ja 14. joulukuuta 2011 Malabossa pidetyn AKT-maiden valtion- ja hallitusten päämiesten 7. huippukokouksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. ja 14. joulukuuta 2011 Malabossa pidetyn AKT-maiden valtion- ja hallitusten päämiesten 7. huippukokouksen,

| — | ottaa huomioon 9. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman ”Neljänkymmenen vuoden kumppanuus: arvio vaikutuksesta AKT-maiden kauppaan ja kehitykseen sekä tulevaisuudennäkymät kestävälle suhteelle AKT-maiden ja Euroopan unionin välillä” (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman ”Neljänkymmenen vuoden kumppanuus: arvio vaikutuksesta AKT-maiden kauppaan ja kehitykseen sekä tulevaisuudennäkymät kestävälle suhteelle AKT-maiden ja Euroopan unionin välillä” (6),

| — | ottaa huomioon antamansa päätöslauselmat AKT:n ja EU:n suhteista ja erityisesti 11. helmikuuta 2015 antamansa päätöslauselman AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen toiminnasta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon antamansa päätöslauselmat AKT:n ja EU:n suhteista ja erityisesti 11. helmikuuta 2015 antamansa päätöslauselman AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen toiminnasta (7),

| — | ottaa huomioon 21. joulukuuta 2016 antamansa julkilausuman AKT:n ja EU:n suhteiden parlamentaarisesta ulottuvuudesta Cotonoun sopimuksen jälkeen (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. joulukuuta 2016 antamansa julkilausuman AKT:n ja EU:n suhteiden parlamentaarisesta ulottuvuudesta Cotonoun sopimuksen jälkeen (8),

| — | ottaa huomioon 9. joulukuuta 2015 annetun AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtajien yhteisen julkilausuman AKT-maiden ja EU:n suhteiden tulevaisuudesta (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. joulukuuta 2015 annetun AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtajien yhteisen julkilausuman AKT-maiden ja EU:n suhteiden tulevaisuudesta (9),

| — | ottaa huomioon AKT-ministerineuvoston Dakarissa 26.–27. huhtikuuta 2016 pidetyn 103. kokouksen ja Brysselissä 3.–4. toukokuuta 2017 pidetyn 105. kokouksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT-ministerineuvoston Dakarissa 26.–27. huhtikuuta 2016 pidetyn 103. kokouksen ja Brysselissä 3.–4. toukokuuta 2017 pidetyn 105. kokouksen,

| — | ottaa huomioon 4. lokakuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman AKT-maiden ja EU:n suhteiden tulevaisuudesta vuoden 2020 jälkeen (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. lokakuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman AKT-maiden ja EU:n suhteiden tulevaisuudesta vuoden 2020 jälkeen (10),

| — | ottaa huomioon Brysselissä 7. kesäkuuta 2017 hyväksytyn kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brysselissä 7. kesäkuuta 2017 hyväksytyn kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen (11),

| — | ottaa huomioon 12. joulukuuta 2017 annetun Euroopan komission suosituksen neuvoston päätökseksi luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseen Euroopan unionin sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten välisen kumppanuussopimuksen tekemiseksi (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. joulukuuta 2017 annetun Euroopan komission suosituksen neuvoston päätökseksi luvan antamisesta neuvottelujen aloittamiseen Euroopan unionin sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten välisen kumppanuussopimuksen tekemiseksi (12),

| — | ottaa huomioon 22. marraskuuta 2016 annetun Euroopan komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen julkilausuman Euroopan parlamentille ja neuvostolle: Uudistettu kumppanuus Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden kanssa (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. marraskuuta 2016 annetun Euroopan komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen julkilausuman Euroopan parlamentille ja neuvostolle: Uudistettu kumppanuus Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden kanssa (13),

| — | ottaa huomioon 6. lokakuuta 2015 annetun Euroopan komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen kuulemisasiakirjan: Kohti uutta kumppanuutta Euroopan unionin sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden välillä vuoden 2020 jälkeen (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. lokakuuta 2015 annetun Euroopan komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen kuulemisasiakirjan: Kohti uutta kumppanuutta Euroopan unionin sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden välillä vuoden 2020 jälkeen (14),

| — | ottaa huomioon 12. toukokuuta 2016 hyväksytyn Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon EU:n ja AKT-maiden ryhmän välisten suhteiden tulevaisuudesta (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. toukokuuta 2016 hyväksytyn Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon EU:n ja AKT-maiden ryhmän välisten suhteiden tulevaisuudesta (15),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen huippukokouksen ja sen YK:n yleiskokouksessa 25. syyskuuta 2015 hyväksytyn päätösasiakirjan: Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen huippukokouksen ja sen YK:n yleiskokouksessa 25. syyskuuta 2015 hyväksytyn päätösasiakirjan: Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development (16),

| — | ottaa huomioon huhtikuussa 2015 hyväksytyn Afrikan unionin komission Agenda 2063 -toimintaohjelman (17) ja CARICOMin ulkosuhteista ja yhteisön sisäisistä suhteista vastaavan neuvoston (COFCOR) Bridgetownissa Barbadosissa 18.–19. toukokuuta 2017 pidetyn 20. kokouksen tiedonannon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon huhtikuussa 2015 hyväksytyn Afrikan unionin komission Agenda 2063 -toimintaohjelman (17) ja CARICOMin ulkosuhteista ja yhteisön sisäisistä suhteista vastaavan neuvoston (COFCOR) Bridgetownissa Barbadosissa 18.–19. toukokuuta 2017 pidetyn 20. kokouksen tiedonannon,

| — | ottaa huomioon 29. toukokuuta 2018 pidetyn AKT-ministerineuvoston 107. kokouksen ja 1. kesäkuuta 2018 Loméssa Togossa pidetyn AKT–EU-ministerineuvoston 43. istunnon tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. toukokuuta 2018 pidetyn AKT-ministerineuvoston 107. kokouksen ja 1. kesäkuuta 2018 Loméssa Togossa pidetyn AKT–EU-ministerineuvoston 43. istunnon tulokset,

| — | ottaa huomioon AKT:n valtioiden ja hallitusten päämiesten 8. huippukokouksessa hyväksytyn Waiganin tiedonannon AKT-valtioiden ryhmän tulevista näkymistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT:n valtioiden ja hallitusten päämiesten 8. huippukokouksessa hyväksytyn Waiganin tiedonannon AKT-valtioiden ryhmän tulevista näkymistä,

| — | ottaa huomioon poliittisten asioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU/102.400/lopull.), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon poliittisten asioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU/102.400/lopull.),

| A. | katsoo, että Cotonoun kumppanuussopimuksella on onnistuttu luomaan oikeudellisesti sitova vastavuoroinen kumppanuus EU:n ja AKT-valtioiden ryhmän välille; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että Cotonoun kumppanuussopimuksella on onnistuttu luomaan oikeudellisesti sitova vastavuoroinen kumppanuus EU:n ja AKT-valtioiden ryhmän välille;

| B. | toteaa, että Cotonoun kumppanuussopimuksen mukaan yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen tehtävänä on edistää parempaa yhteisymmärrystä EU:n ja AKT-valtioiden kansojen välillä, lisätä yleistä tietoisuutta monista aiheista, edistää demokraattisia prosesseja vuoropuhelun ja kuulemisten avulla, varmistaa Cotonoun kumppanuussopimuksen johdonmukainen seuranta ja kannustaa AKT-valtioiden kansallisten parlamenttien vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että Cotonoun kumppanuussopimuksen mukaan yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen tehtävänä on edistää parempaa yhteisymmärrystä EU:n ja AKT-valtioiden kansojen välillä, lisätä yleistä tietoisuutta monista aiheista, edistää demokraattisia prosesseja vuoropuhelun ja kuulemisten avulla, varmistaa Cotonoun kumppanuussopimuksen johdonmukainen seuranta ja kannustaa AKT-valtioiden kansallisten parlamenttien vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä;

| C. | katsoo, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen ansiona on luoda parlamentaariselle keskustelulle laajamittaiset rajatylittävät puitteet, ja toteaa, että se on puutteistaan huolimatta arvokas voimavara yhä tiiviimpien yhteyksien maailmassa, jossa keskinäinen riippuvuus lisääntyy jatkuvasti; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen ansiona on luoda parlamentaariselle keskustelulle laajamittaiset rajatylittävät puitteet, ja toteaa, että se on puutteistaan huolimatta arvokas voimavara yhä tiiviimpien yhteyksien maailmassa, jossa keskinäinen riippuvuus lisääntyy jatkuvasti;

| D. | katsoo, että AKT:n ja EU:n suhteista käytävien tulevien neuvottelujen on oltava tilaisuus kehittää visio ja täydentää suhteita poliittisella ulottuvuudella; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että AKT:n ja EU:n suhteista käytävien tulevien neuvottelujen on oltava tilaisuus kehittää visio ja täydentää suhteita poliittisella ulottuvuudella;

| E. | katsoo, että 7. kesäkuuta 1975 tehtyä Georgetownin sopimusta on tarkistettava AKT-valtioiden ryhmän perustan laajentamiseksi ja vahvistamiseksi, jotta voidaan vastata 2000-luvun haasteisiin ja geopoliittisiin mullistuksiin sekä tukea monenvälisyyttä; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että 7. kesäkuuta 1975 tehtyä Georgetownin sopimusta on tarkistettava AKT-valtioiden ryhmän perustan laajentamiseksi ja vahvistamiseksi, jotta voidaan vastata 2000-luvun haasteisiin ja geopoliittisiin mullistuksiin sekä tukea monenvälisyyttä;

| F. | ottaa huomioon, että Cotonoun kumppanuussopimuksen kolmipilarisella lähestymistavalla on saavutettu vaihtelevia tuloksia: kehityspolitiikan alalla saavutukset ovat kiistattomia ja vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseen on panostettu selvästi, kun taas poliittisessa yhteistyössä on edelleen paljon parantamisen varaa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Cotonoun kumppanuussopimuksen kolmipilarisella lähestymistavalla on saavutettu vaihtelevia tuloksia: kehityspolitiikan alalla saavutukset ovat kiistattomia ja vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamiseen on panostettu selvästi, kun taas poliittisessa yhteistyössä on edelleen paljon parantamisen varaa;

| G. | toteaa, että tulevalla sopimuksella on pyrittävä vahvistamaan kumppanuutta ja edistämään yhdentymistä; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että tulevalla sopimuksella on pyrittävä vahvistamaan kumppanuutta ja edistämään yhdentymistä;

| H. | toteaa, että EU:ssa ja AKT-valtioiden ryhmässä on Cotonoun kumppanuussopimuksen ratifioinnin jälkeen tapahtunut huomattavia poliittisia ja taloudellisia muutoksia ja monimuotoisuus on lisääntynyt etenkin AKT-valtioiden ryhmässä; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että EU:ssa ja AKT-valtioiden ryhmässä on Cotonoun kumppanuussopimuksen ratifioinnin jälkeen tapahtunut huomattavia poliittisia ja taloudellisia muutoksia ja monimuotoisuus on lisääntynyt etenkin AKT-valtioiden ryhmässä;

| I. | katsoo, että EU:n ja AKT-valtioiden ryhmän välillä tehtävän Cotonoun jälkeisen sopimuksen on täydennettävä EU:n ja AKT:n laajempia strategioita, kuten EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittista globaalistrategiaa, kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmaa ja Agenda 2063 -toimintaohjelmaa; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että EU:n ja AKT-valtioiden ryhmän välillä tehtävän Cotonoun jälkeisen sopimuksen on täydennettävä EU:n ja AKT:n laajempia strategioita, kuten EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittista globaalistrategiaa, kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmaa ja Agenda 2063 -toimintaohjelmaa;

| J. | toteaa, että ensisijaisesti on käsiteltävä ja neuvoteltava uuden kumppanuuden rahoittamista, muun muassa kysymystä Euroopan kehitysrahaston sisällyttämisestä EU:n talousarvioon; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että ensisijaisesti on käsiteltävä ja neuvoteltava uuden kumppanuuden rahoittamista, muun muassa kysymystä Euroopan kehitysrahaston sisällyttämisestä EU:n talousarvioon;

| K. | katsoo, että EU:n ja AKT-valtioiden ryhmän välistä parlamentaarista ulottuvuutta on vahvistettava ja sen ohjaavaa roolia on edistettävä päätöksenteossa; toteaa, että tämän pitäisi olla keskeinen tekijä AKT:n ja EU:n uudessa kumppanuudessa; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että EU:n ja AKT-valtioiden ryhmän välistä parlamentaarista ulottuvuutta on vahvistettava ja sen ohjaavaa roolia on edistettävä päätöksenteossa; toteaa, että tämän pitäisi olla keskeinen tekijä AKT:n ja EU:n uudessa kumppanuudessa;

| L. | katsoo, että Euroopan parlamentin ja AKT-valtioiden jäsenten välinen johdonmukainen vuoropuhelu on ollut yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istuntojen määrän ja moninaisuuden ansiosta mahdollista ja että tällä tavoin on voitu lujittaa edustajakokouksen legitimiteettiä ja vahvistaa parlamentaarista diplomatiaa; toteaa, että edustajakokousta on käytetty parlamentaarisen diplomatian mallina monissa poliittisissa foorumeissa; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että Euroopan parlamentin ja AKT-valtioiden jäsenten välinen johdonmukainen vuoropuhelu on ollut yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istuntojen määrän ja moninaisuuden ansiosta mahdollista ja että tällä tavoin on voitu lujittaa edustajakokouksen legitimiteettiä ja vahvistaa parlamentaarista diplomatiaa; toteaa, että edustajakokousta on käytetty parlamentaarisen diplomatian mallina monissa poliittisissa foorumeissa;

| M. | toteaa, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteisiä tiedonhankinta- ja vaalitarkkailutehtäviä pidetään usein poliittisesti hyödyllisinä, sillä ne helpottavat yhdenvertaisuuden pohjalta kumppanien välistä rehellistä, tehokasta ja suoraa näkemystenvaihtoa sellaisista aiheista, kuten demokratia, oikeusvaltio, hyvä hallintotapa ja ihmisoikeudet; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteisiä tiedonhankinta- ja vaalitarkkailutehtäviä pidetään usein poliittisesti hyödyllisinä, sillä ne helpottavat yhdenvertaisuuden pohjalta kumppanien välistä rehellistä, tehokasta ja suoraa näkemystenvaihtoa sellaisista aiheista, kuten demokratia, oikeusvaltio, hyvä hallintotapa ja ihmisoikeudet;

| N. | katsoo, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen tavoitteena olisi oltava yleisön mielenkiinnon herättäminen, ja toteaa, että koska se on kumppanuuden parlamentaarinen elin, siitä ei saisi tulla foorumia valtioiden tai maantieteellisten alueiden välisille ristiriidoille vaan pikemminkin rakentavan, läpinäkyvän, vastuullisen ja tehokkaan yhteistyön foorumi, erityisesti siksi, että valtioita ja maantieteellisiä alueita ei voida enää aina pitää tarkoituksenmukaisena tasona monien haasteiden käsittelemiseen; katsoo, että tästä syystä edustajakokouksen päätösten täytäntöönpanoa on tehostettava; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen tavoitteena olisi oltava yleisön mielenkiinnon herättäminen, ja toteaa, että koska se on kumppanuuden parlamentaarinen elin, siitä ei saisi tulla foorumia valtioiden tai maantieteellisten alueiden välisille ristiriidoille vaan pikemminkin rakentavan, läpinäkyvän, vastuullisen ja tehokkaan yhteistyön foorumi, erityisesti siksi, että valtioita ja maantieteellisiä alueita ei voida enää aina pitää tarkoituksenmukaisena tasona monien haasteiden käsittelemiseen; katsoo, että tästä syystä edustajakokouksen päätösten täytäntöönpanoa on tehostettava;

| O. | katsoo, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen Brysselissä pidettävissä istunnoissa ongelmana ovat tiettyjen Euroopan parlamentin jäsenten poissaolot sekä heidän huolimattomuutensa, mikä on heikentänyt edustajakokouksen työn jatkuvuutta ja johtanut itse asiassa edustajakokouksen merkityksen kyseenalaistamiseen, mikä voisi olla erittäin vahingollista; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen Brysselissä pidettävissä istunnoissa ongelmana ovat tiettyjen Euroopan parlamentin jäsenten poissaolot sekä heidän huolimattomuutensa, mikä on heikentänyt edustajakokouksen työn jatkuvuutta ja johtanut itse asiassa edustajakokouksen merkityksen kyseenalaistamiseen, mikä voisi olla erittäin vahingollista;

| P. | toteaa, että yhteisessä parlamentaarisessa edustajakokouksessa miesten ja naisten edustus on merkittävästi epätasapainossa ja nuoria jäseniä on selvästi liian vähän; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että yhteisessä parlamentaarisessa edustajakokouksessa miesten ja naisten edustus on merkittävästi epätasapainossa ja nuoria jäseniä on selvästi liian vähän;

| Q. | katsoo, ettei AKT-sihteeristössä ole Euroopan parlamentin sihteeristöön verrattuna riittävästi henkilöstöresursseja ja taloudellisia voimavaroja, ja toteaa, että AKT-valtioiden jäsenet ovat valittaneet työnsä panoksissa havaitsemistaan puutteista ja todenneet, että niiden tarkoituksenmukaisuutta on parannettava laatimisprosessia varten; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, ettei AKT-sihteeristössä ole Euroopan parlamentin sihteeristöön verrattuna riittävästi henkilöstöresursseja ja taloudellisia voimavaroja, ja toteaa, että AKT-valtioiden jäsenet ovat valittaneet työnsä panoksissa havaitsemistaan puutteista ja todenneet, että niiden tarkoituksenmukaisuutta on parannettava laatimisprosessia varten;

| 1. | kehottaa luomaan kattavan ja oikeudellisesti sitovan AKT–EU-kehyksen, jotta tulevaa kumppanuutta voidaan rakentaa aikaisempien saavutusten, Yhdistyneiden kansakuntien Agenda 2030 -toimintaohjelman ja reilua ja tasapuolista kauppaa koskevien sitovien suuntaviivojen pohjalta, ja varmistaa samalla, että AKT-maiden kestävän talouskehityksen edistämiseksi tehdään merkittäviä parannuksia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että AKT:n nykyisen kehyksen olisi pysyttävä painopisteenä tulevassa kumppanuudessa, joka kattaa kaikki kolme aluetta (Afrikka, Karibian alue ja Tyynenmeren saaret), ja katsoo, että samalla on vahvistettava niiden jokaisen roolia ja otettava huomioon niiden kasvavat eroavuudet ehdotettujen, oikeudellisesti sitovien alueellisten sopimusten avulla; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että tulevan sopimuksen parlamentaarista ulottuvuutta on vahvistettava, jotta tulevalle yhteiselle parlamentaariselle edustajakokoukselle taataan todellinen neuvoa-antava rooli; pyytää antamaan takeet edustajakokouksen oikeudelliselle ja toiminnalliselle riippumattomuudelle; vaatii, että edustajakokous otetaan tiiviisti mukaan sopimuksen täytäntöönpanoon ja että sitä kuullaan säännöllisesti kaikista kumppanuuden kannalta tärkeistä asioista; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että Cotonoun kumppanuussopimuksen poliittista ulottuvuutta olisi vahvistettava edellytyksenä uuden tulevan kumppanuuden perustamiselle; toteaa, että tässä yhteydessä olisi tehostettava parlamentaarista valvontaa ja varmistettava riittävä rahoitus, jotta parlamentin toiminta voitaisiin toteuttaa asianmukaisesti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | painottaa, että Agenda 2030 -toimintaohjelman, kestävän kehityksen tavoitteiden, kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen ja Agenda 2063 -toimintaohjelman on oltava keskeisessä asemassa uudistetussa AKT–EU-kumppanuudessa ja että niiden täytäntöönpanon olisi edistettävä yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen toimia; katsoo, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen olisi esitettävä säännöllisesti tietoa kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa tapahtuneesta edistyksestä, ja aikoo ottaa käyttöön mekanismin parhaiden käytäntöjen vaihtoa varten; |
| --- | --- |

5.

| 6. | panee merkille alueellisten järjestöjen ja pienalueiden yhdentymisen kasvavan merkityksen AKT-valtioiden ryhmässä ja katsoo, että tämä olisi otettava huomioon Cotonoun sopimuksen jälkeisen kumppanuuden suunnittelussa; kehottaa tässä yhteydessä järjestämään aikaisempaa useammin yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen alueellisia kokouksia, joissa käsitellään alueellisia kysymyksiä, vahvistetaan vuoropuhelua alueellisten ja paikallisten elinten kanssa ja keskitytään voimakkaammin kunkin alueen erityispiirteisiin ja suuntauksiin; painottaa, että paikallisten, alueellisten ja maailmanlaajuisten strategioiden on kuitenkin oltava yhtenäisiä ja toisiaan täydentäviä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa järjestämään alueellisten sopimusten tasolla EU:n ja AKT-valtioiden jäsenten kokouksia vähintään kerran vuodessa kullakin alueella ja täydentämään niitä naisille ja nuorille tarkoitetulla foorumilla; |
| --- | --- |

7.

| 8. | katsoo, että yhteinen parlamentaarinen edustajakokous olisi otettava täysimääräisesti mukaan neuvotteluihin, joissa käsitellään AKT:n ja EU:n tiiviimpää poliittista kumppanuutta vuoden 2020 jälkeen, ja että edustajakokouksen keskeinen rooli ja etuoikeudet olisi määriteltävä uudelleen, jotta voidaan maksimoida sen tehokkuus ja taata sen oikeudellinen ja toiminnallinen riippumattomuus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | muistuttaa, että sille on tiedotettava välittömästi ja kattavasti neuvottelumenettelyn kaikista vaiheista; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa lujittamaan parlamentaarista diplomatiaa, erityisesti yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen tiedonhankinta- ja vaalitarkkailutehtävien sekä turvallisuusasioita koskevien yhteisten tarkkailutehtävien kautta, sillä ne ovat keskeisiä välineitä demokraattisten valmiuksien kehittämisessä, ja kannustaa yhteistä parlamentaarista edustajakokousta hyödyntämään tehokkaammin vuoropuhelu- ja neuvottelumahdollisuuksiaan, jotta voidaan helpottaa yhteistä toimintaa ja tehokkaiden AKT:n ja EU:n liittoutumien rakentamista kansainvälisellä areenalla; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioita osallistumaan tulevasta sopimuksesta käytäviin neuvotteluihin yhtenä yhtenäisenä osapuolena; |
| --- | --- |

11.

| 12. | katsoo, että parlamentaarista ulottuvuutta olisi vahvistettava ottamalla harjoittelijoita työskentelemään AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen eurooppalaisten jäsenten kabineteissa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vahvistaa uudelleen sitoutumisensa noudattamaan toissijaisuusperiaatetta, jolla kannustetaan tekemään päätöksiä mahdollisimman lähellä kansalaisia tarkoituksenmukaisella tasolla eli kansallisella tai alueellisella tasolla tai maanosan tai AKT-valtiot kattavalla tasolla; painottaa, että monilla aloilla vastuu on kannettava kaikilla tasoilla – alkaen maailmanlaajuiselta tasolta, tehokkaiden ja tasavertaisten toimintaedellytysten varmistamiseksi, aina paikalliselle tasolle saakka – jotta tavoitteet voidaan saavuttaa käytännössä; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa tehostamaan viestintää ja synkronointia EU:n ja AKT-valtioiden ryhmän sekä kaikkien niiden jäsenten välillä erityisesti varmistamalla, että molemmat kumppanit saavat asianmukaista tukea tehtävää varten perustetulta sihteeristöltä; tähdentää, että erillisten sihteeristöjen käyttö johtuu käytännön syistä eikä siitä, että EU:n ja AKT-valtioiden ryhmän pohjimmiltaan erilaiset intressit vaatisivat hallinnollista erottelua; kehottaa sihteeristöjä ja parlamentin jäseniä kuitenkin tekemään tiivistä ja vilpitöntä yhteistyötä; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vaatii näin ollen uuteen sopimukseen määräyksiä siitä, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen on kokoonnuttava täysistuntoon kahdesti vuodessa vuorotellen Euroopan unionissa ja jossakin AKT-valtiossa ilman, että yleiskokous edellyttää ministerineuvoston koollekutsumista; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kannustaa tekemään uudistuksia, joilla lisätään yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen avoimuutta ja näkyvyyttä, ja varmistamaan tällä tavoin, että se on vastuussa eri jäsenvaltioiden kansalaisille; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on vakuuttunut siitä, että AKT:n ja EU:n tasolla järjestettävät säännölliset kokoukset ovat tarpeen, jotta voidaan varmistaa kumppanuuden jatkuvuus ja vakaus sekä mahdollistaa säännöllinen raportointi ja vertaisarviointi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa kaikkia AKT-valtioita ja EU:n jäsenvaltioita varmistamaan naisten ja miesten tasapuolinen edustus yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen valtuuskunnissa ja kannustaa lisäämään alle 40-vuotiaiden valtuutettujen määrää valtuuskunnissa; kehottaa valtuuskuntia varmistamaan, että oppositiopuolueet ovat asianmukaisesti edustettuina ja edistämään näin aitoa parlamentaarista vuoropuhelua puolueiden välillä; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vaatii Euroopan parlamentin jäseniä osallistumaan kaikkiin yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen toimiin ja toimimaan niissä aktiivisesti; kehottaa hyväksymään tiukkoja sääntöjä, joilla varmistetaan Euroopan parlamentin jäsenten osallistuminen kaikkiin edustajakokouksen istuntoihin ja äänestyksiin; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen jäsenvaltioita varmistamaan, että AKT:n parlamentaarista yleiskokousta ja yhteissihteeristöä rahoitetaan johdonmukaisesti ja ennustettavasti edustajakokouksen yleisten valmiuksien parantamiseksi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vaatii valtioista riippumattomille toimijoille, kuten kansalaisyhteiskunnan järjestöille sekä paikalliselle ja alueelliselle yksityissektorille, aktiivisempaa roolia AKT–EU-kumppanuuteen liittyvässä päätöksenteossa; painottaa, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen uudessa rakenteessa kansalaisyhteiskunnan järjestöt osallistuvat virallisesti toimintaan alueellisella ja AKT:n ja EU:n tasolla; korostaa, että nämä toimijat olisi otettava mukaan kaikkiin AKT:n ja EU:n välisiin päätöksiin ja toimiin useat sidosryhmät huomioon ottavan lähestymistavan mukaisesti; kehottaa varmistamaan tässä yhteydessä, että kyseisissä järjestöissä noudatetaan avoimuuden ja demokratian periaatteita; kehottaa yhteistä parlamentaarista edustajakokousta sisällyttämään toimintaan säännöllisesti erityisiä naisille ja nuorille suunnattuja tapahtumia; |
| --- | --- |

21.

| 22. | painottaa, että Euroopan parlamentin puheenjohtajakokouksen oikeus vastustaa Euroopan parlamentin jäsenten matkoja yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istuntoihin saattaa heikentää edustajakokouksen oikeudellista ja toiminnallista riippumattomuutta, vaikka vastustus olisikin perusteltua talousarvion rajoitusten tai turvallisuusnäkökohtien vuoksi; vaatii takaamaan yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen oikeudellisen riippumattomuuden ja tarkistamaan päätöksentekomenettelyn, jota sovelletaan edustajakokouksen kaikissa virallisissa toimissa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa neuvoston puheenjohtajana kulloinkin toimivaa EU:n jäsenvaltiota osallistumaan tiiviimmin yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istuntojen valmisteluun, järjestämiseen ja isännöintiin nykyisessä Cotonoun kumppanuussopimuksessa edellytetyllä tavalla ja korostaa myös lisäarvoa, jota toisi edustajakokouksen istuntojen järjestäminen EU:n neuvoston puheenjohtajana kulloinkin toimivassa EU:n jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Afrikan unionille, AKT-valtioiden alueellisille järjestöille ja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  Annettu AKT:n ja EU:n yhteisessä parlamentaarisessa edustajakokouksessa Brysselissä (Belgia) 20. kesäkuuta 2018.

(2)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

(3)  EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3.

(4)  http://www.epg.acp.int/fileadmin/user_upload/Georgetown_1992.pdf

(5)  http://www.africa-eu-partnership.org/sites/default/files/documents/eas2007_joint_strategy_en.pdf

(6)  EUVL C 179, 18.5.2016, s. 29.

(7)  EUVL C 310, 25.8.2016, s. 19.

(8)  EUVL C 170, 30.5.2017, s. 36.

(9)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/acp/2015_acp2/pdf/1081264en.pdf

(10)  EUVL C 314, 21.9.2017, s. 38.

(11)  Neuvoston asiakirja 9459/2017.

(12)  COM(2017)0763.

(13)  JOIN(2016)0052.

(14)  JOIN(2015)0033.

(15)  https://www.eesc.europa.eu/fi/node/53720

(16)  YK: n yleiskokouksen päätöslauselma A/RES/70/1.

(17)  http://www.un.org/en/africa/osaa/pdf/au/agenda2063.pdf

---

| 15.11.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 415/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 415/6

---

PÄÄTÖSLAUSELMA (1)

kasvinsuojeluaineiden, siementen ja muiden maatalouden tuotantopanosten laittoman kaupan vaikutuksesta AKT-maiden talouteen

(2018/C 415/02)

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous,

| — | kokoontui Brysselissä (Belgiassa) 18.–20. kesäkuuta 2018, |
| --- | --- |

—

kokoontui Brysselissä (Belgiassa) 18.–20. kesäkuuta 2018,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus) (2) sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 2005 ja 2010 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus) (2) sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 2005 ja 2010 (3),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen huippukokouksen ja sen päätösasiakirjan ”Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development”, jonka YK:n yleiskokous hyväksyi 25. syyskuuta 2015, sekä erityisesti asiakirjassa vahvistettuihin kestävän kehityksen tavoitteisiin kuuluvan tavoitteen 2, jonka tarkoituksena on poistaa nälkä, saavuttaa ruokaturva, parantaa ravitsemusta ja edistää kestävää maataloutta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen huippukokouksen ja sen päätösasiakirjan ”Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development”, jonka YK:n yleiskokous hyväksyi 25. syyskuuta 2015, sekä erityisesti asiakirjassa vahvistettuihin kestävän kehityksen tavoitteisiin kuuluvan tavoitteen 2, jonka tarkoituksena on poistaa nälkä, saavuttaa ruokaturva, parantaa ravitsemusta ja edistää kestävää maataloutta (4),

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2011 annetun oikeutta ruokaan käsittelevän YK:n erityisraportoijan raportin A/HRC/16/49 ”Agroecology and the Right to Food”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2011 annetun oikeutta ruokaan käsittelevän YK:n erityisraportoijan raportin A/HRC/16/49 ”Agroecology and the Right to Food”,

| — | ottaa huomioon 21. joulukuuta 2016 annetun AKT: n ja EU: n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselman perheviljelmien ja pienimuotoisen maataloustuotannon haasteista AKT-maissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. joulukuuta 2016 annetun AKT: n ja EU: n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselman perheviljelmien ja pienimuotoisen maataloustuotannon haasteista AKT-maissa,

| — | ottaa huomioon 15. helmikuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman alkuperältään biologisista vähäriskisistä torjunta-aineista (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. helmikuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman alkuperältään biologisista vähäriskisistä torjunta-aineista (5),

| — | ottaa huomioon 30. kesäkuuta 2017 annetun neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja komission yhteisen julkilausuman ”Uusi kehityspolitiikkaa koskeva eurooppalainen konsensus – meidän maailmamme, meidän ihmisarvomme, meidän tulevaisuutemme” (6) 56 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. kesäkuuta 2017 annetun neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja komission yhteisen julkilausuman ”Uusi kehityspolitiikkaa koskeva eurooppalainen konsensus – meidän maailmamme, meidän ihmisarvomme, meidän tulevaisuutemme” (6) 56 kohdan,

| — | ottaa huomioon 26. lokakuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 2016/2031 kasvintuhoojien vastaisista suojatoimenpiteistä (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. lokakuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 2016/2031 kasvintuhoojien vastaisista suojatoimenpiteistä (7),

| — | ottaa huomioon 15. heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta (8) ja 16. helmikuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY biosidituotteiden markkinoille saattamisesta (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta (8) ja 16. helmikuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY biosidituotteiden markkinoille saattamisesta (9),

| — | ottaa huomioon 21. lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta (10),

| — | ottaa huomioon 22. toukokuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 biosidivalmisteiden asettamisesta saataville markkinoilla ja niiden käytöstä (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. toukokuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 biosidivalmisteiden asettamisesta saataville markkinoilla ja niiden käytöstä (11),

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH) ja Euroopan kemikaaliviraston (ECHA) perustamisesta (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006 kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH) ja Euroopan kemikaaliviraston (ECHA) perustamisesta (12),

| — | ottaa huomioon 5.–6. joulukuuta 2017 pidetyssä AKT-ministerineuvoston 106. kokouksessa hyväksytyt päätökset (13), päätöslauselmat ja julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5.–6. joulukuuta 2017 pidetyssä AKT-ministerineuvoston 106. kokouksessa hyväksytyt päätökset (13), päätöslauselmat ja julkilausuman,

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen, 25. syyskuuta 2015 annetun Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen päätöslauselman 70/1 ja kestävän kehityksen huippukokouksen päätösasiakirjan ”Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development” ja erityisesti kestävän kehityksen tavoitteen 2, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen, 25. syyskuuta 2015 annetun Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen päätöslauselman 70/1 ja kestävän kehityksen huippukokouksen päätösasiakirjan ”Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development” ja erityisesti kestävän kehityksen tavoitteen 2,

| — | ottaa huomioon vuonna 1952 hyväksytyn Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) kansainvälisen kasvinsuojeluyleissopimuksen, jonka tarkoituksena on estää kasveille haitallisten organismien kulkeutuminen ja leviäminen (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1952 hyväksytyn Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) kansainvälisen kasvinsuojeluyleissopimuksen, jonka tarkoituksena on estää kasveille haitallisten organismien kulkeutuminen ja leviäminen (14),

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimukset työterveydestä ja -turvallisuudesta maatalousalalla ja erityisesti yleissopimuksen N:o 170 työturvallisuudesta kemikaaleja käytettäessä (15) ja yleissopimuksen N:o 184 maatalousalan työturvallisuudesta ja -terveydestä (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimukset työterveydestä ja -turvallisuudesta maatalousalalla ja erityisesti yleissopimuksen N:o 170 työturvallisuudesta kemikaaleja käytettäessä (15) ja yleissopimuksen N:o 184 maatalousalan työturvallisuudesta ja -terveydestä (16),

| — | ottaa huomioon 24. tammikuuta 2017 annetun YK:n erityisraportoijan kertomuksen A/HRC/34/48 oikeudesta ruokaan (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. tammikuuta 2017 annetun YK:n erityisraportoijan kertomuksen A/HRC/34/48 oikeudesta ruokaan (17),

| — | ottaa huomioon YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) ja Maailman terveysjärjestön kansainvälisen käytännesäännöstön torjunta-aineiden käytön hallinnasta ”International Code of Conduct on Pesticide Management. Guidelines on Highly Hazardous Pesticides” (Rooma, maaliskuu 2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) ja Maailman terveysjärjestön kansainvälisen käytännesäännöstön torjunta-aineiden käytön hallinnasta ”International Code of Conduct on Pesticide Management. Guidelines on Highly Hazardous Pesticides” (Rooma, maaliskuu 2016),

| — | ottaa huomioon vuonna 1995 tehdyn Maailman terveysjärjestön (WHO) sopimuksen terveys- ja kasvinsuojelutoimista (SPS-sopimus) (18) ja kasvinsuojeluaineiden, torjunta-aineiden, siementen ja muiden tuotantopanosten käytön hallintaa koskevan kansainvälisen käytännesäännöstön ”International Code of Conduct on Management of phytosanitary products, pesticides, seeds and other inputs”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1995 tehdyn Maailman terveysjärjestön (WHO) sopimuksen terveys- ja kasvinsuojelutoimista (SPS-sopimus) (18) ja kasvinsuojeluaineiden, torjunta-aineiden, siementen ja muiden tuotantopanosten käytön hallintaa koskevan kansainvälisen käytännesäännöstön ”International Code of Conduct on Management of phytosanitary products, pesticides, seeds and other inputs”,

| — | ottaa huomioon Balissa 3.–6. joulukuuta 2013 pidetyn WTO:n yhdeksännen ministerikokouksen julkilausuman julkisesta varastoinnista elintarvikkeiden saatavuuden turvaamiseksi (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Balissa 3.–6. joulukuuta 2013 pidetyn WTO:n yhdeksännen ministerikokouksen julkilausuman julkisesta varastoinnista elintarvikkeiden saatavuuden turvaamiseksi (19),

| — | ottaa huomioon vuonna 2009 julkaistun IAASTD-arviointiraportin (International Assessment of Agricultural Knowledge, Science and Technology for Development) ”Agriculture at a Crossroads” (20), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2009 julkaistun IAASTD-arviointiraportin (International Assessment of Agricultural Knowledge, Science and Technology for Development) ”Agriculture at a Crossroads” (20),

| — | ottaa huomioon Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) torjunta-aineiden laitonta kauppaa käsittelevän verkoston, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) torjunta-aineiden laitonta kauppaa käsittelevän verkoston,

| — | ottaa huomioon taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunnan mietinnön (AKT-EU/xxxxxx), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunnan mietinnön (AKT-EU/xxxxxx),

| A. | katsoo, että maataloudella on tärkeä rooli kestävässä kehityksessä, köyhyyden vähentämisessä ja nälän poistamisessa AKT-maissa; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että maataloudella on tärkeä rooli kestävässä kehityksessä, köyhyyden vähentämisessä ja nälän poistamisessa AKT-maissa;

| B. | toteaa, että oikeutta ruokaan käsittelevän YK:n erityisraportoijan vuonna 2011 julkaisemassa raportissa ”Agroecology and the Right to Food” esitetyt suositukset osoittavat, että agroekologialla voidaan kaksinkertaistaa kokonaisten alueiden elintarviketuotanto kymmenessä vuodessa sekä lieventää ilmastonmuutoksen vaikutuksia, vähentää luonnon monimuotoisuuden häviämistä ja poistaa maaseudun köyhyyttä; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että oikeutta ruokaan käsittelevän YK:n erityisraportoijan vuonna 2011 julkaisemassa raportissa ”Agroecology and the Right to Food” esitetyt suositukset osoittavat, että agroekologialla voidaan kaksinkertaistaa kokonaisten alueiden elintarviketuotanto kymmenessä vuodessa sekä lieventää ilmastonmuutoksen vaikutuksia, vähentää luonnon monimuotoisuuden häviämistä ja poistaa maaseudun köyhyyttä;

| C. | ottaa huomioon, että tehomaatalouden kehittyminen riippuu tieteellisestä tutkimuksesta – joka on suurimmaksi osaksi maatalouden kemikaaleja valmistavan teollisuuden ja lääketeollisuuden valvonnassa – sekä kemiallisten aineiden, kuten kasvinsuojeluaineiden tai torjunta-aineiden, siementen ja muiden maatalouden tuotantopanosten käytöstä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että tehomaatalouden kehittyminen riippuu tieteellisestä tutkimuksesta – joka on suurimmaksi osaksi maatalouden kemikaaleja valmistavan teollisuuden ja lääketeollisuuden valvonnassa – sekä kemiallisten aineiden, kuten kasvinsuojeluaineiden tai torjunta-aineiden, siementen ja muiden maatalouden tuotantopanosten käytöstä;

| D. | toteaa, että kansainvälinen yhteisö on ottanut käyttöön monia säädöksiä, joilla vahvistetaan kasvinsuojeluaineita, torjunta-aineita, siemeniä ja muita tuotantopanoksia koskeva kansainvälinen yhteisymmärrys, ja katsoo yhteisymmärryksen olevan välttämätöntä kaupan, elintarviketurvallisuuden ja ihmisten terveyden kannalta; katsoo kuitenkin, että elintarvikkeissa käytetään kaikkialla maailmassa yhä enemmän laittomia tuotteita, etenkin laittomia torjunta-aineita, ja niiden käyttö liittyy pitkälle kehittyneisiin rikollisverkostoihin ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että kansainvälinen yhteisö on ottanut käyttöön monia säädöksiä, joilla vahvistetaan kasvinsuojeluaineita, torjunta-aineita, siemeniä ja muita tuotantopanoksia koskeva kansainvälinen yhteisymmärrys, ja katsoo yhteisymmärryksen olevan välttämätöntä kaupan, elintarviketurvallisuuden ja ihmisten terveyden kannalta; katsoo kuitenkin, että elintarvikkeissa käytetään kaikkialla maailmassa yhä enemmän laittomia tuotteita, etenkin laittomia torjunta-aineita, ja niiden käyttö liittyy pitkälle kehittyneisiin rikollisverkostoihin ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen;

| E. | ottaa huomioon, että FAOn ja WHO:n arvion mukaan yli 30 prosenttia kehitysmaissa vuosittain myytävistä torjunta-aineista ei täytä kansainvälisiä normeja ja että niiden pakkausmerkinnät ovat usein virheellisiä tai niiden tunnistetiedot puuttuvat; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että FAOn ja WHO:n arvion mukaan yli 30 prosenttia kehitysmaissa vuosittain myytävistä torjunta-aineista ei täytä kansainvälisiä normeja ja että niiden pakkausmerkinnät ovat usein virheellisiä tai niiden tunnistetiedot puuttuvat;

| F. | toteaa, että markkinoilla on laaja valikoima laittomia tuotteita, muun muassa aineita, joita paikalliset viranomaiset eivät ole hyväksyneet, sekä vääriä, vanhentuneita tai väärennettyjä tuotteita, joiden pakkaukset tai merkinnät ovat väärennettyjä; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että markkinoilla on laaja valikoima laittomia tuotteita, muun muassa aineita, joita paikalliset viranomaiset eivät ole hyväksyneet, sekä vääriä, vanhentuneita tai väärennettyjä tuotteita, joiden pakkaukset tai merkinnät ovat väärennettyjä;

| G. | katsoo, että kasvinsuojeluaineiden, torjunta-aineiden, siemenien ja muiden tuotantopanosten valvomaton käyttö vahingoittaa ympäristöä, ihmisten terveyttä ja asianomaisten maiden taloutta; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että kasvinsuojeluaineiden, torjunta-aineiden, siemenien ja muiden tuotantopanosten valvomaton käyttö vahingoittaa ympäristöä, ihmisten terveyttä ja asianomaisten maiden taloutta;

| H. | katsoo, että kaikkein ilmeisimmät vaarat kohdistuvat ihmisten terveyteen ja että tällaisia ovat etenkin korvan, nenän, kurkun, ihon, keuhkojen ja ruoansulatuselinten sairaudet sekä syöpä, ja toteaa uhrien olevan pääasiassa nuoria ja naisia, joista suurin osa toimii kasvinsuojeluaineita, torjunta-aineita, siemeniä ja muita tuotantopanoksia käyttävillä elintarviketuotannon aloilla; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että kaikkein ilmeisimmät vaarat kohdistuvat ihmisten terveyteen ja että tällaisia ovat etenkin korvan, nenän, kurkun, ihon, keuhkojen ja ruoansulatuselinten sairaudet sekä syöpä, ja toteaa uhrien olevan pääasiassa nuoria ja naisia, joista suurin osa toimii kasvinsuojeluaineita, torjunta-aineita, siemeniä ja muita tuotantopanoksia käyttävillä elintarviketuotannon aloilla;

| I. | ottaa huomioon, että oikeutta ruokaan käsittelevä YK:n erityisraportoijan raportti osoittaa kasvinsuojeluaineiden, torjunta-aineiden ja muiden tuotantopanosten aiheuttavan vuosittain noin 200 000 ihmisen kuoleman akuutin myrkytyksen seurauksena, ja toteaa, että 99 prosenttia näistä kuolemista tapahtuu kehitysmaissa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että oikeutta ruokaan käsittelevä YK:n erityisraportoijan raportti osoittaa kasvinsuojeluaineiden, torjunta-aineiden ja muiden tuotantopanosten aiheuttavan vuosittain noin 200 000 ihmisen kuoleman akuutin myrkytyksen seurauksena, ja toteaa, että 99 prosenttia näistä kuolemista tapahtuu kehitysmaissa;

| J. | katsoo, että kansainvälisten normien vastaisten torjunta-aineiden käyttö heikentää luottamusta maataloustuotteisiin ja siksi myös viennin kehitysmahdollisuuksia; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että kansainvälisten normien vastaisten torjunta-aineiden käyttö heikentää luottamusta maataloustuotteisiin ja siksi myös viennin kehitysmahdollisuuksia;

| K. | katsoo, että lailliset maatalouskemikaalit, myös torjunta-aineet, muodostavat turvallisuushaasteen ja terveysriskin tuotteiden elinkaaren kaikissa vaiheissa; katsoo, että vakavimmat mahdolliset kielteiset vaikutukset syntyvät varastoinnin, kuljetuksen, jakelun, käytön ja hävittämisen aikana; katsoo, että AKT-maiden hallituksilla on suuria ongelmia kasvinsuojeluaineita, torjunta-aineita, siemeniä ja muita tuotantopanoksia koskevan tehokkaan sääntelykehyksen kehittämisessä, ja toteaa, että tällaisia ongelmia ovat muun muassa tietojen puute, talousarvion ja henkilöresurssien riittämättömyys sekä lakien puutteellinen täytäntöönpano, mikä johtaa edellä mainittujen tuotantopanosten laajamittaiseen salakauppaan; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että lailliset maatalouskemikaalit, myös torjunta-aineet, muodostavat turvallisuushaasteen ja terveysriskin tuotteiden elinkaaren kaikissa vaiheissa; katsoo, että vakavimmat mahdolliset kielteiset vaikutukset syntyvät varastoinnin, kuljetuksen, jakelun, käytön ja hävittämisen aikana; katsoo, että AKT-maiden hallituksilla on suuria ongelmia kasvinsuojeluaineita, torjunta-aineita, siemeniä ja muita tuotantopanoksia koskevan tehokkaan sääntelykehyksen kehittämisessä, ja toteaa, että tällaisia ongelmia ovat muun muassa tietojen puute, talousarvion ja henkilöresurssien riittämättömyys sekä lakien puutteellinen täytäntöönpano, mikä johtaa edellä mainittujen tuotantopanosten laajamittaiseen salakauppaan;

| L. | toteaa, että laiton kauppa vähentää mahdollisia verotuloja, haittaa rahavirtojen valvontaa ja heikentää luottamusta julkisiin instituutioihin; katsoo, että tämän seurauksena ulkomaista pääomaa ei ole optimaalisesti saatavilla, kotimaisten investointien riskipreemiot kasvavat ja taloudellinen kehitys hidastuu; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että laiton kauppa vähentää mahdollisia verotuloja, haittaa rahavirtojen valvontaa ja heikentää luottamusta julkisiin instituutioihin; katsoo, että tämän seurauksena ulkomaista pääomaa ei ole optimaalisesti saatavilla, kotimaisten investointien riskipreemiot kasvavat ja taloudellinen kehitys hidastuu;

| M. | toteaa, että useimmissa AKT-maissa ei ole kasvinsuojeluaineita, torjunta-aineita, siemeniä ja muita tuotantopanoksia sääntelevää lainsäädäntöä, ja maissa, joissa tällaista lainsäädäntöä on, ei ole otettu käyttöön tarkoituksenmukaisia ja tiukkoja sääntöjä, joilla estettäisiin näiden tuotteiden salakauppa; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että useimmissa AKT-maissa ei ole kasvinsuojeluaineita, torjunta-aineita, siemeniä ja muita tuotantopanoksia sääntelevää lainsäädäntöä, ja maissa, joissa tällaista lainsäädäntöä on, ei ole otettu käyttöön tarkoituksenmukaisia ja tiukkoja sääntöjä, joilla estettäisiin näiden tuotteiden salakauppa;

| N. | toteaa, että monilla edellä mainittujen tuotantopanosten käyttäjillä ei ole riittävää koulutusta tuotteiden teknisten ominaisuuksien ymmärtämiseksi, ja siten he eivät ole tietoisia niiden haitallisista vaikutuksista terveydelle, taloudelle ja ympäristölle; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että monilla edellä mainittujen tuotantopanosten käyttäjillä ei ole riittävää koulutusta tuotteiden teknisten ominaisuuksien ymmärtämiseksi, ja siten he eivät ole tietoisia niiden haitallisista vaikutuksista terveydelle, taloudelle ja ympäristölle;

| O. | katsoo, että maatalousmarkkinoiden maailmanlaajuinen vapautuminen, laittomien kasvinsuojeluaineiden, torjunta-aineiden, siementen ja muiden tuotantopanosten alhaiset hinnat, käyttäjien puutteellinen koulutus ja tietämys sekä lainsäädännön ja valvonnan riittämättömyys AKT-maissa selittävät osittain näiden laittomien tuotteiden lisääntymistä AKT-maiden markkinoilla; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että maatalousmarkkinoiden maailmanlaajuinen vapautuminen, laittomien kasvinsuojeluaineiden, torjunta-aineiden, siementen ja muiden tuotantopanosten alhaiset hinnat, käyttäjien puutteellinen koulutus ja tietämys sekä lainsäädännön ja valvonnan riittämättömyys AKT-maissa selittävät osittain näiden laittomien tuotteiden lisääntymistä AKT-maiden markkinoilla;

| 1. | katsoo, että on välttämätöntä laatia selkeä strategia kasvinsuojeluaineiden, torjunta-aineiden, siementen ja muiden tuotantopanosten laittoman kaupan torjumiseksi ja elintarviketurvallisuuden edistämiseksi tukemalla teknisiä ratkaisuja, joiden avulla voidaan kehittää tiettyyn ilmastoon tai tietylle maantieteelliselle alueelle sopivia paikallisia siemeniä sekä tuottaa luonnonmukaisia tuotantopanoksia; toteaa vielä, että strategian olisi perustuttava agroekologian ja perhetilojen tukemiseen, sillä ne ovat ympäristöystävällisiä ja auttavat kehittämään sosiaalista ja solidaarista taloutta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita toteuttamaan uuden kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen sitoumus agroekologian tukemisesta muun muassa Euroopan investointiohjelman ja Euroopan kestävän kehityksen rahaston maatalouden investointi-ikkunan kautta ja ottamaan tämä sitoumus huomioon seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä 2030 Agenda -toimintaohjelman ja Pariisin ilmastosopimuksen hengessä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että hyödyntääkseen kasvinsuojeluaineiden, torjunta-aineiden, siementen ja muiden tuotantopanosten tarjoamia mahdollisuuksia maatalouden kehittämisessä AKT-maiden pitäisi






  a) | tutustua kasvinsuojeluaineita, torjunta-aineita, siemeniä ja muita tuotantopanoksia sääntelevään kansainväliseen ja kansalliseen sääntelykehykseen |
| --- | --- | --- |

3.

a)

tutustua kasvinsuojeluaineita, torjunta-aineita, siemeniä ja muita tuotantopanoksia sääntelevään kansainväliseen ja kansalliseen sääntelykehykseen

| b) | puuttua moniin rakenteellisiin haasteisiin, jotka haittaavat näiden tuotteiden laillista ja tehokasta myynninedistämistä |
| --- | --- |

b)

puuttua moniin rakenteellisiin haasteisiin, jotka haittaavat näiden tuotteiden laillista ja tehokasta myynninedistämistä

| c) | tunnistaa kasvinsuojeluaineisiin, torjunta-aineisiin, siemeniin ja muihin tuotantopanoksiin liittyvät riskit, jotta voidaan ehkäistä näiden tuotteiden laitonta kauppaa, hallita sen vaikutuksia ja lopulta lakkauttaa laiton kauppa kunkin maan taloudessa |
| --- | --- |

c)

tunnistaa kasvinsuojeluaineisiin, torjunta-aineisiin, siemeniin ja muihin tuotantopanoksiin liittyvät riskit, jotta voidaan ehkäistä näiden tuotteiden laitonta kauppaa, hallita sen vaikutuksia ja lopulta lakkauttaa laiton kauppa kunkin maan taloudessa

| d) | kieltää fumigaatio ja vahvistaa tiukkoja sääntöjä vesien ja biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi |
| --- | --- |

d)

kieltää fumigaatio ja vahvistaa tiukkoja sääntöjä vesien ja biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi

| e) | vahvistaa tiukkoja sääntöjä, joiden tarkoituksena on suojella edellä mainituille tuotantopanoksille altistuvien työntekijöiden – erityisten naisten – terveyttä ja tarjota lääkintähenkilöstölle koulutusta tuotantopanosten terveysvaikutuksista; |
| --- | --- |

e)

vahvistaa tiukkoja sääntöjä, joiden tarkoituksena on suojella edellä mainituille tuotantopanoksille altistuvien työntekijöiden – erityisten naisten – terveyttä ja tarjota lääkintähenkilöstölle koulutusta tuotantopanosten terveysvaikutuksista;

| 4. | kehottaa edistämään eloperäisten lannoitteiden käyttöä ja soveltamaan maatalouskäytäntöjä, joissa käytetään kohtuullisia määriä laillisia kasvinsuojeluaineita, torjunta-aineita, siemeniä ja muita tuotantopanoksia; kehottaa samalla AKT-maita pohtimaan sellaisten aineiden käyttöä, jotka laillisuudestaan huolimatta ovat osoittautuneet haitallisiksi ympäristölle, biologiselle monimuotoisuudelle ja ihmisten terveydelle; |
| --- | --- |

4.

| 5. | painottaa, että yrityksistä riippumatonta julkisen sektorin tieteellistä ja teknistä asiantuntemusta on vahvistettava, jotta voidaan auttaa tunnistamaan kasvinsuojeluaineiden, torjunta-aineiden, siemenien ja muiden tuotantopanosten laittomaan kauppaan osallistuvat toimijat sekä järjestäytyneet rikollisryhmät ja -verkostot, ja on ryhdyttävä konkreettisiin toimiin laittomien torjunta-aineiden tuonnin, myynnin ja käytön ehkäisemiseksi ja torjumiseksi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että valtioiden on valvottava kasvinsuojeluaineiden, torjunta-aineiden, siemenien ja muiden tuotantopanosten virheellisestä käytöstä johtuvia ulkoisvaikutuksia; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa kieltämään kaikki mehiläisille ja muille pölyttäjille haitalliset tuotantopanokset; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tähdentää, että perusteita, joiden pohjalta myönnetään lupa saattaa markkinoille kasvinsuojeluaineita, torjunta-aineita, siemeniä ja muita tuotantopanoksia, on tarkistettava perusteellisesti ja varmistettava, että menettelyn perustana olevat tiedot ja tieteelliset näytöt ovat teollisuudesta riippumattomia ja että ennalta varautumisen periaatetta noudatetaan kaikissa olosuhteissa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että on otettava käyttöön toimenpiteitä vastuussa olevien rankaisemiseksi yrityksissä ja hallintoelimissä, mikäli tietoja on salattu tai manipuloitu markkinoille saattamiseen tarvittavan luvan saamiseksi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa toteuttamaan mielekkäitä toimia, joilla puututaan salakauppaan ja puutteelliseen elintarviketurvaan teknisen ja taloudellisen tuen avulla, ja vaatii EU:n jäsenvaltioilta tiukkoja toimia, jotta voidaan torjua väärennettyjen kasvinsuojeluaineiden, torjunta-aineiden, siemenien ja muiden tuotantopanosten vientiä sekä niiden kuljetuksia jäsenvaltioiden alueen kautta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa jälleen, että viljelijöille, pientuottajille ja kauppiaille on suunnattava kiireellisesti tiedotusta ja koulutusta, jotta ne pystyvät ymmärtämään laittomiin kasvinsuojeluaineisiin, torjunta-aineisiin, siemeniin ja muihin tuotantopanoksiin liittyvää ongelmaa, näiden aineiden tehottomuutta sekä vaaraa, joka niistä aiheutuu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toteaa, että on tärkeää levittää tietoa kasvinsuojeluaineista, torjunta-aineista, siemenistä ja muista tuotantopanoksista ja auttaa näin tuottajia, käyttäjiä ja kuluttajia ottamaan käyttöön varovaisia turvallisuuskäytäntöjä; katsoo, että tätä tarkoitusta varten tiedotuksen on oltava kollektiivista eikä sitä pidä rajoittaa vain alan ammattilaisille; |
| --- | --- |

12.

| 13. | painottaa, että AKT-maiden hallitusten on ryhdyttävä toimenpiteisiin, joilla edistetään ja vahvistetaan lainsäädäntöä, ja niiden on säädettävä erityisesti rangaistavasta teosta, jotta voidaan määrätä rikosoikeudellisia seuraamuksia rikoksentekijöille, valvoa laittomien tuotantopanosten liikkumista sekä maiden alueella että niiden rajojen ulkopuolella ja perustaa kansallisella tasolla laboratorioita ja viljamakasiineja, jotka soveltuvat paikallisten ja paikallista ilmastoa paremmin sietävien viljelykasvien säilytykseen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa kyseisiä tuotteita valmistavia ja myyviä yrityksiä tarjoamaan tuotteitaan sellaisessa muodossa, että ne aineiden määrän, pitoisuuden ja pakkauksen perusteella soveltuvat AKT-maiden viljelijöille, jotta voidaan helpottaa niiden käyttöä, vähentää niiden kustannuksia ja minimoida hengittämällä, nielemällä tai muulla tavoin tapahtuvan altistumisen riskiä; kehottaa ottamaan käyttöön tehokkaita jätehuoltoprosesseja näiden tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | painottaa, että on tarpeen langettaa todella varoittavia rikosoikeudellisia seuraamuksia väärien, väärennettyjen tai voimassa olevan lainsäädännön vastaisten tuotteiden jakelusta ja myynnistä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa tehostamaan kansainvälistä yhteistyötä ja määrittämään sen avulla toimenpiteitä tiukempien rangaistusten määräämiseksi väärennettyjen tai laittomien tuotteiden valmistuksesta, viennistä tai tuonnista sekä teollis- ja tekijänoikeussääntöjen noudattamatta jättämisestä; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita lisäämään keskinäistä hallinnollista tukeaan tulliasioissa, jotta voidaan määrittää mahdollisimman selvästi väärennettyjen tai väärien kasvinsuojeluaineiden, torjunta-aineiden, siemenien ja muiden tuotantopanosten kuljetusreitit ja varastot, sekä toteuttamaan yhteisiä toimia niiden sulkemiseksi ja valvomaan erityisesti toimituksia ja perustamaan yhteisiä tutkintaryhmiä; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kannattaa alueellisen lähestymistavan lujittamista väärentämisen torjumiseksi entistä tehokkaammin, sillä on olennaista perustaa alueellisia laboratorioita AKT-maihin ja tehostaa kasvinsuojeluaineita, torjunta-aineita, siemeniä ja muita tuotantopanoksia koskevaa alueellista tulliyhteistyötä ja tietojenvaihtoverkostoja samalla alueella sijaitsevien AKT-maiden välillä; |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa, että alueellisen yhteistyön avulla voidaan erityisesti silloin, kun yhteistyöhön sisältyy tyyppihyväksyntien vastavuoroinen tunnustaminen, taata vapaan liikkuvuuden toteutuminen turvallisesti ja vakaasti, mikä on alueellisten ja mantereenlaajuisten markkinoiden kannalta elintärkeää; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kannustaa perustamaan AKT:n ja EU:n yhteistyön puitteissa julkista tutkimustoimintaa tukevan yhteisen rahaston, jolla taataan tutkimuksen riippumattomuus teollisuudesta ja kehitys monilla agronomian alaan kuuluvilla sektoreilla, maatalousalan keski- ja korkea-asteen koulutus mukaan luettuna, sekä vahvistetaan AKT-maiden valmiuksia ottaa käyttöön kansallisia kasvinsuojeluaineiden, torjunta-aineiden, siemenien ja muiden tuotantopanosten hyväksyntä- ja sertifiointimenettelyjä sekä luonnonmukaisia viljelykasveja käsitteleviä tiedotus- ja koulutusohjelmia viljelijöille; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa ottamaan käyttöön pakollisen, tehokkaan ja täsmällisen julkisen laadunvalvontajärjestelmän ja hävittämään heikkolaatuiset varastot WHO:n ja FAOn eritelmien mukaisesti sekä perustamaan kasvinsuojeluaineiden, torjunta-aineiden, siemenien ja muiden tuotantopanosten jäljitettävyysmekanismin kyseisten aineiden koostumuksen ja alkuperän määrittämiseksi ja aineiden tunnistamiseksi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Eurooppa-neuvostolle, Afrikan unionille, yleisafrikkalaiselle parlamentille, kansallisille ja alueellisille parlamenteille, AKT-maiden alueellisille järjestöille, Euroopan investointipankille ja Maailmanpankille. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  Annettu AKT:n ja EU:n yhteisessä parlamentaarisessa edustajakokouksessa Brysselissä (Belgia) 20. kesäkuuta 2018.

(2)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

(3)  EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3.

(4)  YK: n yleiskokouksen päätöslauselma A/RES/70/1.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0042.

(6)  EUVL C 210, 30.6.2017, s. 1.

(7)  EUVL L 317, 23.11.2016, s. 4.

(8)  EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1.

(9)  EYVL L 123, 24.4.1998, s. 1.

(10)  EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1.

(11)  EUVL L 167, 27.6.2012, s. 1.

(12)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/fi/TXT/PDF/?uri=CELEX:02006R1907-20140410&from=fi

(13)  Päätös N:o 12/CVI/18 muista kuin tulliin liittyvistä kaupan esteistä.

(14)  https://www.ippc.int/en/history-of-the-ippc/

(15)  http://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=NORMLEXPUB:12100:0::NO::P12100_ILO_CODE:C170

(16)  http://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=NORMLEXPUB:12100:0::NO::P12100_ILO_CODE:C184

(17)  http://www.cms.int/sites/default/files/document/UN-Human%20Rights%20Council_AHRC3448_Adversive%20effects%20of%20pesticides.pdf

(18)  https://www.wto.org/english/tratop_e/sps_e/spsagr_e.htm

(19)  https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc9_e/desci38_e.htm

(20)  http://www.fao.org/fileadmin/templates/est/Investment/Agriculture_at_a_Crossroads_Global_Report_IAASTD.pdf

---

| 15.11.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 415/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 415/11

---

PÄÄTÖSLAUSELMA (1)

kaupungistumisen sosiaalisista ja ympäristöön kohdistuvista seurauksista ottaen erityisesti huomioon teollisuus- ja kotitalousjätteen ympäristön kannalta kestävän käsittelyn AKT-maissa

(2018/C 415/03)

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous

| — | kokoontui Brysselissä (Belgiassa) 18.–20. kesäkuuta 2018, |
| --- | --- |

—

kokoontui Brysselissä (Belgiassa) 18.–20. kesäkuuta 2018,

| — | ottaa huomioon Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus) ja hyväksyttyyn sopimukseen myöhemmin vuosina 2005 ja 2010 tehdyt tarkistukset (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus) ja hyväksyttyyn sopimukseen myöhemmin vuosina 2005 ja 2010 tehdyt tarkistukset (2),

| — | ottaa huomioon 20. joulukuuta 2017 antamansa päätöslauselman ”Sininen talous: mahdollisuudet ja haasteet AKT-valtioille”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. joulukuuta 2017 antamansa päätöslauselman ”Sininen talous: mahdollisuudet ja haasteet AKT-valtioille”,

| — | ottaa huomioon jätehuoltoa koskevat politiikat, strategiat, säädökset ja asetukset, joita AKT-valtiot ja -alueet, kuten Tyynenmeren alueellisen ympäristöohjelman sihteeristö (Cleaner Pacific 2025 (2016)), Ruanda (2015), Etelä-Afrikka (2009), Nigeria (2007), Jamaika (2002), Uganda (1999), Gambia (1994) ja Barbados (1985), ovat hyväksyneet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon jätehuoltoa koskevat politiikat, strategiat, säädökset ja asetukset, joita AKT-valtiot ja -alueet, kuten Tyynenmeren alueellisen ympäristöohjelman sihteeristö (Cleaner Pacific 2025 (2016)), Ruanda (2015), Etelä-Afrikka (2009), Nigeria (2007), Jamaika (2002), Uganda (1999), Gambia (1994) ja Barbados (1985), ovat hyväksyneet,

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 2014 annetun komission asetuksen (EU) N:o 1357/2014 jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY liitteen III korvaamisesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 2014 annetun komission asetuksen (EU) N:o 1357/2014 jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY liitteen III korvaamisesta (3),

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 2014 annetun komission päätöksen 2014/955/EU jäteluettelosta annetun päätöksen 2000/532/EY muuttamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY mukaisesti (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 2014 annetun komission päätöksen 2014/955/EU jäteluettelosta annetun päätöksen 2000/532/EY muuttamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY mukaisesti (4),

| — | ottaa huomioon EU:n jätelainsäädännön vihreää kasvua edistävästä täytäntöönpanosta 29. marraskuuta 2011 annetun komission kertomuksen ”Implementing EU Waste Legislation for Green Growth” (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n jätelainsäädännön vihreää kasvua edistävästä täytäntöönpanosta 29. marraskuuta 2011 annetun komission kertomuksen ”Implementing EU Waste Legislation for Green Growth” (5),

| — | ottaa huomioon ympäristön muovijätteistä 1. huhtikuuta 2011 annetun komission kertomuksen ”Plastic waste in the environment” (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön muovijätteistä 1. huhtikuuta 2011 annetun komission kertomuksen ”Plastic waste in the environment” (6),

| — | ottaa huomioon 19. marraskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. marraskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta (7),

| — | ottaa huomioon 14. kesäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1013/2006 jätteiden siirrosta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. kesäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1013/2006 jätteiden siirrosta (8),

| — | ottaa huomioon 27. marraskuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/59/EY aluksella syntyvän jätteen ja lastijäämien vastaanottolaitteista satamissa (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. marraskuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/59/EY aluksella syntyvän jätteen ja lastijäämien vastaanottolaitteista satamissa (9),

| — | ottaa huomioon 3. toukokuuta 2000 tehdyn komission päätöksen 2000/532/EY jätteistä annetun neuvoston direktiivin 75/442/ETY 1 artiklan a alakohdan mukaisen jäteluettelon laatimisesta tehdyn komission päätöksen 94/3/EY ja vaarallisista jätteistä annetun neuvoston direktiivin 91/689/ETY 1 artiklan 4 kohdan mukaisen vaarallisten jätteiden luettelon laatimisesta tehdyn neuvoston päätöksen 94/904/EY korvaamisesta (annettu tiedoksi numerolla K(2000) 1147) (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. toukokuuta 2000 tehdyn komission päätöksen 2000/532/EY jätteistä annetun neuvoston direktiivin 75/442/ETY 1 artiklan a alakohdan mukaisen jäteluettelon laatimisesta tehdyn komission päätöksen 94/3/EY ja vaarallisista jätteistä annetun neuvoston direktiivin 91/689/ETY 1 artiklan 4 kohdan mukaisen vaarallisten jätteiden luettelon laatimisesta tehdyn neuvoston päätöksen 94/904/EY korvaamisesta (annettu tiedoksi numerolla K(2000) 1147) (10),

| — | ottaa huomioon 26. huhtikuuta 1999 annetun neuvoston direktiivin 1999/31/EY kaatopaikoista (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. huhtikuuta 1999 annetun neuvoston direktiivin 1999/31/EY kaatopaikoista (11),

| — | ottaa huomioon 22. toukokuuta 2001 tehdyn Tukholman yleissopimuksen pysyvistä orgaanisista yhdisteistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. toukokuuta 2001 tehdyn Tukholman yleissopimuksen pysyvistä orgaanisista yhdisteistä,

| — | ottaa huomioon 10. syyskuuta 1998 tehdyn Rotterdamin yleissopimuksen kansainvälisen kaupan kohteina olevia tiettyjä vaarallisia kemikaaleja ja torjunta-aineita koskevan ilmoitetun ennakkosuostumuksen menettelystä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. syyskuuta 1998 tehdyn Rotterdamin yleissopimuksen kansainvälisen kaupan kohteina olevia tiettyjä vaarallisia kemikaaleja ja torjunta-aineita koskevan ilmoitetun ennakkosuostumuksen menettelystä,

| — | ottaa huomioon 30. tammikuuta 1991 tehdyn Bamakon yleissopimuksen vaarallisten jätteiden tuontikiellosta Afrikkaan ja vaarallisten jätteiden maiden rajat ylittävien siirtojen ja käsittelyn valvonnasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. tammikuuta 1991 tehdyn Bamakon yleissopimuksen vaarallisten jätteiden tuontikiellosta Afrikkaan ja vaarallisten jätteiden maiden rajat ylittävien siirtojen ja käsittelyn valvonnasta,

| — | ottaa huomioon 22. maaliskuuta 1989 tehdyn Baselin yleissopimuksen vaarallisten jätteiden maan rajat ylittävien siirtojen ja käsittelyn valvonnasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. maaliskuuta 1989 tehdyn Baselin yleissopimuksen vaarallisten jätteiden maan rajat ylittävien siirtojen ja käsittelyn valvonnasta,

| — | ottaa huomioon 108 hallituksen ja Euroopan komission hyväksymän maailmanlaajuisen toimintasuunnitelman meriympäristön suojelemiseksi maalla tapahtuvalta toiminnalta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 108 hallituksen ja Euroopan komission hyväksymän maailmanlaajuisen toimintasuunnitelman meriympäristön suojelemiseksi maalla tapahtuvalta toiminnalta,

| — | ottaa huomioon AKT:n, EY:n ja YK:n toisen asumista käsittelevän kolmikantakonferenssin päätelmät kestävästä kaupunkikehityksestä vastauksena kaupunkien köyhyyden lieventämiseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT:n, EY:n ja YK:n toisen asumista käsittelevän kolmikantakonferenssin päätelmät kestävästä kaupunkikehityksestä vastauksena kaupunkien köyhyyden lieventämiseen,

| — | ottaa huomioon 14. helmikuuta 2014 julkaistun YK:n asiakirjan ”Urbanisation Challenges, Waste Management and Development” (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. helmikuuta 2014 julkaistun YK:n asiakirjan ”Urbanisation Challenges, Waste Management and Development” (12),

| A. | katsoo, että hallitukset ja kansainvälinen yhteisö ovat usein vähätelleet saastumista ja sen haitallisia vaikutuksia ihmisten terveyteen, ympäristöön ja maapalloon; toteaa, että vaikutukset voivat olla välittömiä (kuten ilmansaasteiden vaikutukset ihmisten terveyteen ja torjunta-aineiden käytön vaikutukset ympäristöön ja biologiseen monimuotoisuuteen) ja välillisiä (kuten viljelymaan pilaantuminen ja sen seurannaisvaikutukset ihmisten terveyteen); |
| --- | --- |

A.

katsoo, että hallitukset ja kansainvälinen yhteisö ovat usein vähätelleet saastumista ja sen haitallisia vaikutuksia ihmisten terveyteen, ympäristöön ja maapalloon; toteaa, että vaikutukset voivat olla välittömiä (kuten ilmansaasteiden vaikutukset ihmisten terveyteen ja torjunta-aineiden käytön vaikutukset ympäristöön ja biologiseen monimuotoisuuteen) ja välillisiä (kuten viljelymaan pilaantuminen ja sen seurannaisvaikutukset ihmisten terveyteen);

| B. | toteaa, että saasteet ovat tällä hetkellä merkittävin sairauksia ja kuolemantapauksia aiheuttava ympäristötekijä ja vuonna 2015 niiden vuoksi kuoli ennenaikaisesti yhdeksän miljoonaa ihmistä; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että saasteet ovat tällä hetkellä merkittävin sairauksia ja kuolemantapauksia aiheuttava ympäristötekijä ja vuonna 2015 niiden vuoksi kuoli ennenaikaisesti yhdeksän miljoonaa ihmistä;

| C. | toteaa, että 92 prosenttia kaikista saasteisiin liittyvistä kuolemantapauksista tapahtuu alhaisen ja keskitulotason maissa, ja katsoo lukujen olevan joissakin maissa hälyttäviä; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että 92 prosenttia kaikista saasteisiin liittyvistä kuolemantapauksista tapahtuu alhaisen ja keskitulotason maissa, ja katsoo lukujen olevan joissakin maissa hälyttäviä;

| D. | toteaa, että Yhdistyneiden kansakuntien mukaan vuonna 2014 kaupunkialueilla eli 54 prosenttia maailman väestöstä ja määrän odotetaan nousevan 66 prosenttiin vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että Yhdistyneiden kansakuntien mukaan vuonna 2014 kaupunkialueilla eli 54 prosenttia maailman väestöstä ja määrän odotetaan nousevan 66 prosenttiin vuoteen 2050 mennessä;

| E. | toteaa, että Afrikassa kaupungeissa elävän väestön osuuden odotetaan nousevan 54 prosentilla vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että Afrikassa kaupungeissa elävän väestön osuuden odotetaan nousevan 54 prosentilla vuoteen 2050 mennessä;

| F. | katsoo, että kaupunkiväestön määrän kasvu tuo mukanaan monia haasteita, mutta se saattaa myös edistää hyvinvointia ja kehitystä sekä AKT-maiden integroitumista maailmanlaajuisiin verkostoihin ja parantaa tällä tavoin mahdollisuuksia löytää ratkaisuja haasteisiin; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että kaupunkiväestön määrän kasvu tuo mukanaan monia haasteita, mutta se saattaa myös edistää hyvinvointia ja kehitystä sekä AKT-maiden integroitumista maailmanlaajuisiin verkostoihin ja parantaa tällä tavoin mahdollisuuksia löytää ratkaisuja haasteisiin;

| G. | toteaa, että Saharan eteläpuolisessa Afrikassa 62 prosenttia kaupunkiväestöstä elää taantuneilla esikaupunkialueilla; toteaa, että ne sijaitsevat useimmiten ympäristön kannalta herkillä alueilla, joissa ei ole saatavilla peruspalveluja, kuten vesi- ja saniteettihuolto-, energia-, liikenne- ja jätehuoltojärjestelmiä; katsoo, että nämä väestöryhmät ovat sen vuoksi erittäin alttiita saastumiselle ja saastumisen ympäristö- ja terveysvaikutuksille; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että Saharan eteläpuolisessa Afrikassa 62 prosenttia kaupunkiväestöstä elää taantuneilla esikaupunkialueilla; toteaa, että ne sijaitsevat useimmiten ympäristön kannalta herkillä alueilla, joissa ei ole saatavilla peruspalveluja, kuten vesi- ja saniteettihuolto-, energia-, liikenne- ja jätehuoltojärjestelmiä; katsoo, että nämä väestöryhmät ovat sen vuoksi erittäin alttiita saastumiselle ja saastumisen ympäristö- ja terveysvaikutuksille;

| H. | katsoo, että jätteiden syntymistä vähentävien strategioiden olisi oltava etusijalla, kun taas kierrätyksen ja jätteiden käsittelyn olisi oltava vain toissijaisia vaihtoehtoja; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että jätteiden syntymistä vähentävien strategioiden olisi oltava etusijalla, kun taas kierrätyksen ja jätteiden käsittelyn olisi oltava vain toissijaisia vaihtoehtoja;

| I. | katsoo, että puutteelliset jätteenkeräyspalvelut ja kierrätysjärjestelmät, vaaralliset kaatopaikat ja ympäristövahingot – sekä niistä aiheutuvat terveysriskit – vaikuttavat miljoonien ihmisten elämään AKT-valtioissa; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että puutteelliset jätteenkeräyspalvelut ja kierrätysjärjestelmät, vaaralliset kaatopaikat ja ympäristövahingot – sekä niistä aiheutuvat terveysriskit – vaikuttavat miljoonien ihmisten elämään AKT-valtioissa;

| J. | katsoo, että heikkotasoinen jätehuolto hidastaa taloudellista ja yhteiskunnallista kehitystä AKT-valtioissa ja erityisesti niiden slummeissa; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että heikkotasoinen jätehuolto hidastaa taloudellista ja yhteiskunnallista kehitystä AKT-valtioissa ja erityisesti niiden slummeissa;

| K. | toteaa, että AKT-maiden valmiudet käsitellä teollisuus- ja kotitalousjätteitä ovat puutteelliset, ja katsoo, että tällä on vakavia kielteisiä vaikutuksia AKT-maiden biologiseen monimuotoisuuteen, niiden erityisiin ekosysteemeihin ja näistä ekosysteemeistä riippuvaiseen kasvistoon ja eläimistöön; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että AKT-maiden valmiudet käsitellä teollisuus- ja kotitalousjätteitä ovat puutteelliset, ja katsoo, että tällä on vakavia kielteisiä vaikutuksia AKT-maiden biologiseen monimuotoisuuteen, niiden erityisiin ekosysteemeihin ja näistä ekosysteemeistä riippuvaiseen kasvistoon ja eläimistöön;

| L. | toteaa, että joissakin AKT-valtioissa tartuntavaaralliset sairaanhoidon jätteet ja myrkylliset teollisuusjätteet altistavat jätteiden käsittelijät monenlaisille riskeille, koska käytettävissä ei ole asianmukaista teknologiaa; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että joissakin AKT-valtioissa tartuntavaaralliset sairaanhoidon jätteet ja myrkylliset teollisuusjätteet altistavat jätteiden käsittelijät monenlaisille riskeille, koska käytettävissä ei ole asianmukaista teknologiaa;

| M. | katsoo, että huonot jätehuoltokäytännöt sekä tehokkaan ja kestävän jätehuoltojärjestelmän puuttuminen erityisesti maaseutualueilla aiheuttavat jatkuvia ongelmia, kuten jätteenkeräyksen tehottomuutta, kansalaisten vähäistä panostusta jätteiden lajitteluun sekä jätteiden valvomatonta avopolttoa; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että huonot jätehuoltokäytännöt sekä tehokkaan ja kestävän jätehuoltojärjestelmän puuttuminen erityisesti maaseutualueilla aiheuttavat jatkuvia ongelmia, kuten jätteenkeräyksen tehottomuutta, kansalaisten vähäistä panostusta jätteiden lajitteluun sekä jätteiden valvomatonta avopolttoa;

| N. | toteaa, että Tyynenmeren saarilla on käsittelemättömiin jätteisiin ja varsinkin muovijätteisiin liittyviä erityisongelmia; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että Tyynenmeren saarilla on käsittelemättömiin jätteisiin ja varsinkin muovijätteisiin liittyviä erityisongelmia;

| O. | katsoo, että jätteiden laajamittainen päästäminen vesistöihin ja niiden sijoittaminen valvomattomille kaatopaikoille pahentaa jätehuollon yleisesti alhaiseen tasoon liittyviä ongelmia AKT-valtioissa; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että jätteiden laajamittainen päästäminen vesistöihin ja niiden sijoittaminen valvomattomille kaatopaikoille pahentaa jätehuollon yleisesti alhaiseen tasoon liittyviä ongelmia AKT-valtioissa;

| P. | toteaa, että jätehuoltopolitiikan ja -lainsäädännön sekä tosiasiallisten jätehuoltokäytäntöjen välinen kuilu kasvaa AKT-valtioissa; katsoo, että tähän ovat syynä jatkuvat kapasiteettirajoitukset ja erilaisille jätteille tarkoitettujen käsittelylaitosten puuttuminen; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että jätehuoltopolitiikan ja -lainsäädännön sekä tosiasiallisten jätehuoltokäytäntöjen välinen kuilu kasvaa AKT-valtioissa; katsoo, että tähän ovat syynä jatkuvat kapasiteettirajoitukset ja erilaisille jätteille tarkoitettujen käsittelylaitosten puuttuminen;

| Q. | toteaa, että sähkö- ja elektroniikkalaitteiden käyttö lisääntyy kaikkialla maailmassa; katsoo, että sähkö- ja elektroniikkalaitteiden koko elinkaaren käsitteleminen on keskeistä kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmassa; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että sähkö- ja elektroniikkalaitteiden käyttö lisääntyy kaikkialla maailmassa; katsoo, että sähkö- ja elektroniikkalaitteiden koko elinkaaren käsitteleminen on keskeistä kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmassa;

| R. | toteaa, että EU:n jäsenvaltioissa monet kaupungit ovat aiemmin joutuneet käsittelemään jätteiden tuotannon lisääntymisestä ja huonosta jätehuollosta johtuvia haasteita, mutta ne ovat selviytyneet niistä järjestämällä valistuskampanjoita sekä parantamalla lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että EU:n jäsenvaltioissa monet kaupungit ovat aiemmin joutuneet käsittelemään jätteiden tuotannon lisääntymisestä ja huonosta jätehuollosta johtuvia haasteita, mutta ne ovat selviytyneet niistä järjestämällä valistuskampanjoita sekä parantamalla lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanoa;

| S. | toteaa, että jotkut maat, toisinaan myös EU:n jäsenvaltiot, ovat vieneet vaarallisia ja myrkyllisiä jätteitään AKT-valtioihin 1970-luvulta alkaen; katsoo, että tällaisia jätteitä vievillä mailla olisi oltava yhtä suuri vastuu kuin mailla, joihin niitä on tuotu; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että jotkut maat, toisinaan myös EU:n jäsenvaltiot, ovat vieneet vaarallisia ja myrkyllisiä jätteitään AKT-valtioihin 1970-luvulta alkaen; katsoo, että tällaisia jätteitä vievillä mailla olisi oltava yhtä suuri vastuu kuin mailla, joihin niitä on tuotu;

| T. | toteaa, että kaupunkiympäristössä tuotettavilla jätteillä on usein vakavia vaikutuksia ihmisten terveyden ja ympäristön kestävyyden kannalta; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että kaupunkiympäristössä tuotettavilla jätteillä on usein vakavia vaikutuksia ihmisten terveyden ja ympäristön kestävyyden kannalta;

| U. | toteaa, että kuten sinisestä taloudesta 20. joulukuuta 2017 annetussa päätöslauselmassa jo todettiin, jätehuoltotoimia ja erityisesti meriympäristön suojelua koskevan maailmanlaajuisen toimintaohjelman suositusten täytäntöönpanotoimia on tehostettava, jotta voidaan varjella sinisen talouden mahdollisuuksia, sillä merien saastumista aiheuttavat suurelta osin maalta käsin vaikuttavat tekijät, kuten muovijätteiden kertyminen; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että kuten sinisestä taloudesta 20. joulukuuta 2017 annetussa päätöslauselmassa jo todettiin, jätehuoltotoimia ja erityisesti meriympäristön suojelua koskevan maailmanlaajuisen toimintaohjelman suositusten täytäntöönpanotoimia on tehostettava, jotta voidaan varjella sinisen talouden mahdollisuuksia, sillä merien saastumista aiheuttavat suurelta osin maalta käsin vaikuttavat tekijät, kuten muovijätteiden kertyminen;

| V. | toteaa, että 20. joulukuuta 2017 annetussa AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselmassa määritettyihin sinisen talouden tavoitteisiin sisältyy ympäristön suojeleminen AKT-valtioiden ja yksityissektorin toimijoiden yhteisillä toimilla, joita toteutetaan monilla aloilla, kuten asianmukaisen ja kestävän jätehuollon alalla; |
| --- | --- |

V.

toteaa, että 20. joulukuuta 2017 annetussa AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselmassa määritettyihin sinisen talouden tavoitteisiin sisältyy ympäristön suojeleminen AKT-valtioiden ja yksityissektorin toimijoiden yhteisillä toimilla, joita toteutetaan monilla aloilla, kuten asianmukaisen ja kestävän jätehuollon alalla;

| W. | toteaa, että luonnonkatastrofit, kuten maanjäristykset ja pyörremyrskyt, koettelevat hyvin usein AKT-valtioita ja että pyörremyrskyjen voimakkuus todennäköisesti vain kasvaa ilmastonmuutoksen seurauksena; katsoo, että tällaiset luonnonkatastrofit saattavat synnyttää suuria määriä jätteitä, mikä voi aiheuttaa ennen näkemättömiä terveysriskejä väestölle; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että luonnonkatastrofit, kuten maanjäristykset ja pyörremyrskyt, koettelevat hyvin usein AKT-valtioita ja että pyörremyrskyjen voimakkuus todennäköisesti vain kasvaa ilmastonmuutoksen seurauksena; katsoo, että tällaiset luonnonkatastrofit saattavat synnyttää suuria määriä jätteitä, mikä voi aiheuttaa ennen näkemättömiä terveysriskejä väestölle;

| X. | katsoo, että kaupungistuminen ja huono jätehuolto lisäävät myös osaltaan valtameriemme saastumista ja vaikuttavat siten merien luonnonvaroja hyödyntävään paikalliseen toimintaan (kalastus, matkailu); |
| --- | --- |

X.

katsoo, että kaupungistuminen ja huono jätehuolto lisäävät myös osaltaan valtameriemme saastumista ja vaikuttavat siten merien luonnonvaroja hyödyntävään paikalliseen toimintaan (kalastus, matkailu);

| Y. | katsoo, että tieto- ja viestintätekniikan käytön nopea lisääntyminen ja teknisten laitteiden, erityisesti tietokoneiden ja matkapuhelimien, nopea vaihtuvuus, synnyttää kasvavia elektronisten laitteiden jätevirtoja; toteaa, että nämä jätevirrat koostuvat erityisesti harvinaisista ja vaarallisista metalleista, joita varten ei ole vielä käytössä kestävää jätehuoltokapasiteettia ja jotka kertyvät yhdyskuntajätteiden kanssa kaatopaikoille; |
| --- | --- |

Y.

katsoo, että tieto- ja viestintätekniikan käytön nopea lisääntyminen ja teknisten laitteiden, erityisesti tietokoneiden ja matkapuhelimien, nopea vaihtuvuus, synnyttää kasvavia elektronisten laitteiden jätevirtoja; toteaa, että nämä jätevirrat koostuvat erityisesti harvinaisista ja vaarallisista metalleista, joita varten ei ole vielä käytössä kestävää jätehuoltokapasiteettia ja jotka kertyvät yhdyskuntajätteiden kanssa kaatopaikoille;

| Z. | toteaa, että tilanteen korjaamiseksi toteutetut toimet eivät ole olleet riittäviä nopean väestönkasvun ja kaupungistumisen vuoksi; toteaa, että jätteitä tuotetaan asukasta kohden yhä enemmän talouksien kasvaessa; |
| --- | --- |

Z.

toteaa, että tilanteen korjaamiseksi toteutetut toimet eivät ole olleet riittäviä nopean väestönkasvun ja kaupungistumisen vuoksi; toteaa, että jätteitä tuotetaan asukasta kohden yhä enemmän talouksien kasvaessa;

| AA. | katsoo, että muovin käyttö on yksi rannikkoalueiden ja saarien vaikeimmista ongelmista, kuten Yhdistyneiden kansakuntien valtamerikonferenssissa todettiin kesäkuussa 2017; |
| --- | --- |

AA.

katsoo, että muovin käyttö on yksi rannikkoalueiden ja saarien vaikeimmista ongelmista, kuten Yhdistyneiden kansakuntien valtamerikonferenssissa todettiin kesäkuussa 2017;

| BB. | ottaa huomioon, että julkiset viranomaiset ovat viime kädessä vastuussa asianmukaisten jätehuoltopalvelujen toimittamisesta, ja toteaa, että useimmissa AKT-valtioissa jätteenkäsittelyn ensisijaisena menetelmänä käytetään kunnallisella tasolla hallinnoitavaa järjestelmää, jossa jäteauton kuljettaja kutsuu äänitorvella ihmiset tuomaan jätteitä; |
| --- | --- |

BB.

ottaa huomioon, että julkiset viranomaiset ovat viime kädessä vastuussa asianmukaisten jätehuoltopalvelujen toimittamisesta, ja toteaa, että useimmissa AKT-valtioissa jätteenkäsittelyn ensisijaisena menetelmänä käytetään kunnallisella tasolla hallinnoitavaa järjestelmää, jossa jäteauton kuljettaja kutsuu äänitorvella ihmiset tuomaan jätteitä;

| CC. | toteaa, että monissa AKT-valtioissa jätehuoltojärjestelmiä heikentävät erilaisten jätteenkeruuratkaisujen vähäinen tuntemus sekä sekajätteen keruun suuret kustannukset, mikä rajoittaa näin uudelleenkäyttö-, kierrätys- ja jalostusvaihtoehtojen hyödyntämistä; |
| --- | --- |

CC.

toteaa, että monissa AKT-valtioissa jätehuoltojärjestelmiä heikentävät erilaisten jätteenkeruuratkaisujen vähäinen tuntemus sekä sekajätteen keruun suuret kustannukset, mikä rajoittaa näin uudelleenkäyttö-, kierrätys- ja jalostusvaihtoehtojen hyödyntämistä;

| DD. | katsoo, että AKT-valtioiden useimmilla paikkakunnilla voimassa olevien sääntöjen mukaan jätehuollosta ovat vastuussa kunnat, joilla ei ole riittäviä valmiuksia jätteiden keruuseen ja hävittämiseen; katsoo, että tällaiset säännöt estävät tällä hetkellä yksityissektoria investoimasta jätehuoltoon; |
| --- | --- |

DD.

katsoo, että AKT-valtioiden useimmilla paikkakunnilla voimassa olevien sääntöjen mukaan jätehuollosta ovat vastuussa kunnat, joilla ei ole riittäviä valmiuksia jätteiden keruuseen ja hävittämiseen; katsoo, että tällaiset säännöt estävät tällä hetkellä yksityissektoria investoimasta jätehuoltoon;

| EE. | katsoo, että epävirallisesta jätehuollosta huolehtivia paikallisten kansalaisyhteiskuntien jäseniä olisi kannustettava suorittamaan tarvittavat muodollisuudet työnsä virallistamiseksi, jotta he voisivat vastata jätehuollosta virallisesti ja täysimääräisesti; |
| --- | --- |

EE.

katsoo, että epävirallisesta jätehuollosta huolehtivia paikallisten kansalaisyhteiskuntien jäseniä olisi kannustettava suorittamaan tarvittavat muodollisuudet työnsä virallistamiseksi, jotta he voisivat vastata jätehuollosta virallisesti ja täysimääräisesti;

| FF. | toteaa, että joissakin tapauksissa yksityisen sektorin toimijoiden panos on tehostanut kiinteiden jätteiden keruuta; katsoo kuitenkin, että julkisille viranomaisille on taattava tarvittavat resurssit ja oikeus olla ensisijaisesti vastuussa jätteenkeruusta; |
| --- | --- |

FF.

toteaa, että joissakin tapauksissa yksityisen sektorin toimijoiden panos on tehostanut kiinteiden jätteiden keruuta; katsoo kuitenkin, että julkisille viranomaisille on taattava tarvittavat resurssit ja oikeus olla ensisijaisesti vastuussa jätteenkeruusta;

| GG. | katsoo, että kierrätystoimilla voidaan kohentaa kaupunkiympäristöjä ja luoda samalla tulonhankintamahdollisuuksia ja parantaa elinoloja; |
| --- | --- |

GG.

katsoo, että kierrätystoimilla voidaan kohentaa kaupunkiympäristöjä ja luoda samalla tulonhankintamahdollisuuksia ja parantaa elinoloja;

| HH. | katsoo, että kattavat kansalliset ja paikalliset jätehuoltokäytännöt vähentävät ihmisten terveyteen kohdistuvia haitallisia vaikutuksia ja helpottavat terveydenhuoltopalvelujen selviytymistä asiaankuuluvista kustannuksista; |
| --- | --- |

HH.

katsoo, että kattavat kansalliset ja paikalliset jätehuoltokäytännöt vähentävät ihmisten terveyteen kohdistuvia haitallisia vaikutuksia ja helpottavat terveydenhuoltopalvelujen selviytymistä asiaankuuluvista kustannuksista;

| II. | toteaa, että jätehuoltoa koskevien säännösten ja yleissopimusten täytäntöönpanoa ja voimaansaattamista haittaavat suuresti hyvien hallintotapojen ja avoimuuden puute sekä joissakin tapauksissa korruption yleisyys; |
| --- | --- |

II.

toteaa, että jätehuoltoa koskevien säännösten ja yleissopimusten täytäntöönpanoa ja voimaansaattamista haittaavat suuresti hyvien hallintotapojen ja avoimuuden puute sekä joissakin tapauksissa korruption yleisyys;

| 1. | kehottaa EU:ta ja kansainvälistä yhteisöä tukemaan aktiivisesti kansallisten jätehuoltostrategioiden laatimista ja kiertotalouden kehittämistä huolehtimalla riittävästä rahoituksesta ja seurannasta sekä kansallisten valmiuksien kehittämisestä matalan tulotason ja keskitulotason maissa; kehottaa myös tarjoamaan tukea, muun muassa teknistä ja hallinnollista asiantuntemusta, jotta voidaan taata erityisesti perusjätepalvelujen saatavuus kaikille, saada valvomaton jätteiden sijoittaminen ja polttaminen loppumaan, saattaa vaaralliset jätteet valvonnan piiriin ja keskittyä jätteiden synnyn ehkäisemiseen (3R-periaate – ”reduce, reuse, recycle” eli jätteiden synnyn vähentäminen, jätteen uudelleenkäyttö ja kierrätys); kehottaa kansallisia viranomaisia laatimaan Euroopan unionin avulla asianmukaisen strategian, jolla pyritään luomaan työpaikkoja erityiskoulutuksen pohjalta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | painottaa, että jätelainsäädännön mahdollisimman tehokkaan vaikutuksen varmistamiseksi on oleellista kehittää ajattelutapa, jossa keskeisiä painopisteitä ovat jätteiden synnyn estäminen ja vähentäminen sekä jätteiden keruu; kehottaa järjestämään tätä tarkoitusta varten tiedotus- ja valistuskampanjoita kouluissa ja yleensä lasten keskuudessa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | painottaa, että Maailman terveysjärjestön (WHO) mukaan epäterveellinen ympäristö on vuosittain syynä yli 12,6 miljoonaan kuolemantapaukseen; toteaa, että tämä luku moninkertaistuu tulevina vuosina Afrikan nopean väestönkasvun vuoksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | muistuttaa, että julkiset viranomaiset ovat viime kädessä vastuussa asianmukaisten jätehuoltopalvelujen tarjoamisesta; kehottaa AKT-valtioita tarvittaessa perustamaan kaupunkikehitys- ja ympäristöasioista vastaavan ministeriön, jonka tehtävänä on panna täytäntöön kaupunkikehityspolitiikka sekä laatia strategisia kaupunkikehityssuunnitelmia ja ympäristöalan toimintasuunnitelmia tiiviissä yhteistyössä paikallisviranomaisten kanssa; painottaa, että siirtyminen jätehuoltopolitiikasta resurssienhallintapolitiikkaan edellyttää tiivistä yhteistyötä kaikilla hallinnon tasoilla, erityisesti paikallishallinnossa, sekä epävirallisen sektorin aktiivista tukea; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tähdentää, että näkyvimpiin tuloksiin voidaan paikallistasolla päästä paikallisten määräysten, paikallisiin olosuhteisiin mukautettujen, jätteiden keruuta ja jätteiden synnyn ehkäisemistä koskevien järjestelmien sekä kansalaisten panoksen avulla; muistuttaa, että kansallisten hallitusten olisi tuettava näiden alojen paikallisia toimia, joiden toteutukseen on usein varattu liian vähän varoja ja varusteita; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa EU:ta laatimaan sääntöjä yrityksille, jotta nämä voisivat osallistua tehokkaasti kumppaneina ympäristöasioiden hallintaan ja investoida AKT-valtioihin vastuullisesti ja kestävää kehitystä edistäen ottaen huomioon investointiensa vaikutukset jätteiden syntyyn sekä mahdollisuudet syntyneiden jätteiden uudelleenkäyttöön ja kierrätykseen; painottaa myös, että vaarallisia työskentelykäytäntöjä lakkautettaessa on otettava huomioon yrityksissä jo käytössä olevat pienimuotoiset kierrätysjärjestelmät; korostaa, että yritysten olisi laadittava tuottamansa jätteen käsittelyä koskeva etenemissuunnitelma, jotta investointihankkeisiin voitaisiin sisällyttää jätteenkäsittelystrategia; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että tuoteinnovoinnin, tuotteiden koon pienenemisen ja tuotteiden korvaamisen nopeus, joka koskee erityisesti tieto- ja viestintätekniikan tuotteita ja kuluttajalaitteita, vauhdittaa elektroniikkajätteen syntymistä; on huolissaan siitä, että elektroniikkajätteen laittomat ja epäasianmukaiset siirrot ovat erittäin yleisiä useimmissa kehitysmaissa riippumatta siitä, onko maissa elektroniikkajätteitä koskevaa kansallista lainsäädäntöä; vaatii parempaa koordinointia, jotta voidaan selvittää maailmanlaajuisesti elektroniikkajätteen synnyn ehkäisemisen sekä jätteen keruun ja käsittelyn kaikki mahdollisuudet; kehottaa EU:ta ja AKT-maita tekemään tiiviimpää yhteistyötä yksityissektorin kanssa ja käsittelemään yritysten vastuuta sähkö- ja elektroniikkalaitteiden tuotannossa, erityisesti laitteiden elinkaaren alkuvaiheissa, kuten raaka-aineiden hankinnassa sekä laitteiden suunnittelussa ja valmistuksessa, sekä laitteiden korjaamisessa, uudelleenkäytössä ja kunnostuksessa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | muistuttaa, että keräämätön jäte on vakava kansanterveydellinen ongelma kehitysmaissa, erityisesti sellaisissa kotitalouksissa eläville lapsille, joiden käytössä ei ole jätteidenkeruupalveluja; toteaa, että tukossa olevat viemärit pahentavat tulvia ja levittävät tartuntatauteja; on huolissaan kaatopaikkojen ja jätteiden avopolton terveys- ja ympäristövaikutuksista (maaperän vaikea saastuminen, makean veden, pohjaveden ja merien pilaantuminen, paikalliset ilmansaasteet ja ilmastonmuutos); painottaa, että Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelman (UNEP) jätehuollon maailmanlaajuisia näkymiä koskevan julkaisun ”Global Waste Management Outlook” (2015) mukaan toimien laiminlyönnin kustannukset (muun muassa terveydenhuolto, tuotannon menetys, tulvavahingot ja puhdistuskustannukset huomioon ottaen) ovat kehitysmaissa 5–10-kertaiset kunnollisen jätehuollon asukaskohtaisiin kustannuksiin verrattuna; kehottaa komissiota tarjoamaan edellä mainitut seikat huomioon ottaen asianmukaisia kannustimia julkisille investoinneille, jotka suunnataan ympäristön kannalta kestävään jätehuoltoon AKT-valtioissa; painottaa, että kaikkien yksityissektorin osallistumista tukevien kannustimien olisi edistettävä kestävyyttä, kaikkia työntekijöiden oikeuksia kunnioittavien työpaikkojen luomista ja vaurauden kasvua kestävän kehityksen takaavalla tavalla; katsoo, että investointeja voitaisiin kannustaa muun muassa alentamalla perittäviä maksuja, myöntämällä verovapautuksia, edistämällä erityisesti nuorten työhönottoa ja henkilöstökoulutusta sekä vaihtamalla hyviä käytäntöjä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa komissiota käynnistämään yhteistyössä AKT-valtioiden kanssa tiedotuskampanjoita jätteiden lajittelusta ja muovipussien vastuullisesta käytöstä, muun muassa koulujen opetusohjelmien yhteydessä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | muistuttaa, että kansallisten jätehuoltostrategioiden laatimisessa olisi otettava huomioon paikallinen biologinen monimuotoisuus ja paikalliset ekosysteemit; katsoo, että niillä on merkittävä ekologinen, kulttuurinen ja esteettinen arvo ja että AKT-maiden ruoan ja veden saanti, terveydenhuolto ja matkailu ovat erittäin riippuvaisia niistä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toteaa huolestuneena, että vaarallisten jätteiden laittomat kuljetukset ovat UNEPin ja Interpolin mukaan yksi viidestä merkittävimmistä ympäristörikollisuuden muodoista; kehottaa niitä AKT-valtioita, jotka eivät ole vielä allekirjoittaneet Baselin (13), Bamakon (14), Tukholman (15) ja Rotterdamin (16) yleissopimuksia, allekirjoittamaan ne, ja kehottaa kaikkia AKT-valtioita ottamaan käyttöön tehokasta lainsäädäntöä, jossa kielletään vaarallisten jätteiden tuonti ja vienti, tehdään umpimähkäisestä vaarallisten jätteiden sijoittamisesta rangaistavaa ja kriminalisoidaan laittomat jätekuljetukset; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita lisäämään hallinnon ja oikeuslaitoksen uudistuksiin suunnattua virallisen kehitysavun osuutta ympäristörikosten torjumiseksi ja ehkäisemiseksi erityisesti vähemmän kehittyneissä maissa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa AKT-valtioita kieltämään virallisesti alueellaan ympäristöä vakavasti vahingoittavien biohajoamattomien muovipussien tuonnin, valmistuksen ja myynnin, jos ne eivät ole vielä niin tehneet; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa AKT-valtioita, Euroopan unionia ja kansainvälistä yhteisöä tehostamaan toimia, joilla pannaan täytäntöön meriympäristön suojelua koskevan maailmanlaajuisen toimintaohjelman suositukset, sekä turvaamaan sinisen talouden mahdollisuudet, jotta rannikolla sijaitsevien AKT-valtioiden asukkaiden toimeentuloon kohdistuvia uhkia voidaan asteittain vähentää, erityisesti pienissä saarivaltioissa, joiden selviytyminen on vahvasti riippuvainen tästä alasta; kehottaa myös tukemaan kansallisia sosioekonomisia kehityssuunnitelmia näiden maiden kestävän kehityksen turvaamiseksi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | painottaa, että rikoksentekijöiden lannistamiseksi on tarpeen soveltaa todella varoittavia seuraamuksia; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa AKT-valtioita suunnittelemaan integroituja jätehuoltosuunnitelmia, joiden pohjalta voidaan suorittaa säännöllisiä tarkastuksia ja valvoa asianmukaisia jätehuoltojärjestelmiä; kehottaa EU:ta ja muita asiaan liittyviä kansainvälisiä organisaatioita laatimaan mitattavissa olevia maa- ja tapauskohtaisia perusteita, joita AKT-valtiot voisivat käyttää välineenä jätehuoltojärjestelmiensä parantamiseksi; kehottaa julkaisemaan vuosittain jätehuoltoraportteja, jotta nykyisiä avustuksia ja tukitoimenpiteitä voidaan arvioida saatujen tulosten pohjalta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa AKT-valtioita käynnistämään omien varojensa ja resurssiensa avulla pilottihankkeita, jotka koskevat erityisesti jätehuoltoon liittyvää huippuosaamista, sekä kehittämään tässä yhteydessä mallin, jota voidaan käyttää muilla aloilla; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa AKT-valtioita investoimaan kierrätystä ja hygieniaa koskevaan koulutukseen sekä paikalliselle henkilöstölle tarjottavaan, turvallista ja ympäristön kannalta kestävää jätehuoltoa koskevaan koulutukseen; kehottaa välittämään tietoa henkilöstön lisäksi myös koko väestölle koululaisista alkaen, jotta voidaan lisätä tietoisuutta kestävän lähestymistavan tarpeellisuudesta ympäristö- ja jätteenkäsittelyasioissa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | painottaa jälleen jokapäiväisten ja yksinkertaisten jätteenkäsittelytoimien merkitystä; kehottaa AKT-valtioita investoimaan kunnallisella tasolla yksinkertaisiin, pitkäaikaisiin infrastruktuureihin ja lisäämään tällä tavoin yhteisöjen ja lähiöiden mahdollisuuksia parantaa jätehuoltoa alueillaan ja hyödyntää järjestelmistä saatavia sivutuotteita; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa EU:ta tarjoamaan AKT-valtioille jätehuoltoon ja kiertotalouteen liittyvää teknistä, taloudellista, logistista ja hallinnollista tukea ja asiantuntemusta, jotta voidaan edistää parhaita käytäntöjä ja osaamista sekä teknologian, teknisten materiaalien ja laitteiden siirtoa muun muassa muovijätteen sekä radioaktiivisen, biologisen, kemiallisen ja biokemiallisen jätteen aloilla; |
| --- | --- |

19.

| 20. | muistuttaa EU:n ja AKT:n kaupunkien välisten kumppanuuksien mahdollisista myönteisistä vaikutuksista hyvien käytäntöjen vaihtoon ja kehottaa kaupunginjohtajia ja kunnallisviranomaisia pyrkimään aktiivisesti luomaan uusia kumppanuuksia ja vahvistamaan jo olemassa olevia; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa EU:n ja AKT-maiden kansalaisyhteiskunnan järjestöjä, jotka osallistuvat ympäristöasioita ja luonnonvarojen käytön tehokkuutta koskeviin toimiin, luomaan kumppanuuksia, kehittämään yhteisiä ohjelmia ja jakamaan tietämystään; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa EU:ta tarjoamaan AKT-valtioille jätteiden, erityisesti muovin ja alumiinin, kierrätykseen liittyvää teknologista asiantuntemusta; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa EU:ta laatimaan yhteistyössä AKT-valtioiden kanssa luettelon sellaisista kohteista ja maantieteellisistä alueista, joissa jätehuolto tuntuu olevan erityisen suuri ongelma, tehokkaan ja toimivan toimintastrategian käynnistämiseksi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa AKT-valtioita perustamaan viipymättä alueellisia hätäapujärjestelmiä järkevän jäte- ja jätevesihuollon varmistamiseksi humanitaaristen kriisien, kuten konfliktien tai luonnonkatastrofien, yhteydessä, jotta valtiot voivat niiden jälkeen palata nopeasti normaalielämään; |
| --- | --- |

24.

| 25. | muistuttaa, että jätehuolto edellyttää hyvää hallintotapaa, ja painottaa, että jätehuollon ja luonnonvarojen käytön tehostamisen pitäisi olla osa suunnitelmaa, jolla pyritään hillitsemään ilmastonmuutosta; kehottaa AKT-valtioita luomaan yhteistyöfoorumeja eri sidosryhmien ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa 3R-lähestymistavan (jätteiden synnyn vähentäminen sekä jätteiden uudelleenkäyttö ja kierrätys) tehostamiseksi; kehottaa lisäksi perustamaan vastaavanlaisia foorumeja AKT:n ja EU:n jäsenvaltioiden välille; |
| --- | --- |

25.

| 26. | muistuttaa, että jätteistä tuotettua energiaa koskevat ympäristöystävälliset aloitteet voivat auttaa ratkaisemaan sekä jätteisiin että energiaköyhyyteen liittyviä ongelmia; kehottaa AKT-valtioita ja EU:ta tekemään tiiviimpää yhteistyötä tällä alalla ja suunnittelemaan tehokkaita jätteenkeruuohjelmia polttoaineen toimittamiseksi energiantuotantolaitoksiin; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tähdentää, että on kannustettava energian talteenottoa jätteistä; muistuttaa kaatopaikkojen tuottavan runsaasti metaania, joka on merkittävä kasvihuonekaasu; muistuttaa, että biokaasujärjestelmissä käsitellään orgaanisia jätteitä ja tuotetaan niistä biokaasua energiatarpeiden tyydyttämiseksi, samalla kuin vähennetään terveydelle ja ilmakehälle vahingollisten kaasujen päästöjä; kehottaa sen vuoksi helpottamaan ja rahoittamaan erityisesti tämäntyyppisten teknologioiden kehittämistä, jotta niitä voitaisiin käyttää taantuneilla esikaupunkialueilla; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Eurooppa-neuvostolle, Afrikan unionille, yleisafrikkalaiselle parlamentille, AKT-valtioiden ja EU:n jäsenvaltioiden alueellisille ja kansallisille parlamenteille sekä AKT-valtioiden alueellisille järjestöille. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  Annettu AKT:n ja EU:n yhteisessä parlamentaarisessa edustajakokouksessa Brysselissä (Belgia) 20. kesäkuuta 2018.

(2)  EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3.

(3)  EUVL L 365, 19.12.2014, s. 89.

(4)  EUVL L 370, 30.12.2014, s. 44.

(5)  http://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/study.pdf

(6)  http://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/plastics.pdf

(7)  EUVL L 312, 22.11.2008, s. 3.

(8)  EUVL L 190, 12.7.2006, s. 1.

(9)  EYVL L 332, 28.12.2000, s. 81.

(10)  EYVL L 226, 6.9.2000, s. 3.

(11)  EYVL L 182, 16.7.1999, s. 1.

(12)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/acp/2014_mauritius/pdf/un_habitat_presentation_en.pdf

(13)  http://www.basel.int/Portals/4/Basel%20Convention/docs/text/BaselConventionText-e.pdf

(14)  https://au.int/sites/default/files/treaties/7774-treaty-0015_-_bamako_convention_on_hazardous_wastes_e.pdf

(15)  http://www.pops.int/Portals/0/download.aspx?d=UNEP-POPS-TREATY-NOTIF-CN681-2015.En.pdf

(16)  http://www.pic.int/Portals/5/download.aspx?d=UNEP-FAO-RC-CONVTEXT-2015.English.pdf

---

| 15.11.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 415/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 415/18

---

PÄÄTÖSLAUSELMA (1)

kiireellisistä uusista keinoista kansainvälisen terrorismin torjumiseksi

(2018/C 415/04)

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous

| — | kokoontui Brysselissä (Belgiassa) 18.–20. kesäkuuta 2018, |
| --- | --- |

—

kokoontui Brysselissä (Belgiassa) 18.–20. kesäkuuta 2018,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon vuonna 2000 tehdyn Cotonoun sopimuksen ja siihen vuonna 2005 ja 2010 tehdyt tarkistukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2000 tehdyn Cotonoun sopimuksen ja siihen vuonna 2005 ja 2010 tehdyt tarkistukset,

| — | ottaa huomioon Abidjanissa (Norsunluurannikko) 30. marraskuuta 2017 annetun Afrikan unionin ja Euroopan unionin viidennen huippukokouksen yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Abidjanissa (Norsunluurannikko) 30. marraskuuta 2017 annetun Afrikan unionin ja Euroopan unionin viidennen huippukokouksen yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon 1. maaliskuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin suosituksen neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle jihadistien tulonlähteiden katkaisemisesta – terrorismin rahoitukseen puuttuminen (2017/2203(INI)), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. maaliskuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin suosituksen neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle jihadistien tulonlähteiden katkaisemisesta – terrorismin rahoitukseen puuttuminen (2017/2203(INI)),

| — | ottaa huomioon 15. maaliskuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/541 terrorismin torjumisesta sekä neuvoston puitepäätöksen 2002/475/YOS korvaamisesta sekä neuvoston päätöksen 2005/671/YOS muuttamisesta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. maaliskuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/541 terrorismin torjumisesta sekä neuvoston puitepäätöksen 2002/475/YOS korvaamisesta sekä neuvoston päätöksen 2005/671/YOS muuttamisesta (2),

| — | ottaa huomioon neuvoston vuonna 2005 hyväksymän EU:n terrorisminvastaisen strategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston vuonna 2005 hyväksymän EU:n terrorisminvastaisen strategian,

| — | ottaa huomioon radikalisoitumisen ja terrorismiin värväyksen torjumiseksi laaditun tarkistetun EU:n strategian, joka hyväksyttiin oikeus- ja sisäasioiden neuvoston istunnossa 19. toukokuuta 2014 ja vahvistettiin Euroopan unionin neuvostossa 5. ja 6. kesäkuuta 2014 (9956/14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon radikalisoitumisen ja terrorismiin värväyksen torjumiseksi laaditun tarkistetun EU:n strategian, joka hyväksyttiin oikeus- ja sisäasioiden neuvoston istunnossa 19. toukokuuta 2014 ja vahvistettiin Euroopan unionin neuvostossa 5. ja 6. kesäkuuta 2014 (9956/14),

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin terrorisminvastaisen kehyksen, muun muassa heinäkuussa 1999 hyväksytyn Afrikan yhtenäisyysjärjestön OAU:n / Afrikan unionin terrorismin ehkäisyä ja torjuntaa koskevan yleissopimuksen ja sen heinäkuussa 2004 hyväksytyn lisäpöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin terrorisminvastaisen kehyksen, muun muassa heinäkuussa 1999 hyväksytyn Afrikan yhtenäisyysjärjestön OAU:n / Afrikan unionin terrorismin ehkäisyä ja torjuntaa koskevan yleissopimuksen ja sen heinäkuussa 2004 hyväksytyn lisäpöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmat 2396 (2017), 2395 (2017) ja 2178 (2014) sekä kaikki muut terrorismin torjumisesta annetut päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmat 2396 (2017), 2395 (2017) ja 2178 (2014) sekä kaikki muut terrorismin torjumisesta annetut päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon vuonna 2006 hyväksytyn Yhdistyneiden kansakuntien maailmanlaajuisen terrorisminvastaisen strategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2006 hyväksytyn Yhdistyneiden kansakuntien maailmanlaajuisen terrorisminvastaisen strategian,

| — | ottaa huomioon vuonna 2016 annetun Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen päätöslauselman 70/291 Yhdistyneiden kansakuntien maailmanlaajuisen terrorisminvastaisen strategian viidennestä tarkistuksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2016 annetun Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen päätöslauselman 70/291 Yhdistyneiden kansakuntien maailmanlaajuisen terrorisminvastaisen strategian viidennestä tarkistuksesta,

| — | ottaa huomioon 15. kesäkuuta 2017 annetun Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen päätöslauselman 71/291 terrorisminvastaisesta toiminnasta vastaavan Yhdistyneiden kansakuntien toimiston perustamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. kesäkuuta 2017 annetun Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen päätöslauselman 71/291 terrorisminvastaisesta toiminnasta vastaavan Yhdistyneiden kansakuntien toimiston perustamisesta,

| — | ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2017 laaditun YK:n terrorisminvastaisen komitean ehdotuksen kattavasta kansainvälisestä kehyksestä terroristien propagandan torjumiseksi (S/2017/375), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2017 laaditun YK:n terrorisminvastaisen komitean ehdotuksen kattavasta kansainvälisestä kehyksestä terroristien propagandan torjumiseksi (S/2017/375),

| — | ottaa huomioon kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman, jonka YK:n yleiskokous hyväksyi 25. syyskuuta 2015, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman, jonka YK:n yleiskokous hyväksyi 25. syyskuuta 2015,

| — | ottaa huomioon terrorismin ennaltaehkäisyä koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen (14445/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon terrorismin ennaltaehkäisyä koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen (14445/2017),

| — | ottaa huomioon kesäkuussa 1981 annetun Afrikan peruskirjan ihmisoikeuksista ja kansojen oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kesäkuussa 1981 annetun Afrikan peruskirjan ihmisoikeuksista ja kansojen oikeuksista,

| — | ottaa huomioon EU:n perusoikeuskirjan, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2, 3 ja 6 artiklan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen asiaankuuluvat artiklat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n perusoikeuskirjan, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2, 3 ja 6 artiklan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen asiaankuuluvat artiklat,

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| A. | toteaa, että monissa Afrikan ja EU:n maissa on viime vuosina tehty lukuisia ihmishenkiä vaatineita terroritekoja, ja sen vuoksi ne ovat yhteinen haaste sekä EU:lle että AKT-maille; katsoo, että kaikki terroriteot ovat rikoksia ja epäoikeutettuja vaikuttimistaan riippumatta; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että monissa Afrikan ja EU:n maissa on viime vuosina tehty lukuisia ihmishenkiä vaatineita terroritekoja, ja sen vuoksi ne ovat yhteinen haaste sekä EU:lle että AKT-maille; katsoo, että kaikki terroriteot ovat rikoksia ja epäoikeutettuja vaikuttimistaan riippumatta;

| B. | katsoo, että Euroopassa ja AKT-maissa yhteiskuntiin kohdistuva terroriuhka on suurelta osin kotimaisten eikä ulkomaisten terroristien aiheuttamaa; toteaa, ettei terrorismin ja muuttoliikkeen välillä ole todettu yhteyttä; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että Euroopassa ja AKT-maissa yhteiskuntiin kohdistuva terroriuhka on suurelta osin kotimaisten eikä ulkomaisten terroristien aiheuttamaa; toteaa, ettei terrorismin ja muuttoliikkeen välillä ole todettu yhteyttä;

| C. | toteaa, että 90 prosenttia kaikista terrori-iskuista on tehty maissa, jotka ovat osapuolina väkivaltaisissa konflikteissa, ja tilannetta pahentaa aseiden helppo saatavuus; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että 90 prosenttia kaikista terrori-iskuista on tehty maissa, jotka ovat osapuolina väkivaltaisissa konflikteissa, ja tilannetta pahentaa aseiden helppo saatavuus;

| D. | toteaa, että vuonna 2017 pelkästään Afrikassa tehtiin 1 800 terrori-iskua, joista puoleen ovat syyllisiä al-Shabab-ryhmään kuuluvat terroristit; ottaa huomioon, että Isis on kärsinyt mittavia tappioita Irakissa ja Syyriassa ja etsii nyt uusia taistelukenttiä Afrikan mantereella; toteaa, että al-Qaida laajentaa koko ajan verkostojaan Länsi- ja Keski-Afrikassa, erityisesti Nigerissä, Burkina Fasossa ja Nigeriassa; toteaa, että selvä enemmistö jihad-terroristien uhreista on muslimeja; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että vuonna 2017 pelkästään Afrikassa tehtiin 1 800 terrori-iskua, joista puoleen ovat syyllisiä al-Shabab-ryhmään kuuluvat terroristit; ottaa huomioon, että Isis on kärsinyt mittavia tappioita Irakissa ja Syyriassa ja etsii nyt uusia taistelukenttiä Afrikan mantereella; toteaa, että al-Qaida laajentaa koko ajan verkostojaan Länsi- ja Keski-Afrikassa, erityisesti Nigerissä, Burkina Fasossa ja Nigeriassa; toteaa, että selvä enemmistö jihad-terroristien uhreista on muslimeja;

| E. | toteaa, että Sahelin alueelle sijoittautuneet terroristijärjestöt käyttävät hyväkseen alueen maiden haavoittuvuutta sekä rajojen pituutta ja huokoisuutta, sillä ne helpottavat mahdollisuutta käyttää Libyan asevarastoja; katsoo, ettei alueelle voida palauttaa rauhaa, jollei Libyaan onnistuta palauttamaan valtion auktoriteettia, yhteiskuntajärjestystä ja yleistä vakautta; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että Sahelin alueelle sijoittautuneet terroristijärjestöt käyttävät hyväkseen alueen maiden haavoittuvuutta sekä rajojen pituutta ja huokoisuutta, sillä ne helpottavat mahdollisuutta käyttää Libyan asevarastoja; katsoo, ettei alueelle voida palauttaa rauhaa, jollei Libyaan onnistuta palauttamaan valtion auktoriteettia, yhteiskuntajärjestystä ja yleistä vakautta;

| F. | toteaa, että naiset ja lapset ovat olleet kaikkein suojattomimpia terrorismin edessä, ja katsoo lasten joutuneen kärsimään kohtuuttomasti; toteaa, että raiskauksia, lasten sieppauksia ja lapsisotilaiden värväystapauksia on ollut lukemattomia ja lapsia ja naisia on radikalisoitunut; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että naiset ja lapset ovat olleet kaikkein suojattomimpia terrorismin edessä, ja katsoo lasten joutuneen kärsimään kohtuuttomasti; toteaa, että raiskauksia, lasten sieppauksia ja lapsisotilaiden värväystapauksia on ollut lukemattomia ja lapsia ja naisia on radikalisoitunut;

| G. | toteaa, että pääoman liikkuvuuden lisääntyminen, rahoitusalan uudet suuntaukset, kuten kryptovaluutat ja joukkorahoitus, vero- ja tullilainsäädännön aukot sekä asiakkaan tuntemisvelvollisuutta koskevien vaatimusten puuttuminen globaalissa kaupassa ovat tarjonneet terroristiverkostoille mahdollisuuden kerätä varoja ja ylläpitää toimintaansa; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että pääoman liikkuvuuden lisääntyminen, rahoitusalan uudet suuntaukset, kuten kryptovaluutat ja joukkorahoitus, vero- ja tullilainsäädännön aukot sekä asiakkaan tuntemisvelvollisuutta koskevien vaatimusten puuttuminen globaalissa kaupassa ovat tarjonneet terroristiverkostoille mahdollisuuden kerätä varoja ja ylläpitää toimintaansa;

| H. | toteaa, että ilmastonmuutos lisää osaltaan vesi- ja elintarvikepulaa ja aiheuttaa muiden resurssien ehtymistä, ja katsoo, että nämä seikat synnyttävät maanomistukseen liittyviä konflikteja, pahentavat köyhyyttä ja luovat kasvualustan terrorismille; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että ilmastonmuutos lisää osaltaan vesi- ja elintarvikepulaa ja aiheuttaa muiden resurssien ehtymistä, ja katsoo, että nämä seikat synnyttävät maanomistukseen liittyviä konflikteja, pahentavat köyhyyttä ja luovat kasvualustan terrorismille;

| I. | katsoo ulkomaisia taistelijoita koskevan ilmiön kehittyneen; toteaa, että tuhannet ulkomaiden kansalaiset ovat lähteneet matkaan aikeenaan liittyä terroristiryhmiin ja osallistua selkkauksiin; katsoo, että Isisin ilmeisen alueellisen tappion seurauksena monet heistä pyrkivät todennäköisesti palaamaan kotimaihinsa; toteaa tämän olevan vakava turvallisuusriski näille maille; |
| --- | --- |

I.

katsoo ulkomaisia taistelijoita koskevan ilmiön kehittyneen; toteaa, että tuhannet ulkomaiden kansalaiset ovat lähteneet matkaan aikeenaan liittyä terroristiryhmiin ja osallistua selkkauksiin; katsoo, että Isisin ilmeisen alueellisen tappion seurauksena monet heistä pyrkivät todennäköisesti palaamaan kotimaihinsa; toteaa tämän olevan vakava turvallisuusriski näille maille;

| J. | toteaa, että terroristiverkostojen ja järjestäytyneen rikollisuuden päällekkäisyydestä on yhä enemmän näyttöä, kun tarkastellaan aseiden, öljyn, luonnonvarojen, tupakan, alkoholin, huumausaineiden, uhanalaisten eläinten ja kulttuuriesineiden laitonta kauppaa sekä ihmiskauppaa; ottaa huomioon, että tällaisella kaupalla on rahoitettu huomattavasti terrorismia; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että terroristiverkostojen ja järjestäytyneen rikollisuuden päällekkäisyydestä on yhä enemmän näyttöä, kun tarkastellaan aseiden, öljyn, luonnonvarojen, tupakan, alkoholin, huumausaineiden, uhanalaisten eläinten ja kulttuuriesineiden laitonta kauppaa sekä ihmiskauppaa; ottaa huomioon, että tällaisella kaupalla on rahoitettu huomattavasti terrorismia;

| K. | toteaa, että terroristijärjestöt ovat käyttäneet internetiä, pimeää verkkoa, sosiaalista mediaa ja tieto- ja viestintätekniikkaa levittääkseen propagandaansa, hankkiakseen rahoitusta ja kehittyäkseen todella maailmanlaajuisiksi verkostoiksi joutumatta hankkimaan fyysistä tukikohtaa; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että terroristijärjestöt ovat käyttäneet internetiä, pimeää verkkoa, sosiaalista mediaa ja tieto- ja viestintätekniikkaa levittääkseen propagandaansa, hankkiakseen rahoitusta ja kehittyäkseen todella maailmanlaajuisiksi verkostoiksi joutumatta hankkimaan fyysistä tukikohtaa;

| L. | katsoo, että rauhanturvaoperaatiot ovat osallistuneet terrorismista kärsineillä alueilla yhä voimakkaammin terrorismin vastaiseen toimintaan, muun muassa siviiliväestön suojeluun ja mahdollisten uhkien vastaisiin pelotteisiin; ottaa huomioon huolestuneet väitteet siitä, että sotilaallista avunantoa olisi lisätty kehitysaputoimien kustannuksella; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että rauhanturvaoperaatiot ovat osallistuneet terrorismista kärsineillä alueilla yhä voimakkaammin terrorismin vastaiseen toimintaan, muun muassa siviiliväestön suojeluun ja mahdollisten uhkien vastaisiin pelotteisiin; ottaa huomioon huolestuneet väitteet siitä, että sotilaallista avunantoa olisi lisätty kehitysaputoimien kustannuksella;

| M. | katsoo, ettei terrorismia ja väkivaltaisia äärilääkkeitä voida kukistaa ainoastaan sotilas- tai poliisivoimin; katsoo, että terrorisminvastainen toiminta voi olla tehokasta vain osana kokonaisvaltaisempaa lähestymistapaa, jossa yhdistyvät kriisinhallinta ja -ehkäisy, sovittelu ja poliittinen vuoropuhelu, valmiuksien ja instituutioiden kehittäminen sekä kehitysaputoimet; |
| --- | --- |

M.

katsoo, ettei terrorismia ja väkivaltaisia äärilääkkeitä voida kukistaa ainoastaan sotilas- tai poliisivoimin; katsoo, että terrorisminvastainen toiminta voi olla tehokasta vain osana kokonaisvaltaisempaa lähestymistapaa, jossa yhdistyvät kriisinhallinta ja -ehkäisy, sovittelu ja poliittinen vuoropuhelu, valmiuksien ja instituutioiden kehittäminen sekä kehitysaputoimet;

| N. | toteaa, että terrorismia torjuvissa ennaltaehkäisystrategioissa olisi puututtava terrorismin ja radikalisoitumisen perimmäisiin syihin, joita ovat muun muassa huono hallintotapa, korruptio, oikeusvaltion puuttuminen ja rankaisemattomuus sekä sosioekonomiset tekijät, kuten köyhyys, puutteellinen elintarviketurva, suuri sosiaalinen ja taloudellinen eriarvoisuus, koulutusmahdollisuuksien puute, työttömyys, rotuun tai etniseen alkuperään perustuva syrjintä sekä sosiaalinen syrjäytyminen; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että terrorismia torjuvissa ennaltaehkäisystrategioissa olisi puututtava terrorismin ja radikalisoitumisen perimmäisiin syihin, joita ovat muun muassa huono hallintotapa, korruptio, oikeusvaltion puuttuminen ja rankaisemattomuus sekä sosioekonomiset tekijät, kuten köyhyys, puutteellinen elintarviketurva, suuri sosiaalinen ja taloudellinen eriarvoisuus, koulutusmahdollisuuksien puute, työttömyys, rotuun tai etniseen alkuperään perustuva syrjintä sekä sosiaalinen syrjäytyminen;

| O. | katsoo, että kehitysyhteistyöllä on keskeinen merkitys, kun pyritään korjaamaan olosuhteita, joita terroristijohtajat hyödyntävät ja pyrkivät säilyttämään; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että kehitysyhteistyöllä on keskeinen merkitys, kun pyritään korjaamaan olosuhteita, joita terroristijohtajat hyödyntävät ja pyrkivät säilyttämään;

| P. | katsoo, että perusoikeuksien kunnioittaminen ja asianmukainen tasapaino rankaisu-, ennaltaehkäisy- ja korjaustoimien välillä ovat keskeisiä tekijöitä tuloksellisissa terrorismin vastaisissa politiikoissa; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että perusoikeuksien kunnioittaminen ja asianmukainen tasapaino rankaisu-, ennaltaehkäisy- ja korjaustoimien välillä ovat keskeisiä tekijöitä tuloksellisissa terrorismin vastaisissa politiikoissa;

| 1. | tuomitsee jyrkästi kaikki terroriteot ja niihin syyllistyneet; ilmaisee osanottonsa kaikille terroritekojen uhreille; painottaa, että terrorismin uhrien auttaminen on hallitusten ehdoton velvollisuus; toteaa jälleen, että terroriteot tai terroritekojen ja terroristiverkostojen tukeminen ja rahoittaminen eivät ole milloinkaan oikeutettuja niiden sosiaalisista, taloudellisista, uskonnollisista tai poliittisista vaikuttimista riippumatta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että EU:n ja AKT-maiden kannalta on tärkeää panna täytäntöön laaja-alainen strategia, jolla puututaan terrorismin perimmäisiin syihin tehokkaan ja riippumattoman oikeuslaitoksen sekä rikosoikeuden, koulutuksen, taloudellisen ja sosiaalisen osallisuuden, lainvalvonnan ja rajatarkastusten aloilla toteutettavien tarkoituksenmukaisten politiikkojen avulla varmistaen samalla, että turvallisuutta, puolustusta, kauppaa, talouskehitystä ja humanitaarista apua koskevat politiikat ovat keskenään johdonmukaisia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | muistuttaa kehityksen ja turvallisuuden välisestä vahvasta siteestä; palauttaa mieliin, että taloudellista eriarvoisuutta on pyrittävä kiireesti vähentämään ja että valtioille on annettava mahdollisuus täyttää niille kuuluvat suvereenit tehtävät, muun muassa varmistaa koulutuksen, työpaikkojen, oikeussuojan ja terveydenhuollon saatavuus; katsoo, että tällä tavoin kumppanimaiden nuorille voidaan tarjota myönteisiä tulevaisuudennäkymiä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kiinnittää erityistä huomiota hyvää hallintoa, valtiorakenteiden kehittämistä, rankaisemattomuutta ja ihmisoikeuksia koskeviin haasteisiin maissa, jotka ovat eniten kärsineet terrorismista ja epävakaudesta; kannustaa kaikkia kumppaneita toimimaan yhteistyössä ja puuttumaan konflikteihin mahdollisesti johtavan epävakauden perimmäisiin syihin sekä kehittämään johdonmukaisen strategian, jolla lujitetaan hallintoa, oikeusvaltiota ja valtion ja alueellisten instituutioiden vastuuvelvollisuutta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | muistuttaa radikalisoitumisen ja terroristiverkostojen värväystoiminnan olevan globaali ilmiö; kehottaa EU:ta ja AKT-maita lujittamaan toimiaan radikalisoitumisen torjumiseksi ja puuttumaan sen perimmäisiin syihin muun muassa edistämällä sopeutumista kouluun ja yhteiskuntaan sekä toteuttamalla ohjelmia etnisten ja uskonnollisten vähemmistöjen sekä syrjäytyneiden yhteisöjen mahdollisuuksien parantamiseksi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa, että uskonnolliset ääriliikkeet esittävät vääristelevää propagandaa, jolla vieraantuneita ihmisiä houkutellaan terrorismiin; painottaa, että on kehitettävä voimakasta vastapropagandaa ja toimenpiteitä, joilla kannustetaan uskontokuntien välistä vuoropuhelua AKT-maissa ja EU:n jäsenvaltioissa, erityisesti nuorten keskuudessa, keskinäisen ymmärryksen ja kunnioituksen parantamiseksi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | katsoo, että naiset, nuoret, kansalaisyhteiskunta ja paikallisyhteisöt olisi saatava osallistumaan aktiivisesti terrorisminvastaiseen toimintaan ja erityisesti radikalisoitumista vähentäviin ja ehkäiseviin toimiin; korostaa uskonnollisten johtajien myönteistä roolia radikalisoitumisen vähentämisessä, esimerkiksi Kamerunissa ja Mauritaniassa; kehottaa EU:ta ja AKT-maita jatkamaan näiden aloitteiden pohjalta ja vaihtamaan edelleen aiheeseen liittyviä parhaita käytäntöjä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toteaa jälleen, että rikosoikeusjärjestelmämme tarkoituksena olisi oltava ihmisten sopeuttaminen uudelleen, jotta he eivät olisi enää vaaraksi yhteiskunnalle sinne palatessaan; kehottaa sen vuoksi laatimaan kuntouttamis- ja sopeuttamisstrategioita; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on erittäin huolissaan vankien radikalisoitumisilmiöstä ja kehottaa EU:ta ja AKT-maita puuttumaan tähän kysymykseen, muun muassa parantamalla vankilajärjestelmien rahoitusta, välttämällä vankiloiden ylikuormittamista ja tehostamalla hallintojärjestelmiä, jotta voidaan tunnistaa radikalisoituneet vangit, seurata ja ehkäistä radikalisoitumisprosessia, tarjota vankiloiden henkilöstölle erityiskoulutusta ja käynnistää koulutusohjelmia radikalisoitumisen vähentämiseksi ja radikalisoitumisvaarassa olevien entisten vankien yhteiskuntaan sopeuttamisen tehostamiseksi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että terrorismin rahoitusta on ehkäistävä ja torjuttava ja siitä on pantava syytteeseen direktiivin (EU) 2017/541 ja Euroopan parlamentin suositusten mukaisesti; katsoo, että tarkastusten tehostaminen, rahoitustoimien seuranta, yhteistyön parantaminen ja lainvalvontatietojen vaihtaminen auttaisivat lakkauttamaan terrorismiin liittyvän toiminnan rahoituksen ja tunnistamaan terroristiverkostoja ja niitä tukevia rakenteita; korostaa, että rahanpesu, laiton kauppa, veropetokset ja muut verorikokset ovat merkittäviä terrorismin rahoituksen lähteitä ja niiden jäljittämisen ja torjumisen on siten oltava ensisijainen tavoite; pitää myönteisinä EU:n ja AKT-maiden aloitteita muun muassa aseiden, huumausaineiden ja kulttuuriesineiden laittoman kaupan pysäyttämiseksi, sillä saatavat voitot suunnataan usein terrorismin rahoitukseen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa EU:ta ja AKT-maita torjumaan tehokkaammin rajatylittävää järjestäytynyttä rikollisuutta, muun muassa siirtolaisten salakuljettamiseen, ihmiskauppaan ja huumausaineiden ja aseiden laittomaan myyntiin osallistuvia rikollisverkostoja; katsoo erityisesti, että on tehostettava edelleen tietojenvaihtoa sekä kiellettyjen aseiden jäljittämistä ja tuhoamista koskevaa yhteistyötä; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa EU:ta ja AKT-maita tehostamaan yhteistyötään terroristien tietotekniikan käyttöön puuttumiseksi ja erityisesti torjumaan propagandaa ja värväystoimintaa sosiaalisessa mediassa; kannustaa hallituksia ottamaan yksityissektori mukaan toimintaan; pitää myönteisenä terrorismin torjuntaan osallistuvaa maailmanlaajuista toimialajohtoista internetfoorumia ”Global Internet Forum to Counter Terrorism”; kehottaa komissiota saattamaan ajan tasalle vuonna 2013 laaditun kyberturvallisuusstrategian ja tarkistamaan voimassa olevaa kyberturvallisuuslainsäädäntöä; |
| --- | --- |

12.

| 13. | painottaa alueellisen ja alueiden välisen yhteistyön merkitystä terrorismin torjunnassa ja tukee voimakkaasti alueellisia aloitteita, kuten Afrikan unionin terrorisminvastaista kehystä; pitää lisäksi myönteisenä G5 Sahel -ryhmän maiden poliittista johtajuutta ja kehottaa EU:ta lujittamaan EU:n ja G5 Sahel -ryhmän kumppanuutta, erityisesti rahoituksen ja valmiuksien kehittämisen osalta, kaikilla aloilla, joilla G5-ryhmä tähtää politiikkojen yhdistämiseen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa tehostamaan EU:n ja AKT:n yhteistyötä sekä alueellista yhteistyötä, muun muassa parempaa tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa, jonka tarkoituksena on torjua rankaisemattomuutta, edistää oikeusvaltiota ja laajentaa poliisin ja oikeuslaitoksen valmiuksia; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita sekä AKT-maita lisäämään investointeja valmiuksien kehittämiseen, jotta voitaisiin tehostaa tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa rajavalvontaviranomaisten välillä ja torjua tällä tavoin rajat ylittävää terroritoimintaa; kehottaa kansainvälistä yhteisöä tukemaan Libyan, Nigerin, Sudanin ja Tšadin Niameyssä 3. huhtikuuta 2018 järjestetyssä kokouksessa tekemään päätöksen perustuvaa aloitetta maiden yhteisten rajojen valvonnasta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | katsoo, että kansainvälisen yhteisön ja alueellisten kumppaneiden olisi keskitettävä toimensa tukemaan valtion auktoriteetin palauttamista terrorismista eniten kärsivillä alueilla ja erityisesti Sahelin, Tšad-järven ja Afrikan sarven alueilla; on vakuuttunut siitä, että EU:n olisi toimittava välittäjänä ja edistettävä konfliktien rauhanomaista ratkaisemista; kehottaa Afrikan unionia, Euroopan unionia ja Yhdistyneitä kansakuntia yhdistämään voimansa ja käynnistämään kansainvälisen koordinoinnin, jolla Libyaa autetaan tekemään loppu maassa edelleen vallitsevasta kaoottisesta tilanteesta, ja toimimaan samalla yhteistyössä muiden keskeisten toimijoiden, kuten Arabiliiton, Yhdysvaltojen ja Maghreb-maiden kanssa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa EU:ta ja AKT-maita tekemään täysimääräistä yhteistyötä YK:n ja terrorismin torjuntaan osallistuvien alueellisten elinten kanssa; kehottaa kaikkia EU:n jäsenvaltioita ja AKT-valtioita allekirjoittamaan ja ratifioimaan YK:n 19 terrorisminvastaista yleissopimusta; pitää myönteisenä YK:n ensimmäisen terrorismin torjunnasta vastaavien virastojen huippukokouksen järjestämistä kesäkuussa 2018, mistä YK:n pääsihteeri ilmoitti tammikuussa Afrikan unionin ja YK:n huippukokouksessa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tähdentää, että AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden terrorisminvastaisen strategian, samoin kuin kaikkia muita rikollisuuden muotoja torjuvan strategian, on perustuttava oikeusvaltioperiaatteeseen ja perusoikeuksien kunnioittamiseen; korostaa, että terrorisminvastainen politiikka edellyttää demokraattista ja oikeudellista valvontaa ja sen tehokkuutta ja suhteellisuutta on arvioitava säännöllisesti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | muistuttaa, että kidutus on kiellettävä kaikissa olosuhteissa, kuten vahvistetaan YK:n kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisessa yleissopimuksessa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | painottaa voimakkaasti, etteivät terrorisminvastaiset toimintaohjelmat saa heikentää humanitaaristen toimijoiden valmiuksia antaa humanitaarista apua; huomauttaa, että humanitaarisen avun on oltava tasapuolista ja se on myös miellettävä tasapuoliseksi, jotta se tavoittaisi väestön, joka sitä tarvitsee; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, AKT:n neuvostolle, Afrikan unionille ja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Annettu AKT:n ja EU:n yhteisessä parlamentaarisessa edustajakokouksessa Brysselissä (Belgia) 20. kesäkuuta 2018.

(2)  EUVL L 88, 31.3.2017, s. 6.

---

| 15.11.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 415/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 415/22

---

PÄÄTÖSLAUSELMA (1)

Etelä-Sudanin humanitaarisesta kriisistä

(2018/C 415/05)

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous

| — | kokoontui Brysselissä (Belgiassa) 18.–20. kesäkuuta 2018, |
| --- | --- |

—

kokoontui Brysselissä (Belgiassa) 18.–20. kesäkuuta 2018,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon 12. huhtikuuta 2018 annetun YK:n turvallisuusneuvoston asiantuntijapaneelin loppuraportin Etelä-Sudanista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. huhtikuuta 2018 annetun YK:n turvallisuusneuvoston asiantuntijapaneelin loppuraportin Etelä-Sudanista,

| — | ottaa huomioon 26. maaliskuuta 2018 Afrikan sarven alueen maiden yhteistyöjärjestön (IGAD) ministerineuvoston 61. ylimääräisessä istunnossa annetun tiedonannon Etelä-Sudanin tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. maaliskuuta 2018 Afrikan sarven alueen maiden yhteistyöjärjestön (IGAD) ministerineuvoston 61. ylimääräisessä istunnossa annetun tiedonannon Etelä-Sudanin tilanteesta,

| — | ottaa huomioon Etelä-Sudanista annetun YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2406 (2018) sekä YK:n turvallisuusneuvoston kaikki aikaisemmat päätöslauselmat Etelä-Sudanista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Etelä-Sudanista annetun YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2406 (2018) sekä YK:n turvallisuusneuvoston kaikki aikaisemmat päätöslauselmat Etelä-Sudanista,

| — | ottaa huomioon troikan (Yhdysvallat, Yhdistynyt kuningaskunta ja Norja) ja EU:n 8. toukokuuta 2017 antaman julkilausuman Etelä-Sudanin turvallisuustilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon troikan (Yhdysvallat, Yhdistynyt kuningaskunta ja Norja) ja EU:n 8. toukokuuta 2017 antaman julkilausuman Etelä-Sudanin turvallisuustilanteesta,

| — | ottaa huomioon 16. huhtikuuta 2018 annetut Euroopan unionin neuvoston päätelmät Etelä-Sudanista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. huhtikuuta 2018 annetut Euroopan unionin neuvoston päätelmät Etelä-Sudanista,

| — | ottaa huomioon 23. maaliskuuta 2017 ja 14. joulukuuta 2017 annetut YK:n turvallisuusneuvoston puheenjohtajan julkilausumat Etelä-Sudanista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. maaliskuuta 2017 ja 14. joulukuuta 2017 annetut YK:n turvallisuusneuvoston puheenjohtajan julkilausumat Etelä-Sudanista,

| — | ottaa huomioon 29. tammikuuta 2017 annetun Afrikan unionin, IGADin ja YK:n yhteisen lehdistötiedotteen Etelä-Sudanista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. tammikuuta 2017 annetun Afrikan unionin, IGADin ja YK:n yhteisen lehdistötiedotteen Etelä-Sudanista,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselman Etelä-Sudanista (2017/2683(RSP)) sekä Euroopan parlamentin kaikki aikaisemmat päätöslauselmat Etelä-Sudanista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselman Etelä-Sudanista (2017/2683(RSP)) sekä Euroopan parlamentin kaikki aikaisemmat päätöslauselmat Etelä-Sudanista,

| — | ottaa huomioon vihamielisyyksien lopettamisesta, siviilien suojelusta ja humanitaarisen avun perillepääsystä tehdyn sopimuksen allekirjoittamisen 21. joulukuuta 2017, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vihamielisyyksien lopettamisesta, siviilien suojelusta ja humanitaarisen avun perillepääsystä tehdyn sopimuksen allekirjoittamisen 21. joulukuuta 2017,

| — | ottaa huomioon 17. elokuuta 2015 tehdyn Afrikan sarven alueen maiden yhteistyöjärjestön (IGAD) sopimuksen Etelä-Sudanin konfliktin ratkaisemisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. elokuuta 2015 tehdyn Afrikan sarven alueen maiden yhteistyöjärjestön (IGAD) sopimuksen Etelä-Sudanin konfliktin ratkaisemisesta,

| — | ottaa huomioon vuonna 2018 julkaistun maailmanlaajuisen raportin elintarvikekriisistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2018 julkaistun maailmanlaajuisen raportin elintarvikekriisistä,

| — | ottaa huomioon tarkistetun Cotonoun sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tarkistetun Cotonoun sopimuksen,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan,

| — | ottaa huomioon tavanomaisten aseiden kansainvälistä kauppaa säätelevän asekauppasopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tavanomaisten aseiden kansainvälistä kauppaa säätelevän asekauppasopimuksen,

| A. | ottaa huomioon, että Etelä-Sudanissa on ollut joulukuusta 2013 alkaen käynnissä sisällissota presidentti Salva Kiirille uskollisten joukkojen ja entisen varapresidentin Riek Macharin johtamien kapinallisten välillä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Etelä-Sudanissa on ollut joulukuusta 2013 alkaen käynnissä sisällissota presidentti Salva Kiirille uskollisten joukkojen ja entisen varapresidentin Riek Macharin johtamien kapinallisten välillä;

| B. | toteaa, että konfliktin kaikki osapuolet jatkavat sodankäyntiä elokuussa 2015 allekirjoitetun Etelä-Sudanin konfliktin ratkaisemista koskevan Afrikan sarven alueen maiden yhteistyöjärjestön (IGAD) sopimuksen vastaisesti; katsoo, että kansainvälisiin ihmisoikeuksiin ja humanitaariseen oikeuteen suhtaudutaan yhä täysin piittaamattomasti ja konfliktissa tapahtuneisiin loukkauksiin ja väärinkäytöksiin, jopa sotarikoksiin, liittyvä vastuullisuuden puute jatkuu edelleen; katsoo konfliktin laajenevan yhä nopeammin täysimittaiseksi etniseksi sodaksi; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että konfliktin kaikki osapuolet jatkavat sodankäyntiä elokuussa 2015 allekirjoitetun Etelä-Sudanin konfliktin ratkaisemista koskevan Afrikan sarven alueen maiden yhteistyöjärjestön (IGAD) sopimuksen vastaisesti; katsoo, että kansainvälisiin ihmisoikeuksiin ja humanitaariseen oikeuteen suhtaudutaan yhä täysin piittaamattomasti ja konfliktissa tapahtuneisiin loukkauksiin ja väärinkäytöksiin, jopa sotarikoksiin, liittyvä vastuullisuuden puute jatkuu edelleen; katsoo konfliktin laajenevan yhä nopeammin täysimittaiseksi etniseksi sodaksi;

| C. | ottaa huomioon, että pyrkimykset vuoden 2015 rauhansopimuksen elvyttämiseen johtivat joulukuussa 2017 IGADin välittämään sopimukseen vihamielisyyksien lopettamisesta, siviilien suojelusta ja humanitaarisen avun perillepääsystä, mutta kaikki osapuolet ovat rikkoneet aselepoa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että pyrkimykset vuoden 2015 rauhansopimuksen elvyttämiseen johtivat joulukuussa 2017 IGADin välittämään sopimukseen vihamielisyyksien lopettamisesta, siviilien suojelusta ja humanitaarisen avun perillepääsystä, mutta kaikki osapuolet ovat rikkoneet aselepoa;

| D. | toteaa, että YK:n mukaan seitsemän miljoonaa eteläsudanilaista tarvitsee humanitaarista apua vuonna 2018; toteaa, että nälänhädästä on varoitettu toistuvasti vuoden 2017 alkupuolelta lähtien; toteaa, että jopa 2,4 miljoonaa ihmistä on nälänhädän partaalla, yli 260 000 lasta kärsii vakavasta aliravitsemuksesta ja vakavan elintarvikepulan koettelemien ihmisten määrä nousee 7,1 miljoonaan vuonna 2018; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että YK:n mukaan seitsemän miljoonaa eteläsudanilaista tarvitsee humanitaarista apua vuonna 2018; toteaa, että nälänhädästä on varoitettu toistuvasti vuoden 2017 alkupuolelta lähtien; toteaa, että jopa 2,4 miljoonaa ihmistä on nälänhädän partaalla, yli 260 000 lasta kärsii vakavasta aliravitsemuksesta ja vakavan elintarvikepulan koettelemien ihmisten määrä nousee 7,1 miljoonaan vuonna 2018;

| E. | ottaa huomioon, että ravinnon saamisen epävarmuus johtuu pääasiassa jatkuvista selkkauksista ja pakkosiirroista, jotka osaltaan heikentävät kasvintuotantoa; toteaa, että nälänhädän katsotaan olevan täysin ihmisen aiheuttama ja seurausta käytetystä sotataktiikasta, kuten YK:n raportissa korostetaan; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että ravinnon saamisen epävarmuus johtuu pääasiassa jatkuvista selkkauksista ja pakkosiirroista, jotka osaltaan heikentävät kasvintuotantoa; toteaa, että nälänhädän katsotaan olevan täysin ihmisen aiheuttama ja seurausta käytetystä sotataktiikasta, kuten YK:n raportissa korostetaan;

| F. | ottaa huomioon, että konfliktin seurauksena naapurimaissa on tällä hetkellä yli 2,4 miljoonaa eteläsudanilaista pakolaista ja maan sisällä siirtymään joutuneita on vielä kaksi miljoonaa; toteaa, että arviolta 85 prosenttia heistä on lapsia ja naisia; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että konfliktin seurauksena naapurimaissa on tällä hetkellä yli 2,4 miljoonaa eteläsudanilaista pakolaista ja maan sisällä siirtymään joutuneita on vielä kaksi miljoonaa; toteaa, että arviolta 85 prosenttia heistä on lapsia ja naisia;

| G. | toteaa, että YK:n Etelä-Sudanissa järjestämään operaatioon (UNMISS) osallistuu tällä hetkellä yli 14 000 sotilasta, poliisia, turvallisuus- ja siviilityöntekijää; toteaa, että vuoden 2018 helmikuusta alkaen UNMISS on huolehtinut suojelualueilla 204 247:stä maan sisällä siirtymään joutuneesta henkilöstä; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että YK:n Etelä-Sudanissa järjestämään operaatioon (UNMISS) osallistuu tällä hetkellä yli 14 000 sotilasta, poliisia, turvallisuus- ja siviilityöntekijää; toteaa, että vuoden 2018 helmikuusta alkaen UNMISS on huolehtinut suojelualueilla 204 247:stä maan sisällä siirtymään joutuneesta henkilöstä;

| H. | ottaa huomioon, että Yhdistyneiden kansakuntien humanitaaristen asioiden koordinointitoimiston mukaan konfliktin seurauksena vain 22 prosenttia Etelä-Sudanin terveydenhoitopalveluista on käytettävissä; toteaa, että kolera, malaria ja muut sairaudet ovat aiheuttaneet jo monien ihmisten kuoleman äärimmäisen köyhyyden ja terveydenhoitopalvelujen puutteen vuoksi; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Yhdistyneiden kansakuntien humanitaaristen asioiden koordinointitoimiston mukaan konfliktin seurauksena vain 22 prosenttia Etelä-Sudanin terveydenhoitopalveluista on käytettävissä; toteaa, että kolera, malaria ja muut sairaudet ovat aiheuttaneet jo monien ihmisten kuoleman äärimmäisen köyhyyden ja terveydenhoitopalvelujen puutteen vuoksi;

| I. | toteaa, että kaikki konfliktin osapuolet ovat pyrkineet häiritsemään humanitaarisen avun toimittamista ja vaatimaan veroja ja palkkioita humanitaarisilta kumppaneilta, mikä on haitannut operaatioita ja vauhdittanut sodankäyntiä; toteaa, että vähintään 101 humanitaarista avustustyöntekijää on tapettu vuoden 2013 jälkeen; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että kaikki konfliktin osapuolet ovat pyrkineet häiritsemään humanitaarisen avun toimittamista ja vaatimaan veroja ja palkkioita humanitaarisilta kumppaneilta, mikä on haitannut operaatioita ja vauhdittanut sodankäyntiä; toteaa, että vähintään 101 humanitaarista avustustyöntekijää on tapettu vuoden 2013 jälkeen;

| J. | toteaa, että humanitaarisen avun operaatiot ovat näistä vaikeuksista huolimatta saavuttaneet noin 5,4 miljoonaa ihmistä vuonna 2017 ja että tavoitteena oli saavuttaa 6,2 miljoonaa avun tarpeessa olevaa ihmistä; toteaa, että apua on toimitettu lähinnä Yhdistyneiden kansakuntien Etelä-Sudanissa toteuttaman operaation kautta; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että humanitaarisen avun operaatiot ovat näistä vaikeuksista huolimatta saavuttaneet noin 5,4 miljoonaa ihmistä vuonna 2017 ja että tavoitteena oli saavuttaa 6,2 miljoonaa avun tarpeessa olevaa ihmistä; toteaa, että apua on toimitettu lähinnä Yhdistyneiden kansakuntien Etelä-Sudanissa toteuttaman operaation kautta;

| K. | katsoo, että naiset ja lapset kärsivät konfliktista eniten; toteaa, että kaikki osapuolet ovat käyttäneet raiskauksia ja seksuaalista väkivaltaa sota-aseena; ottaa huomioon, että 70 prosenttia lapsista ei käy koulua; toteaa, että aseelliset ryhmät kaappaavat lapsia yhä enemmän; toteaa, että arviolta 19 000 lasta, enimmäkseen poikia, on värvätty tai heitä käytetään sotilaina maan aseistetuissa joukoissa ja ryhmissä; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että naiset ja lapset kärsivät konfliktista eniten; toteaa, että kaikki osapuolet ovat käyttäneet raiskauksia ja seksuaalista väkivaltaa sota-aseena; ottaa huomioon, että 70 prosenttia lapsista ei käy koulua; toteaa, että aseelliset ryhmät kaappaavat lapsia yhä enemmän; toteaa, että arviolta 19 000 lasta, enimmäkseen poikia, on värvätty tai heitä käytetään sotilaina maan aseistetuissa joukoissa ja ryhmissä;

| L. | toteaa, että naisten edustus on jatkuvasti vähäistä Etelä-Sudanissa, eikä naisilla ole minkäänlaista roolia rauhanneuvotteluissa; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että naisten edustus on jatkuvasti vähäistä Etelä-Sudanissa, eikä naisilla ole minkäänlaista roolia rauhanneuvotteluissa;

| M. | toteaa, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden osuus Etelä-Sudanin humanitaarisen avun rahoituksesta on yli 43 prosenttia; toteaa, että komissio käytti vuonna 2017 248 miljoonaa euroa kriisin ratkaisemiseen Etelä-Sudanissa ja turvapaikkana toimivissa naapurimaissa; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden osuus Etelä-Sudanin humanitaarisen avun rahoituksesta on yli 43 prosenttia; toteaa, että komissio käytti vuonna 2017 248 miljoonaa euroa kriisin ratkaisemiseen Etelä-Sudanissa ja turvapaikkana toimivissa naapurimaissa;

| N. | toteaa, että EKR:sta rahoitettava Afrikan rauhanrahasto on tärkein rahoituslähde, jolla tuetaan Afrikan unionin ja Afrikan alueellisten talousyhteisöjen toimia rauhan ja turvallisuuden alalla; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että EKR:sta rahoitettava Afrikan rauhanrahasto on tärkein rahoituslähde, jolla tuetaan Afrikan unionin ja Afrikan alueellisten talousyhteisöjen toimia rauhan ja turvallisuuden alalla;

| O. | toteaa, että YK:n turvallisuusneuvosto ei ole onnistunut asettamaan aseidenvientikieltoa; ottaa huomioon, että EU:n sai aikaan tällaisen kiellon vuonna 2011; toteaa, että EU:n jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välittäjät, myös valtioiden omistamat yritykset, ovat toimittaneet helikoptereita, konekiväärejä, kranaatinheittimiä ja muita aseita monille konfliktissa mukana oleville ryhmille ja rikkoneet näin EU:n aseidenvientikieltoa ja asekauppasopimusta; toteaa, että tämä pitkittää sodankäyntiä ja lisää sen aiheuttamia tuhoja; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että YK:n turvallisuusneuvosto ei ole onnistunut asettamaan aseidenvientikieltoa; ottaa huomioon, että EU:n sai aikaan tällaisen kiellon vuonna 2011; toteaa, että EU:n jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välittäjät, myös valtioiden omistamat yritykset, ovat toimittaneet helikoptereita, konekiväärejä, kranaatinheittimiä ja muita aseita monille konfliktissa mukana oleville ryhmille ja rikkoneet näin EU:n aseidenvientikieltoa ja asekauppasopimusta; toteaa, että tämä pitkittää sodankäyntiä ja lisää sen aiheuttamia tuhoja;

| P. | toteaa, ettei Etelä-Sudan ole ratifioinut tarkistettua Cotonoun sopimusta; |
| --- | --- |

P.

toteaa, ettei Etelä-Sudan ole ratifioinut tarkistettua Cotonoun sopimusta;

| 1. | on erittäin huolestunut konfliktin jatkumisesta ja humanitaarisen tilanteen heikkenemisestä Etelä-Sudanissa; kehottaa kaikkia osapuolia lopettamaan vihamielisyydet välittömästi, täyttämään Etelä-Sudanin konfliktin ratkaisemisesta tehdyn sopimuksen ja vihamielisyyksien lopettamisesta tehdyn sopimuksen mukaiset velvoitteensa ja jatkamaan vuoropuheluaan kansallisen sovittelun edistämiseksi; painottaa, ettei konfliktia voida ratkaista sotilaallisesti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että kansallisessa vuoropuhelussa olisi otettava huomioon puolueeton johtajuus, oppositioryhmien osallistuminen, naisten edustus ja maan ulkopuolella elävät Etelä-Sudanin kansalaiset, jotta vuoropuhelu olisi merkityksellistä ja osallistavaa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että Afrikan unionin on EU:n ja sen jäsenvaltioiden tuella omaksuttava aktiivinen rooli välittäjänä poliittisen ratkaisun aikaansaamiseksi niin, että Etelä-Sudaniin saadaan pysyvä rauha; katsoo, että samalla on myös osoitettava lisää resursseja Afrikan unionin Etelä-Sudanin-lähettiläälle; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita lisäämään ei-sotilaallista humanitaarista apuaan niin, että tärkeimpänä painopisteenä olisi vastata YK:n kehotukseen rahoituksen jatkamisesta ja parantaa elintarviketurvallisuutta YK:n toimien ja kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | panee tyytyväisenä merkille viimeaikaiset saavutukset Etelä-Sudanin hybridituomioistuimen perustamisessa ja muistuttaa, että se on keskeinen osa vuoden 2016 rauhansopimusta ja välttämätön, jotta sotarikolliset saadaan tuotua oikeuden eteen; kehottaa Afrikan unionia viimeistelemään tuomioistuimen perustamisen YK:n ja EU:n tuella ja huolehtimaan ensisijaisesti tuomioistuimen tutkintayksikön kiireellisestä perustamisesta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuomitsee ihmisoikeusloukkaukset, muun muassa teloitukset, kidutuksen, raiskaukset ja muun seksuaalisen väkivallan sekä lapsikaappaukset, kouluihin tehdyt hyökkäykset, lasten värväämisen sotilaiksi ja lasten hyväksikäytön, joihin konfliktin kaikki osapuolet ovat syyllistyneet; painottaa, että konfliktin osapuolten harjoittama lasten värvääminen sekä raiskausten käyttäminen sota-aseena ovat kansainvälisen oikeuden mukaan rangaistavia sotarikoksia; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tunnustaa naapurimaiden merkityksen, sillä ne ovat avanneet humanitaarisen avun käytäviä; kehottaa takaamaan edelleen vapaan, turvallisen ja esteettömän pääsyn kaikille alueille kansainvälisen humanitaarisen oikeuden mukaisesti, ja toteaa, että vain sillä tavoin voidaan estää uusi nälänhätä vuonna 2018; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuomitsee kaikki humanitaarisiin avustustyöntekijöihin ja avustustyössä käytettäviin tiloihin kohdistuneet hyökkäykset ja kehottaa Etelä-Sudanin konfliktin kaikkia osapuolia takaamaan turvallinen ja varma ympäristö humanitaarisen avun toimittamiselle; kehottaa kaikkia avustajia, YK:n virastoja ja kansalaisjärjestöjä toteuttamaan tehokkaita yhteisiä toimia, jotta varmistetaan toiminnan järjestelmällisyys ja määrätietoisuus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa viranomaisia takaamaan, että maassa sisäisesti siirtymään joutuneiden henkilöiden palauttaminen tai uudelleensijoittaminen tapahtuu turvallisesti ja ihmisarvoa kunnioittaen; kehottaa määräämään kohdennettuja seuraamuksia kaikille hallituksessa oleville tai oppositioryhmiin kuuluville keskeisille poliittisille tai sotilaallisille henkilöille, jotka syyllistyvät ihmisoikeusloukkauksiin; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pitää myönteisenä 26. maaliskuuta 2018 IGADin ministerineuvoston 61. istunnossa tehtyä päätöstä ottaa käyttöön kohdennettuja seuraamuksia sellaisia henkilöitä vastaan, jotka rikkovat humanitaarisen avun perillepääsystä tehtyä sopimusta, ja kannustaa Afrikan unionia panemaan tämän päätöksen täytäntöön; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pitää erittäin valitettavana, että kaikki pyrkimykset YK:n turvallisuusneuvoston asevientikiellon vahvistamiseksi ovat epäonnistuneet; kehottaa kaikkia turvallisuusneuvoston jäseniä kannattamaan tällaista kieltoa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa EU:ta jatkamaan itsenäistä asevientikieltoaan Etelä-Sudania vastaan; tuomitsee kaikenlaisen aseiden ja teknologian välityksen tai siirron EU:n tai sen kumppaneiden alueilta Etelä-Sudanin sotaa käyville osapuolille; kehottaa jäsenvaltioita tutkimaan viipymättä kaikki tällaiset syytökset ja rankaisemaan vastuussa olevia asianmukaisesti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pitää myönteisenä YK:n turvallisuusneuvoston päätöstä UNMISS-operaation toimeksiannon vahvistamisesta ja sen käytettävissä olevan henkilöstön ja resurssien, muun muassa alueellisten poliisivoimien, enimmäismäärän lisäämisestä; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) ja EU:n jäsenvaltioita tehostamaan yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan / yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YUTP/YTPP) puitteissa ja IGAD+-ryhmässä toteutettuja ponnisteluja muun muassa vahvistamalla UNMISS-operaation valmiuksia, jotta konflikti saataisiin ratkaistua; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tuomitsee jyrkästi laajan korruption ja laittomat rahavirrat, sillä ne ruokkivat konfliktia; kehottaa Sudanin viranomaisia ryhtymään toimiin taloudellisen vastuun ja avoimuuden parantamiseksi, erityisesti öljyalalla, sekä noudattamaan kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja ja sitoutumaan vastuulliseen toimintaan alueellisten ja kansainvälisten rahoitussektorien kanssa; kannustaa Etelä-Sudania liittymään itäisen ja eteläisen Afrikan rahanpesunvastaiseen ryhmään; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille ja yleiskokouksen puheenjohtajalle, Afrikan unionille, AKT:n ja EU:n ministerineuvostolle sekä Etelä-Sudanin hallitukselle. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Annettu AKT:n ja EU:n yhteisessä parlamentaarisessa edustajakokouksessa Brysselissä (Belgia) 20. kesäkuuta 2018.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous

35. istunto – 18.–20. kesäkuuta 2018, Bryssel (Belgia)

| 15.11.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 415/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 415/26

---

Komission vastaukset kirjallisiin kysymyksiin

(2018/C 415/06)

Kysymykset 1–11

KYSYMYS 2/ COM 1

Michela Giuffrida

Aihe: AKT:n ja EU:n väliset suhteet

Kumppanuutemme on vankka ja perustavaa laatua oleva sekä AKT-maiden että EU:n jäsenvaltioiden kasvun kannalta, mutta haluaisin toistaa, että suhteessamme aivan ensisijainen on taloudellinen näkökohta. Arkaluonteisia seikkoja, kuten ihmisoikeuksien, oikeusvaltioperiaatteen ja demokratian kunnioittamista, muuttovirtojen hallintaa, kestävää kasvua ja köyhyyden vähentämistä pidetään usein vähemmän tärkeinä aiheina, kuin taloudellisia kysymyksiä.

Aikooko komissio siis tarkastella tarvetta laajempaan sopimukseen, jossa kiinnitettäisiin huomiota talouskasvun lisäksi myös yhä enemmän edellä mainittuihin osatekijöihin ehdollisuuden periaatteen mukaisesti?

VASTAUS KYSYMYKSEEN 2/ COM 1

Uutta sopimusta suunnitellaan toteutettavaksi laaja-alaisena sopimuksena, joka kattaa useita näkökohtia EU:n ja 79 AKT-maan välisissä suhteissa. Taloudellinen ulottuvuus on yksi näistä.

Ihmisoikeuksiin, perusvapauksiin, demokratiaan, oikeusvaltioperiaatteeseen ja hyvään hallintotapaan sekä muuttoliikkeeseen ja liikkuvuuteen liittyvillä seikoilla on edelleen keskeinen asema kumppanuudessa, kuten voidaan havaita EU:n neuvotteluvaltuuksista, joissa ne esitetään strategisina painopistealoina.

Mielestämme tulevan sopimuksen olisi sisällettävä määräyksiä, joissa osapuolet toistavat sitoutuvansa edistämään, suojelemaan ja toteuttamaan ihmisoikeuksia ja perusvapauksia, jotka ovat yleismaailmallisia ja jakamattomia, sekä edistämään demokratian, hyvän hallintotavan ja oikeusvaltioperiaatteen arvoja ja syrjimättömyyden, yhdenvertaisuuden ja solidaarisuuden periaatteita. Lisäksi osapuolten on sitouduttava kääntämään muuttoliike ja liikkuvuus mahdollisuuksiksi ja tarkasteltava yhdessä tämän alan haasteita.

KYSYMYS 3/ COM 2

Sabine Lösing

Aihe: Talouskumppanuussopimusten tuleva valmistelu ja täytäntöönpano

Talouskumppanuussopimukset ovat keskeinen näkökohta EU:n ja AKT-maiden välisessä Cotonoun sopimuksessa. Talouskumppanuussopimusten ehdoilla edistetään kuitenkin EU:n etuja, ja ne ovat usein haitallisia kumppanimaiden talouksille. Kestävän kehityksen edistämiseksi on tärkeää, että oikeudenmukaisilla kaupan ehdoilla helpotetaan paikallisten toimitusketjujen muodostumista, joista seuraa lisäarvoa AKT-maille. Historiallisesti yksikään maa ei ole kehittynyt kaupan vapauttamisen perusteella siinä muodossa, mitä EU vaatii.

Pyrkiikö komissio tarkastelemaan uudelleen talouskumppanuussopimusten suunnittelua ja täytäntöönpanoa taatakseen oikeudenmukaiset kaupan ehdot AKT-maille?

VASTAUS KYSYMYKSEEN 3/ COM 2

Cotonoun sopimuksessa vahvistetaan yleistavoitteiksi köyhyyden poistaminen ja kestävä kehitys demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen olennaisina osatekijöinä. Cotonoun puitteissa määrätään myös kehitysyhteistyöstä, mukaan lukien kauppaa tukevasta kehitysyhteistyöstä. Komissio on ehdottanut, että nämä osatekijät säilyvät edelleen talouskumppanuussopimusten puitteina.

Komissio pitää tavoitteinaan tarjontakapasiteetin edistämistä ja arvonlisää AKT-maissa ja -alueilla. Talouskumppanuussopimuksilla edistetään tätä luomalla kauppa- ja investointimahdollisuuksia, joustavia alkuperäsääntöjä ja kehittämistukea. Vaikka kauppasopimuksilla voidaan ottaa käyttöön oikeita kannustimia, niillä ei kuitenkaan itsessään voida luoda taloudellista toimintaa. Tämän vuoksi uuden kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen ja päivitetyn kauppaa tukevan avun strategian mukaisesti valtioiden ja alueiden tasolla suunnitellaan kattavia lähestymistapoja kestävien investointien ja työpaikkojen luomiseen.

Komissio seuraa talouskumppanuussopimusten täytäntöönpanoa nähdäkseen miten tavoitteet toteutuvat. Myös määräyksillä talouskumppanuussopimusten säännöllisestä uudelleentarkastelusta pyritään niiden täytäntöönpanon tarkasteluun. Säännöllistä uudelleentarkastelua toteutetaan kumppanimaiden kanssa ja sidosryhmät osallistuvat siihen.

KYSYMYS 7/ COM 3

Jo Leinen

Aihe: Kiinan uutta silkkitietä koskeva aloite (One Belt, One Road (OBOR)) sekä EU:n ja AKT-maiden väliset suhteet

Nyt kun Kiinan uutta silkkitietä koskevan aloitteen muoto ja tavoitteet selventyvät, Euroopan komissio kehittää vastaukseksi Aasian liitettävyysstrategiaa.

Koska uutta silkkitietä koskeva aloite on myös selkeästi suunnattu Afrikan maille ja sillä on näin ollen vaikutusta EU:n ja AKT-maiden välisiin suhteisiin, suunnitteleeko komissio vastaavanlaista Afrikkaa koskevaa strategiaa? Jos suunnittelee, mitkä ovat sen tavoitteet?

Jos ei suunnittele, mitä toimia toteutetaan joko Kiinan aloitteen näihin maihin kohdistuvien vaikutusten lieventämiseksi tai niiden hyödyntämiseksi?

VASTAUS KYSYMYKSEEN 7/ COM 3

EU:n globaalistrategiassa (1) tunnustetaan Aasian kasvava taloudellinen merkitys ja kehotetaan johdonmukaiseen lähestymistapaan Kiinan länteen suuntautuviin yhteyspyrkimyksiin.

EU on suunnitellut EU:n strategiaa Euroopan ja Aasian yhteyksistä, ensin antamalla yhteisen tiedonannon, jonka jälkeen odotetaan neuvoston päätelmiä.

Strategiassa esitetään eurooppalainen näkemys yhteyksistä ja kumppanuuksista Aasian kanssa, aina sääntelystä poliittiseen vuoropuheluun ja teknisestä taloudelliseen apuun liikenteen, sähköverkkojen, digitaalisten yhteyksien sekä ihmisten välisen vuorovaikutuksen aloilla. Strategialla tähdätään kestäviin yhteyksiin sekä auttamaan valtioita saavuttamaan kestävän kehityksen tavoitteet ja Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteet.

Rahoitusmekanismien perustamisella pyritään tukemaan näiden tavoitteiden saavuttamista yhdistämällä poliittinen vuoropuhelu julkisten rahoituskannustimien ja yksityisen pääoman mobilisoinnin kanssa.

Maantieteellisesti yhteisessä tiedonannossa keskitytään Eurooppaan ja Aasiaan, mutta sillä on vaikutusta maailmaan laajemmin: paremmalla taloushallinnolla ja kestävämmillä paikallisilla investoinneilla on globaali myönteinen vaikutus.

Kiinan uutta silkkitietä koskeva aloite herätti Afrikassa suuria odotuksia useiden merkittävien infrastruktuurihankkeiden mahdollisesta käynnistämisestä Afrikan unionin oman Agenda 2063:n mukaisesti maanosan kehityksen edistämiseksi.

Avoimen kehyksen ja Kiinan Afrikan-sitoumuksia koskevien tietojen puuttuessa on haasteellista arvioida uutta silkkitietä koskevan aloitteen vaikutuksia Afrikkaan ja saada Kiinaa mukaan vakiintuneisiin koordinointimekanismeihin. EU vahvistaa kumppanuuksiaan eri toimijoiden kanssa lujittaakseen yhteistyöhön perustuvia lähestymistapoja yhteyksiin ja tarjotakseen uusia välineitä esimerkiksi velkariskeihin puuttumiseksi ja investointihankkeiden vaikutustenarviointien toteuttamiseksi.

Samalla EU jatkaa rakentavaa kahdenvälistä yhteistyötään Kiinan kanssa käynnistämällä suunnitellun kehityskysymyksiä koskevan vuoropuhelun. Myös Afrikkaa koskeva vuoropuhelu on käynnistetty uudelleen. Tämä mahdollistaa yksityiskohtaisemman tiedonvaihdon molempien kehitystä ja Afrikkaa koskevista lähestymistavoista.

KYSYMYS 1/ COM 4

Thierry Cornillet

Aihe: Tarve parantaa viestintää EU:n rahoituksesta ja tarjota paikallisille sidosryhmille koulutusta heidän hankkeitaan koskevien hakemusten tekemisessä

Komission osana ulkoisen toiminnan rahoitusvälineiden väliarviointia laatimat työasiakirjat osoittavat, että suuri osa korvamerkitystä rahoituksesta on edelleen maksamatta. Vaikka jonkin verran tehostamista on toteutettu, menettelyt ovat edelleen monimutkaisia. Tilanne voi johtaa EU:n uskottavuuden menetykseen. Toisinaan kumppanimme ajattelevat, ettei tarkoituksenamme ollutkaan maksaa korvamerkittyä rahoitusta.

Voiko komissio seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä ehdottaa paikallisille sidosryhmille suunnattua tiedotus- ja koulutusohjelmaa, jossa keskityttäisiin hakemusten laatimiseen? Näin sidosryhmät voisivat paremmin täyttää asianomaiset kriteerit ja lisätä mahdollisuuksiaan saada hankkeensa hyväksytyksi.

VASTAUS KYSYMYKSEEN 1/ COM 4

Komission kertomuksessa ulkoisen toiminnan rahoitusvälineiden väliarvioinnista katsottiin, että talousarvion toteuttaminen on tehokasta. Erityisesti Euroopan kehitysrahastoa (EKR) koskevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa todettiin, että täytäntöönpano katsotaan tehokkaaksi, kun 50 prosenttia talousarviosta on sidottu, 31 prosentista on tehty sopimus ja 13 prosenttia on maksettu (kesäkuussa 2017), ottaen huomioon, että 11. EKR pääsi vauhtiin vasta vuoden 2016 lopussa.

Kehitysyhteistyövälineen kansalaisyhteiskunnan organisaatioille tarkoitetun uuden temaattisen ohjelman yhteydessä EU:n edustustot järjestävät usein tiedotustilaisuuksia ruohonjuuritason paikallisille toimijoille merkityksellisistä ehdotuspyynnöistä, niiden tavoitteista ja hakemuksia koskevista vaatimuksista.

Tätä täydennetään erityisillä räätälöidyillä koulutuksilla. EU aikoo jatkaa näitä toimia myös kaudella 2018/2020.

Lisäksi DEVCO Academy (2) on tarjonnut 16. huhtikuuta 2018 lähtien ilmaisen pääsyn kansainvälistä yhteistyötä ja kehitysyhteistyötä koskevaan verkkokoulutukseen, joka käsittää myös kursseja rahoitus- ja sopimushallinnon alalla.

Seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen osalta komissio ottaa huolella huomioon esitetyt suositukset, tarkastelee asiaa ja ehdottaa tehokkainta tapaa parantaa kumppanimaiden paikallisille toimijoille tarkoitettua saavutettavuutta, tiedottamista ja koulutustoimintaa.

KYSYMYS 4/ COM 5

Nathalie Griesbeck

Aihe: Vakauden ja kehityksen palauttaminen Sahelin alueelle

Brysselissä 23. helmikuuta 2018 pidetyssä korkean tason konferenssissa Sahelin tilanteesta korvamerkittiin 414 miljoonaa euroa G5 Sahel-ryhmän yhteisten joukkojen tukeen. G5-ryhmän joukkojen on määrä palauttaa alueelle vakaus torjumalla terrorismia ja järjestäytynyttä rikollisuutta.

Miten voimme varmistaa, että rahoitusavulla edistetään sekä alueen turvallisuutta että myös Sahelin alueen kestävää kehitystä, koska alue on hedelmällistä seutua väkivaltaisten ääri-ideologioiden kasvulle?

VASTAUS KYSYMYKSEEN 4/ COM 5

EU on jo hyvin sitoutunut Sahelin alueeseen keskittyen erityisesti hauraisiin ja rajatylittäviin alueisiin. EU:n koko kehitysapu G5 Sahel -ryhmän maille on 3,8 miljardia euroa (2014–2020), josta 1,7 miljardia on budjettitukea. Yhdessä jäsenvaltioiden kanssa EU:n kehitysapu alueelle on 8 miljardia euroa.

Sahelin alueen turvallisuustilanne heikkenee edelleen, kuten todettiin hiljattain Ouagadougoun keskustassa 2. maaliskuuta tapahtuneen laajan terroristihyökkäyksen yhteydessä sekä jatkuvissa hyökkäyksissä puolustus- ja turvallisuusjoukkoja vastaan Burkina Fason, Malin ja Nigerin raja-alueella sekä Barkhane-operaatiota ja MINUSMAa (YK:n vakautusoperaatio Malissa) vastaan. Valtion valta puuttuu keskisen ja pohjoisen Malin laajoilta alueilta sekä Burkina Fason pohjoisosasta. Paikalliselta väestöltä puuttuu pääsy perustavaa laatua oleviin sosiaalisiin palveluihin. Epävakauden taustalla olevat perimmäiset syyt, erityisesti heikko poliittinen, taloudellinen ja turvallisuushallinto edistävät edelleen tätä suuntausta.

Auttaakseen näihin haasteisiin vastaamisessa EU on viime vuosina kehittänyt laaja-alaista lähestymistapaa ja sittemmin yhdennettyä lähestymistapaa, jossa yhdistyvät turvallisuutta ja kehitystä koskevat näkökohdat. EU:n Sahelin-strategian ja sen alueellisen toimintasuunnitelman puitteissa Sahelin alue on toiminut koealustana yhdennettyjen EU:n politiikkojen ja strategioiden kehittämiselle, ja niissä on käytetty kaikkia diplomatian, kehitysavun, vakauttamisen, humanitaarisen avun ja turvallisuuspolitiikan välineitä ja toimia.

EU on hyvin tyytyväinen Brysselissä 23. helmikuuta 2018 pidetyn Sahelia koskevan konferenssin tuloksiin. G5 Sahel -ryhmän yhteisille joukoille luvattiin yhteensä 414 miljoonaa euroa, ja konferenssista tuli virstanpylväs yhtenäisille pyrkimyksillemme kerätä tukea Sahelin alueelle. EU osoitti Afrikan rauhanrahastosta 100 miljoonaa euroa tukea G5 Sahel -ryhmän yhteisille joukoille.

EU:n tavoitteena on myös täydentää turvallisuustoimia jatkuvalla kehitysavulla, jotta erityisesti haurailla alueilla voidaan palauttaa oikeusvaltio ja peruspalvelut pitkän aikavälin vakauden ja kestävän kehityksen varmistamiseksi alueella.

KYSYMYS 9/ COM 6

Alpha Ousmane (Burkina Faso)

Aihe: EKR:n tulevaisuus

AKT-maiden kanssa on valmisteilla kolme erityistä yhteisymmärryspöytäkirjaa, mutta mitä tapahtuu Euroopan kehitysrahastolle (EKR)?

Euroopan unionin lähestymistapa herättää kolme huolta:

| 1. | Mihin alueohjelmat perustetaan ja miten niitä hallinnoidaan? |
| --- | --- |

1.

Mihin alueohjelmat perustetaan ja miten niitä hallinnoidaan?

| 2. | Hallinnoiko Afrikan unioni alueohjelmaa kaikkien maiden hyväksi, vai säilyttääkö kukin alue oman alueohjelmansa? |
| --- | --- |

2.

Hallinnoiko Afrikan unioni alueohjelmaa kaikkien maiden hyväksi, vai säilyttääkö kukin alue oman alueohjelmansa?

| 3. | Miten hallinnoidaan tilannetta Maghreb-maissa, joilla ei ole alueohjelmaa, vaikka niillä onkin erityissopimus Euroopan unionin kanssa? |
| --- | --- |

3.

Miten hallinnoidaan tilannetta Maghreb-maissa, joilla ei ole alueohjelmaa, vaikka niillä onkin erityissopimus Euroopan unionin kanssa?

VASTAUS KYSYMYKSEEN 9/ COM 6

Komissio antoi hiljattain ehdotuksensa vuoden 2020 jälkeiseksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi. Se antaa ulkoisia toimia koskevat alakohtaiset ehdotuksensa 14. heinäkuuta.

Ulkoisten toimien, myös kehitysyhteistyön osalta Euroopan komissio suunnittelee merkittävää yksinkertaistamista lisätäkseen johdonmukaisuutta ja tehokkuutta heikentämättä sitä, mikä tekee EU:n ja sen kumppanien yhteistyöstä erityistä; sen ennakoitavuutta, sen politiikkaan perustuvaa luonnetta ja sen rahoitustasoa.

Tässä yleisessä johdonmukaisuutta parantavassa pyrkimyksessä Euroopan kehitysrahastoa (EKR) ehdotetaan sisällytettäväksi EU:n talousarvioon sisältyvään laajaan naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineeseen, ja keskeisiä ominaisuuksia edistetään koko laajassa välineessä.

Ehdotettuun laajaan välineeseen sisältyisi merkittävä maantieteellinen komponentti, joka jakautuisi maailman alueiden mukaisesti.

Alueellisten toimien rahoitus, joka nykyisin tunnetaan alueohjelmina, ratkaistaan suunnitteluvaiheessa.

Rajoittamatta tulevia keskusteluja ja päätöksiä alueellinen yhdentyminen ja yhteistyö kumppanimaiden kesken voisi edelleen saada eritasoista tukea. Tulevassa asetuksessa suunniteltujen osakomponenttien sisälle voitaisiin suunnitella alueellisia ohjelmia varmistaen samalla tarvittaessa koko Afrikan maanosaa koskeva johdonmukaisuus.

Laajassa välineessä Maghreb-alue kuuluisi naapuruuskomponenttiin. Tämänkin osalta alueellisia ohjelmia koskeva kysymys liittyy ohjelmasuunnitteluun, joka määritellään myöhemmässä vaiheessa.

KYSYMYS 10/ COM 7

Marlene Mizzi

Aihe: Kestävän kehityksen tavoitteet

Kestävän kehityksen tavoitteet ovat 193 valtion sopimia tavoitteita, joiden osalta kaikki ovat sitoutuneet 17 tavoitteeseen, joihin liittyy 169 alatavoitetta.

Voiko komissio tämän osalta kertoa suunnittelemistaan investoinneista kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanemiseksi sekä EU:n tasolla että kumppanimaissa?

Kysymys on sikäli tärkeä, että tavoitteissa ei ole kysymys pelkästään talouspolitiikasta, sillä ne koskevat myös sosiaalista eriarvoisuutta, vihreämmän talouden tarvetta sekä turvallisempaa ympäristöä kaikille sukupolville.

VASTAUS KYSYMYKSEEN 10/ COM 7

Euroopan komissio on valinnut täytäntöönpanoa varten kaksivaiheisen lähestymistavan: i) kestävän kehityksen tavoitteiden sisällyttäminen kokonaisuudessaan EU:n poliittisiin puitteisiin ja nykyisen komission painopisteisiin ja ii) pohdinta pitkän aikavälin vision kehittämisestä edelleen sekä keskittyminen vuoden 2020 jälkeen alakohtaisiin politiikkoihin. Pohdinta-asiakirja ”Kohti kestävää Eurooppaa vuoteen 2030 mennessä”, joka koskee YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamista Pariisin ilmastonmuutossopimus mukaan lukien, on määrä julkaista vuoden 2018 toisella puoliskolla. Se muodostaa osan Euroopan tulevaisuutta koskevasta keskustelusta ja sitä tuetaan analysoimalla sitä, kuinka kaukana kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisesta ollaan, sekä kartoittamalla EU:n saavutukset kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanossa. Kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoa seuraamaan ja parhaita käytäntöjä vaihtamaan on perustettu sidosryhmäfoorumi, ja yhteenveto foorumin panoksista liitetään asiakirjaan liitteenä.

Mitä tulee kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon erityisesti kehitysyhteistyössä, EU ja sen jäsenvaltiot sopivat kesäkuussa 2017 kehityspolitiikkaa koskevasta eurooppalaisesta konsensuksesta. Tästä muodostuu uusi yhteinen kehitys EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden kehityspolitiikalle, jonka keskiössä on edelleen köyhyyden poistaminen. Samalla tunnustetaan kehityspolitiikan ja humanitaarisen avun, ympäristön, ilmastonmuutoksen, muuttoliikkeen ja turvallisuuspolitiikan väliset yhteydet. Toimet kohdistetaan eriarvoisuuteen puuttumiseen sen varmistamiseksi, ettei ketään unohdeta. Euroopan komissio on jo tiedottanut neuvostolle ehdotuksista neuvotteluohjeiksi uudistetusta kumppanuudesta AKT-maiden kanssa.

Investointien olisi seurattava poliittisia sitoumuksia. Tämän osalta kestävän kehityksen tavoitteet ohjaavat EU:n seuraavaa monivuotista rahoituskehystä ja tulevia välineitä koskevaa pohdintaa. Komissio pyrkii jo kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen kumppanimaissa useiden aloitteiden avulla. Viime vuonna käynnistettiin EU:n ja YK:n Spotlight-aloite, josta EU:n osuus on 500 miljoonaa euroa, kaikenlaisen naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan lopettamiseksi. EU:n ulkoisen investointiohjelman odotetaan keräävän vuoteen 2020 mennessä yli 44 miljardin euron investoinnit kumppanimaihin Afrikassa ja EU:n naapurustossa. Tästä Euroopan komission rahoitusosuus on 4,1 miljardia euroa. Lisäksi komissio osoittaa 30 miljoonaa euroa YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman yhteiseen rahastoon.

Tulevaisuudessa Euroopan komissio on sitoutunut vahvistamaan poliittista vuoropuheluaan kumppanimaiden kanssa kestävän kehityksen tavoitteiden pohjalta sekä tukemaan kumppanimaitaan Agenda 2030 -ohjelman toteutuksessa kansallisella tasolla, myös kansallisten kehittämissuunnitelmien yhdenmukaistamista kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa.

KYSYMYS 6/ COM 8

Catherine Bearder

Aihe: Luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laiton kauppa ja EU:n ja AKT-maiden suhteet

Komissio antoi kaksi vuotta sitten toimintasuunnitelman luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjumiseksi. Sen tavoitteessa 3.2 tavoitellaan entistä vahvempaa globaalia kumppanuutta lähtö-, kauttakulku- ja markkinamaiden kanssa.

Mitkä AKT-maat komissio on määritellyt ensisijaisiksi maiksi vahvistetun vuoropuhelun ja teknisen yhteistyön käynnistämistä varten luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan osalta?

Mitä toimia on toteutettu aiheen sisällyttämiseksi korkean tason tapaamisiin Afrikan unionin, eteläisen Afrikan kehitysyhteisö SADC:n ja Itä-Afrikan yhteisön kaltaisten alueellisten järjestöjen kanssa?

Mitä edistymistä on tapahtunut kaupan välineiden käytössä luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjumiseksi? Sisältyykö tätä koskevia määräyksiä nykyisiin ja tuleviin AKT-maiden ja EU:n välisiä vapaakauppasopimuksia koskeviin neuvotteluihin?

VASTAUS KYSYMYKSEEN 6/ COM 8

Osana luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjuntaa koskevan vuoden 2016 toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa EU ja sen jäsenvaltiot ovat osoittaneet merkittäviä resursseja tukeakseen toimia kumppanuuden vahvistamiseksi lähtö-, kauttakulku- ja markkinamaiden kanssa. Esimerkiksi EU:n ulkoisesta kehitysyhteistyöstä on osoitettu vuosina 2016 ja 2017 noin 340 miljoonaa euroa, joilla edistetään suoraan toimintasuunnitelman tavoitteiden saavuttamista.

Koska luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laitonta kauppaa tapahtuu kaikissa AKT-maissa erilaisina tuotteina (kuten norsunluu, ruusupuu, muurahaiskävyt, kilpikonnat ja linnut), kaikki maat ovat saaneet erityistä tukea tämän rikollisuuden torjumiseksi, mutta painopisteet keskittyvät tärkeimmille tuotantoalueille: Madagaskariin, Keski-Afrikkaan, Itä-Afrikkaan, Länsi-Afrikkaan ja eteläiseen Afrikkaan.

Ohjelmiin luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjumiseksi sisältyy tuki kansainvälisille järjestöille, jotka ovat erikoistuneet torjumaan tällaista rikollisuutta, kuten luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin kohdistuvia rikoksia käsittelevä kansainvälinen konsortio (ICCWC). Paikallisyhteisöjen aseman vahvistaminen luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelussa on myös ollut EU:n ja sen jäsenvaltioiden painopisteala. Tämän vuoksi ohjelmiin osallistuu useita kumppaneita globaalilla, alueellisella, kansallisella ja paikallisella tasolla, ja ne käsittävät koko toimivalikoiman: suojeltujen alueiden kestävä hallinta, paikallisyhteisöjen toimeentulon parantaminen taloudellisella toiminnalla sekä esimerkiksi veden, energian, vihreiden työpaikkojen ja riistan tarjoamien ekosysteemipalvelujen takaaminen ja rikollisverkostojen purkaminen.

EU on toiminut hyvin aktiivisesti AKT-maiden kanssa Afrikan unionin, Kaakkois-Aasian maiden liiton, SADC:n ja Keski-Afrikan talousyhteisön kaltaisten alueellisten toimijoiden kautta, mutta myös Kongon altaan metsäalueen kumppanuuden kaltaisilla foorumeilla. Lisäksi ympäristöä ja luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelua koskeviin alueellisiin ohjelmiin liittyy kumppanuuksia ja asianomaisten alueellisten viranomaisten osallistumista.

Ympäristötakeet ja kestävä kehitys ovat olennainen osa kauppa- ja talouskumppanuussopimuksia koskevia keskusteluja, joihin EU osallistuu. EU varmistaa esimerkiksi että villieläimistön ja -kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen noudattamiseen kiinnitetään yhä enemmän huomiota.

KYSYMYS 5/ COM 9

György Hölvényi

Aihe: Uskonnollisten yhteisöjen asema AKT-maiden konfliktinhallinnassa

Uskonnollisilla yhteisöillä on korvaamatonta potentiaalia konfliktinhallinnan alalla kriiseistä kärsivissä AKT-maissa. Uskonnolliset yhteisöt ja instituutiot ovat välttämättömiä sidosryhmiä, eivät pelkästään henkisesti vaan myös merkittävinä sosiaalisen vakauden tarjoajina johtoasemansa ja legitimiteettinsä vuoksi. Tämän on osoittanut viime aikoina esimerkiksi Kongon demokraattisen tasavallan katolisten piispojen kokouksen (CENCO) asema keskeisenä välittäjänä Kongon demokraattisen tasavallan poliittista siirtymää koskevissa neuvotteluissa.

Miten komissio varmistaa uskonnollisten yhteisöjen osallistumisen EU:n konfliktinhallintapyrkimyksiin? Millä tavalla se ottaa huomioon niiden suositukset ulkoisten toimien täytäntöönpanossa? Osallistuvatko uskonnolliset yhteisöt EU:n ja AKT-maiden välisiin yhteistyörakenteisiin ja poliittiseen vuoropuheluun pitkällä aikavälillä?

VASTAUS KYSYMYKSEEN 5/ COM 9

Uskonnollisilla yhteisöillä ja uskonnolla laajemmin voi olla merkittävä asema konfliktien ehkäisyssä, hallinnassa ja ratkaisemisessa. Niillä on usein tarjota ainutlaatuisia hengellisiä, moraalisia, sosiaalisia ja toisinaan myös poliittisia voimavaroja rauhanprosesseissa.

Euroopan ulkosuhdehallinto ja Euroopan komission yksiköt tekevät tämän vuoksi niiden kanssa usein yhteistyötä, jotta ne osallistuisivat konfliktien ehkäisyä, hallintaa ja ratkaisua koskeviin pyrkimyksiin.

AKT-maissa komissio on yhteydessä suureen määrään erilaisia välitysorganisaatioita, toimijoita ja sidosryhmiä, jotka tekevät myös uskonnollista työtä, kuten uskonnollisten ja perinteisten johtajien rauhanvälitysverkosto, kuningas Abdullah ibn Abdilazizin kansainvälinen uskonto- ja kulttuuridialogikeskus (KAICIID) sekä Islamilaisten maiden yhteistyöjärjestö. Olemme esimerkiksi vuorovaikutuksessa Sant’Egidio-yhteisöön Keski-Afrikan tasavallassa.

Joissakin tapauksissa, kuten Kongon demokraattisessa tasavallassa katolinen piispainkokous todellakin oli merkittävässä asemassa sopimukseen pääsyssä, kun taas joissakin tapauksissa uskonnollisten johtajien asemaa voidaan liioitella tai jopa välineellistää.

Tilanteesta ja paikallisesta yhteydestä riippuen Euroopan komissio voi tukea uskonnollisten yhteisöjen osallistumista vuoropuheluun ja kuulemisiin. Komissio voi myös tarjota teknistä tukea rauhanprosessiin osallistuville uskonnollisille toimijoille.

Uskonnollinen ulottuvuus on kuitenkin arvioitava analysoimalla huolellisesti ratkaistavat asiat ja siihen liittyvät toimijat. EU:n on varmistettava, että uskonnon aseman arvioinnissa otetaan huomioon eri nyanssit, jotta tunnistetaan kaikkien konfliktin aiheuttajien monimutkaiset suhteet ja niiden kehityskuviot. Yhdistyneiden kansakuntien uskonnonvapautta käsittelevän erityisraportoijan vuoden 2015 raportissa painotettiin, että ihmisen uskonnon hyväksikäyttämistä poliittisissa tarkoituksissa on erityisen tärkeä ymmärtää.

Konkreettisesti kulttuurista moniarvoisuutta ja kulttuurien välistä ymmärrystä, myös uskontoon tai vakaumukseen liittyviä näkökohtia, vahvistetaan valituissa AKT-maissa kulttuurien välistä vuoropuhelua ja kulttuuria koskevassa ohjelmassa (kehitysyhteistyöväline). Viisi hanketta on valittu, ja niiden täytäntöönpano alkoi vuoden 2018 alussa yhteensä 10 miljoonan euron määrärahojen turvin.

Ensisijaisiksi katsottiin toimet, jotka toteutetaan hauraassa tilanteessa olevissa maissa tai maissa, joissa on merkittäviä siirtymään joutuneiden henkilöiden tai laittomien maahanmuuttajien virtoja. Valitut ehdotukset toteutuvat Beninissä, Burkina Fasossa, Burundissa, Egyptissä, Etelä-Sudanissa, Irakissa, Kamerunissa, Keniassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Libanonissa, Malissa, Nigerissä, Nigeriassa, Norsunluurannikolla, Ruandassa, Senegalissa, Syyriassa, Tansaniassa, Togossa, Ugandassa ja Zimbabwessa.

Hankkeilla lisätään uskonnollisten johtajien vaikutusvaltaa kulttuurisen monimuotoisuuden edistämisessä sekä kaikkien miesten ja naisten yhdenvertaisen ihmisarvon kunnioittamisessa uskontojen ja kulttuurien välisen vuoropuhelun ja yhteistyön avulla. Uskonnolliset johtajat ja yhteisöt kuuluvat valmiuksien kehittämistä koskevien toimien kohteisiin.

Lisäksi demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen ehdotuspyynnöllä pyritään vahvistamaan eriuskontoisten tai uskonnottomien yksilöiden välistä vastavuoroista ymmärrystä ja kunnioitusta sellaisten osallistavien yhteisöjen ja yhteiskuntien edistämiseksi, joissa hyväksytään moninaisuus ja joissa mahdollisiin konflikteihin kyetään puuttumaan rauhanomaisesti. AKT-maita koskevat kansalaisyhteiskunnan toimet ovat tukikelpoisia. Hankkeet valitaan vuoden 2018 aikana (alustavat määrärahat 5 miljoonaa euroa).

KYSYMYS 8/ COM 10

Laura Agea

Aihe: YMP:n tuleva uudistus ja vaikutus AKT-maihin

Useat tutkimukset ovat vahvistaneet EU:n yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) välittömän vaikutuksen AKT-maihin. Valitettavasti vaikutus ei aina ole myönteinen. EU:lla on keskeinen asema kansainvälisillä maatalousmarkkinoilla ja globaalin elintarviketurvan osalta, koska se on suurin AKT-maiden maataloustuotteiden tuoja. Keskeinen haasteemme on yhdenmukaistaa YMP:n tuleva uudistus kestävän kehityksen toimintaohjelmaa koskevien EU:n sitoumusten (kuten kestävän kehityksen tavoitteet, Pariisin sopimus) kanssa.

Mitä välineitä tulevan YMP:n rakenteeseen suunnitellaan kehitysmaihin kohdistuvan myönteisen vaikutuksen lisäämiseksi sekä kestävää kehitystä ja erityisesti elintarviketurvaa koskevien sitoumustemme noudattamiseksi edelleen?

VASTAUS KYSYMYKSEEN 8/ COM 10

Kesäkuussa 2017 hyväksytyssä uudessa kehityspolitiikkaa koskevassa eurooppalaisessa konsensuksessa vahvistettiin kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuuden merkitys kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa.

Maatalous liittyy keskeisesti työpaikkojen, elintarvikkeiden, ilman, ilmastonmuutoksen, vesien, maaperän ja luonnon monimuotoisuuden kaltaisiin seikkoihin, joten sillä on merkittävä asema kestävän kehityksen toimintaohjelmassa Agenda 2030. Pitkä matka kohti kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista on vasta alkanut, ja maatalousalalla on mahdollisuus osoittaa olevansa osa ratkaisua.

Viimeisten 25 vuoden aikana yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistuksissa on asteittain lisätty YMP:n markkinasuuntautuneisuutta (3) samalla kun on parannettu sen ympäristö- ja ilmastotavoitteiden saavuttamista (4). Uudistuksissa on painotettu YMP:n pääasiallisia tavoitteita, joita ovat kestävän elintarviketuotannon varmistaminen, luonnonvarojen ja ilmastotoimien kestävä hallinta sekä tasapainoinen aluekehitys Euroopan unionissa.

Nyt käynnissä olevan YMP:n uudistuksen tavoitteena on myös edistää edelleen EU:n kansainvälisiä sitoumuksia. Marraskuussa 2017 annetussa tiedonannossa ”Ruoan ja maanviljelyn tulevaisuus” esitettiin politiikan laajat suuntaviivat (5), myös YMP:n kansainvälinen ulottuvuus. Suuntaviivoja täsmennetään edelleen vuoden 2020 jälkeistä yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevassa lainsäädäntöehdotuksessa, jonka komissio antoi hiljattain.

EU on ilmeisen sitoutunut kehitysmaiden auttamiseen, jotta niiden maatalousalat voidaan sisällyttää maailman kauppajärjestelmään ja jotta ne voivat saada osansa globaalin talouden hyödyistä (6). Olemme tietoisia siitä, että tämä voi tapahtua vain, jos kumppanimaat ovat mukana ohjaamassa tilannetta. EU tekee parhaillaan yli 60 kumppanin kanssa yhteistyötä kestävän maatalouden ja elintarviketurvan alalla (7). Afrikan osalta keskitytään poliittiseen tukeen, vastuullisten investointien edistämiseen maaseutualueilla sekä maatalous- ja elintarvikesektorin tukemiseen, jotta voidaan viime kädessä auttaa Afrikan maita hyödyntämään maatalousalansa potentiaalia ja vastaamaan kansalaistensa tarpeisiin.

Komissio myös perusti huhtikuussa 2018 EU:n ja Afrikan asiantuntijoista muodostuvan erityistyöryhmän neuvomaan ja antamaan suosituksia EU:n ja Afrikan unionin välisen elintarvikkeita ja maataloutta koskevan kumppanuuden vahvistamiseksi sekä EU:n panoksen vahvistamiseksi Afrikan työpaikkoja luovan talouden kehittämisessä maataloudessa, elintarviketeollisuudessa ja maatalousteollisuudessa.

KYSYMYS 11/ COM 11

Neena Gill

Aihe: Humanitaarinen apu Kongon demokraattiselle tasavallalle

Humanitaarinen apu Kongon demokraattiselle tasavallalle oli vuonna 2017 kuluneen vuosikymmenen alhaisimmalla tasolla.

EU:n humanitaarinen apu valtiolle oli 4 miljoonaa euroa vähemmän kuin vuonna 2016.

Lokakuussa 2017 YK julisti virallisesti Kongon demokraattisessa tasavallassa kolmannen tason hätätilan, joka keskittyy maantieteellisesti Kasaïn, Tanganyikan ja Etelä-Kivun alueille.

| 1. | Minkälainen on nykyinen rahoitusvaje Kongon demokraattisen tasavallan humanitaarisen tilanteen osalta? |
| --- | --- |

1.

Minkälainen on nykyinen rahoitusvaje Kongon demokraattisen tasavallan humanitaarisen tilanteen osalta?

| 2. | Onko komissio toteuttanut toimenpiteitä Kongon demokraattisen tasavallan humanitaarisen avun tehostamiseksi lokakuun 2017 jälkeen? |
| --- | --- |

2.

Onko komissio toteuttanut toimenpiteitä Kongon demokraattisen tasavallan humanitaarisen avun tehostamiseksi lokakuun 2017 jälkeen?

VASTAUS KYSYMYKSEEN 11/ COM 11

Genevessä järjestettiin 13. huhtikuuta 2018 ensimmäinen Kongon demokraattista tasavaltaa koskeva kansainvälinen humanitaarinen konferenssi, koska Kongon demokraattisen tasavallan humanitaarinen tilanne heikkenee. Konferenssia isännöivät yhdessä YK, EU ja Alankomaat. Konferenssiin osallistui 101 valtuuskuntaa, myös 22:sta EU:n jäsenvaltiosta. Konferenssi johti 528,1 miljoonan Yhdysvaltain dollarin sitoumuksiin Kongon demokraattiselle tasavallalle osoitettavan humanitaarisen avun osalta vuonna 2018. Euroopan komissio ilmoitti vuonna 2018 77,1 miljoonan euron tuesta Kongon demokraattiselle tasavallalle, ja EU:n jäsenvaltiot ilmoittivat vielä 246 miljoonan Yhdysvaltain dollarin tuesta, joten EU:n sitoumukset kattavat yhteensä kaksi kolmasosaa kokonaismäärästä.

YK:n mukaan Kongon demokraattisen tasavallan vuoden 2018 humanitaarisen avun suunnitelma edellyttää 1,68 miljardia Yhdysvaltain dollaria, sillä apua tarvitsee 13,1 miljoonaa henkilöä.

YK julisti 20. lokakuuta 2017 kuudeksi kuukaudeksi kolmannen – korkeimman mahdollisen – tason hätätilan, joka keskittyy maantieteellisesti Etelä-Kivun, Tanganyikan ja Kasaïn maakuntiin. Kolmannen tason hätätila päättyi 20. huhtikuuta 2018, koska YK:n mukaan viitteet siitä, että kansainväliset valmiudet lisätä humanitaarista apua tehokkaasti on otettu käyttöön, täyttyivät suurelta osin.

Euroopan komissio on tukenut humanitaarisia operaatioita Kongon demokraattisessa tasavallassa vuodesta 1994 lähtien, ja toiminta jatkuu. Komissio tukee elintarvikeavun, ravinnon, terveydenhuoltopalvelujen, suojelun, suojan, veden, jätehuollon ja hygienian sekä hätätilanteissa annettavan koulutuksen kaltaisten humanitaaristen perustarpeiden tyydyttämistä, mutta tukee myös logistiikassa ja humanitaarisen avun koordinoinnissa. Operaatiota täydennetään vuonna 2018 sovittelu- ja sovintotoiminnoilla sekä selviytymiskykyä lujittavilla toimilla, joita rahoitetaan muista Euroopan komission käytettävissä olevista välineistä Kongon demokraattiselle tasavallalle jo myönnetyn merkittävän kehitysavun lisäksi.

---

(1)  https://europa.eu/globalstrategy/sites/globalstrategy/files/pages/files/eugs_review_web_13.pdf

(2)  https://webgate.ec.europa.eu/devco-academy/

(3)  Tämä on toteutettu minimoimalla toimenpiteet, joilla on tuotantoa ja kauppaa haittaavia vaikutuksia. Tällä hetkellä yli 90 prosenttia EU:n maanviljelijöille myöntämästä tuesta ei enää liity määriin tai tuotettuihin tuotteisiin, joten sillä ei ole kauppaa vääristävää vaikutusta. Markkinatoimenpiteet rajoittuvat vain kriisitilanteita koskeviin turvaverkkoihin, ja vientituet poistettiin joulukuussa 2015.

(4)  Kestävää elintarviketuotantoa koskevat YMP:n erityisvälineet käsittävät sekä pakollisia (täydentävät ehdot, viherryttäminen) että vapaaehtoisia toimenpiteitä (maaseudun kehittämispolitiikka). EU:n viljelijöille myönnetty tuki vastaa siis näiden ponnistuksia ja kestävän maatalouden takaamiseksi toteuttamia toimenpiteitä.

(5)  Se käsittää myös selkeän viitteen siitä, että tulevalla YMP:llä on oltava merkittävämpi asema muuttoliikkeen perimmäisiin syihin puuttumista käsitelleen Vallettan huippukokouksen tulosten täytäntöönpanossa. Esimerkiksi osaamisen ja innovoinnin hyödyntäminen ja maataloustutkimusta ja -innovointia koskevan yhteistyön syventäminen, koulutusta ja vaihtoa koskevat hankkeet sekä strategisen poliittisen yhteistyön ja vuoropuhelun edistäminen Afrikan unionin kanssa maatalouteen ja maaseudun kehittämiseen liittyvissä kysymyksissä.

(6)  EU antaa kaikille vähiten kehittyneille maille (LDC) tullittoman ja kiintiöttömän pääsyn markkinoille, ja talouskumppanuussopimukset antavat kumppaneille mahdollisuuden suojata herkkiä maataloustuotteitaan vapauttamiselta, joko jättämään ne kokonaan ulkopuolelle tai sallimalla vankat takeet, joita voidaan käyttää suojana tuonnin äkillisiä lisäyksiä vastaan.

(7)  Tähän tarkoitukseen osoitetaan kaudella 2014–2020 8,5 miljardia euroa EU:n kehitysapua.

---