# Az Európai Unió C 373/2018

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 373 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 61. évfolyam2018. október 15. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 373

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

61. évfolyam2018. október 15.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Az Európai Unió Bírósága |
| 2018/C 373/01 | Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában | 1 |

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

2018/C 373/01

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

Európai Unió Hivatalos Lapjában

1

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | Bíróság |
| 2018/C 373/02 | C-423/18. sz. ügy: A Finanzgericht Baden-Württemberg (Németország) által 2018. június 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Südzucker AG kontra Hauptzollamt Karlsruhe | 2 |
| 2018/C 373/03 | C-429/18. sz. ügy: A Juzgado Contencioso-Administrativo de Madrid (Spanyolország) által 2018. június 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Berta Fernández Álvarez, BMM, TGV, Natalia Fernández Olmos és María Claudia Téllez Barragán kontra Consejería de Sanidad de la Comunidad de Madrid | 3 |
| 2018/C 373/04 | C-431/18. sz. ügy: Az Audiencia Provincial de Zaragoza (Spanyolország) által 2018. június 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – María Pilar Bueno Ruiz, Zurich Insurance PL, Sucursal de España kontra Irene Conte Sánchez | 5 |
| 2018/C 373/05 | C-439/18. sz. ügy: A Tribunal Superior de Justicia de Galicia (Spanyolország) által 2018. július 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – OH kontra Agencia Estatal de la Administración Tributaria | 5 |
| 2018/C 373/06 | C-445/18. sz. ügy: A College van Beroep voor het Bedrijfsleven (Hollandia) által 2018. július 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Vaselife International BV, Chrysal International BV kontra College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden | 6 |
| 2018/C 373/07 | C-459/18. sz. ügy: A Rechtbank van eerste aanleg Antwerpen (Belgium) által 2018. július 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Argenta Spaarbank NV kontra Belgische Staat | 7 |
| 2018/C 373/08 | C-472/18. sz. ügy: A Tribunal Superior de Justicia de Galicia (Spanyolország) által 2018. július 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – ER kontra Agencia Estatal de la Administración Tributaria | 7 |
| 2018/C 373/09 | C-477/18. sz. ügy: A College van Beroep voor het Bedrijfsleven (Hollandia) által 2018. július 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Exportslachterij J. Gosschalk en Zn. BV kontra Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit | 8 |
| 2018/C 373/10 | C-478/18. sz. ügy: A College van Beroep voor het Bedrijfsleven (Hollandia) által 2018. július 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Compaxo Vlees Zevenaar BV, Ekro BV, Vion Apeldoorn BV, Vitelco BV kontra Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit | 9 |
| | Törvényszék |
| 2018/C 373/11 | T-671/16. sz. ügy: A Törvényszék 2018. szeptember 5-i ítélete – Villeneuve kontra Bizottság (Közszolgálat – Felvétel – Nyílt versenyvizsga – EPSO/AD/303/15 (AD 7) versenyvizsga-felhívás – A versenyvizsgára bocsátás feltételeinek EPSO általi vizsgálata – A megkövetelt legrövidebb időtartamnál rövidebb időtartamú szakmai tapasztalat – A szakmai tapasztalattal kapcsolatos vizsgára bocsátási feltétel vizsgálatának jellege – Indokolási kötelezettség – A versenyvizsga-bizottság által elkövetett nyilvánvaló értékelési hiba – Egyenlő bánásmód) | 11 |
| 2018/C 373/12 | T-418/18. sz. ügy: 2018. július 6-án benyújtott kereset – PT kontra Európai Beruházási Bank (EBB) | 11 |
| 2018/C 373/13 | T-451/18. sz. ügy: 2018. július 18-án benyújtott kereset –Triantafyllopoulos és társai kontra EKB | 12 |
| 2018/C 373/14 | T-478/18. sz. ügy: 2018. augusztus 6-án benyújtott kereset – Bezouaoui és HB Consultant kontra Bizottság | 13 |
| 2018/C 373/15 | T-484/18. sz. ügy: 2018. augusztus 14-én benyújtott kereset – XB kontra EKB | 14 |
| 2018/C 373/16 | T-500/18. sz. ügy: 2018. augusztus 20-án benyújtott kereset – Puma kontra EUIPO – Destilerias MG (MG PUMA) | 15 |
| 2018/C 373/17 | T-502/18. sz. ügy: 2018. augusztus 22-én benyújtott kereset – Pharmadom kontra EUIPO – IRF (MediWell) | 15 |
| 2018/C 373/18 | T-503/18. sz. ügy: 2018. augusztus 22-én benyújtott kereset – Haba Trading kontra EUIPO – Vida (vidaXL) | 16 |
| 2018/C 373/19 | T-504/18. sz. ügy: 2018. augusztus 24-én benyújtott kereset – XG kontra Bizottság | 17 |
| 2018/C 373/20 | T-508/18. sz. ügy: 2018. augusztus 24-én benyújtott kereset – OLX kontra EUIPO – Stra (STRADIA) | 18 |
| 2018/C 373/21 | T-510/18. sz. ügy: 2018. augusztus 22-én benyújtott kereset – Kaddour kontra Tanács | 19 |
| 2018/C 373/22 | T-517/18. sz. ügy: 2018. szeptember 3-án benyújtott kereset – Zott kontra EUIPO TSC – Food Products (Sütőipari termékek) | 19 |

V   Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

2018/C 373/02

C-423/18. sz. ügy: A Finanzgericht Baden-Württemberg (Németország) által 2018. június 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Südzucker AG kontra Hauptzollamt Karlsruhe

2

2018/C 373/03

C-429/18. sz. ügy: A Juzgado Contencioso-Administrativo de Madrid (Spanyolország) által 2018. június 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Berta Fernández Álvarez, BMM, TGV, Natalia Fernández Olmos és María Claudia Téllez Barragán kontra Consejería de Sanidad de la Comunidad de Madrid

3

2018/C 373/04

C-431/18. sz. ügy: Az Audiencia Provincial de Zaragoza (Spanyolország) által 2018. június 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – María Pilar Bueno Ruiz, Zurich Insurance PL, Sucursal de España kontra Irene Conte Sánchez

5

2018/C 373/05

C-439/18. sz. ügy: A Tribunal Superior de Justicia de Galicia (Spanyolország) által 2018. július 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – OH kontra Agencia Estatal de la Administración Tributaria

5

2018/C 373/06

C-445/18. sz. ügy: A College van Beroep voor het Bedrijfsleven (Hollandia) által 2018. július 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Vaselife International BV, Chrysal International BV kontra College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden

6

2018/C 373/07

C-459/18. sz. ügy: A Rechtbank van eerste aanleg Antwerpen (Belgium) által 2018. július 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Argenta Spaarbank NV kontra Belgische Staat

7

2018/C 373/08

C-472/18. sz. ügy: A Tribunal Superior de Justicia de Galicia (Spanyolország) által 2018. július 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – ER kontra Agencia Estatal de la Administración Tributaria

7

2018/C 373/09

C-477/18. sz. ügy: A College van Beroep voor het Bedrijfsleven (Hollandia) által 2018. július 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Exportslachterij J. Gosschalk en Zn. BV kontra Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

8

2018/C 373/10

C-478/18. sz. ügy: A College van Beroep voor het Bedrijfsleven (Hollandia) által 2018. július 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Compaxo Vlees Zevenaar BV, Ekro BV, Vion Apeldoorn BV, Vitelco BV kontra Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

9

Törvényszék

2018/C 373/11

T-671/16. sz. ügy: A Törvényszék 2018. szeptember 5-i ítélete – Villeneuve kontra Bizottság (Közszolgálat – Felvétel – Nyílt versenyvizsga – EPSO/AD/303/15 (AD 7) versenyvizsga-felhívás – A versenyvizsgára bocsátás feltételeinek EPSO általi vizsgálata – A megkövetelt legrövidebb időtartamnál rövidebb időtartamú szakmai tapasztalat – A szakmai tapasztalattal kapcsolatos vizsgára bocsátási feltétel vizsgálatának jellege – Indokolási kötelezettség – A versenyvizsga-bizottság által elkövetett nyilvánvaló értékelési hiba – Egyenlő bánásmód)

11

2018/C 373/12

T-418/18. sz. ügy: 2018. július 6-án benyújtott kereset – PT kontra Európai Beruházási Bank (EBB)

11

2018/C 373/13

T-451/18. sz. ügy: 2018. július 18-án benyújtott kereset –Triantafyllopoulos és társai kontra EKB

12

2018/C 373/14

T-478/18. sz. ügy: 2018. augusztus 6-án benyújtott kereset – Bezouaoui és HB Consultant kontra Bizottság

13

2018/C 373/15

T-484/18. sz. ügy: 2018. augusztus 14-én benyújtott kereset – XB kontra EKB

14

2018/C 373/16

T-500/18. sz. ügy: 2018. augusztus 20-án benyújtott kereset – Puma kontra EUIPO – Destilerias MG (MG PUMA)

15

2018/C 373/17

T-502/18. sz. ügy: 2018. augusztus 22-én benyújtott kereset – Pharmadom kontra EUIPO – IRF (MediWell)

15

2018/C 373/18

T-503/18. sz. ügy: 2018. augusztus 22-én benyújtott kereset – Haba Trading kontra EUIPO – Vida (vidaXL)

16

2018/C 373/19

T-504/18. sz. ügy: 2018. augusztus 24-én benyújtott kereset – XG kontra Bizottság

17

2018/C 373/20

T-508/18. sz. ügy: 2018. augusztus 24-én benyújtott kereset – OLX kontra EUIPO – Stra (STRADIA)

18

2018/C 373/21

T-510/18. sz. ügy: 2018. augusztus 22-én benyújtott kereset – Kaddour kontra Tanács

19

2018/C 373/22

T-517/18. sz. ügy: 2018. szeptember 3-án benyújtott kereset – Zott kontra EUIPO TSC – Food Products (Sütőipari termékek)

19

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

| 15.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 373/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 373/1

---

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

(2018/C 373/01)

Utolsó kiadvány

HL C 364., 2018.10.8.

Korábbi közzétételek

HL C 352., 2018.10.1.

HL C 341., 2018.9.24

HL C 328., 2018.9.17.

HL C 319., 2018.9.10.

HL C 311., 2018.9.3.

HL C 301., 2018.8.27.

Ezek a következő helyeken hozzáférhetők:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

| 15.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 373/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 373/2

---

A Finanzgericht Baden-Württemberg (Németország) által 2018. június 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Südzucker AG kontra Hauptzollamt Karlsruhe

(C-423/18. sz. ügy)

(2018/C 373/02)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Finanzgericht Baden-Württemberg

Az alapeljárás felei

Felperes: Südzucker AG

Alperes: Hauptzollamt Karlsruhe

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a 967/2006/EK rendelet (1) 3. cikke (2) bekezdésének első mondatát, hogy az abban említett határidő a többletösszeg határidőn belüli közlésének a többlet cukor figyelembe veendő mennyiségének a 952/2006/EK rendelet (2) 10. cikke szerinti ellenőrzés alapján a határidő lejártát követően módosított megállapításából eredő módosítására is vonatkozik? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a 967/2006/EK rendelet (1) 3. cikke (2) bekezdésének első mondatát, hogy az abban említett határidő a többletösszeg határidőn belüli közlésének a többlet cukor figyelembe veendő mennyiségének a 952/2006/EK rendelet (2) 10. cikke szerinti ellenőrzés alapján a határidő lejártát követően módosított megállapításából eredő módosítására is vonatkozik?

| 2) | Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén:
  Ebben az esetben, ha a határidőn belüli közlés ellenőrzések keretében tett megállapítások alapján történő módosításáról van szó, alkalmazandók-e a 3559/91 rendelettel (3) módosított 2670/81/EGK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti értesítési határidő túllépésének a Bíróság 2002. január 10-i British Sugar ítéletében (C-101/99, ECLI:EU:C:2002:7) említett feltételei a 967/2006 rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti közlési határidő túllépésére is? |
| --- | --- |

2)

Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén:

Ebben az esetben, ha a határidőn belüli közlés ellenőrzések keretében tett megállapítások alapján történő módosításáról van szó, alkalmazandók-e a 3559/91 rendelettel (3) módosított 2670/81/EGK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti értesítési határidő túllépésének a Bíróság 2002. január 10-i British Sugar ítéletében (C-101/99, ECLI:EU:C:2002:7) említett feltételei a 967/2006 rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti közlési határidő túllépésére is?

| 3) | Ha a 967/2006/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének első mondata nem alkalmazandó az ellenőrzéseken alapuló módosító közlésekre (lásd az első kérdést), vagy ha fennállnak a határidő túllépésének feltételei (lásd a második kérdést), a következő május 1-jét kell alapul venni, vagy a nemzeti jogot kell alkalmazni a többletösszeg módosításának közlésére vonatkozó határidő meghatározásához? |
| --- | --- |

3)

Ha a 967/2006/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének első mondata nem alkalmazandó az ellenőrzéseken alapuló módosító közlésekre (lásd az első kérdést), vagy ha fennállnak a határidő túllépésének feltételei (lásd a második kérdést), a következő május 1-jét kell alapul venni, vagy a nemzeti jogot kell alkalmazni a többletösszeg módosításának közlésére vonatkozó határidő meghatározásához?

| 4) | Ha a harmadik kérdésre azt a választ kell adni, hogy sem a következő május 1-jét nem lehet alapul venni, sem a nemzeti jogot nem lehet alkalmazni:
  Összeegyeztethető-e a közösségi jog – többek között az arányosság, a jogbiztonság és a bizalomvédelem elvét magukban foglaló – általános elveivel, ha a jelen ügyben szereplőhöz hasonló helyzetben az ellenőrzés időtartama, az ellenőrzési jelentés elkészítésének és kiértékelésének időtartama alapján 2010. október 20-án, illetve 2011. október 27-én kerül sor a 2007/2008-as gazdasági évre vonatkozó többletösszeg közlésére? Jelentőséggel bír-e ezzel összefüggésben, hogy a cukorgyártó kifogásokat emelt a többletmennyiségek megállapításával szemben? |
| --- | --- |

4)

Ha a harmadik kérdésre azt a választ kell adni, hogy sem a következő május 1-jét nem lehet alapul venni, sem a nemzeti jogot nem lehet alkalmazni:

Összeegyeztethető-e a közösségi jog – többek között az arányosság, a jogbiztonság és a bizalomvédelem elvét magukban foglaló – általános elveivel, ha a jelen ügyben szereplőhöz hasonló helyzetben az ellenőrzés időtartama, az ellenőrzési jelentés elkészítésének és kiértékelésének időtartama alapján 2010. október 20-án, illetve 2011. október 27-én kerül sor a 2007/2008-as gazdasági évre vonatkozó többletösszeg közlésére? Jelentőséggel bír-e ezzel összefüggésben, hogy a cukorgyártó kifogásokat emelt a többletmennyiségek megállapításával szemben?

---

(1)  A kvótán felüli cukortermelésre vonatkozóan a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2006. június 29-i 967/2006/EK bizottsági rendelet (HL 2006. L 176., 22. o.)

(2)  A cukor belső piaca és a kvótarendszer irányítása tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet alkalmazásának részletes szabályairól szóló 2006. június 29-i 952/2006/EK bizottsági rendelet (HL 2006. L 178., 39. o.)

(3)  A kvótán felüli cukortermelésre vonatkozó részletes végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2670/81/EGK rendelet módosításáról 1991. december 6-i 3559/91/EGK bizottsági rendelet (HL 1991. L 336., 26. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 12. kötet, 131. o.)

---

| 15.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 373/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 373/3

---

A Juzgado Contencioso-Administrativo de Madrid (Spanyolország) által 2018. június 28-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Berta Fernández Álvarez, BMM, TGV, Natalia Fernández Olmos és María Claudia Téllez Barragán kontra Consejería de Sanidad de la Comunidad de Madrid

(C-429/18. sz. ügy)

(2018/C 373/03)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Juzgado Contencioso-Administrativo de Madrid

Az alapeljárás felei

Felperesek: Berta Fernández Álvarez, BMM, TGV, Natalia Fernández Olmos és María Claudia Téllez Barragán

Alperes: Consejería de Sanidad de la Comunidad de Madrid

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Összhangban van-e a keretmegállapodással a jelen bíróság által az 1990/70/EK irányelv (1) mellékletét képező keretmegállapodásra vonatkozóan adott értelmezés, és annak megállapítása, hogy a felperesek határozott idejű szerződéseinek megkötése során visszaélés történik, mivel az állami szektorba tartozó munkáltató különböző szerződéskötési módokat alkalmaz – amelyek mindegyike ideiglenes jellegű – a határozatlan időre foglalkoztatott közalkalmazottak szokásos feladatainak állandó és tartós jellegű ellátására, olyan strukturális hiányosságok és szükségletek fedezésére, amelyek valójában nem átmeneti jellegűek, hanem állandóak és tartósak, és ebből következően a leírt ideiglenes szerződéskötés a keretmegállapodás 5. szakasza (1) bekezdése a) pontjának értelmében véve objektív okként nem igazolt, hiszen a határozott idejű munkaszerződések ilyen alkalmazása közvetlenül ellentétes a keretmegállapodás második preambulumbekezdésével és a megállapodás általános megállapításainak 6. és 8. pontjával, mivel nem állnak fenn e határozott idejű munkaszerződéseket igazoló körülmények? |
| --- | --- |

1)

Összhangban van-e a keretmegállapodással a jelen bíróság által az 1990/70/EK irányelv (1) mellékletét képező keretmegállapodásra vonatkozóan adott értelmezés, és annak megállapítása, hogy a felperesek határozott idejű szerződéseinek megkötése során visszaélés történik, mivel az állami szektorba tartozó munkáltató különböző szerződéskötési módokat alkalmaz – amelyek mindegyike ideiglenes jellegű – a határozatlan időre foglalkoztatott közalkalmazottak szokásos feladatainak állandó és tartós jellegű ellátására, olyan strukturális hiányosságok és szükségletek fedezésére, amelyek valójában nem átmeneti jellegűek, hanem állandóak és tartósak, és ebből következően a leírt ideiglenes szerződéskötés a keretmegállapodás 5. szakasza (1) bekezdése a) pontjának értelmében véve objektív okként nem igazolt, hiszen a határozott idejű munkaszerződések ilyen alkalmazása közvetlenül ellentétes a keretmegállapodás második preambulumbekezdésével és a megállapodás általános megállapításainak 6. és 8. pontjával, mivel nem állnak fenn e határozott idejű munkaszerződéseket igazoló körülmények?

| 2) | Összhangban van-e a keretmegállapodással a jelen bíróság által az 1990/70/EK irányelv mellékletét képező keretmegállapodásra vonatkozóan adott értelmezés, és a keretmegállapodás alkalmazásakor az, hogy e bíróság úgy tekinti, hogy a hagyományos kiválasztási eljárásra vonatkozó pályázati felhívás, a fent leírt jellemzőkkel, nem egyenértékű intézkedés, és nem is tekinthető szankciónak, mivel az elkövetett visszaéléssel nem arányos, hiszen következménye az ideiglenesen alkalmazott munkavállaló munkaviszonyának megszüntetése, ami azzal jár együtt, hogy nem teljesülnek az irányelv célkitűzései, és továbbra is fennmarad az ideiglenes közalkalmazottak kedvezőtlen helyzete, továbbá hatékony intézkedésnek sem tekinthető, mivel a munkáltatónak nem okoz semmiféle hátrányt, és nincs visszatartó hatása sem, ebből következően pedig nem felel meg az 1999/70 irányelv 2. cikke első bekezdésének, mert nem biztosítja, hogy a spanyol állam az irányelvben meghatározott eredményeket eléri? |
| --- | --- |

2)

Összhangban van-e a keretmegállapodással a jelen bíróság által az 1990/70/EK irányelv mellékletét képező keretmegállapodásra vonatkozóan adott értelmezés, és a keretmegállapodás alkalmazásakor az, hogy e bíróság úgy tekinti, hogy a hagyományos kiválasztási eljárásra vonatkozó pályázati felhívás, a fent leírt jellemzőkkel, nem egyenértékű intézkedés, és nem is tekinthető szankciónak, mivel az elkövetett visszaéléssel nem arányos, hiszen következménye az ideiglenesen alkalmazott munkavállaló munkaviszonyának megszüntetése, ami azzal jár együtt, hogy nem teljesülnek az irányelv célkitűzései, és továbbra is fennmarad az ideiglenes közalkalmazottak kedvezőtlen helyzete, továbbá hatékony intézkedésnek sem tekinthető, mivel a munkáltatónak nem okoz semmiféle hátrányt, és nincs visszatartó hatása sem, ebből következően pedig nem felel meg az 1999/70 irányelv 2. cikke első bekezdésének, mert nem biztosítja, hogy a spanyol állam az irányelvben meghatározott eredményeket eléri?

| 3) | Összhangban van-e a keretmegállapodással a jelen bíróság által az 1999/70 irányelv 2. cikkének első bekezdésére és az Európai Unió Bíróságának 2016. szeptember 14-i ítéletére (C-16/15) (2) vonatkozóan adott értelmezés, és azok alkalmazásakor az, hogy e bíróság úgy tekinti, hogy a kiválasztási eljárásra vonatkozó nyilvános pályázati felhívás nem minősül olyan megfelelő szankcionáló intézkedésnek, amely alkalmas az egymást követő ideiglenes szerződések alkalmazásával való visszaélés szankcionálására, mivel a spanyol szabályozásban nem létezik hatékony és visszatartó hatású szankcióra irányuló olyan mechanizmus, amely véget vetne az ideiglenes közalkalmazottak kinevezése során történő visszaéléseknek, és e szabályozás nem teszi lehetővé a visszaéléssel érintett közalkalmazottakkal kötött szerződésekkel betöltött strukturális álláshelyek más módon való betöltését, és ily módon e munkavállalók bizonytalan helyzete fennmarad? |
| --- | --- |

3)

Összhangban van-e a keretmegállapodással a jelen bíróság által az 1999/70 irányelv 2. cikkének első bekezdésére és az Európai Unió Bíróságának 2016. szeptember 14-i ítéletére (C-16/15) (2) vonatkozóan adott értelmezés, és azok alkalmazásakor az, hogy e bíróság úgy tekinti, hogy a kiválasztási eljárásra vonatkozó nyilvános pályázati felhívás nem minősül olyan megfelelő szankcionáló intézkedésnek, amely alkalmas az egymást követő ideiglenes szerződések alkalmazásával való visszaélés szankcionálására, mivel a spanyol szabályozásban nem létezik hatékony és visszatartó hatású szankcióra irányuló olyan mechanizmus, amely véget vetne az ideiglenes közalkalmazottak kinevezése során történő visszaéléseknek, és e szabályozás nem teszi lehetővé a visszaéléssel érintett közalkalmazottakkal kötött szerződésekkel betöltött strukturális álláshelyek más módon való betöltését, és ily módon e munkavállalók bizonytalan helyzete fennmarad?

| 4) | Összhangban van-e a keretmegállapodással az e bíróság által adott értelmezés, amely szerint a visszaéléssel érintett ideiglenesen alkalmazott munkavállalónak „határozatlan időre alkalmazott, de nem állandó” munkavállalóvá történő átminősítése nem hatékony szankció, mivel az ilyennek minősített munkavállaló munkaviszonya megszüntethető, akár azért, mert álláshelyét kiválasztási eljárás során betöltik, vagy az állás megszűnik, és ebből következően nincs összhangban a keretmegállapodással a határozott idejű munkaszerződések visszaélésszerű alkalmazásának megelőzése céljából, mivel nem teljesülnek az 1999/70 irányelv 2. cikkének első bekezdésében foglaltak, hiszen nem biztosított, hogy a spanyol állam az abban meghatározott eredményeket eléri?
  E helyzetet figyelembe véve, a jelen ügyben ismertetni kell a Juzgado de lo Contencioso-Administrativo n.o 8 de Madrid (madridi 8. sz. közigazgatási bíróság, Spanyolország) által a 193/2007. sz. gyorsított eljárásban 2018. január 30-án előzetes döntéshozatal céljából előterjesztett alábbi kérdéseket (3): |
| --- | --- |

4)

Összhangban van-e a keretmegállapodással az e bíróság által adott értelmezés, amely szerint a visszaéléssel érintett ideiglenesen alkalmazott munkavállalónak „határozatlan időre alkalmazott, de nem állandó” munkavállalóvá történő átminősítése nem hatékony szankció, mivel az ilyennek minősített munkavállaló munkaviszonya megszüntethető, akár azért, mert álláshelyét kiválasztási eljárás során betöltik, vagy az állás megszűnik, és ebből következően nincs összhangban a keretmegállapodással a határozott idejű munkaszerződések visszaélésszerű alkalmazásának megelőzése céljából, mivel nem teljesülnek az 1999/70 irányelv 2. cikkének első bekezdésében foglaltak, hiszen nem biztosított, hogy a spanyol állam az abban meghatározott eredményeket eléri?

E helyzetet figyelembe véve, a jelen ügyben ismertetni kell a Juzgado de lo Contencioso-Administrativo n.o 8 de Madrid (madridi 8. sz. közigazgatási bíróság, Spanyolország) által a 193/2007. sz. gyorsított eljárásban 2018. január 30-án előzetes döntéshozatal céljából előterjesztett alábbi kérdéseket (3):

| 5) | Ha a nemzeti bíróság megállapítja, hogy visszaélésszerű az ideiglenes helyettesítés céljából foglalkoztatott közalkalmazottak egymást követő, időszakos helyettesítésre irányuló szerződések útján való alkalmazása a SERMAS (madridi egészségügyi szolgálat) szolgálatában, amelynek célja a határozatlan időre foglalkoztatott közalkalmazottak által történő szolgáltatásnyújtással kapcsolatos állandó és strukturális szükségletek fedezése, mivel a nemzeti jogrendben nincs semmiféle, szankcionálásra irányuló hatékony és visszatartó hatású intézkedés, amely az ilyen visszaélést szankcionálhatná és a közösségi jog megsértéséből származó következményeket orvosolhatná, az 1999/70/EK irányelv mellékletét képező keretmegállapodás 5. szakasza értelmezhető-e úgy, hogy az arra kötelezi a nemzeti bíróságot, hogy hatékony és visszatartó hatású intézkedéseket alkalmazzon, amelyek a keretmegállapodás hatékony érvényesülését biztosítják, és következésképpen a szóban forgó visszaélést szankcionálják és az említett uniós jogszabály megsértéséből származó következményeket orvosolják, mellőzve annak a nemzeti jogszabálynak az alkalmazását, amely ezt akadályozza?
  Igenlő válasz esetén, amint azt az Európai Unió Bírósága a 2016. szeptember 14-i ítéletben (C-184/15 és C-197/15) (4) 41. pontjában megállapította:
  Összeegyeztethető-e az 1999/70/EK irányelv által elérni kívánt céllal az egymást követő ideiglenes jellegű jogviszonyok visszaélésszerű alkalmazásának megelőzése és szankcionálása, valamint az uniós jog megsértése következményeinek orvoslása érdekében tett intézkedésként az időszakosan helyettesítő, kisegítő jellegű vagy helyettesítésre irányuló közalkalmazotti jogviszony átalakítása tartós közalkalmazotti jogviszonnyá, oly módon, hogy az érintett már a kinevezésétől fogva határozatlan időre foglalkoztatott közszolgálati alkalmazottnak tekinthető, mivel a foglalkoztatása ugyanolyan tartós jellegű, mint az összehasonlítható helyzetben lévő határozatlan időre foglalkoztatott közszolgálati alkalmazottaké, és mindez annak alapján, hogy a nemzeti szabályozás abszolút módon tiltja az állami szektorban az egymást követő határozott idejű munkaszerződéseknek határozatlan idejű munkaszerződéssé való átalakítását, mivel nem létezik egyéb olyan hatékony intézkedés, amely az egymást követő határozott idejű munkaszerződések visszaélésszerű alkalmazásának elkerülésére, és adott esetben szankcionálására szolgálhatna? |
| --- | --- |

5)

Ha a nemzeti bíróság megállapítja, hogy visszaélésszerű az ideiglenes helyettesítés céljából foglalkoztatott közalkalmazottak egymást követő, időszakos helyettesítésre irányuló szerződések útján való alkalmazása a SERMAS (madridi egészségügyi szolgálat) szolgálatában, amelynek célja a határozatlan időre foglalkoztatott közalkalmazottak által történő szolgáltatásnyújtással kapcsolatos állandó és strukturális szükségletek fedezése, mivel a nemzeti jogrendben nincs semmiféle, szankcionálásra irányuló hatékony és visszatartó hatású intézkedés, amely az ilyen visszaélést szankcionálhatná és a közösségi jog megsértéséből származó következményeket orvosolhatná, az 1999/70/EK irányelv mellékletét képező keretmegállapodás 5. szakasza értelmezhető-e úgy, hogy az arra kötelezi a nemzeti bíróságot, hogy hatékony és visszatartó hatású intézkedéseket alkalmazzon, amelyek a keretmegállapodás hatékony érvényesülését biztosítják, és következésképpen a szóban forgó visszaélést szankcionálják és az említett uniós jogszabály megsértéséből származó következményeket orvosolják, mellőzve annak a nemzeti jogszabálynak az alkalmazását, amely ezt akadályozza?

Igenlő válasz esetén, amint azt az Európai Unió Bírósága a 2016. szeptember 14-i ítéletben (C-184/15 és C-197/15) (4) 41. pontjában megállapította:

Összeegyeztethető-e az 1999/70/EK irányelv által elérni kívánt céllal az egymást követő ideiglenes jellegű jogviszonyok visszaélésszerű alkalmazásának megelőzése és szankcionálása, valamint az uniós jog megsértése következményeinek orvoslása érdekében tett intézkedésként az időszakosan helyettesítő, kisegítő jellegű vagy helyettesítésre irányuló közalkalmazotti jogviszony átalakítása tartós közalkalmazotti jogviszonnyá, oly módon, hogy az érintett már a kinevezésétől fogva határozatlan időre foglalkoztatott közszolgálati alkalmazottnak tekinthető, mivel a foglalkoztatása ugyanolyan tartós jellegű, mint az összehasonlítható helyzetben lévő határozatlan időre foglalkoztatott közszolgálati alkalmazottaké, és mindez annak alapján, hogy a nemzeti szabályozás abszolút módon tiltja az állami szektorban az egymást követő határozott idejű munkaszerződéseknek határozatlan idejű munkaszerződéssé való átalakítását, mivel nem létezik egyéb olyan hatékony intézkedés, amely az egymást követő határozott idejű munkaszerződések visszaélésszerű alkalmazásának elkerülésére, és adott esetben szankcionálására szolgálhatna?

| 6) | Egymást követő ideiglenes jogviszonyokkal való visszaélés esetén az időszakosan helyettesítő ideiglenes közalkalmazotti jogviszony határozatlan idejű jogviszonnyá történő átalakítása értelmezhető-e akként, hogy az csak akkor felel meg az 1999/70/EK irányelv és a keretmegállapodás céljainak, ha a visszaélést elszenvedő ideiglenes jelleggel foglalkoztatott közalkalmazott – az állandóság és az elmozdíthatatlanság elve alapján, az abban foglalt valamennyi jogosultsággal és kötelezettséggel együtt, a határozatlan időre foglalkoztatott informatikusokkal azonos elbánásban részesülve – ugyanolyan vagy azonos foglalkoztatási feltételeket élvez, mint a határozatlan időre foglalkoztatott közalkalmazott (szociális védelem, szakmai előléptetés, rendes szabadságok biztosítása, szakképzés, fizetés nélküli szabadságok, közigazgatási jogállás, engedélyek, nyugdíjhoz való jogosultságok, a munkahelyről való elbocsátás, valamint a megüresedett állások betöltése és a szakmai előléptetés céljából meghirdetett pályázatokon való részvétel)? |
| --- | --- |

6)

Egymást követő ideiglenes jogviszonyokkal való visszaélés esetén az időszakosan helyettesítő ideiglenes közalkalmazotti jogviszony határozatlan idejű jogviszonnyá történő átalakítása értelmezhető-e akként, hogy az csak akkor felel meg az 1999/70/EK irányelv és a keretmegállapodás céljainak, ha a visszaélést elszenvedő ideiglenes jelleggel foglalkoztatott közalkalmazott – az állandóság és az elmozdíthatatlanság elve alapján, az abban foglalt valamennyi jogosultsággal és kötelezettséggel együtt, a határozatlan időre foglalkoztatott informatikusokkal azonos elbánásban részesülve – ugyanolyan vagy azonos foglalkoztatási feltételeket élvez, mint a határozatlan időre foglalkoztatott közalkalmazott (szociális védelem, szakmai előléptetés, rendes szabadságok biztosítása, szakképzés, fizetés nélküli szabadságok, közigazgatási jogállás, engedélyek, nyugdíjhoz való jogosultságok, a munkahelyről való elbocsátás, valamint a megüresedett állások betöltése és a szakmai előléptetés céljából meghirdetett pályázatokon való részvétel)?

| 7) | Figyelembe véve adott esetben az állandó szükségletek kielégítésére irányuló határozott idejű szerződések alkalmazásával való visszaélés fennállását, anélkül, hogy objektív ok, az azt igazoló sürgős és nyomós szükséglet fennállna, és anélkül, hogy a nemzeti jogunkban hatékony szankciók vagy korlátok lennének, olyan intézkedésként, amely a visszaélés megelőzésére és az uniós jog megsértése következményének elkerülésére irányul, amennyiben a munkáltató nem biztosít állandóságot a munkavállaló számára, az olyan, jogellenes felmondás esetén járó végkielégítéssel egyenértékűnek tekinthető végkielégítés, amely megfelelő, arányos, hatékony és visszatartó erejű szankcióként szolgál, összhangban áll-e az 1999/70/EK irányelv által kitűzött célokkal? |
| --- | --- |

7)

Figyelembe véve adott esetben az állandó szükségletek kielégítésére irányuló határozott idejű szerződések alkalmazásával való visszaélés fennállását, anélkül, hogy objektív ok, az azt igazoló sürgős és nyomós szükséglet fennállna, és anélkül, hogy a nemzeti jogunkban hatékony szankciók vagy korlátok lennének, olyan intézkedésként, amely a visszaélés megelőzésére és az uniós jog megsértése következményének elkerülésére irányul, amennyiben a munkáltató nem biztosít állandóságot a munkavállaló számára, az olyan, jogellenes felmondás esetén járó végkielégítéssel egyenértékűnek tekinthető végkielégítés, amely megfelelő, arányos, hatékony és visszatartó erejű szankcióként szolgál, összhangban áll-e az 1999/70/EK irányelv által kitűzött célokkal?

---

(1)  Az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló, 1999. június 28-i 1999/70/EK tanácsi irányelv (HL 1999. L 175., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 3. kötet, 368. o.)

(2)  2016. szeptember 14-i Pérez López ítélet (C-16/15, EU:C:2016:679).

(3)  C-103/18. sz., Sánchez Ruiz ügy.

(4)  2016. szeptember 14-i Martínez Andrés és Castrejana López ítélet (C-184/15 és C-197/15, EU:C:2016:680).

---

| 15.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 373/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 373/5

---

Az Audiencia Provincial de Zaragoza (Spanyolország) által 2018. június 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – María Pilar Bueno Ruiz, Zurich Insurance PL, Sucursal de España kontra Irene Conte Sánchez

(C-431/18. sz. ügy)

(2018/C 373/04)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Audiencia Provincial de Zaragoza

Az alapeljárás felei

Felperesek: María Pilar Bueno Ruiz, Zurich Insurance PL, Sucursal de España

Alperes: Irene Conte Sánchez

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

[E]llentétes-e a gépjármű-felelősségbiztosításról és a biztosítási kötelezettség ellenőrzéséről szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/103/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 3. cikkével az olyan értelmezés, amely szerint a kötelező biztosítás fedezete kiterjed az olyan vészhelyzet által okozott károkra, amelyet az idéz elő, hogy a magángarázsban valamely gépkocsiból folyadék szivárog az igénybe vett, közösségi térben található parkolóhelyen vagy a parkolási műveletek végzése során, az említett közösséghez tartozó, e teret használó harmadik személy tekintetében is?

---

(1)  HL 2009. L 263., 11. o.

---

| 15.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 373/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 373/5

---

A Tribunal Superior de Justicia de Galicia (Spanyolország) által 2018. július 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – OH kontra Agencia Estatal de la Administración Tributaria

(C-439/18. sz. ügy)

(2018/C 373/05)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal Superior de Justicia de Galicia

Az alapeljárás felei

Felperes: OH

Alperes: Agencia Estatal de la Administración Tributaria

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Ellentétes-e a részmunkaidős foglalkoztatásról szóló európai keretmegállapodás – az 1997. december 15-i 97/81/EK tanácsi irányelv (1) – 4. szakaszának (1) és (2) bekezdésében, valamint a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) (átdolgozott szöveg) 2. cikke (1) bekezdésének b) pontjában és 14. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezésekkel valamely kollektív szerződésben foglalt azon rendelkezés, illetve azon munkáltatói gyakorlat, amely szerint a javadalmazás és az előmenetel szempontjából az éves számításban vertikális munkaidő-beosztással rendelkező részmunkaidős munkavállaló szolgálati idejét úgy kell számítani, hogy csak a [tényleges] munkavégzés idejét kell figyelembe venni?

---

(1)  Az UNICE, a CEEP és az ESZSZ által a részmunkaidős foglalkoztatásról kötött keretmegállapodásról szóló, 1997. december 15-i 97/81/EK tanácsi irányelv (HL 1998. L 14., 9. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 3. kötet, 267. o.).

(2)  A férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2006. L 204., 23. o.).

---

| 15.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 373/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 373/6

---

A College van Beroep voor het Bedrijfsleven (Hollandia) által 2018. július 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Vaselife International BV, Chrysal International BV kontra College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden

(C-445/18. sz. ügy)

(2018/C 373/06)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

College van Beroep voor het Bedrijfsleven

Az alapeljárás felei

Felperesek: Vaselife International BV, Chrysal International BV

Alperes: College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A hatáskörrel rendelkező hatóság, a College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden a referenciatermék engedélyének megújítását követően megváltoztathatja-e az 1107/2009/EK rendelet (1) 52. cikke szerinti olyan párhuzamos forgalmazási engedély érvényességi idejét, amelyet az engedély megújításáról szóló határozatot megelőzően adtak ki, adott esetben hivatalból és a referenciatermék engedélyének megújításáról szóló határozathoz kapcsolódó – későbbi – érvényességi időnek megfelelően? |
| --- | --- |

1)

A hatáskörrel rendelkező hatóság, a College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden a referenciatermék engedélyének megújítását követően megváltoztathatja-e az 1107/2009/EK rendelet (1) 52. cikke szerinti olyan párhuzamos forgalmazási engedély érvényességi idejét, amelyet az engedély megújításáról szóló határozatot megelőzően adtak ki, adott esetben hivatalból és a referenciatermék engedélyének megújításáról szóló határozathoz kapcsolódó – későbbi – érvényességi időnek megfelelően?

| 2) | Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén: a párhuzamos forgalmazási engedély érvényességi idejének megváltozása automatikusan, magából az 1107/2009/EK rendeletből fakadóan következik a referenciatermék engedélyének megújításából? A párhuzamos engedély érvényessége tekintetében az új időpont hatáskörrel rendelkező hatóság nyilvántartásába való bejegyzése pusztán adminisztratív cselekmény vagy erről – hivatalból vagy kérelemre – határozni kell? |
| --- | --- |

2)

Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén: a párhuzamos forgalmazási engedély érvényességi idejének megváltozása automatikusan, magából az 1107/2009/EK rendeletből fakadóan következik a referenciatermék engedélyének megújításából? A párhuzamos engedély érvényessége tekintetében az új időpont hatáskörrel rendelkező hatóság nyilvántartásába való bejegyzése pusztán adminisztratív cselekmény vagy erről – hivatalból vagy kérelemre – határozni kell?

| 3) | Ha a második kérdésre azt a választ kell adni, hogy határozathozatalra van szükség, akkor erre alkalmazandó-e az 1107/2009/EK rendelet 52. cikke, különösen annak (3) bekezdése? |
| --- | --- |

3)

Ha a második kérdésre azt a választ kell adni, hogy határozathozatalra van szükség, akkor erre alkalmazandó-e az 1107/2009/EK rendelet 52. cikke, különösen annak (3) bekezdése?

| 4) | A harmadik kérdésre adandó nemleges válasz esetén: ebben az esetben mely rendelkezés(eke)t kell alkalmazni? |
| --- | --- |

4)

A harmadik kérdésre adandó nemleges válasz esetén: ebben az esetben mely rendelkezés(eke)t kell alkalmazni?

| 5) | Már akkor nem lehet az 1107/2009/EK rendelet 52. cikke szerint azonosnak tekinteni valamely növényvédő szert, ha a referenciatermék (már) nem ugyanattól a vállalattól származik? E kérdés megválaszolásakor annak a kérdésnek a vizsgálatára is felkérik a Bíróságot, hogy társult vállalkozáson vagy engedély alapján tevékenykedő vállalkozáson érthető-e olyan vállalkozás is, amely a terméket a jogosult engedélyével, azonos receptúra szerint gyártja. Ennyiben van-e jelentősége annak, hogy a referenciatermék és a párhuzamosan bevezetendő termék gyártásának alapjául szolgáló gyártási folyamat a hatóanyagok tekintetében ugyanazon vállalatnál zajlik? |
| --- | --- |

5)

Már akkor nem lehet az 1107/2009/EK rendelet 52. cikke szerint azonosnak tekinteni valamely növényvédő szert, ha a referenciatermék (már) nem ugyanattól a vállalattól származik? E kérdés megválaszolásakor annak a kérdésnek a vizsgálatára is felkérik a Bíróságot, hogy társult vállalkozáson vagy engedély alapján tevékenykedő vállalkozáson érthető-e olyan vállalkozás is, amely a terméket a jogosult engedélyével, azonos receptúra szerint gyártja. Ennyiben van-e jelentősége annak, hogy a referenciatermék és a párhuzamosan bevezetendő termék gyártásának alapjául szolgáló gyártási folyamat a hatóanyagok tekintetében ugyanazon vállalatnál zajlik?

| 6) | Pusztán a referenciatermék gyártási helyszínének megváltoztatása fontos-e azon kérdés eldöntése során, hogy a termék azonos-e? |
| --- | --- |

6)

Pusztán a referenciatermék gyártási helyszínének megváltoztatása fontos-e azon kérdés eldöntése során, hogy a termék azonos-e?

| 7) | Az ötödik és/vagy a hatodik kérdésre adandó igenlő válasz esetén: az abból levonható következtetésen („nem azonos”) változtathat-e valamit az, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóság már megállapította, hogy a termék összetétele egyáltalán nem vagy csak csekély mértékben változott? |
| --- | --- |

7)

Az ötödik és/vagy a hatodik kérdésre adandó igenlő válasz esetén: az abból levonható következtetésen („nem azonos”) változtathat-e valamit az, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóság már megállapította, hogy a termék összetétele egyáltalán nem vagy csak csekély mértékben változott?

| 8) | Kit terhel bizonyítási kötelezettség az 1107/2009/EK rendelet 52. cikkének (3) bekezdése szerinti feltételek teljesülése tekintetében, ha a párhuzamos termék, illetve a referenciatermék engedélyének jogosultja e tekintetben eltérő véleménnyel bír? |
| --- | --- |

8)

Kit terhel bizonyítási kötelezettség az 1107/2009/EK rendelet 52. cikkének (3) bekezdése szerinti feltételek teljesülése tekintetében, ha a párhuzamos termék, illetve a referenciatermék engedélyének jogosultja e tekintetben eltérő véleménnyel bír?

---

(1)  A növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21–i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2009. L 309., 1. o.).

---

| 15.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 373/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 373/7

---

A Rechtbank van eerste aanleg Antwerpen (Belgium) által 2018. július 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Argenta Spaarbank NV kontra Belgische Staat

(C-459/18. sz. ügy)

(2018/C 373/07)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Rechtbank van eerste aanleg Antwerpen

Az alapeljárás felei

Felperes: Argenta Spaarbank NV

Alperes: Belgische Staat

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Ellentétes-e az Európai Unió működéséről szóló szerződés 49. cikkével az olyan nemzeti adószabályozás, amelynek alapján a Belgiumban korlátlan adókötelezettséggel rendelkező társaság – amely olyan más tagállambeli telephellyel rendelkezik, amelynek nyeresége Belgiumban a Belgium és a másik tagállam közötti kettős adóztatási egyezmény alapján teljesen adómentes – adóköteles nyereségének kiszámításakor,

| — | a kockázati tőkére vonatkozó levonást a kockázati tőkére vonatkozó levonás olyan összegével csökkentik, amelyet egyrészt a telephely aktíváinak nettó könyv szerinti értéke, és másrészt a társaság saját tőkéjéhez nem tartozó és a telephelynek betudható passzívák összessége közötti többletkülönbözet alapján számítanak ki, és |
| --- | --- |

—

a kockázati tőkére vonatkozó levonást a kockázati tőkére vonatkozó levonás olyan összegével csökkentik, amelyet egyrészt a telephely aktíváinak nettó könyv szerinti értéke, és másrészt a társaság saját tőkéjéhez nem tartozó és a telephelynek betudható passzívák összessége közötti többletkülönbözet alapján számítanak ki, és

| — | az előbb említett csökkentést annyiban nem végzik el, amennyiben a csökkentés összege alacsonyabb, mint e telephely nyeresége, |
| --- | --- |

—

az előbb említett csökkentést annyiban nem végzik el, amennyiben a csökkentés összege alacsonyabb, mint e telephely nyeresége,

míg a kockázati tőkére vonatkozó levonás csökkentését nem végzik el, ha e többletkülönbözetet egy Belgium területén található telephelynek lehet betudni?

---

| 15.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 373/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 373/7

---

A Tribunal Superior de Justicia de Galicia (Spanyolország) által 2018. július 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – ER kontra Agencia Estatal de la Administración Tributaria

(C-472/18. sz. ügy)

(2018/C 373/08)

Az eljárás nyelve: spanyol

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal Superior de Justicia de Galicia

Az alapeljárás felei

Felperes: ER

Alperes: Agencia Estatal de la Administración Tributaria

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Ellentétes-e a részmunkaidős foglalkoztatásról szóló európai keretmegállapodás – az 1997. december 15-i 97/81/EK tanácsi irányelv (1) – 4. szakaszának (1) és (2) bekezdésében, valamint a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) (átdolgozott szöveg) 2. cikke (1) bekezdésének b) pontjában és 14. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezésekkel valamely kollektív szerződésben foglalt azon rendelkezés, illetve azon munkáltatói gyakorlat, amely szerint a javadalmazás és az előmenetel szempontjából az éves számításban vertikális munkaidő-beosztással rendelkező részmunkaidős munkavállaló szolgálati idejét úgy kell számítani, hogy csak a [tényleges] munkavégzés idejét kell figyelembe venni?

---

(1)  Az UNICE, a CEEP és az ESZSZ által a részmunkaidős foglalkoztatásról kötött keretmegállapodásról szóló, 1997. december 15-i 97/81/EK tanácsi irányelv (HL 1998. L 14., 9. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 3. kötet, 267. o.).

(2)  A férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2006. L 204., 23. o.).

---

| 15.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 373/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 373/8

---

A College van Beroep voor het Bedrijfsleven (Hollandia) által 2018. július 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Exportslachterij J. Gosschalk en Zn. BV kontra Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

(C-477/18. sz. ügy)

(2018/C 373/09)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

College van Beroep voor het Bedrijfsleven

Az alapeljárás felei

Felperes: Exportslachterij J. Gosschalk en Zn. BV

Alperes: Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell–e értelmezni a takarmány– és élelmiszerjog, valamint az állat–egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29–i 882/2004[/EK] európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) VI. mellékletének 1. pontjában szereplő, a „hatósági ellenőrzésekben részt vevő személyzet” kifejezést, valamint a 882/2004 rendelet VI. mellékletének 2. pontjában szereplő, a „hatósági ellenőrzésekben részt vevő személyzet” kifejezést, hogy a hatósági ellenőrzések díjainak kiszámításakor figyelembe vehető (fizetésből álló) költségek kizárólag a hatósági ellenőrzéseket végző hatósági állatorvosok és hatósági asszisztensek (fizetésből álló) költségei lehetnek, vagy beletartozhatnak azokba a Nederlandse Voedsel– en Warenautoriteit (Holland Élelmiszer–és Termékbiztonsági Hatóság; a továbbiakban: NVWA) vagy a Besloten vennootschap Kwaliteitskeuring Dierlijke Sector (az állattenyésztési ágazatban minőségellenőrzéssel foglalkozó korlátolt felelősségű társaság; a továbbiakban: KDS) más személyzetének (fizetésből álló) költségei is? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell–e értelmezni a takarmány– és élelmiszerjog, valamint az állat–egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29–i 882/2004[/EK] európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) VI. mellékletének 1. pontjában szereplő, a „hatósági ellenőrzésekben részt vevő személyzet” kifejezést, valamint a 882/2004 rendelet VI. mellékletének 2. pontjában szereplő, a „hatósági ellenőrzésekben részt vevő személyzet” kifejezést, hogy a hatósági ellenőrzések díjainak kiszámításakor figyelembe vehető (fizetésből álló) költségek kizárólag a hatósági ellenőrzéseket végző hatósági állatorvosok és hatósági asszisztensek (fizetésből álló) költségei lehetnek, vagy beletartozhatnak azokba a Nederlandse Voedsel– en Warenautoriteit (Holland Élelmiszer–és Termékbiztonsági Hatóság; a továbbiakban: NVWA) vagy a Besloten vennootschap Kwaliteitskeuring Dierlijke Sector (az állattenyésztési ágazatban minőségellenőrzéssel foglalkozó korlátolt felelősségű társaság; a továbbiakban: KDS) más személyzetének (fizetésből álló) költségei is?

| 2) | Amennyiben az első kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 882/2004 rendelet VI. mellékletének 1. pontjában szereplő, a „hatósági ellenőrzésekben részt vevő személyzet” kifejezés, valamint a 882/2004 rendelet VI. mellékletének 2. pontjában szereplő, a „hatósági ellenőrzésekben részt vevő személyzet” kifejezés alá vonhatóak az NVWA vagy a KDS más személyzetének (fizetésből álló) költségei is, úgy milyen körülmények között és milyen határokon belül áll még fenn e más személyzet költsége és a hatósági ellenőrzések között olyan szoros kapcsolat, hogy az e (fizetésből álló) költségekre számított díjakat a 882/2004 rendelet 27. cikkének (4) bekezdésére és VI. mellékletének 1. és 2. pontjára lehet alapozni? |
| --- | --- |

2)

Amennyiben az első kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 882/2004 rendelet VI. mellékletének 1. pontjában szereplő, a „hatósági ellenőrzésekben részt vevő személyzet” kifejezés, valamint a 882/2004 rendelet VI. mellékletének 2. pontjában szereplő, a „hatósági ellenőrzésekben részt vevő személyzet” kifejezés alá vonhatóak az NVWA vagy a KDS más személyzetének (fizetésből álló) költségei is, úgy milyen körülmények között és milyen határokon belül áll még fenn e más személyzet költsége és a hatósági ellenőrzések között olyan szoros kapcsolat, hogy az e (fizetésből álló) költségekre számított díjakat a 882/2004 rendelet 27. cikkének (4) bekezdésére és VI. mellékletének 1. és 2. pontjára lehet alapozni?

| 3) | a) | Úgy kell–e értelmezni a 882/2004 rendelet 27. cikke (4) bekezdésének a) pontjában és VI. mellékletének 1. és 2. pontjában szereplő szabályt, hogy a 27. cikk (4) bekezdésével és a VI. melléklet 1. és 2. pontjával ellentétes, ha a vágóhidaknak hatósági ellenőrzések után olyan díjakat számítanak fel, amelyeket a vágóhidak által az illetékes hatóságoknak bejelentett, de valójában nem hatósági ellenőrzésre fordított negyedórák érintenek? |
| --- | --- | --- |

3)

a)

Úgy kell–e értelmezni a 882/2004 rendelet 27. cikke (4) bekezdésének a) pontjában és VI. mellékletének 1. és 2. pontjában szereplő szabályt, hogy a 27. cikk (4) bekezdésével és a VI. melléklet 1. és 2. pontjával ellentétes, ha a vágóhidaknak hatósági ellenőrzések után olyan díjakat számítanak fel, amelyeket a vágóhidak által az illetékes hatóságoknak bejelentett, de valójában nem hatósági ellenőrzésre fordított negyedórák érintenek?

| b) | Abban az esetben is érvényes a 3a. kérdésre adott válasz, ha az illetékes hatóság olyan hatósági állatorvosokat kölcsönzött, akik a vágóhíd által az illetékes hatóságnak ugyan bejelentett, de valójában nem hatósági ellenőrzésre szolgáló tevékenységgel töltött negyedórákért nem kapnak javadalmazást, és ennek körében a bejelentett, de nem ráfordított negyedórák után a vágóhídnak kiszámlázott összeg az illetékes hatóság általános adminisztratív költségeinek fedezésére szolgál? |
| --- | --- |

b)

Abban az esetben is érvényes a 3a. kérdésre adott válasz, ha az illetékes hatóság olyan hatósági állatorvosokat kölcsönzött, akik a vágóhíd által az illetékes hatóságnak ugyan bejelentett, de valójában nem hatósági ellenőrzésre szolgáló tevékenységgel töltött negyedórákért nem kapnak javadalmazást, és ennek körében a bejelentett, de nem ráfordított negyedórák után a vágóhídnak kiszámlázott összeg az illetékes hatóság általános adminisztratív költségeinek fedezésére szolgál?

| 4) | Úgy kell–e értelmezni a 882/2004 rendelet 27. cikke (4) bekezdésének a) pontjában és VI. mellékletének 1. és 2. pontjában szereplő szabályt, hogy a 27. cikk (4) bekezdésével ellentétes, ha a vágóhidaknak átalányösszeg formájában számítják fel az NVWA által foglalkoztatott állatorvosok és a kölcsönzött (alacsonyabb javadalmazású) állatorvosok hatósági ellenőrzést szolgáló tevékenységeit, így a kölcsönzött állatorvosoknak fizetettnél magasabb díjszabás szerepel a számlán? |
| --- | --- |

4)

Úgy kell–e értelmezni a 882/2004 rendelet 27. cikke (4) bekezdésének a) pontjában és VI. mellékletének 1. és 2. pontjában szereplő szabályt, hogy a 27. cikk (4) bekezdésével ellentétes, ha a vágóhidaknak átalányösszeg formájában számítják fel az NVWA által foglalkoztatott állatorvosok és a kölcsönzött (alacsonyabb javadalmazású) állatorvosok hatósági ellenőrzést szolgáló tevékenységeit, így a kölcsönzött állatorvosoknak fizetettnél magasabb díjszabás szerepel a számlán?

| 5) | Úgy kell–e értelmezni a 882/2004 rendelet 26. cikkében és 27. cikke (4) bekezdésének a) pontjában, valamint VI. mellékletének 1. és 2. pontjában szereplő szabályt, hogy a hatósági ellenőrzések díjainak kiszámítása során figyelembe lehet venni azokat a költségeket, amelyek egy olyan korlátolt felelősségű társaság (KDS) tartalékképzésére szolgálnak, amelytől az illetékes hatóság hatósági asszisztenseket kölcsönöz, és a tartalék vészhelyzetben fordítható a hatósági ellenőrzéseket ténylegesen végző, valamint a hatósági ellenőrzéseket lehetővé tevő személyzet fizetésére és képzési költségeire? |
| --- | --- |

5)

Úgy kell–e értelmezni a 882/2004 rendelet 26. cikkében és 27. cikke (4) bekezdésének a) pontjában, valamint VI. mellékletének 1. és 2. pontjában szereplő szabályt, hogy a hatósági ellenőrzések díjainak kiszámítása során figyelembe lehet venni azokat a költségeket, amelyek egy olyan korlátolt felelősségű társaság (KDS) tartalékképzésére szolgálnak, amelytől az illetékes hatóság hatósági asszisztenseket kölcsönöz, és a tartalék vészhelyzetben fordítható a hatósági ellenőrzéseket ténylegesen végző, valamint a hatósági ellenőrzéseket lehetővé tevő személyzet fizetésére és képzési költségeire?

| 6) | A[z ötödik] kérdésre adandó igenlő válasz esetén: Milyen összegig képezhető ilyen tartalék és milyen hosszú lehet az általa lefedett időtartam? |
| --- | --- |

6)

A[z ötödik] kérdésre adandó igenlő válasz esetén: Milyen összegig képezhető ilyen tartalék és milyen hosszú lehet az általa lefedett időtartam?

---

(1)  HL 2004. L 165., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 45. kötet, 200. o.

---

| 15.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 373/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 373/9

---

A College van Beroep voor het Bedrijfsleven (Hollandia) által 2018. július 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Compaxo Vlees Zevenaar BV, Ekro BV, Vion Apeldoorn BV, Vitelco BV kontra Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

(C-478/18. sz. ügy)

(2018/C 373/10)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

College van Beroep voor het Bedrijfsleven

Az alapeljárás felei

Felperesek: Compaxo Vlees Zevenaar BV, Ekro BV, Vion Apeldoorn BV, Vitelco BV

Alperes: Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell–e értelmezni a takarmány– és élelmiszerjog, valamint az állat–egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29–i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) VI. mellékletének 1. pontjában szereplő „hatósági ellenőrzésekben részt vevő személyzet” kifejezést, valamint a 882/2004 rendelet VI. mellékletének 2. pontjában szereplő „hatósági ellenőrzésekben részt vevő személyzettel kapcsolatos” kifejezést, hogy a hatósági ellenőrzések díjainak kiszámításakor figyelembe vehető (bér)költségek kizárólag a hatósági ellenőrzéseket végző hatósági állatorvosok és hatósági asszisztensek (bér)költségei lehetnek, vagy beletartozhatnak azokba a Nederlandse Voedsel– en Warenautoriteit (Holland Élelmiszer– és Termékbiztonsági Hivatal; a továbbiakban: NVWA) vagy a Besloten vennootschap Kwaliteitskeuring Dierlijke Sector (az állattenyésztési ágazatban minőségellenőrzéssel foglalkozó korlátolt felelősségű társaság; a továbbiakban: KDS) egyéb alkalmazottainak (bér)költségei is? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell–e értelmezni a takarmány– és élelmiszerjog, valamint az állat–egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29–i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) VI. mellékletének 1. pontjában szereplő „hatósági ellenőrzésekben részt vevő személyzet” kifejezést, valamint a 882/2004 rendelet VI. mellékletének 2. pontjában szereplő „hatósági ellenőrzésekben részt vevő személyzettel kapcsolatos” kifejezést, hogy a hatósági ellenőrzések díjainak kiszámításakor figyelembe vehető (bér)költségek kizárólag a hatósági ellenőrzéseket végző hatósági állatorvosok és hatósági asszisztensek (bér)költségei lehetnek, vagy beletartozhatnak azokba a Nederlandse Voedsel– en Warenautoriteit (Holland Élelmiszer– és Termékbiztonsági Hivatal; a továbbiakban: NVWA) vagy a Besloten vennootschap Kwaliteitskeuring Dierlijke Sector (az állattenyésztési ágazatban minőségellenőrzéssel foglalkozó korlátolt felelősségű társaság; a továbbiakban: KDS) egyéb alkalmazottainak (bér)költségei is?

| 2) | Amennyiben az első kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 882/2004 rendelet VI. mellékletének 1. pontjában szereplő „hatósági ellenőrzésekben részt vevő személyzet” kifejezés, valamint a 882/2004 rendelet VI. mellékletének 2. pontjában szereplő „hatósági ellenőrzésekben részt vevő személyzettel kapcsolatos” kifejezés alá vonhatóak az NVWA vagy a KDS egyéb alkalmazottainak (bér)költségei is, úgy milyen körülmények között és milyen határokon belül áll még fenn ezen egyéb alkalmazottak költsége és a hatósági ellenőrzések között olyan szoros kapcsolat, hogy az e (bér)költségek alapján számított díjakat a 882/2004 rendelet 27. cikkének (4) bekezdésére és VI. mellékletének 1. és 2. pontjára lehet alapozni? |
| --- | --- |

2)

Amennyiben az első kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 882/2004 rendelet VI. mellékletének 1. pontjában szereplő „hatósági ellenőrzésekben részt vevő személyzet” kifejezés, valamint a 882/2004 rendelet VI. mellékletének 2. pontjában szereplő „hatósági ellenőrzésekben részt vevő személyzettel kapcsolatos” kifejezés alá vonhatóak az NVWA vagy a KDS egyéb alkalmazottainak (bér)költségei is, úgy milyen körülmények között és milyen határokon belül áll még fenn ezen egyéb alkalmazottak költsége és a hatósági ellenőrzések között olyan szoros kapcsolat, hogy az e (bér)költségek alapján számított díjakat a 882/2004 rendelet 27. cikkének (4) bekezdésére és VI. mellékletének 1. és 2. pontjára lehet alapozni?

| 3) | Úgy kell–e értelmezni a 882/2004 rendelet 27. cikke (4) bekezdésének a) pontjában és VI. mellékletének 1. és 2. pontjában szereplő szabályozást, hogy a 27. cikk (4) bekezdésével és a VI. melléklet 1. és 2. pontjával ellentétes, ha a vágóhidaknak olyan hatósági ellenőrzések után számítanak fel díjakat, amelyeket azok az illetékes hatóságoknak bejelentett, de valójában nem hatósági ellenőrzésre fordított negyedórákra vonatkoznak? |
| --- | --- |

3)

Úgy kell–e értelmezni a 882/2004 rendelet 27. cikke (4) bekezdésének a) pontjában és VI. mellékletének 1. és 2. pontjában szereplő szabályozást, hogy a 27. cikk (4) bekezdésével és a VI. melléklet 1. és 2. pontjával ellentétes, ha a vágóhidaknak olyan hatósági ellenőrzések után számítanak fel díjakat, amelyeket azok az illetékes hatóságoknak bejelentett, de valójában nem hatósági ellenőrzésre fordított negyedórákra vonatkoznak?

---

(1)  HL 2004. L 165., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 45. kötet, 200. o.

---

Törvényszék

| 15.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 373/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 373/11

---

A Törvényszék 2018. szeptember 5-i ítélete – Villeneuve kontra Bizottság

(T-671/16. sz. ügy) (1)

((„Közszolgálat - Felvétel - Nyílt versenyvizsga - EPSO/AD/303/15 (AD 7) versenyvizsga-felhívás - A versenyvizsgára bocsátás feltételeinek EPSO általi vizsgálata - A megkövetelt legrövidebb időtartamnál rövidebb időtartamú szakmai tapasztalat - A szakmai tapasztalattal kapcsolatos vizsgára bocsátási feltétel vizsgálatának jellege - Indokolási kötelezettség - A versenyvizsga-bizottság által elkövetett nyilvánvaló értékelési hiba - Egyenlő bánásmód”))

(2018/C 373/11)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Vincent Villeneuve (Montpellier, Franciaország) (képviselő: C. Mourato ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: G. Gattinara és L. Radu Bouyon meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

A versenyvizsga-bizottság 2015. november 5-i, a felperes által az EPSO/AD/303/15 – Fejlesztési együttműködés és a nem uniós országoknak nyújtott támogatások igazgatása (AD 7) képesítéseken és vizsgákon alapuló nyílt versenyvizsgára benyújtott jelentkezést elutasító határozatának megsemmisítése iránt az EUMSZ 270. cikk alapján benyújtott kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék Vincent Villeneuve-öt kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék Vincent Villeneuve-öt kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 419., 2016.11.14.

---

| 15.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 373/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 373/11

---

2018. július 6-án benyújtott kereset – PT kontra Európai Beruházási Bank (EBB)

(T-418/18. sz. ügy)

(2018/C 373/12)

Az eljárás nyelve: svéd

Felek

Felperes: PT (képviselő: E. Nordh ügyvéd)

Alperes: Európai Beruházási Bank (EBB)

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az EBB 2018. április 4-i, a felperest elbocsátó határozatát; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az EBB 2018. április 4-i, a felperest elbocsátó határozatát;

| — | kötelezze az alperest, hogy térítse meg a felperes jelenleg 2 240,31 euró összegű vagyoni kárát és 50 000 euró összegre becsült nem vagyoni kárát; |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest, hogy térítse meg a felperes jelenleg 2 240,31 euró összegű vagyoni kárát és 50 000 euró összegre becsült nem vagyoni kárát;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes két jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, a védelemhez való jog megsértésére alapított jogalap






  — | A felperes előadja, hogy az alperes nem biztosította a felperes számára annak lehetőségét, hogy a lehető legjobb feltételek között védekezhessen az alperes állításaival szemben. A felperes szerint így sérült a megfelelő ügyintézéshez való joga. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első, a védelemhez való jog megsértésére alapított jogalap

—

A felperes előadja, hogy az alperes nem biztosította a felperes számára annak lehetőségét, hogy a lehető legjobb feltételek között védekezhessen az alperes állításaival szemben. A felperes szerint így sérült a megfelelő ügyintézéshez való joga.

| 2. | A második, a nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap






  — | A felperes azt állítja, hogy az alperes azáltal, hogy nem tartotta tiszteletben a védelemhez való jogát, nyilvánvaló értékelési hibát vétett. |
| --- | --- | --- |

2.

A második, a nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap

—

A felperes azt állítja, hogy az alperes azáltal, hogy nem tartotta tiszteletben a védelemhez való jogát, nyilvánvaló értékelési hibát vétett.

---

| 15.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 373/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 373/12

---

2018. július 18-án benyújtott kereset –Triantafyllopoulos és társai kontra EKB

(T-451/18. sz. ügy)

(2018/C 373/13)

Az eljárás nyelve: görög

Felek

Felperesek: Panaghiote Triantafyllopoulos (Patrasso, Görögország) és további 487 felperes (képviselő: N. Ioannou ügyvéd)

Alperes: Európai Központi Bank

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | kötelezze az Európai Központi Bankot a felperesek által elszenvedett és az egyes felperesek tekintetében a keresetben részletezett kár megtérítésére, amely szövetkezeti részjegyenként eléri a 83,77 EUR összeget megszorozva az egyes természetes vagy jogi személy felperesek tulajdonában lévő részjegyek számával; |
| --- | --- |

—

kötelezze az Európai Központi Bankot a felperesek által elszenvedett és az egyes felperesek tekintetében a keresetben részletezett kár megtérítésére, amely szövetkezeti részjegyenként eléri a 83,77 EUR összeget megszorozva az egyes természetes vagy jogi személy felperesek tulajdonában lévő részjegyek számával;

| — | az Európai Központi Bankot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az Európai Központi Bankot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A kereset tárgya azon kár megtérítésére vonatkozik, amely állításuk szerint a felpereseket az „Achaiki Syneteristiki Trapeza SYN. P. E.” (akhaiai szövetkezeti bank) részjegyeinek tulajdonosi minőségében érte annak különleges felszámolása miatt, amelyben meglehetősen súlyos kár merült fel, különös tekintettel a valamennyi felperes tulajdonában lévő részjegyek értékére. A kár állításuk szerint abból ered, hogy a Τrapeza tis Ellados (TtE, görög nemzeti bank) nem megfelelő módon gyakorolt ellenőrzést és felügyeletet az akhaiai szövetkezeti bank felett 1999-től 2012-ig, de a kár abból is ered, hogy az Európai Központi Bank nem megfelelő ellenőrzést és felügyeletet gyakorolt a görög nemzeti bank felett, és utóbbin keresztül, de szintén közvetlenül az akhaiai szövetkezeti bank felett.

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek a következő jogalapokra hivatkoznak.

| 1. | Az első, a ténybeli körülményeken, büntetőügyeken és a nemzeti jogon alapuló jogalap






  — | 1999-től és az akhaiai szövetkezeti bank működési engedélyének a görög nemzeti bank általi visszavonásáig a mindenkori banki igazgatás elvtelen módon kisajátította a társasági vagyont és azt a jogszerű céloktól teljesen eltérő, bűnelkövetési célokra használta fel. E vagyont úgy vonták el, hogy egyáltalán nem vették figyelembe a bankok számára előírt jogszerű eljárásokat. A görög nemzeti bank a nemzeti jog szerint az egyedüli felügyeleti hatóság, amelynek jogában áll minden intézkedést meghozni a megelőzés, a felügyelet és a végrehajtás tekintetében annak érdekében, hogy ne történjen meg mindaz, ami bekövetkezett, és ami a társasági vagyon elvesztéséhez vezetett. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első, a ténybeli körülményeken, büntetőügyeken és a nemzeti jogon alapuló jogalap

—

1999-től és az akhaiai szövetkezeti bank működési engedélyének a görög nemzeti bank általi visszavonásáig a mindenkori banki igazgatás elvtelen módon kisajátította a társasági vagyont és azt a jogszerű céloktól teljesen eltérő, bűnelkövetési célokra használta fel. E vagyont úgy vonták el, hogy egyáltalán nem vették figyelembe a bankok számára előírt jogszerű eljárásokat. A görög nemzeti bank a nemzeti jog szerint az egyedüli felügyeleti hatóság, amelynek jogában áll minden intézkedést meghozni a megelőzés, a felügyelet és a végrehajtás tekintetében annak érdekében, hogy ne történjen meg mindaz, ami bekövetkezett, és ami a társasági vagyon elvesztéséhez vezetett.

| 2. | A második, az EUMSZ 340. cikken alapuló jogalap






  — | Az EUMSZ 340. cikk harmadik bekezdésének megfelelően, az EKB ez alapján önálló jogi személyiséggel rendelkezik, és a tagállamok jogában közös általános elveknek megfelelően köteles megtéríteni az általa vagy alkalmazottai által feladataik ellátása során okozott károkat. |
| --- | --- | --- |

2.

A második, az EUMSZ 340. cikken alapuló jogalap

—

Az EUMSZ 340. cikk harmadik bekezdésének megfelelően, az EKB ez alapján önálló jogi személyiséggel rendelkezik, és a tagállamok jogában közös általános elveknek megfelelően köteles megtéríteni az általa vagy alkalmazottai által feladataik ellátása során okozott károkat.

| 3. | A harmadik, a Törvényszék ítélkezési gyakorlatán alapuló jogalap






  — | A Törvényszék ítélkezési gyakorlata megköveteli, hogy a jogalanyok számára jogokat biztosító jogszabály súlyos megsértésére kerüljön sor. Azon követelmény tekintetében, hogy a jogsértésnek súlyosnak kell lennie, megfelelőnek az a döntő szempont tekintendő, amely azon körülményen alapul, hogy a szóban forgó közösségi szerv egyes hivatalai a mérlegelési jogkörük korlátait nyilvánvalóan és súlyosan megsértették. Az okozott kár terjedelme és nagysága, valamint a károsultak száma vehető alapul szempontként azon körülmény megállapítása érdekében, hogy az adott magatartást tanúsító szerv nyilvánvalóan és súlyosan megsértette-e a mérlegelési jogkörének korlátait. Továbbá meg kell állapítani a közösségi jog súlyos megsértését abban az esetben, ha az adott szerv nem a szokásos gondossággal és körültekintéssel járt el. Az EKB nem teljesítette a Szerződésből és a rá vonatkozó alapokmányból eredő azon kötelezettségét, hogy hatékony szankciókat alkalmazzon a görög nemzeti bankkal szemben azért, mert utóbbi elégtelen felügyeletet gyakorolt az akhaiai szövetkezeti bank felett. Az EKB a maga részéről felelős annak ellenőrzéséért, hogy a tagállamok nemzeti bankjai a Szerződésben és a rá vonatkozó alapokmányban meghatározottakkal összhangban járnak el. Abban az esetben, ha erre az ellenőrzésre nem került sor, igazgatási hiányosságokról – a megfelelő ügyintézés elvének megsértéséről – lehet szó, amelyeket meg lehetett volna előzni, ha az EKB megfelelő intézkedéseket hozott volna, hogy „emlékeztesse” a görög nemzeti bankot arra, hogy melyek azok a feladatok, amelyek a Szerződésből eredően terhelik, és utóbbi nincs felhatalmazva arra, hogy felügyelet nélkül hagyja a hitelintézeteket, mivel így kockáztatja az Európai Unió pénzügyi stabilitását, amelynek biztosítása az EKB létezésének legfőbb célja. Az EKB-nak ellenőriznie kellett volna, hogy a görög nemzeti bank teljesítette-e azokat a kötelezettségeket, amelyek a Központi Bankok Európai Rendszerének tagjaként rá hárultak, és abban az esetben, ha megállapítást nyer, hogy nem teljesítette a kötelezettségeit, az EKB részéről a tétlenség helyett megfelelő intézkedések meghozatalára lett volna szükség. |
| --- | --- | --- |

3.

A harmadik, a Törvényszék ítélkezési gyakorlatán alapuló jogalap

—

A Törvényszék ítélkezési gyakorlata megköveteli, hogy a jogalanyok számára jogokat biztosító jogszabály súlyos megsértésére kerüljön sor. Azon követelmény tekintetében, hogy a jogsértésnek súlyosnak kell lennie, megfelelőnek az a döntő szempont tekintendő, amely azon körülményen alapul, hogy a szóban forgó közösségi szerv egyes hivatalai a mérlegelési jogkörük korlátait nyilvánvalóan és súlyosan megsértették. Az okozott kár terjedelme és nagysága, valamint a károsultak száma vehető alapul szempontként azon körülmény megállapítása érdekében, hogy az adott magatartást tanúsító szerv nyilvánvalóan és súlyosan megsértette-e a mérlegelési jogkörének korlátait. Továbbá meg kell állapítani a közösségi jog súlyos megsértését abban az esetben, ha az adott szerv nem a szokásos gondossággal és körültekintéssel járt el. Az EKB nem teljesítette a Szerződésből és a rá vonatkozó alapokmányból eredő azon kötelezettségét, hogy hatékony szankciókat alkalmazzon a görög nemzeti bankkal szemben azért, mert utóbbi elégtelen felügyeletet gyakorolt az akhaiai szövetkezeti bank felett. Az EKB a maga részéről felelős annak ellenőrzéséért, hogy a tagállamok nemzeti bankjai a Szerződésben és a rá vonatkozó alapokmányban meghatározottakkal összhangban járnak el. Abban az esetben, ha erre az ellenőrzésre nem került sor, igazgatási hiányosságokról – a megfelelő ügyintézés elvének megsértéséről – lehet szó, amelyeket meg lehetett volna előzni, ha az EKB megfelelő intézkedéseket hozott volna, hogy „emlékeztesse” a görög nemzeti bankot arra, hogy melyek azok a feladatok, amelyek a Szerződésből eredően terhelik, és utóbbi nincs felhatalmazva arra, hogy felügyelet nélkül hagyja a hitelintézeteket, mivel így kockáztatja az Európai Unió pénzügyi stabilitását, amelynek biztosítása az EKB létezésének legfőbb célja. Az EKB-nak ellenőriznie kellett volna, hogy a görög nemzeti bank teljesítette-e azokat a kötelezettségeket, amelyek a Központi Bankok Európai Rendszerének tagjaként rá hárultak, és abban az esetben, ha megállapítást nyer, hogy nem teljesítette a kötelezettségeit, az EKB részéről a tétlenség helyett megfelelő intézkedések meghozatalára lett volna szükség.

---

| 15.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 373/13 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 373/13

---

2018. augusztus 6-án benyújtott kereset – Bezouaoui és HB Consultant kontra Bizottság

(T-478/18. sz. ügy)

(2018/C 373/14)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperesek: Hacène Bezouaoui (Avanne, Franciaország), HB Consultant (Beure, Franciaország) (képviselők: J.-F. Henrotte és N. Neyrinck ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | állapítsa meg, hogy a jelen kereset elfogadható és megalapozott. Következésképpen: |
| --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy a jelen kereset elfogadható és megalapozott. Következésképpen:

| — | semmisítse meg az SA.46897 (2018/NN) – Franciaország, feltételezett támogatás – CACES ügyben 2018. április 10-én hozott C(2018) 2075 final bizottsági határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az SA.46897 (2018/NN) – Franciaország, feltételezett támogatás – CACES ügyben 2018. április 10-én hozott C(2018) 2075 final bizottsági határozatot;

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek három jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első jogalap az EUMSZ 107. cikkben említett „betudhatóság” fogalmának megsértésén alapul, mivel a munkagépek biztonságos vezetésére irányuló képzés költségeinek az állam által elismert paritásos beszedő szervezetek (organismes paritaires collecteur agréés, a továbbiakban: OPCA) általi megtérítése állami források felhasználásával jár, amely az államnak betudható intézkedés eredménye. Így a felperesek azzal érvelnek, hogy azon határozat, amelynek a megsemmisítésért kérik, sérti a Pearle ítélkezési gyakorlatot (2004. július 15-i Pearle és társai ítélet, C-345/02, EU:C:2004:448). |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap az EUMSZ 107. cikkben említett „betudhatóság” fogalmának megsértésén alapul, mivel a munkagépek biztonságos vezetésére irányuló képzés költségeinek az állam által elismert paritásos beszedő szervezetek (organismes paritaires collecteur agréés, a továbbiakban: OPCA) általi megtérítése állami források felhasználásával jár, amely az államnak betudható intézkedés eredménye. Így a felperesek azzal érvelnek, hogy azon határozat, amelynek a megsemmisítésért kérik, sérti a Pearle ítélkezési gyakorlatot (2004. július 15-i Pearle és társai ítélet, C-345/02, EU:C:2004:448).

| 2. | A második jogalap az EUMSZ 107. cikkben említett „előny” fogalmának megsértésén alapul, mivel a francia állam által a jelen ügyben hozott intézkedések előnyben részesítik azon vállalkozásokat, amelyek úgynevezett „CACES®” képzéseket (Certificat d’Aptitude à la Conduite En Sécurité, biztonságos vezetési képességet tanúsító igazolvány) nyújtanak, szemben azon vállalkozásokkal, amelyek úgynevezett „PCE®” képzéseket (Permis à la Conduite d’Engins, munkagépvezetői engedély) nyújtanak. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap az EUMSZ 107. cikkben említett „előny” fogalmának megsértésén alapul, mivel a francia állam által a jelen ügyben hozott intézkedések előnyben részesítik azon vállalkozásokat, amelyek úgynevezett „CACES®” képzéseket (Certificat d’Aptitude à la Conduite En Sécurité, biztonságos vezetési képességet tanúsító igazolvány) nyújtanak, szemben azon vállalkozásokkal, amelyek úgynevezett „PCE®” képzéseket (Permis à la Conduite d’Engins, munkagépvezetői engedély) nyújtanak.

| 3. | A harmadik jogalap az EUMSZ 107. cikkben említett „szelektivitás” fogalmának megsértésén alapul, mivel a meghozott intézkedések szelektív jellegűek. E jogalap három részből áll:






  — | az első rész azon az érven alapul, miszerint az OPCÁ-k nem jogosultak arra, hogy hátrányos megkülönböztetésben részesítsék azon különböző képzéseket, amelyek ugyanazon igénynek felelnek meg, és amelyeket a francia állam elismert; |
| --- | --- | --- |

3.

A harmadik jogalap az EUMSZ 107. cikkben említett „szelektivitás” fogalmának megsértésén alapul, mivel a meghozott intézkedések szelektív jellegűek. E jogalap három részből áll:

—

az első rész azon az érven alapul, miszerint az OPCÁ-k nem jogosultak arra, hogy hátrányos megkülönböztetésben részesítsék azon különböző képzéseket, amelyek ugyanazon igénynek felelnek meg, és amelyeket a francia állam elismert;

| — | a második rész azon az érven alapul, miszerint a francia állam beavatkozásai azzal a hatással járnak, hogy az OPCÁ-kat megtévesztik azon képzési intézkedésekkel kapcsolatban, amelyek megfelelnek a törvényi követelményeknek, és amelyek megtéríthetők; |
| --- | --- |

—

a második rész azon az érven alapul, miszerint a francia állam beavatkozásai azzal a hatással járnak, hogy az OPCÁ-kat megtévesztik azon képzési intézkedésekkel kapcsolatban, amelyek megfelelnek a törvényi követelményeknek, és amelyek megtéríthetők;

| — | a harmadik rész azon az érven alapul, miszerint a két képzési rendszer (CACES® és PCE®) eltérő bánásmódban való részesítését nem igazolja a referenciarendszer jellege vagy általános felépítése. |
| --- | --- |

—

a harmadik rész azon az érven alapul, miszerint a két képzési rendszer (CACES® és PCE®) eltérő bánásmódban való részesítését nem igazolja a referenciarendszer jellege vagy általános felépítése.

---

| 15.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 373/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 373/14

---

2018. augusztus 14-én benyújtott kereset – XB kontra EKB

(T-484/18. sz. ügy)

(2018/C 373/15)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: XB (képviselők:: L. Levi és A. Champetier ügyvédek)

Alperes: EKB

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a 2017. november 6-i és 2017. december 4-i azon határozatokat, amelyekben a felperest arról tájékoztatták, hogy nem jogosult bizonyos ellátásokra (háztartási támogatás, eltartott gyermek után nyújtott támogatás, iskoláztatási támogatás és iskolakezdés előtti támogatás); |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2017. november 6-i és 2017. december 4-i azon határozatokat, amelyekben a felperest arról tájékoztatták, hogy nem jogosult bizonyos ellátásokra (háztartási támogatás, eltartott gyermek után nyújtott támogatás, iskoláztatási támogatás és iskolakezdés előtti támogatás);

| — | következésképpen rendelje el a megfelelő összegeknek a kért időponttól számított utalását, késedelmi kamatokkal növelve (az Európai Központi Bank által használt kamatláb plusz két százalékpont). Állapítsa meg, hogy azok kiigazító kifizetések, melyekre nem az esedékességük hónapjában kerül sor, azon adómérték alá tartoznak, amely az esedékesség hónapjában lett volna érvényben, ha azokat megfelelő időben kifizetik, a 260/68/EGK, Euratom, ESZAK rendelettel (1) összhangban; |
| --- | --- |

—

következésképpen rendelje el a megfelelő összegeknek a kért időponttól számított utalását, késedelmi kamatokkal növelve (az Európai Központi Bank által használt kamatláb plusz két százalékpont). Állapítsa meg, hogy azok kiigazító kifizetések, melyekre nem az esedékességük hónapjában kerül sor, azon adómérték alá tartoznak, amely az esedékesség hónapjában lett volna érvényben, ha azokat megfelelő időben kifizetik, a 260/68/EGK, Euratom, ESZAK rendelettel (1) összhangban;

| — | amennyiben ez szükséges, semmisítse meg a felperes 2018. március 29-én benyújtott panaszát elutasító 2018. június 5-i határozatot; |
| --- | --- |

—

amennyiben ez szükséges, semmisítse meg a felperes 2018. március 29-én benyújtott panaszát elutasító 2018. június 5-i határozatot;

| — | amennyiben ez szükséges, semmisítse meg a felperes 2017. december 15-i, közigazgatási felülvizsgálat iránti kérelmét elutasító 2018. február 2-i határozatot; |
| --- | --- |

—

amennyiben ez szükséges, semmisítse meg a felperes 2017. december 15-i, közigazgatási felülvizsgálat iránti kérelmét elutasító 2018. február 2-i határozatot;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes két jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap arra vonatkozik, hogy az EKB rövid távú foglalkoztatásra vonatkozó alkalmazási feltételei és szabályai jogellenesek (jogellenességi kifogás).






  — | Az EKB rövid távú foglalkoztatásra vonatkozó alkalmazási feltételei és szabályai egyrészt sértik a gyermekek számára az Európai Unió Alapjogi Chartájában biztosított jogokat és a család védelmének elveit, valamint a hátrányos megkülönböztetés tilalmát, másrészt az ideiglenes és állandó alkalmazottak közötti hátrányos megkülönböztetés tilalmát, harmadrészt a hátrányos megkülönböztetés tilalmát és az adófizetőkkel való egyenlő bánásmód elvét. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első jogalap arra vonatkozik, hogy az EKB rövid távú foglalkoztatásra vonatkozó alkalmazási feltételei és szabályai jogellenesek (jogellenességi kifogás).

—

Az EKB rövid távú foglalkoztatásra vonatkozó alkalmazási feltételei és szabályai egyrészt sértik a gyermekek számára az Európai Unió Alapjogi Chartájában biztosított jogokat és a család védelmének elveit, valamint a hátrányos megkülönböztetés tilalmát, másrészt az ideiglenes és állandó alkalmazottak közötti hátrányos megkülönböztetés tilalmát, harmadrészt a hátrányos megkülönböztetés tilalmát és az adófizetőkkel való egyenlő bánásmód elvét.

| 2. | A második jogalap a kollektív jogok megsértésére vonatkozik, mivel az EKB rövid távú foglalkoztatásra vonatkozó alkalmazási feltételei és szabályai elfogadásakor nem egyeztettek megfelelően az EKB személyzeti bizottságával. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap a kollektív jogok megsértésére vonatkozik, mivel az EKB rövid távú foglalkoztatásra vonatkozó alkalmazási feltételei és szabályai elfogadásakor nem egyeztettek megfelelően az EKB személyzeti bizottságával.

---

(1)  Az Európai Közösségeket illető adó alkalmazása feltételeinek és eljárásának megállapításáról szóló, 1968. február 29-i 260/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet (HL 1968. L 56., 8. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 1. kötet, 33. o.).

---

| 15.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 373/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 373/15

---

2018. augusztus 20-án benyújtott kereset – Puma kontra EUIPO – Destilerias MG (MG PUMA)

(T-500/18. sz. ügy)

(2018/C 373/16)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Puma SE (Herzogenaurach, Németország) (képviselők: P. Trieb és M. Schunke ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Destilerias MG SL (Vilanova i la Geltru, Spanyolország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a felperes a Törvényszék előtti eljárásban

A vitatott védjegy: MG PUMA európai uniós védjegybejelentés – 15 108 848. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2018. június 6-án hozott határozata (R 2019/2017-2. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére, ideértve a fellebbezési tanács előtti költségeket is. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére, ideértve a fellebbezési tanács előtti költségeket is.

Jogalap

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 15.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 373/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 373/15

---

2018. augusztus 22-én benyújtott kereset – Pharmadom kontra EUIPO – IRF (MediWell)

(T-502/18. sz. ügy)

(2018/C 373/17)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Pharmadom (Boulogne-Billancourt, Franciaország) (képviselő: M-P. Dauquaire ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: IRF s.r.o. (Pozsony, Szlovákia)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy: MediWell európai uniós ábrás védjegy – 15 078 645. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2018. június 8-án hozott határozata (R 6/2018-5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | helyezze hatályon kívül a felszólalási osztály határozatát; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a felszólalási osztály határozatát;

| — | tagadja meg a bejelentett védjegy lajstromozását; |
| --- | --- |

—

tagadja meg a bejelentett védjegy lajstromozását;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 15.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 373/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 373/16

---

2018. augusztus 22-én benyújtott kereset – Haba Trading kontra EUIPO – Vida (vidaXL)

(T-503/18. sz. ügy)

(2018/C 373/18)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Haba Trading BV (Utrecht, Hollandia) (képviselők: B. Scneiders és A. Brittner ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Vida AB (Alvesta, Svédország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

A vitatott védjegy: vidaXL európai uniós ábrás védjegy – 11 603 024. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2018. június 12-én hozott határozata (R 190/2016-5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 15.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 373/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 373/17

---

2018. augusztus 24-én benyújtott kereset – XG kontra Bizottság

(T-504/18. sz. ügy)

(2018/C 373/19)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: XG (képviselők: S. Kaisergruber és A. Burghelle-Vernet ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | állapítsa meg a kereset elfogadhatóságát és megalapozottságát; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg a kereset elfogadhatóságát és megalapozottságát;

következésképpen:

| — | semmisítse meg az Európai Bizottság [bizalmas] (1) által 2018. július 3-án hozott, a felperestől a Bizottság helyiségeibe való bejutásának megtagadását fenntartó határozatát; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Európai Bizottság [bizalmas] (1) által 2018. július 3-án hozott, a felperestől a Bizottság helyiségeibe való bejutásának megtagadását fenntartó határozatát;

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, a megtámadott jogi aktus kibocsátója hatáskörének hiányára alapított jogalap. |
| --- | --- |

1.

Az első, a megtámadott jogi aktus kibocsátója hatáskörének hiányára alapított jogalap.

| 2. | A második, a Bizottságon belüli biztonságról szóló, 2015. március 13-i (EU, Euratom) 2015/443 bizottsági határozat (HL 2015. L 72., 41. o.; a továbbiakban: 2015/443 határozat) 3. cikkének megsértésére, valamint a megtámadott jogi aktus jogalapjának hiányára alapított jogalap. |
| --- | --- |

2.

A második, a Bizottságon belüli biztonságról szóló, 2015. március 13-i (EU, Euratom) 2015/443 bizottsági határozat (HL 2015. L 72., 41. o.; a továbbiakban: 2015/443 határozat) 3. cikkének megsértésére, valamint a megtámadott jogi aktus jogalapjának hiányára alapított jogalap.

| 3. | A harmadik, a felperes alapvető jogainak megsértésére, különösen az EUMSZ 67. cikknek, az EUSZ 6. cikknek, a 2015/443 határozat 3. cikkének, valamint az Alapjogi Charta 6., 7., 8., 15., 27., 31., 41., 42., 47., 48. és 49. cikkének a megsértésére alapított jogalap. Ez a jogalap három részre tagolódik:






  — | a szabadsághoz, a magánélethez, a személyes adatok védelméhez, valamint a foglalkozásának szabad gyakorlásához való jogának megsértésre alapított első rész; |
| --- | --- | --- |

3.

A harmadik, a felperes alapvető jogainak megsértésére, különösen az EUMSZ 67. cikknek, az EUSZ 6. cikknek, a 2015/443 határozat 3. cikkének, valamint az Alapjogi Charta 6., 7., 8., 15., 27., 31., 41., 42., 47., 48. és 49. cikkének a megsértésére alapított jogalap. Ez a jogalap három részre tagolódik:

—

a szabadsághoz, a magánélethez, a személyes adatok védelméhez, valamint a foglalkozásának szabad gyakorlásához való jogának megsértésre alapított első rész;

| — | a megfelelő ügyintézéshez, az átláthatósághoz, az iratokba való betekintéshez és a hatékony jogorvoslathoz való jog megsértésére, valamint az ártatlanság vélelmének és a védelemhez való jognak a megsértésére alapított második rész; |
| --- | --- |

—

a megfelelő ügyintézéshez, az átláthatósághoz, az iratokba való betekintéshez és a hatékony jogorvoslathoz való jog megsértésére, valamint az ártatlanság vélelmének és a védelemhez való jognak a megsértésére alapított második rész;

| — | az arányosság elvének és az Alapjogi Charta 49. cikkének a megsértésére alapított harmadik rész. |
| --- | --- |

—

az arányosság elvének és az Alapjogi Charta 49. cikkének a megsértésére alapított harmadik rész.

| 4. | A másodlagosan felhozott negyedik, az EUMSZ 296. cikknek, az Alapjogi Charta 41. cikke (2) bekezdésének, az egyoldalú jogi aktusok formális és érdemi indokolása elvének a megsértésére alapított jogalap. Ez a jogalap két részre tagolódik:






  — | a megtámadott jogi aktus formális indokolásának hiányára alapított első rész; |
| --- | --- | --- |

4.

A másodlagosan felhozott negyedik, az EUMSZ 296. cikknek, az Alapjogi Charta 41. cikke (2) bekezdésének, az egyoldalú jogi aktusok formális és érdemi indokolása elvének a megsértésére alapított jogalap. Ez a jogalap két részre tagolódik:

—

a megtámadott jogi aktus formális indokolásának hiányára alapított első rész;

| — | a megtámadott jogi aktus érdemi indokolásának hiányára alapított második rész. |
| --- | --- |

—

a megtámadott jogi aktus érdemi indokolásának hiányára alapított második rész.

---

(1)  Kitakart bizalmas adatok.

---

| 15.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 373/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 373/18

---

2018. augusztus 24-én benyújtott kereset – OLX kontra EUIPO – Stra (STRADIA)

(T-508/18. sz. ügy)

(2018/C 373/20)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: OLX BV (Hoofddorp, Hollandia) (képviselők: G. Lodge, K. Gilbert, Solicitors és V. Jones Barrister)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Stra Lda (Coimbra, Portugália)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a Törvényszék előtti eljárás felperese.

A vitatott védjegy: STRADIA európai uniós szóvédjegy – 14 841 985. sz. védjegybejelentés.

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás.

A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2018. június 12-én hozott határozata (R 2228/2017-4. és R 2229/2017-4. sz. egyesített ügyek).

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | másodlagosan a megtámadott határozatot úgy változtassa meg, hogy a felszólalást újból határozat meghozatala céljából a felszólalási osztálynak utalja vissza; |
| --- | --- |

—

másodlagosan a megtámadott határozatot úgy változtassa meg, hogy a felszólalást újból határozat meghozatala céljából a felszólalási osztálynak utalja vissza;

| — | az EUIPO-t kötelezze a felperesnek a jelen keresettel és a fellebbezési tanács előtti eljárással összefüggésben keletkezett költségei megfizetésére. Másodlagosan, amennyiben a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél az eljárásba beavatkozik, az EUIPO-t és a beavatkozót egyetemlegesen kötelezze a felperesnek a jelen keresettel és a fellebbezési tanács előtti eljárással összefüggésben keletkezett költségei megfizetésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a felperesnek a jelen keresettel és a fellebbezési tanács előtti eljárással összefüggésben keletkezett költségei megfizetésére. Másodlagosan, amennyiben a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél az eljárásba beavatkozik, az EUIPO-t és a beavatkozót egyetemlegesen kötelezze a felperesnek a jelen keresettel és a fellebbezési tanács előtti eljárással összefüggésben keletkezett költségei megfizetésére.

Jogalap

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 15.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 373/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 373/19

---

2018. augusztus 22-én benyújtott kereset – Kaddour kontra Tanács

(T-510/18. sz. ügy)

(2018/C 373/21)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Khaled Kaddour (Damaszkusz, Szíria) (képviselők: V. Davies és V. Wilkinson solicitors)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a 2018. évi jogi aktusokat a felperesre vonatkozó részükben; és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2018. évi jogi aktusokat a felperesre vonatkozó részükben; és

| — | a Tanácsot kötelezze a felperes e keresettel összefüggésben felmerült költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Tanácsot kötelezze a felperes e keresettel összefüggésben felmerült költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A kereset a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP határozat (1) módosításáról szóló, 2018. május 28-i (KKBP) 2018/778 tanácsi határozat (HL 2018. L 131., 16. o.; helyesbítés: HL 2018. L 167., 38. o.), valamint a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU rendelet (2) végrehajtásáról szóló, 2018. május 28-i (EU) 2018/774 tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2018. L 131., 1. o.) ellen irányul, amennyiben e jogi aktusok a felperesre vonatkoznak (a továbbiakban: 2018. évi jogi aktusok).

Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy a 2018. évi jogi aktusokkal kapcsolatban nyilvánvaló értékelési hibát vétettek. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy a 2018. évi jogi aktusokkal kapcsolatban nyilvánvaló értékelési hibát vétettek.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy a felperes jogosult a (KKBP) 2015/1836 tanácsi határozattal (3) módosított 2013/255/KKBP tanácsi határozat 27. cikke és 28. cikkének (2) bekezdése, valamint a (EU) 2015/1828 tanácsi rendelettel (4) módosított 36/2012/EU tanácsi rendelet 15. cikkének (1b) bekezdése szerinti kedvezményekre. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy a felperes jogosult a (KKBP) 2015/1836 tanácsi határozattal (3) módosított 2013/255/KKBP tanácsi határozat 27. cikke és 28. cikkének (2) bekezdése, valamint a (EU) 2015/1828 tanácsi rendelettel (4) módosított 36/2012/EU tanácsi rendelet 15. cikkének (1b) bekezdése szerinti kedvezményekre.

| 3. | A harmadik jogalap azon alapul, hogy a 2018. évi jogi aktusok a felperesnek az Európai Unió Alapjogi Chartája, valamint az Emberi Jogok Európai Egyezménye által védett alapvető jogai megsértéséhez vezetnek a felperes jóhírnévhez való jogát, a tulajdonhoz való jogát és az arányosság elvét illetően. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap azon alapul, hogy a 2018. évi jogi aktusok a felperesnek az Európai Unió Alapjogi Chartája, valamint az Emberi Jogok Európai Egyezménye által védett alapvető jogai megsértéséhez vezetnek a felperes jóhírnévhez való jogát, a tulajdonhoz való jogát és az arányosság elvét illetően.

---

(1)  A Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2013. május 31-i 2013/255/KKBP tanácsi határozat (HL 2013. L 147., 14. o.; helyesbítés: HL 2018. L 190., 20. o.).

(2)  A szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról és a 442/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. január 18-i 36/2012/EU tanácsi rendelet (HL 2012. L 16., 1. o.; helyesbítés: HL 2018. L 190., 20. o.).

(3)  A Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP határozat módosításáról szóló, 2015. október 12-i (KKBP) 2015/1836 tanácsi határozat (HL 2015. L 266., 75. o.; helyesbítés: HL 2016. L 336., 42. o.).

(4)  A szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2015. október 12-i (EU) 2015/1828 tanácsi rendelet (HL 2015. L 266., 1. o.).

---

| 15.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 373/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 373/19

---

2018. szeptember 3-án benyújtott kereset – Zott kontra EUIPO TSC – Food Products (Sütőipari termékek)

(T-517/18. sz. ügy)

(2018/C 373/22)

A keresetlevél nyelve: német

Felek

Felperes: Zott SE & Co. KG (Mertingen, Németország) (képviselők: E. Schalast, R. Lange és C. Böhler ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: TSC Food Products GmbH (Wels, Ausztria)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott formatervezési minta jogosultja: a felperes

A vitatott formatervezési minta: 2487983–0001. sz. közösségi formatervezési minta

A megtámadott határozat: az EUIPO harmadik fellebbezési tanácsának 2018. június 27-én hozott határozata (R 1341/2017-3. sz. ügy).

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | a 6/2002/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésével és 7. cikkével összhangban értelmezett 4. cikkének megsértése. |
| --- | --- |

—

a 6/2002/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésével és 7. cikkével összhangban értelmezett 4. cikkének megsértése.

---