# Službeni list C 415/15.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 415 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 61.15. studenoga 2018. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 415

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 61.15. studenoga 2018.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | REZOLUCIJE |
| | Zajednička parlamentarna skupština Sporazuma o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država, s jedne strane, te Europske unije i njezinih država članica, s druge strane |
| | 35. zasjedanje – Bruxelles (Belgija), 18. – 20. lipnja 2018. |
| 2018/C 415/01 | Rezolucija o odnosima između AKP-a i EU-a u razdoblju nakon Sporazuma iz Cotonoua: snažna parlamentarna dimenzija | 1 |
| 2018/C 415/02 | Rezolucija o učinku nezakonite trgovine fitosanitarnim proizvodima, sjemenjem i drugim poljoprivrednim sirovinama na gospodarstvo zemalja AKP-a | 6 |
| 2018/C 415/03 | Rezolucija o socijalnim i ekološkim posljedicama urbanizacije, posebno u pogledu dobrog gospodarenja industrijskim i kućanskim otpadom u zemljama AKP-a | 11 |
| 2018/C 415/04 | Rezolucija o hitnosti novih mjera za borbu protiv međunarodnog terorizma | 18 |
| 2018/C 415/05 | Rezolucija o humanitarnoj krizi u Južnom Sudanu | 22 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Zajednička parlamentarna skupština Sporazuma o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država, s jedne strane, te Europske unije i njezinih država članica, s druge strane

35. zasjedanje – Bruxelles (Belgija), 18. – 20. lipnja 2018.

35. zasjedanje – Bruxelles (Belgija), 18. – 20. lipnja 2018.

2018/C 415/01

Rezolucija o odnosima između AKP-a i EU-a u razdoblju nakon Sporazuma iz Cotonoua: snažna parlamentarna dimenzija

1

2018/C 415/02

Rezolucija o učinku nezakonite trgovine fitosanitarnim proizvodima, sjemenjem i drugim poljoprivrednim sirovinama na gospodarstvo zemalja AKP-a

6

2018/C 415/03

Rezolucija o socijalnim i ekološkim posljedicama urbanizacije, posebno u pogledu dobrog gospodarenja industrijskim i kućanskim otpadom u zemljama AKP-a

11

2018/C 415/04

Rezolucija o hitnosti novih mjera za borbu protiv međunarodnog terorizma

18

2018/C 415/05

Rezolucija o humanitarnoj krizi u Južnom Sudanu

22

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Zajednička parlamentarna skupština Sporazuma o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država, s jedne strane, te Europske unije i njezinih država članica, s druge strane |
| | 35. zasjedanje – Bruxelles (Belgija), 18. – 20. lipnja 2018. |
| 2018/C 415/06 | Odgovori Komisije na pisana pitanja | 26 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Zajednička parlamentarna skupština Sporazuma o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država, s jedne strane, te Europske unije i njezinih država članica, s druge strane

35. zasjedanje – Bruxelles (Belgija), 18. – 20. lipnja 2018.

35. zasjedanje – Bruxelles (Belgija), 18. – 20. lipnja 2018.

2018/C 415/06

Odgovori Komisije na pisana pitanja

26

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Zajednička parlamentarna skupština Sporazuma o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država, s jedne strane, te Europske unije i njezinih država članica, s druge strane

35. zasjedanje – Bruxelles (Belgija), 18. – 20. lipnja 2018.

| 15.11.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 415/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 415/1

---

REZOLUCIJA (1)

o odnosima između AKP-a i EU-a u razdoblju nakon Sporazuma iz Cotonoua: snažna parlamentarna dimenzija

(2018/C 415/01)

Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a,

| — | koja se sastala u Bruxellesu (Belgija) od 18. do 20. lipnja 2018., |
| --- | --- |

—

koja se sastala u Bruxellesu (Belgija) od 18. do 20. lipnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. („Sporazum iz Cotonoua”) (2) te njegove izmjene iz 2005. i 2010. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. („Sporazum iz Cotonoua”) (2) te njegove izmjene iz 2005. i 2010. (3),

| — | uzimajući u obzir Sporazum iz Georgetowna iz 1975. godine kojim je uspostavljena Skupina afričkih, karipskih i pacifičkih država te njegovu izmjenu iz 1992. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum iz Georgetowna iz 1975. godine kojim je uspostavljena Skupina afričkih, karipskih i pacifičkih država te njegovu izmjenu iz 1992. (4),

| — | uzimajući u obzir zajedničku strategiju Afrike i EU-a koju su usvojili čelnici afričkih i europskih država i vlada na sastanku na vrhu održanom u Lisabonu 9. prosinca 2007. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku strategiju Afrike i EU-a koju su usvojili čelnici afričkih i europskih država i vlada na sastanku na vrhu održanom u Lisabonu 9. prosinca 2007. (5),

| — | uzimajući u obzir 7. sastanak na vrhu čelnika država i vlada Skupine zemalja AKP-a održan 13. i 14. prosinca 2011. u Malabou, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 7. sastanak na vrhu čelnika država i vlada Skupine zemalja AKP-a održan 13. i 14. prosinca 2011. u Malabou,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. prosinca 2015. o četrdeset godina partnerstva: ocjena utjecaja na trgovinu i razvoj u zemljama AKP-a i izgledi za dugotrajnost odnosa između zemalja AKP-a i Europske unije (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. prosinca 2015. o četrdeset godina partnerstva: ocjena utjecaja na trgovinu i razvoj u zemljama AKP-a i izgledi za dugotrajnost odnosa između zemalja AKP-a i Europske unije (6),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije o odnosu između AKP-a i EU-a, posebno Rezoluciju od 11. veljače 2015. o radu Zajedničke parlamentarne skupštine (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije o odnosu između AKP-a i EU-a, posebno Rezoluciju od 11. veljače 2015. o radu Zajedničke parlamentarne skupštine (7),

| — | uzimajući u obzir svoju izjavu od 21. prosinca 2016. o parlamentarnoj dimenziji odnosa između AKP-a i EU-a u razdoblju nakon Sporazuma iz Cotonoua (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju izjavu od 21. prosinca 2016. o parlamentarnoj dimenziji odnosa između AKP-a i EU-a u razdoblju nakon Sporazuma iz Cotonoua (8),

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu supredsjednika Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a od 9. prosinca 2015. o budućnosti odnosa između država AKP-a i EU-a (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu supredsjednika Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a od 9. prosinca 2015. o budućnosti odnosa između država AKP-a i EU-a (9),

| — | uzimajući u obzir 103. sastanak Vijeća ministara AKP-a održan 26. i 27. travnja 2016. u Dakaru i 105. sastanak Vijeća ministara AKP-a održan 3. i 4. svibnja 2017. u Bruxellesu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 103. sastanak Vijeća ministara AKP-a održan 26. i 27. travnja 2016. u Dakaru i 105. sastanak Vijeća ministara AKP-a održan 3. i 4. svibnja 2017. u Bruxellesu,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 4. listopada 2016. o budućnosti odnosa između AKP-a i EU-a nakon 2020. (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 4. listopada 2016. o budućnosti odnosa između AKP-a i EU-a nakon 2020. (10),

| — | uzimajući u obzir Europski konsenzus o razvoju donesen 7. lipnja 2017. u Bruxellesu (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski konsenzus o razvoju donesen 7. lipnja 2017. u Bruxellesu (11),

| — | uzimajući u obzir preporuku Europske komisije od 12. prosinca 2017. za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu o partnerstvu između Europske unije i članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije od 12. prosinca 2017. za Odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu o partnerstvu između Europske unije i članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država (12),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Europske komisije i Visoke predstavnice Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu i Vijeću od 22. studenoga 2016. naslovljenu „Obnovljena partnerstva sa zemljama Afrike, Kariba i Pacifika” (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Europske komisije i Visoke predstavnice Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu i Vijeću od 22. studenoga 2016. naslovljenu „Obnovljena partnerstva sa zemljama Afrike, Kariba i Pacifika” (13),

| — | uzimajući u obzir Zajednički savjetodavni dokument Europske komisije i Visoke predstavnice Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 6. listopada 2015. naslovljen „Ususret novom partnerstvu između Europske unije i afričkih, karipskih i pacifičkih zemalja nakon 2020.” (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajednički savjetodavni dokument Europske komisije i Visoke predstavnice Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 6. listopada 2015. naslovljen „Ususret novom partnerstvu između Europske unije i afričkih, karipskih i pacifičkih zemalja nakon 2020.” (14),

| — | uzimajući u obzir mišljenje koje je Europski gospodarski i socijalni odbor donio 12. svibnja 2016. o budućnosti odnosa EU-a sa Skupinom država AKP-a (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje koje je Europski gospodarski i socijalni odbor donio 12. svibnja 2016. o budućnosti odnosa EU-a sa Skupinom država AKP-a (15),

| — | uzimajući u obzir sastanak na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju i zaključni dokument koji je Opća skupština UN-a donijela 25. rujna 2015. pod nazivom „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.” (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanak na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju i zaključni dokument koji je Opća skupština UN-a donijela 25. rujna 2015. pod nazivom „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.” (16),

| — | uzimajući u obzir Program do 2063. koji je donijela Komisija Afričke unije u travnju 2015. (17), uzimajući u obzir Priopćenje s 20. sastanka Vijeća CARICOM-a za vanjske odnose sa zajednicom (COFCOR) održanog u Bridgetownu na Barbadosu 18. i 19. svibnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program do 2063. koji je donijela Komisija Afričke unije u travnju 2015. (17), uzimajući u obzir Priopćenje s 20. sastanka Vijeća CARICOM-a za vanjske odnose sa zajednicom (COFCOR) održanog u Bridgetownu na Barbadosu 18. i 19. svibnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir ishode 107. sjednice Vijeća ministara AKP-a održane 29. svibnja 2018. i 43. sjednice Vijeća ministara AKP-a i EU-a održane 1. lipnja 2018. u Loméu u Togou, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ishode 107. sjednice Vijeća ministara AKP-a održane 29. svibnja 2018. i 43. sjednice Vijeća ministara AKP-a i EU-a održane 1. lipnja 2018. u Loméu u Togou,

| — | uzimajući u obzir Izjavu iz Waiganija o izgledima za budućnost Skupine zemalja AKP-a usvojenu na 8. sastanku na vrhu čelnika država i vlada Skupine zemalja AKP-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izjavu iz Waiganija o izgledima za budućnost Skupine zemalja AKP-a usvojenu na 8. sastanku na vrhu čelnika država i vlada Skupine zemalja AKP-a,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za politička pitanja (AKP-EU/102.400/A/fin.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za politička pitanja (AKP-EU/102.400/A/fin.),

| A. | budući da se Sporazum o partnerstvu iz Cotonoua pokazao uspješnim u stvaranju pravno obvezujućeg uzajamnog partnerstva između EU-a i skupine zemalja AKP-a; |
| --- | --- |

A.

budući da se Sporazum o partnerstvu iz Cotonoua pokazao uspješnim u stvaranju pravno obvezujućeg uzajamnog partnerstva između EU-a i skupine zemalja AKP-a;

| B. | budući da je uloga Zajedničke parlamentarne skupštine, kako je utvrđeno u Sporazumu o partnerstvu iz Cotonoua, olakšati veće razumijevanje između naroda EU-a i država AKP-a, podići razinu osviještenosti javnosti o širokom rasponu tema, promicati demokratske procese dijalogom i savjetovanjem, jamčiti sustavno praćenje Sporazuma o partnerstvu iz Cotonoua i zalagati se za osnaživanje nacionalnih parlamenata AKP-a; |
| --- | --- |

B.

budući da je uloga Zajedničke parlamentarne skupštine, kako je utvrđeno u Sporazumu o partnerstvu iz Cotonoua, olakšati veće razumijevanje između naroda EU-a i država AKP-a, podići razinu osviještenosti javnosti o širokom rasponu tema, promicati demokratske procese dijalogom i savjetovanjem, jamčiti sustavno praćenje Sporazuma o partnerstvu iz Cotonoua i zalagati se za osnaživanje nacionalnih parlamenata AKP-a;

| C. | budući da je Zajednička parlamentarna skupština zaslužna za stvaranje prekograničnog okvira za opsežne parlamentarne rasprave i budući da je, unatoč svojim nedostatcima, vrijedan instrument u svijetu koji je sve više međusobno povezan i međuovisan; |
| --- | --- |

C.

budući da je Zajednička parlamentarna skupština zaslužna za stvaranje prekograničnog okvira za opsežne parlamentarne rasprave i budući da je, unatoč svojim nedostatcima, vrijedan instrument u svijetu koji je sve više međusobno povezan i međuovisan;

| D. | budući da pregovori o odnosu između AKP-a i EU-a ubuduće moraju biti prilika za razvoj vizije i davanje političke dimenzije tom odnosu; |
| --- | --- |

D.

budući da pregovori o odnosu između AKP-a i EU-a ubuduće moraju biti prilika za razvoj vizije i davanje političke dimenzije tom odnosu;

| E. | budući da je potrebna revizija Sporazuma iz Georgetowna od 7. lipnja 1975. kako bi se proširili i ojačali temelji Skupine zemalja AKP-a s ciljem da se odgovori na izazove i geopolitička previranja 21. stoljeća i dodatno razvija multilateralizam; |
| --- | --- |

E.

budući da je potrebna revizija Sporazuma iz Georgetowna od 7. lipnja 1975. kako bi se proširili i ojačali temelji Skupine zemalja AKP-a s ciljem da se odgovori na izazove i geopolitička previranja 21. stoljeća i dodatno razvija multilateralizam;

| F. | budući da je pristup u okviru Sporazuma o partnerstvu iz Cotonoua koji se temelji na „tri stupa” donio različite rezultate, uz nedvojben uspjeh u području razvoja i jasan doprinos napretku u postizanju milenijskih razvojnih ciljeva, no budući da i dalje postoji prostor za znatna poboljšanja u pogledu političke suradnje; |
| --- | --- |

F.

budući da je pristup u okviru Sporazuma o partnerstvu iz Cotonoua koji se temelji na „tri stupa” donio različite rezultate, uz nedvojben uspjeh u području razvoja i jasan doprinos napretku u postizanju milenijskih razvojnih ciljeva, no budući da i dalje postoji prostor za znatna poboljšanja u pogledu političke suradnje;

| G. | budući da novi sporazum mora biti preusmjeren prema jačanju partnerstva i poticanju integracije; |
| --- | --- |

G.

budući da novi sporazum mora biti preusmjeren prema jačanju partnerstva i poticanju integracije;

| H. | budući da su EU i Skupina zemalja AKP-a doživjeli znatne političke i gospodarske pretvorbe od ratifikacije Sporazuma o partnerstvu iz Cotonoua, pri čemu se posebno ističe sve veća heterogenost Skupine zemalja AKP-a; |
| --- | --- |

H.

budući da su EU i Skupina zemalja AKP-a doživjeli znatne političke i gospodarske pretvorbe od ratifikacije Sporazuma o partnerstvu iz Cotonoua, pri čemu se posebno ističe sve veća heterogenost Skupine zemalja AKP-a;

| I. | budući da se sporazum između EU-a i Skupine zemalja AKP-a koji će se sklopiti nakon Sporazuma iz Cotonoua mora nadopuniti širim strategijama EU-a i AKP-a, kao što su Globalna strategija EU-a za vanjsku i sigurnosnu politiku, Program održivog razvoja do 2030. i Program do 2063.; |
| --- | --- |

I.

budući da se sporazum između EU-a i Skupine zemalja AKP-a koji će se sklopiti nakon Sporazuma iz Cotonoua mora nadopuniti širim strategijama EU-a i AKP-a, kao što su Globalna strategija EU-a za vanjsku i sigurnosnu politiku, Program održivog razvoja do 2030. i Program do 2063.;

| J. | budući da bi prednost trebalo dati rješavanju pitanja financiranja novog partnerstva i pregovaranja o njemu, uključujući pitanje uvrštavanja Europskog fonda za razvoj u proračun EU-a; |
| --- | --- |

J.

budući da bi prednost trebalo dati rješavanju pitanja financiranja novog partnerstva i pregovaranja o njemu, uključujući pitanje uvrštavanja Europskog fonda za razvoj u proračun EU-a;

| K. | budući da bi jačanje parlamentarne dimenzije između EU-a i Skupine zemalja AKP-a i promicanje njezine vodeće uloge u donošenju odluka trebali biti ključan element novog partnerstva između zemalja AKP-a i EU-a; |
| --- | --- |

K.

budući da bi jačanje parlamentarne dimenzije između EU-a i Skupine zemalja AKP-a i promicanje njezine vodeće uloge u donošenju odluka trebali biti ključan element novog partnerstva između zemalja AKP-a i EU-a;

| L. | budući da je zbog učestalosti i raznolikosti sjednica Zajedničke parlamentarne skupštine omogućen stalan dijalog između članova parlamenata EU-a i AKP-a, čime se učvrstila njihova legitimnost i ojačala parlamentarna diplomacija, i budući da je Zajednička parlamentarna skupština korištena kao model parlamentarne diplomacije u okviru raznih političkih foruma; |
| --- | --- |

L.

budući da je zbog učestalosti i raznolikosti sjednica Zajedničke parlamentarne skupštine omogućen stalan dijalog između članova parlamenata EU-a i AKP-a, čime se učvrstila njihova legitimnost i ojačala parlamentarna diplomacija, i budući da je Zajednička parlamentarna skupština korištena kao model parlamentarne diplomacije u okviru raznih političkih foruma;

| M. | budući da se misije Zajedničke parlamentarne skupštine u svrhu utvrđivanja činjenica i zajedničkog promatranja izbora katkad smatraju politički korisnima jer zbog ravnopravnosti olakšavaju iskren, djelotvoran i izravan dijalog među partnerima o temama koje obuhvaćaju demokraciju, vladavinu prava, dobro upravljanje i ljudska prava; |
| --- | --- |

M.

budući da se misije Zajedničke parlamentarne skupštine u svrhu utvrđivanja činjenica i zajedničkog promatranja izbora katkad smatraju politički korisnima jer zbog ravnopravnosti olakšavaju iskren, djelotvoran i izravan dijalog među partnerima o temama koje obuhvaćaju demokraciju, vladavinu prava, dobro upravljanje i ljudska prava;

| N. | budući da bi cilj Zajedničke parlamentarne skupštine trebao biti pobuđivanje javnog interesa i budući da ta skupština, kao parlamentarno tijelo partnerstva, ne bi trebala postati forum za sukobe država ili zemljopisnih područja, nego forum za konstruktivnu, transparentnu, odgovornu i djelotvornu suradnju, osobito zbog toga što se mnogi izazovi više ne mogu uvijek rješavati na razini država i zemljopisnih područja, i budući da stoga postoji potreba za boljom učinkovitošću u pogledu provedbe odluka Zajedničke parlamentarne skupštine; |
| --- | --- |

N.

budući da bi cilj Zajedničke parlamentarne skupštine trebao biti pobuđivanje javnog interesa i budući da ta skupština, kao parlamentarno tijelo partnerstva, ne bi trebala postati forum za sukobe država ili zemljopisnih područja, nego forum za konstruktivnu, transparentnu, odgovornu i djelotvornu suradnju, osobito zbog toga što se mnogi izazovi više ne mogu uvijek rješavati na razini država i zemljopisnih područja, i budući da stoga postoji potreba za boljom učinkovitošću u pogledu provedbe odluka Zajedničke parlamentarne skupštine;

| O. | budući da određeni zastupnici EP-a ne pokazuju trud i nisu nazočni na sastancima Zajedničke parlamentarne skupštine u Bruxellesu, što je prouzročilo slabljenje kontinuiteta rada Zajedničke parlamentarne skupštine te je dovelo u pitanje njezinu relevantnost, a to bi bilo iznimno štetno; |
| --- | --- |

O.

budući da određeni zastupnici EP-a ne pokazuju trud i nisu nazočni na sastancima Zajedničke parlamentarne skupštine u Bruxellesu, što je prouzročilo slabljenje kontinuiteta rada Zajedničke parlamentarne skupštine te je dovelo u pitanje njezinu relevantnost, a to bi bilo iznimno štetno;

| P. | budući da u okviru Zajedničke parlamentarne skupštine postoji znatna rodna neravnoteža te izrazit nedostatak mlađih članova; |
| --- | --- |

P.

budući da u okviru Zajedničke parlamentarne skupštine postoji znatna rodna neravnoteža te izrazit nedostatak mlađih članova;

| Q. | budući da Tajništvo AKP-a nema dovoljno ljudskih i financijskih resursa u usporedbi s Tajništvom EP-a i budući da su članovi parlamenata AKP-a iznijeli prigovore zbog toga što smatraju da nemaju dostatnu moć i izrazili želju za značajnijim doprinosom u postupku izrade nacrta; |
| --- | --- |

Q.

budući da Tajništvo AKP-a nema dovoljno ljudskih i financijskih resursa u usporedbi s Tajništvom EP-a i budući da su članovi parlamenata AKP-a iznijeli prigovore zbog toga što smatraju da nemaju dostatnu moć i izrazili želju za značajnijim doprinosom u postupku izrade nacrta;

| 1. | poziva na sveobuhvatni pravno obvezujući okvir za partnerstvo između AKP-a i EU-a kako bi se njihovo buduće partnerstvo moglo temeljiti na prethodnim postignućima, Programu za održivi razvoj do 2030. Ujedinjenih naroda i obvezujućim smjernicama za pravednu i ujednačenu trgovinu, uz istodobno jamčenje znatnih poboljšanja radi daljnjeg promicanja održivoga gospodarskog razvoja u zemljama AKP-a; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da bi postojeći okvir AKP-a trebao ostati težište za buduće partnerstvo kojim će se obuhvatiti sve tri regije Afrike te karipski i pacifički otoci, pri čemu će se u okviru predloženih pravno obvezujućih regionalnih sporazuma ojačati uloga svakog od tih područja i uzeti u obzir sve veće posebnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponovno ističe važnost jačanja parlamentarne dimenzije u budućem sporazumu kako bi se zajamčilo da buduća sveobuhvatna Zajednička parlamentarna skupština ima istinske savjetodavne ovlasti; zahtijeva da se budućoj skupštini zajamči pravna i operativna autonomija; traži da ona bude tijesno povezana s provedbom sporazuma i da se s njome redovito savjetuje o svim za partnerstvo važnim pitanjima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da bi jačanje političke dimenzije Sporazuma o partnerstvu iz Cotonoua trebalo biti preduvjet za uspostavu novog budućeg partnerstva, uključujući u obliku poboljšanog parlamentarnog nadzora, uz dostatna financijska sredstva s pomoću kojih bi se omogućila odgovarajuća provedba parlamentarnih aktivnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ustraje u tome da Program za održivi razvoj do 2030., ciljevi održivog razvoja, Europski konsenzus o razvoju i Program do 2063. moraju biti temelj obnovljenog partnerstva između AKP-a i EU-a te da bi njihova provedba trebala biti poticaj za aktivnosti Zajedničke parlamentarne skupštine; smatra da bi Zajednička parlamentarna skupština trebala redovito pružati ažurirane informacije o napretku u pogledu postizanja ciljeva održivog razvoja i predviđa uspostavljanje mehanizma za razmjenu najboljih praksi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prepoznaje sve veću važnost regionalnih organizacija i subregionalne integracije unutar Skupine zemalja AKP-a te smatra da bi se to trebalo odražavati u strukturi partnerstva u razdoblju nakon Sporazuma iz Cotonoua; u tom kontekstu poziva na češće regionalne sastanke Zajedničke parlamentarne skupštine radi rješavanja pitanja koja se odnose na određene regije, jačanja dijaloga s regionalnim i subregionalnim institucijama i snažnije usmjerenosti na posebnosti i osjetljiva pitanja svakog regionalnog bloka; međutim, ističe potrebu za usklađenošću i komplementarnošću među subregionalnim, regionalnim i globalnim strategijama; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zahtijeva da se sjednice članova parlamenata EU-a i AKP-a na razini regionalnih sporazuma održavaju barem jedanput godišnje u svakoj od regija te da bude popraćene forumima za žene i mlade; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smatra da bi Zajednička parlamentarna skupština trebala u cijelosti sudjelovati u pregovorima za jačanje političkog partnerstva AKP-a i EU-a nakon 2020. te da je potrebno ponovno definirati ključnu ulogu i ovlasti Zajedničke parlamentarne skupštine radi povećavanja njezine učinkovitosti i jamčenja njezine pravne i operativne autonomije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća na to da se Zajedničku parlamentarnu skupštinu odmah i u cijelosti izvješćuje o svim fazama postupka pregovora; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva na učvršćivanje parlamentarne diplomacije, osobito s pomoću misija Zajedničke parlamentarne skupštine u svrhu utvrđivanja činjenica i promatranja izbora i misija zajedničkog promatranja u pogledu sigurnosnih pitanja jer su one ključni instrumenti za demokratsku izgradnju kapaciteta te potiče Zajedničku parlamentarnu skupštinu da bolje iskoristi prostor za dijalog i pregovore radi olakšavanja zajedničkog djelovanja i izgradnje učinkovitih koalicija AKP-a i EU-a u međunarodnim odnosima; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva na to da o budućem sporazumu pregovara jedinstveno tijelo koje se sastoji od afričkih, karipskih i pacifičkih država zastupljenih u okviru jednog društva; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da bi se parlamentarna dimenzija mogla ojačati angažiranjem pripravnika u kabinetima europskih članova Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponovno potvrđuje svoju predanost načelu supsidijarnosti, kojim se potiče donošenje odluka koje je što bliže građanima, na najrelevantnijoj razini odgovornosti, kako na nacionalnoj, regionalnoj i kontinentalnoj razini, tako i na razini u okviru AKP-a; ističe da se u mnogim područjima odgovornost mora preuzeti na svim razinama: od globalne razine, radi jamčenja djelotvornih i jednakih uvjeta, do lokalne razine, kako bi se ciljevi mogli postići u praksi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zalaže se za bolju komunikaciju i usklađenost između EU-a i Skupine zemalja AKP-a te između svih njihovih zastupnika, posebice tako da se zajamči da oba partnera imaju odgovarajuću pomoć namijenjenog tajništva; ističe da potreba za posebnim tajništvima postoji iz praktičnih razloga i da nije odraz bitno različitih interesa EU-a i Skupine zemalja AKP-a zbog kojih je potrebna administrativna odvojenost; međutim, poziva na blisku i iskrenu suradnju među tajništvima i među zastupnicima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | stoga zahtijeva da se novim sporazumom predvidi sastanak Zajedničke parlamentarne skupštine dvaput godišnje na plenarnim sjednicama, naizmjence u Europskoj uniji i nekoj od država AKP-a, a da pritom djelovanje Skupštine ne ovisi o tome je li Vijeće sazvano; |
| --- | --- |

15.

| 16. | potiče provedbu reformi kojima bi se povećala transparentnost i poboljšala prepoznatljivost Zajedničke parlamentarne skupštine kako bi se zajamčilo da ima odgovornost prema građanima raznih država članica; |
| --- | --- |

16.

| 17. | izražava uvjerenje da su potrebni redoviti sastanci na razini odnosa AKP-a i EU-a radi osiguravanja kontinuiteta i stabilnosti partnerstva i omogućivanja redovitog izvješćivanja i stručnih pregleda; |
| --- | --- |

17.

| 18. | potiče države članice AKP-a i EU-a da u svojim delegacijama za Zajedničku parlamentarnu skupštinu nastoje postići rodnu ravnotežu te da u većem broju uključe delegate mlađe od 40 godina; potiče delegacije da zajamče odgovarajuću zastupljenost oporbenih stranaka radi poticanja istinskog međustranačkog parlamentarnog dijaloga; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zahtijeva da su zastupnici EP-a nazočni na Zajedničkoj parlamentarnoj skupštini te da aktivno sudjeluju u njezinu radu; poziva na donošenje strogih pravila kako bi se zajamčilo njihovo sudjelovanje na svim sastancima i u svakom glasovanju Zajedničke parlamentarne skupštine; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice Zajedničke parlamentarne skupštine da zajamče sustavno i predvidivo financiranje za parlamentarnu skupštinu i sutajništvo AKP-a radi poboljšanja ukupnih kapaciteta Zajedničke parlamentarne skupštine; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva na aktivniju ulogu nedržavnih sudionika u donošenju odluka u okviru odnosa AKP-a i EU-a, uključujući organizacije civilnog društva te lokalni i regionalni privatni sektor; ustraje u tome da struktura nove Zajedničke parlamentarne skupštine obuhvaća formalno sudjelovanje organizacija civilnog društva na regionalnoj razini i na razina odnosa AKP-a i EU-a; naglašava da bi ti sudionici trebali sudjelovati u svim odlukama i aktivnostima u okviru odnosa AKP-a i EU-a, u skladu s pristupom koji obuhvaća više dionika; u tom kontekstu podsjeća na potrebu za tim da se unutar dotičnih organizacija zajamči poštovanje načela transparentnosti i demokracije; poziva Zajedničku parlamentarnu skupštinu da uvrsti redovite posebne događaje usmjerene na žene i mlade; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe da činjenica da Konferencija predsjednika EP-a ima pravo usprotiviti se misijama članova EP-a u okviru sastanaka Zajedničke parlamentarne skupštine, iako je to opravdano zbog proračunskih ograničenja ili sigurnosnih pitanja, može narušiti pravnu i operativnu autonomiju Zajedničke parlamentarne skupštine; poziva na to da se zajamči pravna autonomija Zajedničke parlamentarne skupštine i da se preispita postupak donošenja odluka u okviru svih službenih aktivnosti Zajedničke parlamentarne skupštine; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva svaku državu članicu EU-a koja predsjeda rotirajućim predsjedništvom Vijeća EU-a da intenzivnije sudjeluje u pripremi, organizaciji i ulozi domaćina sjednice Zajedničke parlamentarne skupštine kako je predviđeno u aktualnom Sporazumu o partnerstvu iz Cotonoua te nadalje dodatno ističe dodanu vrijednost održavanja sjednica Zajedničke parlamentarne skupštine u državi članici EU-a koja predsjeda rotirajućim predsjedništvom Vijeća EU-a; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede Vijeću ministara AKP-a i EU-a, Europskom parlamentu, Europskoj komisiji, Afričkoj uniji, regionalnim organizacijama država AKP-a i glavnom tajniku Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  Koju je usvojila Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a 20. lipnja 2018. u Bruxellesu (Belgija).

(2)  SL L 317, 15.12.2000., str. 3.

(3)  SL L 287, 4.11.2010., str. 3.

(4)  http://www.epg.acp.int/fileadmin/user_upload/Georgetown_1992.pdf

(5)  http://www.africa-eu-partnership.org/sites/default/files/documents/eas2007_joint_strategy_en.pdf

(6)  SL C 179, 18.5.2016., str. 29.

(7)  SL C 310, 25.8.2016., str. 19.

(8)  SL C 170, 30.5.2017., str. 36.

(9)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/acp/2015_acp2/pdf/1081264en.pdf

(10)  SL C 314, 21.9.2017., str. 38.

(11)  Dokument Vijeća 9459/2017.

(12)  COM(2017) 763 final.

(13)  JOIN(2016) 52 final.

(14)  JOIN(2015) 0033.

(15)  http://www.eesc.europa.eu/our-work/opinions-information-reports/opinions/future-eus-relations-acp-group-countries-green-paper

(16)  Rezolucija Opće skupštine UN-a A/RES/70/1

(17)  http://www.un.org/en/africa/osaa/pdf/au/agenda2063.pdf

---

| 15.11.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 415/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 415/6

---

REZOLUCIJA (1)

o učinku nezakonite trgovine fitosanitarnim proizvodima, sjemenjem i drugim poljoprivrednim sirovinama na gospodarstvo zemalja AKP-a

(2018/C 415/02)

Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a,

| — | koja se sastala u Bruxellesu (Belgija) od 18. do 20. lipnja 2018., |
| --- | --- |

—

koja se sastala u Bruxellesu (Belgija) od 18. do 20. lipnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir članak 18. stavak 1. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 18. stavak 1. svojeg Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. („Sporazum iz Cotonoua”) (2), kako je izmijenjen 2005. i 2010. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. („Sporazum iz Cotonoua”) (2), kako je izmijenjen 2005. i 2010. (3),

| — | uzimajući u obzir Sastanak na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju i njegov zaključni dokument koji je Opća skupština UN-a donijela 25. rujna 2015. pod nazivom „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.”, a posebice 2. cilj ciljeva održivog razvoja koji su u njemu utvrđeni, odnosno iskorjenjivanje gladi, osiguranje sigurnosti hrane i poboljšane ishrane te promicanje održive poljoprivrede (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sastanak na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju i njegov zaključni dokument koji je Opća skupština UN-a donijela 25. rujna 2015. pod nazivom „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.”, a posebice 2. cilj ciljeva održivog razvoja koji su u njemu utvrđeni, odnosno iskorjenjivanje gladi, osiguranje sigurnosti hrane i poboljšane ishrane te promicanje održive poljoprivrede (4),

| — | uzimajući u obzir izvješće A/HRC/16/49 posebnog izvjestitelja UN-a o pravu na hranu od 8. ožujka 2011. pod nazivom „Agroekologija i pravo na hranu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće A/HRC/16/49 posebnog izvjestitelja UN-a o pravu na hranu od 8. ožujka 2011. pod nazivom „Agroekologija i pravo na hranu”,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a od 21. prosinca 2016. o izazovima za obiteljska poljoprivredna gospodarstva i poljoprivrednu proizvodnju malih poljoprivrednih gospodarstava u zemljama AKP-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a od 21. prosinca 2016. o izazovima za obiteljska poljoprivredna gospodarstva i poljoprivrednu proizvodnju malih poljoprivrednih gospodarstava u zemljama AKP-a,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 15. veljače 2017. o pesticidima niskog rizika biološkog podrijetla (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 15. veljače 2017. o pesticidima niskog rizika biološkog podrijetla (5),

| — | uzimajući u obzir stavak 56. Zajedničke izjave Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se sastali u okviru Vijeća, Europskog parlamenta i Komisije o novom Europskom konsenzusu o razvoju pod nazivom „Naš svijet, naše dostojanstvo, naša budućnost” od 30. lipnja 2017. (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stavak 56. Zajedničke izjave Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se sastali u okviru Vijeća, Europskog parlamenta i Komisije o novom Europskom konsenzusu o razvoju pod nazivom „Naš svijet, naše dostojanstvo, naša budućnost” od 30. lipnja 2017. (6),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/2031 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2016. o zaštitnim mjerama protiv organizama štetnih za bilje (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/2031 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2016. o zaštitnim mjerama protiv organizama štetnih za bilje (7),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 91/414/EEZ od 15. srpnja 1991. o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište (8) i Direktivu 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 1998. o stavljanju biocidnih pripravaka na tržište (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 91/414/EEZ od 15. srpnja 1991. o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište (8) i Direktivu 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 1998. o stavljanju biocidnih pripravaka na tržište (9),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja (10),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda (11),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) i o osnivanju Europske agencije za kemikalije (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) i o osnivanju Europske agencije za kemikalije (12),

| — | uzimajući u obzir odluke (13), rezolucije i deklaracije donesene na 106. sjednici Vijeća ministara AKP-a održanoj 5. i 6. prosinca 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluke (13), rezolucije i deklaracije donesene na 106. sjednici Vijeća ministara AKP-a održanoj 5. i 6. prosinca 2017.,

| — | uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime, Rezoluciju Opće skupštine Ujedinjenih naroda br. 70/1 od 25. rujna 2015. i zaključni dokument sastanka na vrhu o održivom razvoju pod nazivom „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.”, a posebno 2. cilj održivog razvoja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime, Rezoluciju Opće skupštine Ujedinjenih naroda br. 70/1 od 25. rujna 2015. i zaključni dokument sastanka na vrhu o održivom razvoju pod nazivom „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.”, a posebno 2. cilj održivog razvoja,

| — | uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o zaštiti bilja (IPPC) Organizacije za hranu i poljoprivredu (FAO) UN-a donesenu 1952. radi sprečavanja unošenja i širenja organizama štetnih za bilje (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o zaštiti bilja (IPPC) Organizacije za hranu i poljoprivredu (FAO) UN-a donesenu 1952. radi sprečavanja unošenja i širenja organizama štetnih za bilje (14),

| — | uzimajući u obzir konvencije Međunarodne organizacije rada (MOR) o sigurnosti i zdravlju u poljoprivredi, osobito Konvenciju br. 170 o sigurnosti pri korištenju kemikalija na radnom mjestu (15) i Konvenciju br. 184 o sigurnosti i zdravlju u poljoprivredi (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konvencije Međunarodne organizacije rada (MOR) o sigurnosti i zdravlju u poljoprivredi, osobito Konvenciju br. 170 o sigurnosti pri korištenju kemikalija na radnom mjestu (15) i Konvenciju br. 184 o sigurnosti i zdravlju u poljoprivredi (16),

| — | uzimajući u obzir izvješće A/HRC/34/48 posebnog izvjestitelja UN-a o pravu na hranu od 24. siječnja 2017. (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće A/HRC/34/48 posebnog izvjestitelja UN-a o pravu na hranu od 24. siječnja 2017. (17),

| — | uzimajući u obzir Međunarodni kodeks ponašanja pri upravljanju pesticidima Organizacije za prehranu i poljoprivredu (FAO) UN-a i Svjetske zdravstvene organizacije. Smjernice o vrlo opasnim pesticidima (Rim, ožujak 2016.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni kodeks ponašanja pri upravljanju pesticidima Organizacije za prehranu i poljoprivredu (FAO) UN-a i Svjetske zdravstvene organizacije. Smjernice o vrlo opasnim pesticidima (Rim, ožujak 2016.),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o primjeni sanitarnih i fitosanitarnih mjera (SPS) Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) iz 1995. (18) i Međunarodni kodeks ponašanja pri upravljanju fitosanitarnim proizvodima, pesticidima, sjemenjem i drugim sirovinama (PPPSI), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o primjeni sanitarnih i fitosanitarnih mjera (SPS) Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) iz 1995. (18) i Međunarodni kodeks ponašanja pri upravljanju fitosanitarnim proizvodima, pesticidima, sjemenjem i drugim sirovinama (PPPSI),

| — | uzimajući u obzir izjavu s 9. Ministarske konferencije WTO-a o držanju robnih zaliha u svrhu osiguranja hrane održane od 3. do 6. prosinca 2013. na Baliju (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu s 9. Ministarske konferencije WTO-a o držanju robnih zaliha u svrhu osiguranja hrane održane od 3. do 6. prosinca 2013. na Baliju (19),

| — | uzimajući u obzir izvješće Međunarodne procjene poljoprivrednog znanja, znanosti i tehnologije za razvoj (IAASTD) iz 2009. pod nazivom „Poljoprivreda na raskrižju” (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Međunarodne procjene poljoprivrednog znanja, znanosti i tehnologije za razvoj (IAASTD) iz 2009. pod nazivom „Poljoprivreda na raskrižju” (20),

| — | uzimajući u obzir Mrežu za suzbijanje nezakonite trgovine pesticidima Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mrežu za suzbijanje nezakonite trgovine pesticidima Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD),

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za gospodarski razvoj, financije i trgovinu (AKP-EU/xxxxxx), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za gospodarski razvoj, financije i trgovinu (AKP-EU/xxxxxx),

| A. | budući da poljoprivreda ima ključnu ulogu u održivom razvoju, smanjenju siromaštva i iskorjenjivanju gladi u zemljama AKP-a; |
| --- | --- |

A.

budući da poljoprivreda ima ključnu ulogu u održivom razvoju, smanjenju siromaštva i iskorjenjivanju gladi u zemljama AKP-a;

| B. | budući da preporuke posebnog izvjestitelja UN-a za pravo na hranu iznesene u njegovu izvješću „Agroekologija i pravo na hranu” iz 2011. pokazuju da se agroekologijom u roku od 10 godina može udvostručiti proizvodnja hrane u cijelim regijama te istodobno ublažiti klimatske promjene i gubitak biološke raznolikosti i smanjiti siromaštvo u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

B.

budući da preporuke posebnog izvjestitelja UN-a za pravo na hranu iznesene u njegovu izvješću „Agroekologija i pravo na hranu” iz 2011. pokazuju da se agroekologijom u roku od 10 godina može udvostručiti proizvodnja hrane u cijelim regijama te istodobno ublažiti klimatske promjene i gubitak biološke raznolikosti i smanjiti siromaštvo u ruralnim područjima;

| C. | budući da razvoj intenzivne poljoprivrede ovisi o znanstvenim istraživanjima, koja su većim dijelom pod kontrolom poljoprivredno-kemijskih i farmaceutskih industrija, i o uporabi kemijskih tvari, kao što su fitosanitarni proizvodi ili pesticidi, sjemenje i druge poljoprivredne sirovine; |
| --- | --- |

C.

budući da razvoj intenzivne poljoprivrede ovisi o znanstvenim istraživanjima, koja su većim dijelom pod kontrolom poljoprivredno-kemijskih i farmaceutskih industrija, i o uporabi kemijskih tvari, kao što su fitosanitarni proizvodi ili pesticidi, sjemenje i druge poljoprivredne sirovine;

| D. | budući da je međunarodna zajednica uvela brojne zakonodavne instrumente kojima je uspostavljen međunarodni konsenzus o PPPSI-ju koji je nužan za trgovinu, sigurnost hrane i zdravlje ljudi; budući da je, međutim, primjena nezakonitih proizvoda u hrani, odnosno nezakonitih pesticida, u porastu u cijelom svijetu i da obuhvaća visokosofisticirane kriminalne mreže i organizirani kriminal; |
| --- | --- |

D.

budući da je međunarodna zajednica uvela brojne zakonodavne instrumente kojima je uspostavljen međunarodni konsenzus o PPPSI-ju koji je nužan za trgovinu, sigurnost hrane i zdravlje ljudi; budući da je, međutim, primjena nezakonitih proizvoda u hrani, odnosno nezakonitih pesticida, u porastu u cijelom svijetu i da obuhvaća visokosofisticirane kriminalne mreže i organizirani kriminal;

| E. | budući da FAO i WHO procjenjuju da više od 30 % pesticida prodanih svake godine u zemljama u razvoju ne ispunjava međunarodne standarde, pri čemu su takvi pesticidi često neispravno označeni ili neidentificirani; |
| --- | --- |

E.

budući da FAO i WHO procjenjuju da više od 30 % pesticida prodanih svake godine u zemljama u razvoju ne ispunjava međunarodne standarde, pri čemu su takvi pesticidi često neispravno označeni ili neidentificirani;

| F. | budući da na tržištu postoji širok raspon nezakonitih proizvoda, uključujući tvari koje lokalne vlasti nisu odobrile i krivotvorene ili patvorene proizvode ili proizvode kojima je istekao rok trajanja, s krivotvorenom ambalažom ili naljepnicama; |
| --- | --- |

F.

budući da na tržištu postoji širok raspon nezakonitih proizvoda, uključujući tvari koje lokalne vlasti nisu odobrile i krivotvorene ili patvorene proizvode ili proizvode kojima je istekao rok trajanja, s krivotvorenom ambalažom ili naljepnicama;

| G. | budući da nekontrolirana uporaba PPPSI-ja štetno utječe na okoliš, zdravlje ljudi i gospodarstvo dotičnih zemalja; |
| --- | --- |

G.

budući da nekontrolirana uporaba PPPSI-ja štetno utječe na okoliš, zdravlje ljudi i gospodarstvo dotičnih zemalja;

| H. | budući da se najočitiji rizici tiču zdravlja ljudi, osobito bolesti uha, grla i nosa i bolesti koje utječu na kožu, pluća i probavni sustav te rak, pri čemu su glavne žrtve mladi i žene, od kojih najveći broj dolazi iz sektora proizvodnje hrane u kojemu se upotrebljava PPPSI; |
| --- | --- |

H.

budući da se najočitiji rizici tiču zdravlja ljudi, osobito bolesti uha, grla i nosa i bolesti koje utječu na kožu, pluća i probavni sustav te rak, pri čemu su glavne žrtve mladi i žene, od kojih najveći broj dolazi iz sektora proizvodnje hrane u kojemu se upotrebljava PPPSI;

| I. | budući da izvješće posebnog izvjestitelja UN-a o pravu na hranu pokazuje da PPPSI svake godine prouzročuje smrt otprilike 200 000 ljudi kao posljedica akutnog trovanja, pri čemu se 99 % slučajeva javlja u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

I.

budući da izvješće posebnog izvjestitelja UN-a o pravu na hranu pokazuje da PPPSI svake godine prouzročuje smrt otprilike 200 000 ljudi kao posljedica akutnog trovanja, pri čemu se 99 % slučajeva javlja u zemljama u razvoju;

| J. | budući da se uporabom pesticida koji ne zadovoljavaju međunarodne standarde ujedno narušava povjerenje u poljoprivredne proizvode te stoga i potencijal za daljnji razvoj izvoza; |
| --- | --- |

J.

budući da se uporabom pesticida koji ne zadovoljavaju međunarodne standarde ujedno narušava povjerenje u poljoprivredne proizvode te stoga i potencijal za daljnji razvoj izvoza;

| K. | budući da zakonita agrokemijska sredstva, uključujući pesticide, predstavljaju sigurnosne izazove i opasnosti za zdravlje tijekom svojih proizvodnih ciklusa, pri čemu se najozbiljnije potencijalno negativne posljedice javljaju tijekom faza čuvanja, prijevoza i distribucije te uporabe i odlaganja; budući da se vlade zemalja AKP-a suočavaju s velikim ograničenjima u razvoju djelotvornog regulatornog okvira za PPPSI, kao što su manjak podataka, nedostatni proračuni i ljudski resursi te neodgovarajuća provedba zakona, što pogoduje porastu trgovine PPPSI-jem u velikim razmjerima; |
| --- | --- |

K.

budući da zakonita agrokemijska sredstva, uključujući pesticide, predstavljaju sigurnosne izazove i opasnosti za zdravlje tijekom svojih proizvodnih ciklusa, pri čemu se najozbiljnije potencijalno negativne posljedice javljaju tijekom faza čuvanja, prijevoza i distribucije te uporabe i odlaganja; budući da se vlade zemalja AKP-a suočavaju s velikim ograničenjima u razvoju djelotvornog regulatornog okvira za PPPSI, kao što su manjak podataka, nedostatni proračuni i ljudski resursi te neodgovarajuća provedba zakona, što pogoduje porastu trgovine PPPSI-jem u velikim razmjerima;

| L. | budući da se nezakonitom trgovinom smanjuju mogući porezni prihodi, narušava kontrola novčanih tokova i oslabljuje povjerenje u javne institucije te da se stoga njome pridonosi neoptimalnom pristupu stranom kapitalu, premijama za ulaganja u domaći kapital koje podrazumijevaju veći rizik i sporijem gospodarskom razvoju; |
| --- | --- |

L.

budući da se nezakonitom trgovinom smanjuju mogući porezni prihodi, narušava kontrola novčanih tokova i oslabljuje povjerenje u javne institucije te da se stoga njome pridonosi neoptimalnom pristupu stranom kapitalu, premijama za ulaganja u domaći kapital koje podrazumijevaju veći rizik i sporijem gospodarskom razvoju;

| M. | budući da većina zemalja AKP-a nema zakonodavstvo o PPPSI-ju, a one koje ga imaju, nisu uspostavile odgovarajuća i stroga pravila za odvraćanje od trgovine takvim proizvodima; |
| --- | --- |

M.

budući da većina zemalja AKP-a nema zakonodavstvo o PPPSI-ju, a one koje ga imaju, nisu uspostavile odgovarajuća i stroga pravila za odvraćanje od trgovine takvim proizvodima;

| N. | budući da mnogi korisnici PPPSI-ja nisu osposobljeni na odgovarajući način ili ne posjeduju potrebnu razinu obrazovanja da bi razumjeli tehnička obilježja tih proizvoda te da stoga nisu svjesni njihovih štetnih učinaka na zdravlje, gospodarstvo i okoliš; |
| --- | --- |

N.

budući da mnogi korisnici PPPSI-ja nisu osposobljeni na odgovarajući način ili ne posjeduju potrebnu razinu obrazovanja da bi razumjeli tehnička obilježja tih proizvoda te da stoga nisu svjesni njihovih štetnih učinaka na zdravlje, gospodarstvo i okoliš;

| O. | budući da je uzrok širenja takvih nezakonitih proizvoda na tržištima AKP-a globalna liberalizacija poljoprivrednih tržišta, niska cijena nezakonitih proizvoda PPPSI, nedostatak osposobljavanja i znanja korisnika te neodgovarajuće zakonodavstvo i nadzor zemalja AKP-a; |
| --- | --- |

O.

budući da je uzrok širenja takvih nezakonitih proizvoda na tržištima AKP-a globalna liberalizacija poljoprivrednih tržišta, niska cijena nezakonitih proizvoda PPPSI, nedostatak osposobljavanja i znanja korisnika te neodgovarajuće zakonodavstvo i nadzor zemalja AKP-a;

| 1. | zauzima stajalište da je ključno izraditi jasnu strategiju o suzbijanju nezakonite trgovine PPPSI-jem i promicati sigurnost hrane podupiranjem tehnoloških rješenja kojima se omogućuje razvoj lokalnog sjemenja koje je prikladno za određeno klimatsko i zemljopisno područje te proizvodnjom organskih proizvoda PPPSI; dodaje da bi se ta strategija trebala temeljiti na potpori za agroekologiju i obiteljska poljoprivredna gospodarstva u okviru kojih se poštuje okoliš i pomaže u razvoju socijalnog gospodarstva temeljenog na solidarnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | potiče EU i države članice da operativno ispune obvezu preuzetu u okviru Europskog konsenzusa o razvoju u pogledu podupiranja agroekologije, uključujući s pomoću okvira za ulaganje u poljoprivredu u sklopu Europskog plana ulaganja i Europskog fonda za održivi razvoj i razmatranjem te obveze u sljedećem višegodišnjem financijskom okviru kako bi se prenio duh Programa održivog razvoja do 2030. i Pariškog sporazuma o klimi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | navodi da bi zemlje AKP-a, kako bi iskoristile mogućnosti koje pruža PPPSI u pogledu razvoja poljoprivrede, trebale učiniti sljedeće:






  (a) | upoznati se s međunarodnim i nacionalnim regulatornim okvirima kojima se uređuje pitanje PPPSI-ja; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

upoznati se s međunarodnim i nacionalnim regulatornim okvirima kojima se uređuje pitanje PPPSI-ja;

| (b) | riješiti brojne strukturne izazove koji ometaju pravno i djelotvorno promicanje tih proizvoda; |
| --- | --- |

(b)

riješiti brojne strukturne izazove koji ometaju pravno i djelotvorno promicanje tih proizvoda;

| (c) | utvrditi rizike povezane s PPPSI-jem radi sprečavanja, upravljanja učinkom i u konačnici suzbijanja nezakonite trgovine PPPSI-jem u svojim ekonomijama; |
| --- | --- |

(c)

utvrditi rizike povezane s PPPSI-jem radi sprečavanja, upravljanja učinkom i u konačnici suzbijanja nezakonite trgovine PPPSI-jem u svojim ekonomijama;

| (d) | zabraniti fumigaciju i utvrditi stroga pravila za zaštitu vode i biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

(d)

zabraniti fumigaciju i utvrditi stroga pravila za zaštitu vode i biološke raznolikosti;

| (e) | utvrditi stroga pravila za zaštitu zdravlja radnika izloženih PPPSI-ju, pritom pridajući posebnu pozornost ženama, i to s ciljem osiguravanja osposobljavanja medicinskog osoblja u pogledu učinaka PPPSI-ja na zdravlje; |
| --- | --- |

(e)

utvrditi stroga pravila za zaštitu zdravlja radnika izloženih PPPSI-ju, pritom pridajući posebnu pozornost ženama, i to s ciljem osiguravanja osposobljavanja medicinskog osoblja u pogledu učinaka PPPSI-ja na zdravlje;

| 4. | poziva na promicanje uporabe organskih gnojiva i usvajanje poljoprivrednih praksi u okviru kojih se upotrebljavaju razumne količine proizvoda PPPSI; istodobno poziva zemlje AKP-a da razmotre uporabu tvari za koje je, iako su zakonite, dokazano da imaju štetne učinke na okoliš, biološku raznolikost i zdravlje ljudi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe potrebu za učvršćivanjem javnog znanstvenog i tehnološkog stručnog znanja koje je neovisno o poduzećima kako bi se pomoglo u utvrđivanju sudionika te skupina i mreža organiziranog kriminala koji sudjeluju u nezakonitoj trgovini proizvodima PPPSI te poduzimanjem konkretnih mjera za sprečavanje i suzbijanje uvoza, prodaje i uporabe nezakonitih pesticida; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe potrebu za time da se na razini vlade provodi kontrola nad vanjskim učincima neodgovarajuće uporabe PPPSI-ja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva na zabranu svih proizvoda PPPSI koji su štetni za pčele i oprašivače; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe potrebu za temeljitim preispitivanjem kriterija za izdavanje odobrenja za stavljanje PPPSI-ja u promet jamčenjem da se postupak temelji na podatcima i znanstvenim dokazima koji su neovisni o industriji i da u svim okolnostima prevladava načelo opreznosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava potrebu za uspostavljanjem mjera za kažnjavanje onih koji su u poduzećima i upravnim tijelima odgovorni za svako prikrivanje manipulacije podatcima u svrhu dobivanja odobrenja za stavljanje u promet; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva na smislene mjere za rješavanje pitanja nezakonite trgovine i nesigurnosti u pogledu hrane s pomoću tehničke i financijske potpore te s pomoću snažnih mjera država članica EU-a za suzbijanje izvoza ili provoza krivotvorenih proizvoda PPPSI na svojem državnom području; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponovno ističe hitnu potrebu za podizanjem razine osviještenosti i osposobljavanjem poljoprivrednika, malih proizvođača i trgovaca kako bi razumjeli problem u pogledu nezakonitih proizvoda PPPSI, njihove neučinkovitosti i opasnosti koju predstavljaju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primjećuje važnost širenja informacija o PPPSI-ju kako bi se omogućilo da proizvođači, korisnici i potrošači usvoje oprezne sigurnosne prakse; u tu svrhu zauzima stajalište da bi podizanje razine osviještenosti trebalo biti usmjereno na cijeli kolektiv, a ne ograničeno na dotične stručnjake; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe da vlade zemalja AKP-a trebaju poduzeti mjere za promicanje i jačanje zakonodavstva, osobito uvođenjem posebnog kaznenog djela radi uspostavljanja kaznenih sankcija za prijestupnike, kontrole nad tokom nezakonitih proizvoda PPPSI unutar i izvan svojih granica i uspostavljanja laboratorija i skladišta na nacionalnoj razini prikladnih za očuvanje lokalnih usjeva koji su otporniji na lokalnu klimu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | potiče poduzeća koja proizvode i prodaju dotične proizvode da ih osiguraju u oblicima prikladnima za poljoprivrednike iz zemalja AKP-a, i to u pogledu količine, koncentracije i pakiranja, kako bi se olakšala uporaba, smanjili troškovi i potpuno smanjio rizik od izloženosti, udisanja i gutanja; preporučuje se da se za postizanje tih ciljeva organiziraju postupci za učinkovito odlaganje otpada; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe potrebu za uvođenjem istinski odvraćajućih kaznenih sankcija za distribuciju i prodaju krivotvorenih ili lažnih proizvoda ili proizvoda koji nisu u skladu sa zakonodavstvom na snazi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva na snažniju međunarodnu suradnju s ciljem utvrđivanja mjera za nametanje strožih sankcija za proizvodnju, izvoz ili uvoz krivotvorenih ili nezakonitih proizvoda i za nepoštovanje pravila o intelektualnom vlasništvu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva zemlje AKP-a i države članice EU-a da pojačaju svoju uzajamnu administrativnu potporu za carinska pitanja radi što jasnijeg utvrđivanja prijevoznih ruta i lokacija za čuvanje koje se upotrebljavaju za krivotvorene ili patvorene proizvode te da poduzmu zajedničke mjere za njihovo zatvaranje, osobito praćenjem isporuka i uspostavom zajedničkih istražnih timova; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podupire osnaživanje regionalnog pristupa radi učinkovitijeg suzbijanja krivotvorenja jer je to ključno za uspostavljanje regionalnih laboratorija u zemljama AKP-a i poboljšanje regionalne carinske suradnje i mreža za razmjenu informacija u pogledu PPPSI-ja među zemljama AKP-a iz iste regije; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava da se regionalnom suradnjom, osobito ako podrazumijeva uzajamno priznavanje homologacije tipa, omogućuje jamčenje sigurnog i pouzdanog slobodnog kretanja, koje je ključno za regionalno i kontinentalno tržište; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zalaže se za to da se u okviru suradnje AKP-a i EU-a uspostavi zajednički fond za javna istraživanja kojim bi se jamčili neovisnost od industrije i razvoj u raznim sektorima koji čine područje agronomije, uključujući srednje i više obrazovanje u području poljoprivrede, i koji bi se upotrebljavao za jačanje kapaciteta zemalja AKP-a za uspostavu nacionalnih postupaka za izdavanje odobrenja i potvrda za PPPSI te informativnih planova i planova osposobljavanja za poljoprivrednike u pogledu organskih usjeva; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva na uvođenje obveznog, djelotvornog i strogog javnog sustava za kontrolu kvalitete i uništavanje loših zaliha u skladu sa specifikacijama WHO-a i FAO-a te na uspostavu mehanizma za sljedivost proizvoda PPPSI radi utvrđivanja njihova sastava i podrijetla i kako bi ih se identificiralo; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede Vijeću ministara AKP-a i EU-a, Europskom parlamentu, Europskoj komisiji, Europskom vijeću, Afričkoj uniji, Panafričkom parlamentu, regionalnim i nacionalnim parlamentima, regionalnim organizacijama povezanima s državama AKP-a, Europskoj investicijskoj banci i Svjetskoj banci. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  Koju je usvojila Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a 20. lipnja 2018. u Bruxellesu (Belgija).

(2)  SL L 317, 15.12.2000., str. 3.

(3)  SL L 287, 4.11.2010., str. 3.

(4)  Rezolucija Opće skupštine UN-a A/RES/70/1.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0042.

(6)  SL C 210, 30.6.2017., str. 1.

(7)  SL L 317, 23.11.2016., str. 4.

(8)  SL L 230, 19.8.1991., str. 1.

(9)  SL L 123, 24.4.1998., str. 1.

(10)  SL L 309, 24.11.2009., str. 1.

(11)  SL L 167, 27.6.2012., str. 1.

(12)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/en/TXT/PDF/?uri=CELEX:02006R1907-20140410&from=en

(13)  Odluka br. 12/CVI/18 o necarinskim preprekama

(14)  https://www.ippc.int/en/history-of-the-ippc/

(15)  http://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=NORMLEXPUB:12100:0::NO::P12100_ILO_CODE:C170

(16)  http://www.ilo.org/dyn/normlex/en/f?p=NORMLEXPUB:12100:0::NO::P12100_ILO_CODE:C184

(17)  http://www.cms.int/sites/default/files/document/UN-Human%20Rights%20Council_AHRC3448_Adversive%20effects%20of%20pesticides.pdf

(18)  https://www.wto.org/english/tratop_e/sps_e/spsagr_e.htm

(19)  https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc9_e/desci38_e.htm

(20)  http://www.fao.org/fileadmin/templates/est/Investment/Agriculture_at_a_Crossroads_Global_Report_IAASTD.pdf

---

| 15.11.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 415/11 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 415/11

---

REZOLUCIJA (1)

o socijalnim i ekološkim posljedicama urbanizacije, posebno u pogledu dobrog gospodarenja industrijskim i kućanskim otpadom u zemljama AKP-a

(2018/C 415/03)

Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a,

| — | koja se sastala u Bruxellesu (Belgija) od 18. do 20. lipnja 2018., |
| --- | --- |

—

koja se sastala u Bruxellesu (Belgija) od 18. do 20. lipnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. („Sporazum iz Cotonoua”) te naknadne izmjene Sporazuma iz 2005. i 2010. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. („Sporazum iz Cotonoua”) te naknadne izmjene Sporazuma iz 2005. i 2010. (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. prosinca 2017. o plavom gospodarstvu: prilike i izazovi za države AKP-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. prosinca 2017. o plavom gospodarstvu: prilike i izazovi za države AKP-a,

| — | uzimajući u obzir politike, strategije, akte i propise koji se odnose na gospodarenje otpadom i koje su donijele zemlje i regije AKP-a, među kojima su primjerice Tajništvo Programa za okoliš pacifičke regije (Čistiji Pacifik 2025. (2016.)), Ruanda (2015.), Južna Afrika (2009.), Nigerija (2007.), Jamajka (2002.), Uganda (1999.), Gambija (1994.) i Barbados (1985.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir politike, strategije, akte i propise koji se odnose na gospodarenje otpadom i koje su donijele zemlje i regije AKP-a, među kojima su primjerice Tajništvo Programa za okoliš pacifičke regije (Čistiji Pacifik 2025. (2016.)), Ruanda (2015.), Južna Afrika (2009.), Nigerija (2007.), Jamajka (2002.), Uganda (1999.), Gambija (1994.) i Barbados (1985.),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EU) br. 1357/2014 оd 18. prosinca 2014. o zamjeni Priloga III. Direktivi 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o otpadu i stavljaju izvan snage određenih direktiva (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EU) br. 1357/2014 оd 18. prosinca 2014. o zamjeni Priloga III. Direktivi 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o otpadu i stavljaju izvan snage određenih direktiva (3),

| — | uzimajući u obzir Odluku Komisije 2014/955/ΕΕ оd 18. prosinca 2014. o izmjeni Odluke 2000/532/EZ o popisu otpada u skladu s Direktivom 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Komisije 2014/955/ΕΕ оd 18. prosinca 2014. o izmjeni Odluke 2000/532/EZ o popisu otpada u skladu s Direktivom 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 29. studenoga 2011. naslovljeno „Provedba zakonodavstva EU-a o otpadu za zeleni rast” (engl. Implementing EU Waste Legislation for Green Growth) (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 29. studenoga 2011. naslovljeno „Provedba zakonodavstva EU-a o otpadu za zeleni rast” (engl. Implementing EU Waste Legislation for Green Growth) (5),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 1. travnja 2011. naslovljeno „Plastični otpad u okolišu” (engl. Plastic waste in the environment) (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 1. travnja 2011. naslovljeno „Plastični otpad u okolišu” (engl. Plastic waste in the environment) (6),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (7),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1013/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2006. o pošiljkama otpada (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1013/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2006. o pošiljkama otpada (8),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2000/59/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2000. o lučkim uređajima za prihvat brodskog otpada i ostataka tereta (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2000/59/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2000. o lučkim uređajima za prihvat brodskog otpada i ostataka tereta (9),

| — | uzimajući u obzir Odluku Komisije 2000/532/EC od 3. svibnja 2000. kojom se zamjenjuje Odluka 94/3/EZ kojom je utvrđen popis otpada u skladu s člankom 1. točkom (a) Direktive Vijeća 75/442/EEZ o otpadu i Odluku Vijeća 94/904/EZ kojom je utvrđen popis opasnog otpada u skladu s člankom 1. stavkom 4. Direktive Vijeća 91/689/EEZ o opasnom otpadu (priopćena pod brojem dokumenta C(2000) 1147) (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Komisije 2000/532/EC od 3. svibnja 2000. kojom se zamjenjuje Odluka 94/3/EZ kojom je utvrđen popis otpada u skladu s člankom 1. točkom (a) Direktive Vijeća 75/442/EEZ o otpadu i Odluku Vijeća 94/904/EZ kojom je utvrđen popis opasnog otpada u skladu s člankom 1. stavkom 4. Direktive Vijeća 91/689/EEZ o opasnom otpadu (priopćena pod brojem dokumenta C(2000) 1147) (10),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 1999/31/EZ od 26. travnja 1999. o odlagalištima otpada (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 1999/31/EZ od 26. travnja 1999. o odlagalištima otpada (11),

| — | uzimajući u obzir Stockholmsku konvenciju o postojanim organskim onečišćujućim tvarima od 22. svibnja 2001., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Stockholmsku konvenciju o postojanim organskim onečišćujućim tvarima od 22. svibnja 2001.,

| — | uzimajući u obzir Roterdamsku konvenciju o postupku prethodnog pristanka za određene opasne kemikalije i pesticide u međunarodnoj trgovini od 10. rujna 1998., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Roterdamsku konvenciju o postupku prethodnog pristanka za određene opasne kemikalije i pesticide u međunarodnoj trgovini od 10. rujna 1998.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju iz Bamakoa o zabrani uvoza u Afriku i nadzoru prekograničnog prometa i gospodarenju opasnim otpadom u Africi od 30. siječnja 1991., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju iz Bamakoa o zabrani uvoza u Afriku i nadzoru prekograničnog prometa i gospodarenju opasnim otpadom u Africi od 30. siječnja 1991.,

| — | uzimajući u obzir Bazelsku konvenciju o nadzoru prekograničnog prometa opasnog otpada i njegovu odlaganju od 22. ožujka 1989., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Bazelsku konvenciju o nadzoru prekograničnog prometa opasnog otpada i njegovu odlaganju od 22. ožujka 1989.,

| — | uzimajući u obzir Globalni program djelovanja za zaštitu morskog okoliša od djelatnosti s kopna koji su donijeli Europska komisija i 108 vlada, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalni program djelovanja za zaštitu morskog okoliša od djelatnosti s kopna koji su donijeli Europska komisija i 108 vlada,

| — | uzimajući u obzir zaključke donesene na drugoj tripartitnoj konferenciji o održivoj urbanizaciji kao odgovor na smanjenje siromaštva u gradovima u kojoj su sudjelovali AKP, EZ i UN-ova agencija Habitat, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke donesene na drugoj tripartitnoj konferenciji o održivoj urbanizaciji kao odgovor na smanjenje siromaštva u gradovima u kojoj su sudjelovali AKP, EZ i UN-ova agencija Habitat,

| — | uzimajući u obzir bilješku UN-ove agencije Habitat o izazovima urbanizacije, gospodarenju otpadom i razvoju od 14. veljače 2014. (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir bilješku UN-ove agencije Habitat o izazovima urbanizacije, gospodarenju otpadom i razvoju od 14. veljače 2014. (12),

| A. | budući da su vlade i međunarodna zajednica često zanemarivali onečišćenje i njegove štetne učinke na zdravlje ljudi, okoliš i planet, kako izravne učinke (kao što su učinci onečišćenja zraka na zdravlje ljudi i učinci uporabe pesticida na okoliš i biološku raznolikost), tako i neizravne učinke (kao što su onečišćenje tla na kojemu se uzgajaju usjevi i popratni učinci na zdravlje ljudi); |
| --- | --- |

A.

budući da su vlade i međunarodna zajednica često zanemarivali onečišćenje i njegove štetne učinke na zdravlje ljudi, okoliš i planet, kako izravne učinke (kao što su učinci onečišćenja zraka na zdravlje ljudi i učinci uporabe pesticida na okoliš i biološku raznolikost), tako i neizravne učinke (kao što su onečišćenje tla na kojemu se uzgajaju usjevi i popratni učinci na zdravlje ljudi);

| B. | budući da je onečišćenje danas u svijetu najčešći uzročnik bolesti i smrti koji proizlazi iz okoliša i kojem se pripisuje otprilike devet milijuna slučajeva preuranjene smrti zabilježenih 2015.; |
| --- | --- |

B.

budući da je onečišćenje danas u svijetu najčešći uzročnik bolesti i smrti koji proizlazi iz okoliša i kojem se pripisuje otprilike devet milijuna slučajeva preuranjene smrti zabilježenih 2015.;

| C. | budući da se 92 % ukupnog mortaliteta povezanog s onečišćenjem odnosi na zemlje s niskim i srednjim prihodom i budući da su brojke u nekim zemljama vrlo zabrinjavajuće; |
| --- | --- |

C.

budući da se 92 % ukupnog mortaliteta povezanog s onečišćenjem odnosi na zemlje s niskim i srednjim prihodom i budući da su brojke u nekim zemljama vrlo zabrinjavajuće;

| D. | budući da je, prema podatcima Ujedinjenih naroda, postotak gradskog stanovništva u svijetu 2014. dosegnuo 54 % i da se očekuje da će do 2050. porasti na 66 %; |
| --- | --- |

D.

budući da je, prema podatcima Ujedinjenih naroda, postotak gradskog stanovništva u svijetu 2014. dosegnuo 54 % i da se očekuje da će do 2050. porasti na 66 %;

| E. | budući da se predviđa da će gradsko stanovništvo u Africi do 2050. porasti za 54 %; |
| --- | --- |

E.

budući da se predviđa da će gradsko stanovništvo u Africi do 2050. porasti za 54 %;

| F. | budući da s porastom gradskog stanovništva nastaju mnogi izazove, iako taj porast ujedno predstavlja potencijal za poboljšanje prosperiteta i razvoja te integraciju zemalja AKP-a u globalne mreže, čime se povećava mogućnost za pronalaženje rješenja za izazove; |
| --- | --- |

F.

budući da s porastom gradskog stanovništva nastaju mnogi izazove, iako taj porast ujedno predstavlja potencijal za poboljšanje prosperiteta i razvoja te integraciju zemalja AKP-a u globalne mreže, čime se povećava mogućnost za pronalaženje rješenja za izazove;

| G. | budući da 62 % gradskog stanovništva u supsaharskoj Africi živi u ponižavajućim uvjetima u predgrađima koja se najčešće nalaze u ekološki osjetljivim područjima i da nema pristupa osnovnim uslugama kao što su voda, sanitarne usluge, energija, prometne veze ili sustavi gospodarenja otpadom; budući da je to stanovništvo stoga izrazito izloženo izvorima onečišćenja i njihovim posljedicama na okoliš i zdravlje; |
| --- | --- |

G.

budući da 62 % gradskog stanovništva u supsaharskoj Africi živi u ponižavajućim uvjetima u predgrađima koja se najčešće nalaze u ekološki osjetljivim područjima i da nema pristupa osnovnim uslugama kao što su voda, sanitarne usluge, energija, prometne veze ili sustavi gospodarenja otpadom; budući da je to stanovništvo stoga izrazito izloženo izvorima onečišćenja i njihovim posljedicama na okoliš i zdravlje;

| H. | budući da bi prednost trebalo dati strategijama za smanjenje proizvodnje otpada, dok bi reciklažu i obradu otpada trebalo smatrati samo alternativnim rješenjima; |
| --- | --- |

H.

budući da bi prednost trebalo dati strategijama za smanjenje proizvodnje otpada, dok bi reciklažu i obradu otpada trebalo smatrati samo alternativnim rješenjima;

| I. | budući da neodgovarajuće usluge prikupljanja otpada i sustavi njegova recikliranja, opasna odlagališta i šteta nanesena okolišu, koja ima za posljedicu opasnost za zdravlje, utječu na živote milijuna stanovnika u zemljama AKP-a; |
| --- | --- |

I.

budući da neodgovarajuće usluge prikupljanja otpada i sustavi njegova recikliranja, opasna odlagališta i šteta nanesena okolišu, koja ima za posljedicu opasnost za zdravlje, utječu na živote milijuna stanovnika u zemljama AKP-a;

| J. | budući da loše gospodarenje otpadom usporava gospodarski i društveni razvoj zemalja AKP-a, osobito njihovih slamova; |
| --- | --- |

J.

budući da loše gospodarenje otpadom usporava gospodarski i društveni razvoj zemalja AKP-a, osobito njihovih slamova;

| K. | budući da nedostatak kapaciteta za postupanje s industrijskim i kućanskim otpadom ima ozbiljne negativne posljedice za biološku raznolikost zemalja AKP-a, njihove osobite ekosustave te flore i faune koje ovise o tim ekosustavima; |
| --- | --- |

K.

budući da nedostatak kapaciteta za postupanje s industrijskim i kućanskim otpadom ima ozbiljne negativne posljedice za biološku raznolikost zemalja AKP-a, njihove osobite ekosustave te flore i faune koje ovise o tim ekosustavima;

| L. | budući da su osobe koje rukuju s otpadom i koje su u kontaktu sa zaraznim medicinskim otpadom i toksičnim industrijskim otpadom u nekim državama AKP-a izložene nizu opasnosti zbog nedostatka odgovarajuće tehnologije; |
| --- | --- |

L.

budući da su osobe koje rukuju s otpadom i koje su u kontaktu sa zaraznim medicinskim otpadom i toksičnim industrijskim otpadom u nekim državama AKP-a izložene nizu opasnosti zbog nedostatka odgovarajuće tehnologije;

| M. | budući da loše prakse gospodarenja otpadom, zajedno s nedostatkom učinkovitog i održivog sustava gospodarenja otpadom, osobito u ruralnim područjima, prouzročuju stalne probleme kao što su neučinkovito prikupljanje otpada, nepoštovanje pravila o razvrstavanju otpada među stanovništvom i nekontrolirano spaljivanje otpada na otvorenom; |
| --- | --- |

M.

budući da loše prakse gospodarenja otpadom, zajedno s nedostatkom učinkovitog i održivog sustava gospodarenja otpadom, osobito u ruralnim područjima, prouzročuju stalne probleme kao što su neučinkovito prikupljanje otpada, nepoštovanje pravila o razvrstavanju otpada među stanovništvom i nekontrolirano spaljivanje otpada na otvorenom;

| N. | budući da su pacifički otoci osobito suočeni s problemima u postupanju s nepročišćenim otpadom, osobito plastičnim otpadom; |
| --- | --- |

N.

budući da su pacifički otoci osobito suočeni s problemima u postupanju s nepročišćenim otpadom, osobito plastičnim otpadom;

| O. | budući da raširena praksa bacanja otpada u vode i na nekontrolirana odlagališta pogoršavaju probleme općenito niskih razina higijene u zemljama AKP-a; |
| --- | --- |

O.

budući da raširena praksa bacanja otpada u vode i na nekontrolirana odlagališta pogoršavaju probleme općenito niskih razina higijene u zemljama AKP-a;

| P. | budući da se zbog stalnih ograničenja kapaciteta ili zbog nedostatka objekata za gospodarenje otpadom za različite tokove otpada u zemljama AKP-a stvaraju sve veće razlike između politike i zakonodavstva u području gospodarenja otpadom te stvarnih praksi gospodarenja otpadom; |
| --- | --- |

P.

budući da se zbog stalnih ograničenja kapaciteta ili zbog nedostatka objekata za gospodarenje otpadom za različite tokove otpada u zemljama AKP-a stvaraju sve veće razlike između politike i zakonodavstva u području gospodarenja otpadom te stvarnih praksi gospodarenja otpadom;

| Q. | budući da je svjetska potrošnja električne i elektroničke opreme u porastu; budući da je rješavanje pitanja cijelog životnog ciklusa električne i elektroničke opreme od ključne važnosti za program razvoja do 2030.; |
| --- | --- |

Q.

budući da je svjetska potrošnja električne i elektroničke opreme u porastu; budući da je rješavanje pitanja cijelog životnog ciklusa električne i elektroničke opreme od ključne važnosti za program razvoja do 2030.;

| R. | budući da su se u mnogim gradovima u državama članicama EU-a morali rješavati izazovi prouzročeni rastućom proizvodnjom otpada i lošim gospodarenjem otpadom u prošlosti, ali da su se kombinacijom edukativnih kampanja i poboljšanom i boljom provedbom zakona uspjela pronaći rješenja; |
| --- | --- |

R.

budući da su se u mnogim gradovima u državama članicama EU-a morali rješavati izazovi prouzročeni rastućom proizvodnjom otpada i lošim gospodarenjem otpadom u prošlosti, ali da su se kombinacijom edukativnih kampanja i poboljšanom i boljom provedbom zakona uspjela pronaći rješenja;

| S. | budući da su zemlje, katkad uključujući države članice EU-a, izvozile svoj opasan i toksičan otpad u zemlje AKP-a od 1970-tih; budući da bi se odgovornost zemalja koje izvoze takav otpad trebala smatrati jednako važnom kao odgovornost zemalja koje ga uvoze; |
| --- | --- |

S.

budući da su zemlje, katkad uključujući države članice EU-a, izvozile svoj opasan i toksičan otpad u zemlje AKP-a od 1970-tih; budući da bi se odgovornost zemalja koje izvoze takav otpad trebala smatrati jednako važnom kao odgovornost zemalja koje ga uvoze;

| T. | budući da u gradskim sredinama nastaju vrste otpada koje često imaju ozbiljne posljedice za ljudsko zdravlje i održivost okoliša; |
| --- | --- |

T.

budući da u gradskim sredinama nastaju vrste otpada koje često imaju ozbiljne posljedice za ljudsko zdravlje i održivost okoliša;

| U. | budući da se, kako je već navedeno u Rezoluciji o plavom gospodarstvu od 20. prosinca 2017., moraju pojačati napori koji se ulažu u gospodarenje otpadom, osobito provedba preporuka iznesenih u Globalnom programu djelovanja za zaštitu morskog okoliša, kako bi se očuvao potencijal plavog gospodarstva jer onečišćenje mora uglavnom uzrokuju čimbenici s kopna, kao što je nagomilavanje plastičnog otpada; |
| --- | --- |

U.

budući da se, kako je već navedeno u Rezoluciji o plavom gospodarstvu od 20. prosinca 2017., moraju pojačati napori koji se ulažu u gospodarenje otpadom, osobito provedba preporuka iznesenih u Globalnom programu djelovanja za zaštitu morskog okoliša, kako bi se očuvao potencijal plavog gospodarstva jer onečišćenje mora uglavnom uzrokuju čimbenici s kopna, kao što je nagomilavanje plastičnog otpada;

| V. | budući da ciljevi u pogledu plavog gospodarstva, utvrđeni u Rezoluciji Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a od 20. prosinca 2017., obuhvaćaju očuvanje okoliša zajedničkim djelovanjem zemalja AKP-a i dionika privatnog sektora u raznim područjima, uključujući odgovarajuće i održivo gospodarenje otpadom; |
| --- | --- |

V.

budući da ciljevi u pogledu plavog gospodarstva, utvrđeni u Rezoluciji Zajedničke parlamentarne skupštine AKP-a i EU-a od 20. prosinca 2017., obuhvaćaju očuvanje okoliša zajedničkim djelovanjem zemalja AKP-a i dionika privatnog sektora u raznim područjima, uključujući odgovarajuće i održivo gospodarenje otpadom;

| W. | budući da prirodne katastrofe kao što su zemljotresi i uragani, koje često pogađaju zemlje AKP-a i za koje je, kad je riječ o uraganima, vjerojatno da će biti sve jačeg intenziteta s obzirom na učinke klimatskih promjena, mogu dovesti do stvaranja velikih količina otpada, što može prouzročiti dosad nezabilježene zdravstvene rizike za stanovništvo; |
| --- | --- |

W.

budući da prirodne katastrofe kao što su zemljotresi i uragani, koje često pogađaju zemlje AKP-a i za koje je, kad je riječ o uraganima, vjerojatno da će biti sve jačeg intenziteta s obzirom na učinke klimatskih promjena, mogu dovesti do stvaranja velikih količina otpada, što može prouzročiti dosad nezabilježene zdravstvene rizike za stanovništvo;

| X. | budući da urbanizacija i loše gospodarenje otpadom ujedno pridonose onečišćenju naših oceana i da stoga utječu na lokalne aktivnosti koje se oslanjaju na morske resurse (ribolov, turizam); |
| --- | --- |

X.

budući da urbanizacija i loše gospodarenje otpadom ujedno pridonose onečišćenju naših oceana i da stoga utječu na lokalne aktivnosti koje se oslanjaju na morske resurse (ribolov, turizam);

| Y. | budući da brzorastuća uporaba informacijske i komunikacijske tehnologije i brz promet u području tehnologije, posebno kad je riječ o računalima i mobilnim telefonima, stvaraju rastuće tokove elektroničkog otpada, osobito rijetkih i opasnih metala, za koji je potrebno pronaći kapacitete za održivo gospodarenje otpadom i koji se na odlagalištima nagomilava zajedno s komunalnim otpadom; |
| --- | --- |

Y.

budući da brzorastuća uporaba informacijske i komunikacijske tehnologije i brz promet u području tehnologije, posebno kad je riječ o računalima i mobilnim telefonima, stvaraju rastuće tokove elektroničkog otpada, osobito rijetkih i opasnih metala, za koji je potrebno pronaći kapacitete za održivo gospodarenje otpadom i koji se na odlagalištima nagomilava zajedno s komunalnim otpadom;

| Z. | budući da napori koji se ulažu u poboljšanje stanja nisu bili dovoljni za suočavanje s brzim rastom stanovništva i urbanizacijom; budući da stvaranje otpada po stanovniku raste usporedo s rastom gospodarstava; |
| --- | --- |

Z.

budući da napori koji se ulažu u poboljšanje stanja nisu bili dovoljni za suočavanje s brzim rastom stanovništva i urbanizacijom; budući da stvaranje otpada po stanovniku raste usporedo s rastom gospodarstava;

| AA. | budući da je uporaba plastike, kako je napomenuto na Konferenciji Ujedinjenih naroda o oceanima u lipnju 2017., jedan od najvećih problema s kojima se suočavaju obalna područja i otoci; |
| --- | --- |

AA.

budući da je uporaba plastike, kako je napomenuto na Konferenciji Ujedinjenih naroda o oceanima u lipnju 2017., jedan od najvećih problema s kojima se suočavaju obalna područja i otoci;

| BB. | budući da su javna tijela u konačnici odgovorna za to da se osigura pružanje odgovarajućih usluga gospodarenja otpadom i da je glavna metoda odlaganja otpada u većini zemalja AKP-a tzv. sustav „pozivanja na donošenje” kojim se upravlja na općinskoj razini; |
| --- | --- |

BB.

budući da su javna tijela u konačnici odgovorna za to da se osigura pružanje odgovarajućih usluga gospodarenja otpadom i da je glavna metoda odlaganja otpada u većini zemalja AKP-a tzv. sustav „pozivanja na donošenje” kojim se upravlja na općinskoj razini;

| CC. | budući da su sustavi gospodarenja otpadom u mnogim zemljama AKP-a suočeni s ograničenjima u obliku nedovoljnog znanja i iskustva u vezi s alternativnim rješenjima za odvojeno prikupljanje otpada i čimbenika visokog troška koji je povezan s prikupljanjem mješovitog otpada, zbog čega se metode ponovne uporabe, recikliranja i pretvorbe otpada primjenjuju samo u ograničenoj mjeri; |
| --- | --- |

CC.

budući da su sustavi gospodarenja otpadom u mnogim zemljama AKP-a suočeni s ograničenjima u obliku nedovoljnog znanja i iskustva u vezi s alternativnim rješenjima za odvojeno prikupljanje otpada i čimbenika visokog troška koji je povezan s prikupljanjem mješovitog otpada, zbog čega se metode ponovne uporabe, recikliranja i pretvorbe otpada primjenjuju samo u ograničenoj mjeri;

| DD. | budući da prema postojećim propisima u većini područja u zemljama AKP-a odgovornost za gospodarenje otpadom snose općine koje su nedovoljno opremljene da bi rješavale pitanje prikupljanja i odlaganja otpada te da su takvi propisi prepreka za privatna ulaganja u gospodarenje otpadom; |
| --- | --- |

DD.

budući da prema postojećim propisima u većini područja u zemljama AKP-a odgovornost za gospodarenje otpadom snose općine koje su nedovoljno opremljene da bi rješavale pitanje prikupljanja i odlaganja otpada te da su takvi propisi prepreka za privatna ulaganja u gospodarenje otpadom;

| EE. | budući da bi članove lokalnog civilnog društva koji neformalno provode gospodarenje otpadom trebalo poticati da reguliraju i formaliziraju svoj rad kako bi mogli u cijelosti i službeno sudjelovati u gospodarskim aktivnostima; |
| --- | --- |

EE.

budući da bi članove lokalnog civilnog društva koji neformalno provode gospodarenje otpadom trebalo poticati da reguliraju i formaliziraju svoj rad kako bi mogli u cijelosti i službeno sudjelovati u gospodarskim aktivnostima;

| FF. | budući da je u nekim slučajevima dolazak operatora iz privatnog sektora doveo do poboljšanja u prikupljanju čvrstog otpada; budući da, međutim, tijelo javne vlasti s dostatnim resursima ima pravo preuzeti glavnu odgovornost za prikupljanje otpada; |
| --- | --- |

FF.

budući da je u nekim slučajevima dolazak operatora iz privatnog sektora doveo do poboljšanja u prikupljanju čvrstog otpada; budući da, međutim, tijelo javne vlasti s dostatnim resursima ima pravo preuzeti glavnu odgovornost za prikupljanje otpada;

| GG. | budući da recikliranje može pridonijeti poboljšanju gradskih sredina i istodobno stvoriti prilike za ostvarivanje prihoda i bolji život; |
| --- | --- |

GG.

budući da recikliranje može pridonijeti poboljšanju gradskih sredina i istodobno stvoriti prilike za ostvarivanje prihoda i bolji život;

| HH. | budući da se sveobuhvatnim praksama gospodarenja otpadom na nacionalnoj i lokalnoj razini smanjuju štetni učinci na zdravlje ljudi i pruža potpora zdravstvenim službama u snošenju troškova u pogledu tih pitanja; |
| --- | --- |

HH.

budući da se sveobuhvatnim praksama gospodarenja otpadom na nacionalnoj i lokalnoj razini smanjuju štetni učinci na zdravlje ljudi i pruža potpora zdravstvenim službama u snošenju troškova u pogledu tih pitanja;

| II. | budući da se zbog nedostatka dobrog upravljanja i transparentnosti, a u nekim slučajevima i raširenosti korupcije, ozbiljno ograničava provedba i primjena propisa i konvencija o otpadu; |
| --- | --- |

II.

budući da se zbog nedostatka dobrog upravljanja i transparentnosti, a u nekim slučajevima i raširenosti korupcije, ozbiljno ograničava provedba i primjena propisa i konvencija o otpadu;

| 1. | poziva EU i međunarodnu zajednicu da u zemljama s niskim i srednjim prihodima aktivno podupiru razvoj nacionalnih strategija za gospodarenje otpadom i kružnog gospodarstva odgovarajućim financiranjem i praćenjem te izgradnjom nacionalnih kapaciteta, kao i pružanjem pomoći, uključujući tehničko i administrativno stručno znanje, osobito radi jamčenja pristupa osnovnim uslugama upravljanja otpadom za sve, zaustavljanja nekontroliranog bacanja i spaljivanja otpada, stavljanja pod nadzor opasnog otpada i usmjeravanja na sprečavanje nastanka otpada (načelo „smanji, ponovo koristi i recikliraj”); poziva nacionalna tijela da uz pomoć Europske unije i s ciljem stvaranja radnih mjesta s pomoću posebnog osposobljavanja uspostave odgovarajuću strategiju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da je, kako bi se postigao najveći mogući učinak zakonodavstva o otpadu, ključno stvoriti takav način razmišljanja da se izbjegavanje, smanjenje i prikupljanje otpada smatraju najvećim prioritetima; u tu svrhu preporučuje da bi u školama i općenito među djecom trebalo organizirati edukativne kampanje i kampanje za podizanje razine osviještenosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da se, prema navodima Svjetske zdravstvene organizacije (WHO), više od 12,6 milijuna smrtnih slučajeva svake godine može pripisati nezdravom okolišu i da će ta brojka naglo porasti u nadolazećim godinama zbog brzog porasta stanovništva u Africi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća na to da su tijela javne vlasti u konačnici ta koja su odgovorna za jamčenje pružanja usluga odgovarajućeg upravljanja otpadom; poziva zemlje AKP-a da po potrebi uspostave ministarstvo za urbani razvoj i okoliš radi provedbe politike o urbanom razvoju i izrade strateških planova za urbani razvoj i akcijskih planova za zaštitu okoliša u bliskom partnerstvu s lokalnim vlastima; ističe da prelazak s politike gospodarenja otpadom na politiku uspravljanja resursima podrazumijeva blisku suradnju na svim razinama vlasti, osobito s lokalnim vlastima, te aktivnu potporu neformalnog sektora; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ustraje u uvjerenju da se najkonkretniji rezultati mogu postići na lokalnoj razini, kombinacijom lokalnih propisa i sustava za prikupljanje i izbjegavanje otpada prilagođenih lokalnim uvjetima, uz uključenost građana; podsjeća na to da bi nacionalne vlade trebale pomoći tim lokalnim područjima, koji često nemaju dovoljno financijskih sredstava i odgovarajuće opreme za izvršavanje svojih dužnosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva EU da izradi pravila za svoja poduzeća kako bi bila djelotvorni partneri u upravljanju zaštitom okoliša te da odgovorno i s ciljem održivosti ulaže u zemlje AKP-a vodeći računa o utjecaju svojih ulaganja na stvaranje otpada i mogućnostima za ponovnu uporabu ili reciklažu stvorenog otpada; u istoj mjeri ističe potrebu za dodatnim razvojem postojećih manjih poduzetničkih reciklažnih sustava te istodobnim uklanjanjem opasnih praksi rada; ističe da bi poduzeća trebala izraditi plan o načinu upravljanja otpadom koji proizvode, i to s ciljem da se u njihove projekte ulaganja uključi strategija o upravljanju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava činjenicu da brza inovacija, minijaturizacija i zamjena proizvoda, osobito proizvoda i potrošačke opreme u informacijskoj i komunikacijskoj tehnologiji (IKT), potiču povećanje e-otpada; izražava zabrinutost zbog toga što u većini zemalja u razvoju prevladava nepropisan i nezakonit promet e-otpadom, bez obzira na to postoji li nacionalno zakonodavstvo o e-otpadu; poziva na usklađeniji pristup za iskorištavanje punog potencijala prevencije, prikupljanja i obrade e-otpada na svjetskoj razini; poziva države članice EU-a i države AKP-a da postignu bliskiju suradnju s privatnim sektorom u svrhu rješavanja problema poslovne odgovornosti u proizvodnji električne i elektroničke opreme (EEO), osobito u ranim fazama životnog ciklusa EEO-a, kao što su nabava sirovina, dizajn i proizvodnja, ali i u fazama popravaka, ponovne uporabe i obnavljanja EEO-a; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća da neprikupljeni otpad predstavlja ozbiljnu prijetnju javnom zdravlju u zemljama u razvoju, posebice za djecu koja žive u kućanstvima u kojima nema usluge prikupljanja otpada, dok začepljeni odvodi dovode do poplava i širenja zaraznih bolesti; izražava veliku zabrinutost zbog utjecaja koje bacanje i spaljivanje otpada ima na zdravlje i okoliš (teško onečišćenje tla i onečišćenje slatke vode, podzemnih voda i mora; onečišćenje zraka i klimatske promjene); ističe činjenicu da je, prema Prognozi za upravljanje otpadom na svjetskoj razini („Global Waste Management Outlook”) iz 2015. koja je sastavljena u okviru Programa UN-a za okoliš (UNEP), trošak nedjelovanja u zemljama u razvoju (u smislu zdravstvene zaštite, izgubljene produktivnosti, štete prouzročene poplavama, troškova čišćenja itd.) od 5 do 10 puta veći od financijskog troška po stanovniku za pravilno gospodarenje otpadom; poziva Komisiju da u tom pogledu pruži odgovarajuće poticaje za javna ulaganja u zbrinjavanje otpadnih tokova na ekološki prihvatljiv način u državama AKP-a; naglašava da se svakom inicijativom kojom se potiče sudjelovanje privatnog sektora treba promicati održivost, stvaranje novih radnih mjesta s punim pravima radnika te stvaranje bogatstva koje će jamčiti održivi razvoj; smatra da bi inicijative za ulaganja mogle obuhvaćati snižavanje doprinosa, porezne olakšice, poticaje za poticanje zapošljavanja, osobito mladi, i osposobljavanje osoblja, uz razmjenu dobrih praksi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju da u suradnji s državama AKP-a pokrene kampanje za podizanje razine osviještenosti o razvrstavanju otpada i odgovornoj uporabi plastičnih vrećica, uključujući putem školskih obrazovnih programa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podsjeća da je pri razvoju nacionalnih strategija gospodarenja otpadom potrebno uzeti u obzir lokalnu biološku raznolikost i ekosustave, koji imaju značajnu ekološku, kulturnu i estetsku vrijednost i o kojima države AKP-a, nerazmjerno više od drugih, ovise u pogledu opskrbe hranom i vodom te u pogledu zdravlja i turizma; |
| --- | --- |

10.

| 11. | napominje da je, prema podatcima Programa UN-a za okoliš (UNEP) i Interpola, nezakonita trgovina opasnim otpadom jedan od pet najvažnijih sektora u pogledu kaznenih djela protiv okoliša; poziva države AKP-a koje još nisu potpisale Baselsku (13), Stockholmsku (14) i Roterdamsku (15) konvenciju te konvenciju iz Bamakoa (16) da to učine te sve države AKP-a da usvoje učinkovito zakonodavstvo kojim bi se zabranio uvoz i izvoz opasnog otpada i kaznilo odlaganje izvan mjesta koja su za to namijenjena, čime bi se kriminaliziralo nezakonito trgovanje otpadom; poziva EU i države članice da povećaju udio službene razvojne pomoći koji se dodjeljuje upravljanju i reformi pravosudnog sektora u cilju borbe protiv kaznenih djela protiv okoliša i njihova sprečavanja, posebice u najmanje razvijenim zemljama; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države AKP-a koje još nisu službeno zabranile uvoz, proizvodnju i prodaju plastičnih vrećica koje nisu biorazgradive i ozbiljno štete okolišu da uvedu tu zabranu na svojem području; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države AKP-a, Europsku uniju i međunarodnu zajednicu da ulože veće napore u provedbu preporuka iz Globalnog programa djelovanja za zaštitu morskog okoliša, koje su usmjerene na očuvanje potencijala plavog gospodarstva kako bi se postupno smanjile prijetnje za opstanak priobalnih zemalja AKP-a, posebice malih otočnih država čiji opstanak uvelike ovisi o tom sektoru, te da podržavaju nacionalne planove za socioekonomski razvoj za održivost tih zemalja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe da sankcije moraju biti uistinu odvraćajuće i primijenjene kako bi se obeshrabrilo prijestupnike; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva zemlje AKP-a da osmisle integrirane strategije gospodarenja otpadom na temelju kojih će se omogućiti provedba redovitih revizija i praćenje odgovarajućih sustava gospodarenja otpadom; poziva EU i druge odgovarajuće međunarodne organizacije da osmisle ad hoc mjerljive kriterije za pojedinu zemlju, koji će zemljama AKP-a služiti kao alat za poboljšanje njihovih sustava gospodarenja otpadom; preporučuje da se objavljuju godišnja izvješća o odlaganju otpada kako bi se postojeće mjere pomoći mogle procijeniti na temelju dobivenih rezultata; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva države AKP-a da svoje fondove i sredstva iskoriste za pokretanje pilot-projekata, posebice u pogledu izvrsnosti u gospodarenju otpadom, u cilju stvaranja modela koji se može iskoristiti u drugim područjima; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva države AKP-a da ulažu u obrazovanje u području recikliranja i čistoće te u osposobljavanje lokalnih zaposlenika u pogledu sigurnog i ekološki održivog gospodarenja otpadom; u cilju podizanja razine osviještenosti o potrebi održivog pristupa u pogledu okoliša i zbrinjavanja otpada, poziva na to da se informacije pruže ne samo osoblju nego i stanovništvu u cjelini, počevši od djece školske dobi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ponavlja važnost svakodnevnih i jednostavnih postupaka za zbrinjavanje otpada; poziva države AKP-a da ulažu u jednostavne, dugotrajne infrastrukture na općinskoj razini kako bi zajednice i četvrti mogle poboljšati svoje načine gospodarenja otpadom i iskoristiti nusproizvode takvih sustava; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva EU da državama AKP-a ponudi tehničku, financijsku, logističku i administrativnu pomoć i stručno znanje u vezi s gospodarenjem otpadom i kružnim gospodarstvom u cilju promicanja najboljih primjera iz prakse i znanja i vještina, ali i prijenos tehnologija, tehničkih materijala i tehničke opreme, uključujući u području plastike i radioaktivnog, biološkog, kemijskog i biomedicinskog otpada; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podsjeća na pozitivne učinke koje mogu imati partnerstva između gradova AKP-a i EU-a u pogledu razmjene najboljih praksi te poziva gradonačelnike i lokalne vlade da aktivno traže nova partnerstva i jačaju postojeća; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva organizacije civilnog društva koje sudjeluju u akcijama za očuvanje okoliša i učinkovitost resursa u EU-u i državama AKP-a da grade partnerske odnose, razvijaju zajedničke programe i razmjenjuju stečena saznanja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva EU da pruži državama AKP-a tehnološka znanja u području recikliranja otpada, osobito plastike i aluminija; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva EU da u suradnji s državama AKP-a i u cilju pokretanja učinkovite i djelotvorne intervencijske strategije sastavi popis lokacija i zemljopisnih područja u kojima je gospodarenje otpadom osjetljivije pitanje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva države AKP-a da brzo uspostave regionalne sustave za odgovor na krizne situacije u cilju dobrog gospodarenja otpadom te pristup sanitarnim uslugama u slučaju humanitarnih kriza, npr. sukoba ili elementarnih nepogoda, kako bi se te države mogle brzo vratiti u normalno stanje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | podsjeća da gospodarenje otpadom ovisi o dobrom upravljanju i naglašava da bi poboljšanje gospodarenja otpadom i resursima trebalo biti sastavni dio strategije ublažavanja klimatskih promjena; poziva zemlje AKP-a da uspostave platforme za suradnju s dionicima i organizacijama civilnog društva u cilju poboljšanja pristupa „smanji, ponovo koristi i recikliraj”; nadalje, poziva na uvođenje sličnih platformi između zemalja AKP-a i država članica EU-a; |
| --- | --- |

25.

| 26. | podsjeća da ekološki prihvatljive inicijative pretvaranja otpada u energiju mogu pridonijeti rješavanju problema u pogledu otpada i energetskog siromaštva; poziva države AKP-a i EU na blisku suradnju u tom pitanju stvaranjem učinkovitih programa prikupljanja otpada za opskrbu energetskih postrojenja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava potrebu za promicanjem oporabe energije iz otpada; podsjeća da su odlagališta otpada glavni izvor metana, snažnog stakleničkog plina; podsjeća da se u sustavima za proizvodnju bioplina koristi organski otpad kako bi se proizveo bioplin kojim će se nadoknaditi potrebe za energijom i istodobno smanjiti ispuštanje plinova opasnih za zdravlje u atmosferu; stoga preporučuje da se osobito olakša i financira prilagodba takvih tehnologija za upotrebu u predgrađima u kojima ljudi žive u ponižavajućim uvjetima; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede Vijeću ministara AKP-a, Europskom parlamentu, Europskoj komisiji, Europskom vijeću, Afričkoj uniji, Panafričkom parlamentu, regionalnim i nacionalnim parlamentima zemalja AKP-a i država članica EU-a te regionalnim organizacijama zemalja AKP-a. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  Koju je usvojila Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a 20. lipnja 2018. u Bruxellesu (Belgija).

(2)  SL L 287, 4.11.2010., str. 3.

(3)  SL L 365, 19.12.2014., str. 89.

(4)  SL L 370, 30.12.2014., str. 44.

(5)  http://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/study.pdf

(6)  http://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/plastics.pdf

(7)  SL L 312, 22.11.2008., str. 3.

(8)  SL L 190, 12.7.2006., str. 1.

(9)  SL L 332, 28.12.2000., str. 81.

(10)  SL L 226, 6.9.2000., str. 3.

(11)  SL L 182, 16.7.1999., str. 1.

(12)  http://www.europarl.europa.eu/intcoop/acp/2014_mauritius/pdf/un_habitat_presentation_en.pdf

(13)  http://www.basel.int/Portals/4/Basel%20Convention/docs/text/BaselConventionText-e.pdf

(14)  http://www.pops.int/Portals/0/download.aspx?d=UNEP-POPS-TREATY-NOTIF-CN681-2015.En.pdf

(15)  http://www.pic.int/Portals/5/download.aspx?d=UNEP-FAO-RC-CONVTEXT-2015.English.pdf

(16)  https://au.int/sites/default/files/treaties/7774-treaty-0015_-_bamako_convention_on_hazardous_wastes_e.pdf

---

| 15.11.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 415/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 415/18

---

REZOLUCIJA (1)

o hitnosti novih mjera za borbu protiv međunarodnog terorizma

(2018/C 415/04)

Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a,

| — | koja se sastala u Bruxellesu (Belgija) od 18. do 20. lipnja 2018., |
| --- | --- |

—

koja se sastala u Bruxellesu (Belgija) od 18. do 20. lipnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir članak 18. stavak 2. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 18. stavak 2. svojeg Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua iz 2000. i njegove revidirane verzije iz 2005. i 2010., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua iz 2000. i njegove revidirane verzije iz 2005. i 2010.,

| — | uzimajući u obzir Zajedničku izjavu s petog sastanka na vrhu Afričke unije i Europske unije održanog 30. studenoga 2017. u Abidjanu (Côte d’Ivoire), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku izjavu s petog sastanka na vrhu Afričke unije i Europske unije održanog 30. studenoga 2017. u Abidjanu (Côte d’Ivoire),

| — | uzimajući u obzir preporuku Europskog parlamenta od 1. ožujka 2018. Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o ukidanju izvora prihoda za džihadiste: suzbijanje financiranja terorizma (2017/2203 (INI)), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Europskog parlamenta od 1. ožujka 2018. Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o ukidanju izvora prihoda za džihadiste: suzbijanje financiranja terorizma (2017/2203 (INI)),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2017/541 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2017. o suzbijanju terorizma i zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/475/PUP i o izmjeni Odluke Vijeća 2005/671/PUP (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2017/541 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2017. o suzbijanju terorizma i zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/475/PUP i o izmjeni Odluke Vijeća 2005/671/PUP (2),

| — | uzimajući u obzir strategiju EU-a za borbu protiv terorizma koju je Vijeće donijelo 2005., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strategiju EU-a za borbu protiv terorizma koju je Vijeće donijelo 2005.,

| — | uzimajući u obzir Revidiranu strategiju EU-a za borbu protiv radikalizacije i novačenja terorista, koju je Vijeće za pravosuđe i unutarnje poslove donijelo na svojoj sjednici 19. svibnja 2014., a Vijeće odobrilo na svojem sastanku 5. i 6. lipnja 2014. (9956/14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Revidiranu strategiju EU-a za borbu protiv radikalizacije i novačenja terorista, koju je Vijeće za pravosuđe i unutarnje poslove donijelo na svojoj sjednici 19. svibnja 2014., a Vijeće odobrilo na svojem sastanku 5. i 6. lipnja 2014. (9956/14),

| — | uzimajući u obzir Okvir Afričke unije za borbu protiv terorizma, uključujući Konvenciju OAU-a / Afričke unije o prevenciji terorizma i borbi protiv njega donesenu u srpnju 1999. i njezin dodatni protokol donesen u srpnju 2004., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvir Afričke unije za borbu protiv terorizma, uključujući Konvenciju OAU-a / Afričke unije o prevenciji terorizma i borbi protiv njega donesenu u srpnju 1999. i njezin dodatni protokol donesen u srpnju 2004.,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 2396 (2017), 2395 (2017) i 2178 (2014), kao i sve druge rezolucije o suzbijanju terorizma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 2396 (2017), 2395 (2017) i 2178 (2014), kao i sve druge rezolucije o suzbijanju terorizma,

| — | uzimajući u obzir Globalnu protuterorističku strategiju Ujedinjenih naroda usvojenu 2006., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalnu protuterorističku strategiju Ujedinjenih naroda usvojenu 2006.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine Ujedinjenih naroda br. 70/291 iz 2016. o petoj reviziji Globalne protuterorističke strategije Ujedinjenih naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine Ujedinjenih naroda br. 70/291 iz 2016. o petoj reviziji Globalne protuterorističke strategije Ujedinjenih naroda,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine Ujedinjenih naroda br. 71/291 od 15. lipnja 2017. o uspostavi Ureda Ujedinjenih naroda za borbu protiv terorizma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine Ujedinjenih naroda br. 71/291 od 15. lipnja 2017. o uspostavi Ureda Ujedinjenih naroda za borbu protiv terorizma,

| — | uzimajući u obzir prijedlog za opsežan međunarodni okvir za suzbijanje terorističke propagande od 28. travnja 2017. (S/2017/375) koji je izradio Odbor UN-a za borbu protiv terorizma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog za opsežan međunarodni okvir za suzbijanje terorističke propagande od 28. travnja 2017. (S/2017/375) koji je izradio Odbor UN-a za borbu protiv terorizma,

| — | uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030. koji je usvojila Opća skupština Ujedinjenih naroda 25. rujna 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030. koji je usvojila Opća skupština Ujedinjenih naroda 25. rujna 2015.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju terorizma (14445/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju terorizma (14445/2017),

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda donesenu u lipnju 1981., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda donesenu u lipnju 1981.,

| — | uzimajući u obzir Povelju EU-a o temeljnim pravima, članke 2., 3. i 6. Ugovora o Europskoj uniji te mjerodavne članke Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju EU-a o temeljnim pravima, članke 2., 3. i 6. Ugovora o Europskoj uniji te mjerodavne članke Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| A. | budući da su teroristički napadi odnijeli brojne živote posljednjih godina u više zemalja Afrike i EU-a i stoga predstavljaju zajednički izazov za zemlje AKP-a i države članice EU-a; budući da svako terorističko djelo predstavlja kazneno djelo i nema opravdanja bez obzira na njegove motive; |
| --- | --- |

A.

budući da su teroristički napadi odnijeli brojne živote posljednjih godina u više zemalja Afrike i EU-a i stoga predstavljaju zajednički izazov za zemlje AKP-a i države članice EU-a; budući da svako terorističko djelo predstavlja kazneno djelo i nema opravdanja bez obzira na njegove motive;

| B. | budući da teroristička prijetnja europskim društvima i društvima u zemljama AKP-a uglavnom dolazi od „domaćih terorista”, a ne od stranih pojedinaca; budući da nema utvrđene poveznice između terorizma i migracija; |
| --- | --- |

B.

budući da teroristička prijetnja europskim društvima i društvima u zemljama AKP-a uglavnom dolazi od „domaćih terorista”, a ne od stranih pojedinaca; budući da nema utvrđene poveznice između terorizma i migracija;

| C. | budući da se 90 % svih terorističkih napada dogodilo u zemljama koje sudjeluju u nasilnim sukobima, što je dodatno pogoršano širokom dostupnošću oružja; |
| --- | --- |

C.

budući da se 90 % svih terorističkih napada dogodilo u zemljama koje sudjeluju u nasilnim sukobima, što je dodatno pogoršano širokom dostupnošću oružja;

| D. | budući da se 2017. godine dogodilo otprilike 1 800 terorističkih napada samo u Africi, a polovicu tih napada počinila je teroristička skupina Al-Shabab; budući da nakon velikih gubitaka u Iraku i Siriji Isis traži nova ratišta na afričkom kontinentu; budući da Al-Qaida sve više razvija mreže u zapadnoj i središnjoj Africi, posebice u Nigeru, Burkini Faso i Nigeriji; budući da su žrtve džihadističkih terorističkih skupina pretežno muslimani; |
| --- | --- |

D.

budući da se 2017. godine dogodilo otprilike 1 800 terorističkih napada samo u Africi, a polovicu tih napada počinila je teroristička skupina Al-Shabab; budući da nakon velikih gubitaka u Iraku i Siriji Isis traži nova ratišta na afričkom kontinentu; budući da Al-Qaida sve više razvija mreže u zapadnoj i središnjoj Africi, posebice u Nigeru, Burkini Faso i Nigeriji; budući da su žrtve džihadističkih terorističkih skupina pretežno muslimani;

| E. | budući da terorističke organizacije sa sjedištem u regiji Sahela iskorištavaju nemoć zemalja u regiji te dužinu i propusnost granica, što olakšava pristup arsenalima libijskog oružja; budući da se mir u regiji ne može ponovno uspostaviti bez ponovne uspostave države, društvenog poretka i opće stabilnosti u Libiji; |
| --- | --- |

E.

budući da terorističke organizacije sa sjedištem u regiji Sahela iskorištavaju nemoć zemalja u regiji te dužinu i propusnost granica, što olakšava pristup arsenalima libijskog oružja; budući da se mir u regiji ne može ponovno uspostaviti bez ponovne uspostave države, društvenog poretka i opće stabilnosti u Libiji;

| F. | budući da su žene i djeca najizloženiji terorizmu, a djeca su nerazmjerno više pogođena; budući da postoje brojni slučajevi silovanja te otmica i novačenja djece, kao i radikalizacije djece i žena; |
| --- | --- |

F.

budući da su žene i djeca najizloženiji terorizmu, a djeca su nerazmjerno više pogođena; budući da postoje brojni slučajevi silovanja te otmica i novačenja djece, kao i radikalizacije djece i žena;

| G. | budući da su povećana mobilnost kapitala, nova dostignuća u financijama kao što su kriptovalute i skupno financiranje, nedostatci u zakonodavstvu u području poreza i carina te nedostatak obveze dubinske analize u svjetskoj trgovini omogućili terorističkim mrežama da stvore bogatstvo i održe se; |
| --- | --- |

G.

budući da su povećana mobilnost kapitala, nova dostignuća u financijama kao što su kriptovalute i skupno financiranje, nedostatci u zakonodavstvu u području poreza i carina te nedostatak obveze dubinske analize u svjetskoj trgovini omogućili terorističkim mrežama da stvore bogatstvo i održe se;

| H. | budući da klimatske promjene pridonose rastućoj nestašici vode, hrane i drugih resursa, što dovodi do sukoba oko zemljišta, pogoršava siromaštvo i stvara plodno tlo za terorizam; |
| --- | --- |

H.

budući da klimatske promjene pridonose rastućoj nestašici vode, hrane i drugih resursa, što dovodi do sukoba oko zemljišta, pogoršava siromaštvo i stvara plodno tlo za terorizam;

| I. | budući da je došlo do pojave „stranih boraca”; budući da se tisuće stranih državljana pridružilo terorističkim skupinama i sukobima; budući da će se zbog predstojećeg teritorijalnog gubitka Isisa mnogi pokušati vratiti u svoje matične zemlje; budući da to predstavlja ozbiljan sigurnosni rizik za te zemlje; |
| --- | --- |

I.

budući da je došlo do pojave „stranih boraca”; budući da se tisuće stranih državljana pridružilo terorističkim skupinama i sukobima; budući da će se zbog predstojećeg teritorijalnog gubitka Isisa mnogi pokušati vratiti u svoje matične zemlje; budući da to predstavlja ozbiljan sigurnosni rizik za te zemlje;

| J. | budući da postoji sve više dokaza o povezanosti terorističkih mreža i mreža organiziranog kriminala u vezi s nezakonitom trgovinom oružjem, naftom, prirodnim resursima, duhanom, alkoholom, drogama, ugroženim vrstama i kulturnim dobrima, kao i trgovinom ljudima; budući da je navedeno uvelike pridonijelo financiranju terorizma; |
| --- | --- |

J.

budući da postoji sve više dokaza o povezanosti terorističkih mreža i mreža organiziranog kriminala u vezi s nezakonitom trgovinom oružjem, naftom, prirodnim resursima, duhanom, alkoholom, drogama, ugroženim vrstama i kulturnim dobrima, kao i trgovinom ljudima; budući da je navedeno uvelike pridonijelo financiranju terorizma;

| K. | budući da su putem interneta, uporabom mračnog interneta („dark web”), društvenih mreža i IKT-a terorističke organizacije pronašle način za širenje svoje propagande, dobivanja financijskih sredstava te da postanu uistinu globalne mreže kojima ne treba fizičko sjedište; |
| --- | --- |

K.

budući da su putem interneta, uporabom mračnog interneta („dark web”), društvenih mreža i IKT-a terorističke organizacije pronašle način za širenje svoje propagande, dobivanja financijskih sredstava te da postanu uistinu globalne mreže kojima ne treba fizičko sjedište;

| L. | budući da na zahvaćenim područjima misije za očuvanje mira sve više pridonose aktivnostima protiv terorizma, uključujući zaštitu civila i odvraćanje od potencijalnih prijetnji; budući da postoji zabrinutost da bi povećana vojna pomoć mogla ići na štetu napora uloženih u razvojne pomoći; |
| --- | --- |

L.

budući da na zahvaćenim područjima misije za očuvanje mira sve više pridonose aktivnostima protiv terorizma, uključujući zaštitu civila i odvraćanje od potencijalnih prijetnji; budući da postoji zabrinutost da bi povećana vojna pomoć mogla ići na štetu napora uloženih u razvojne pomoći;

| M. | budući da terorizam i nasilni ekstremizam ne mogu biti poraženi samo vojnim ili policijskim snagama; budući da napori u području borbe protiv terorizma mogu biti djelotvorni samo ako su dio sveobuhvatnijeg pristupa koji obuhvaća upravljanje kriznim situacijama i prevenciju, posredovanje i politički dijalog, jačanje kapaciteta i institucija te razvojnu pomoć; |
| --- | --- |

M.

budući da terorizam i nasilni ekstremizam ne mogu biti poraženi samo vojnim ili policijskim snagama; budući da napori u području borbe protiv terorizma mogu biti djelotvorni samo ako su dio sveobuhvatnijeg pristupa koji obuhvaća upravljanje kriznim situacijama i prevenciju, posredovanje i politički dijalog, jačanje kapaciteta i institucija te razvojnu pomoć;

| N. | budući da bi preventivne strategije za borbu protiv terorizma trebale biti usredotočene na rješavanje temeljnih uzroka terorizma i radikalizacije, uključujući loše upravljanje, korupciju, nepostojanje vladavine prava, nekažnjavanje, kao i socioekonomske čimbenike kao što su siromaštvo, nesigurnost opskrbe hranom, značajna socijalna i gospodarska nejednakost, nedostatak pristupa obrazovanju, nezaposlenost, diskriminacija na temelju rase ili etničke pripadnosti te socijalna isključenost; |
| --- | --- |

N.

budući da bi preventivne strategije za borbu protiv terorizma trebale biti usredotočene na rješavanje temeljnih uzroka terorizma i radikalizacije, uključujući loše upravljanje, korupciju, nepostojanje vladavine prava, nekažnjavanje, kao i socioekonomske čimbenike kao što su siromaštvo, nesigurnost opskrbe hranom, značajna socijalna i gospodarska nejednakost, nedostatak pristupa obrazovanju, nezaposlenost, diskriminacija na temelju rase ili etničke pripadnosti te socijalna isključenost;

| O. | budući da razvojna suradnja ima ključnu ulogu u rješavanju situacija koje vođe terorističkih skupina pokušavaju iskoristiti; |
| --- | --- |

O.

budući da razvojna suradnja ima ključnu ulogu u rješavanju situacija koje vođe terorističkih skupina pokušavaju iskoristiti;

| P. | budući da su poštovanje temeljnih prava i odgovarajuća ravnoteža između represivnih mjera, prevencije i rehabilitacije ključne sastavnice uspješnih politika borbe protiv terorizma; |
| --- | --- |

P.

budući da su poštovanje temeljnih prava i odgovarajuća ravnoteža između represivnih mjera, prevencije i rehabilitacije ključne sastavnice uspješnih politika borbe protiv terorizma;

| 1. | snažno osuđuje sva teroristička djela i njihove počinitelje; izražava sućut svim žrtvama terorističkih djela; naglašava da je skrb za žrtve terorizma jedna od temeljnih dužnosti vlada; ponavlja da ne može postojati opravdanje za teroristička djela ili za potporu i financiranje terorističkih djela i mreža bez obzira na socijalne, gospodarske, vjerske ili političke motivacije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da je za države članice EU-a i države AKP-a od iznimne važnosti da provedu sveobuhvatnu strategiju koja se bavi temeljnim uzrocima terorizma, s pomoću djelotvornog i neovisnog pravosuđa i odgovarajućih politika u području kaznenog pravosuđa, obrazovanja, gospodarske i socijalne uključenosti, provedbe zakona i graničnih kontrola, čime bi se zajamčila usklađenost između politika u pogledu sigurnosti, obrane, trgovine, gospodarskog razvoja i humanitarne pomoći; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća na snažnu povezanost između razvoja i sigurnosti; podsjeća da je prijeko potrebno smanjiti gospodarsku nejednakost i osigurati da države članice imaju mogućnost ispunjavanja svojih državnih obveza, što se posebno odnosi na jamčenje pristupa obrazovanju, zapošljavanju, pravdi i zdravlju, pružajući na taj način mladima u partnerskim zemljama pozitivne izglede za budućnost; |
| --- | --- |

3.

| 4. | skreće posebnu pozornost na izazove u pogledu dobrog upravljanja, izgradnje države, nekažnjavanja i ljudskih prava u zemljama koje su najviše zahvaćene terorizmom i nestabilnošću; potiče sve partnere da zajedno rade na rješavanju temeljnih uzroka nestabilnosti koji mogu dovesti do sukoba te da razviju dosljednu strategiju usmjerenu na poboljšanje upravljanja, vladavine prava i odgovornosti državnih i regionalnih institucija; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća da je radikalizacija i novačenje pojedinaca koje provode terorističke mreže globalna pojava; poziva države članice EU-a i države AKP-a da ojačaju svoje napore u borbi protiv radikalizacije rješavanjem njezinih temeljnih uzroka, uključujući s pomoću obrazovne i socijalne integracije i programa kojima se osnažuju etničke i vjerske manjine i marginalizirane zajednice; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izjavljuje da vjerski ekstremizam stvara iskrivljene argumente kojima se otuđene osobe gura prema terorizmu; naglašava važnost razvijanja snažne protuargumentacije i mjera kojima se potiče međuvjerski dijalog u zemljama AKP-a i državama članicama EU-a, posebno među mladima, kako bi se poboljšalo međusobno razumijevanje i poštovanje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smatra da žene, mladi, civilno društvo i lokalne zajednice trebaju aktivno sudjelovati u nastojanjima u borbi protiv terorizma, posebice u deradikalizaciji i suzbijanju radikalizacije; ističe pozitivnu ulogu vjerskih vođa u deradikalizaciji, što se može vidjeti na primjeru Kameruna i Mauritanije; poziva države članice EU-a i države AKP-a da se nadovežu na te inicijative i nastave razmjenjivati najbolje prakse u tom području; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponavlja da bi svrha kaznenopravnih sustava trebala biti rehabilitacija pojedinaca tako da po povratku u društvo više ne predstavljaju rizik za njega; stoga poziva na uspostavu strategija rehabilitacije i reintegracije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog pojave radikalizacije u zatvorima i poziva države članice EU-a i države AKP-a da rade na rješavanju tog problema, posebice s pomoću boljeg financiranja zatvorskih sustava, izbjegavanja prenapučenosti zatvora i poboljšanja upravnih sustava kako bi se identificirali pritvorenici koji su pod utjecajem radikalizacije, pratili i spriječili postupci radikalizacije, omogućilo posebno osposobljavanje zatvorskog osoblja i uspostavili obrazovni programi, čime bi se zajamčila deradikalizacija i bolja socijalna rehabilitacija bivših prijestupnika koji su u opasnosti od radikalizacije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ustraje u tome da je potrebno sprečavanje i suzbijanje financiranja terorizma te njegov progon, u skladu s Direktivom (EU) 2017/541 i preporukama Europskog parlamenta; smatra da bi pojačane kontrole i praćenje financijskih operacija, kao i bliža suradnja i razmjena informacija o provedbi zakona, pomogli u ukidanju financiranja aktivnosti povezanih s terorizmom i u identificiranju terorističkih mreža i struktura za potporu; naglašava činjenicu da su pranje novca, izbjegavanje poreza i drugi porezni prekršaji glavni izvori financiranja terorizma te da se stoga mora dati prednost njihovu praćenju i suzbijanju; pohvaljuje inicijative država članica EU-a i država AKP-a da se zaustavi nezakonita trgovina oružjem, drogama, kulturnim dobrima itd., uzevši u obzir da se zarada od toga često upotrebljava za financiranje terorizma; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države članice EU-a i države AKP-a da pojačaju borbu protiv transnacionalnoga organiziranog kriminala, uključujući kriminalne mreže koje sudjeluju u krijumčarenju migranata i trgovanju ljudima, drogama i oružjem; posebno smatra da treba dodatno ojačati suradnju u području razmjene informacija te sljedivosti i uništavanja zabranjenog oružja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države članice EU-a i države AKP-a da pojačaju suradnju u pogledu rješavanja problema terorističke uporabe informacijske i komunikacijske tehnologije; osobito ih poziva da riješe problem propagande i novačenja na društvenim mrežama; potiče vlade da u te postupke uključe privatni sektor; pohvaljuje Globalni forum za upravljanje internetom za suzbijanje terorizma, koji je potaknula industrija; poziva Komisiju da ažurira strategiju kibersigurnosti iz 2013. i revidira postojeće zakonodavstvo o kiberkriminalu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava važnost regionalne i međuregionalne suradnje u borbi protiv terorizma te izražava snažnu potporu provedenim regionalnim inicijativama kao što je Okvir Afričke unije za borbu protiv terorizma; nadalje, pozdravlja političko vodstvo sahelske skupine zemalja G5 i poziva EU da ojača partnerstvo EU-a i sahelske skupine zemalja G5, posebice u pogledu financiranja i izgradnje kapaciteta, u svim područjima u kojima G5 namjerava uključiti politike; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva na pojačanu suradnju AKP-a i EU-a i regionalnu suradnju, uključujući bolju razmjenu informacija i najboljih praksi u cilju sprečavanja nekažnjavanja, promicanja vladavine prava i proširenja kapaciteta policije i pravosuđa; poziva EU i njegove države članice i zemlje AKP-a da više ulažu u izgradnju kapaciteta za bolju razmjenu informacija i najboljih praksi između agencija za kontrolu granica u svrhu suzbijanja prekograničnih terorističkih aktivnosti; poziva međunarodnu zajednicu da pruži potporu inicijativi koja se temelji na odluci koju su Libija, Niger, Sudan i Čad donijeli na sastanku o kontroliranju zajedničkih granica održanom u Niameyu 3. travnja 2018.; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da međunarodna zajednica i regionalni partneri trebaju usmjeriti svoje aktivnosti na pružanje potpore ponovnoj uspostavi državne vlasti u područjima koja su najviše pogođena terorizmom, osobito u regijama Sahela, jezera Čad te Roga Afrike; uvjerena je da bi EU trebao imati ulogu posrednika i pridonijeti mirnom rješavanju sukoba; poziva Afričku uniju, Europsku uniju i Ujedinjene narode da udruže svoje napore i uspostave međunarodnu koordinaciju kako bi pomogli Libiji da okonča svoju neprekidnu kaotičnu situaciju, uspostavljajući istodobno suradnju s drugim ključnim dionicima kao što su Arapska liga, SAD i države Magreba; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva države članice EU-a i države AKP-a da u potpunosti surađuju s UN-om i regionalnim tijelima koja sudjeluju u borbi protiv terorizma; poziva države članice EU-a i države AKP-a da potpišu i ratificiraju 19 konvencija UN-a o borbi protiv terorizma; pozdravlja održavanje prvog UN-ova sastanka na vrhu agencija za borbu protiv terorizma održanog u lipnju 2018., koji je glavni tajnik UN-a najavio na sastanku na vrhu između AU-a i UN-a održanom u siječnju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava potrebu za tim da države članice EU-a i države AKP-a temelje svoju strategiju za suzbijanje terorizma, kao i svih drugih oblika kriminala, na vladavini prava i poštovanju temeljnih prava; ustraje u potrebi za demokratskim i sudskim nadzorom protuterorističkih politika te redovitom evaluacijom njihove učinkovitosti i proporcionalnosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podsjeća da se mučenje mora zabraniti u svim okolnostima, kako je propisano u Konvenciji UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih i ponižavajućih postupanja ili kažnjavanja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | čvrsto naglašava da borba protiv terorizma ne smije ugroziti mogućnost humanitarnih dionika da pružaju pomoć; ističe da, radi dobivanja pristupa stanovništvu kojemu je potrebna, humanitarna pomoć ne samo da mora biti neutralna nego je takvom moraju i doživljavati; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću AKP-a, Afričkoj uniji i glavnom tajniku Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Koju je usvojila Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a 20. lipnja 2018. u Bruxellesu (Belgija).

(2)  SL L 88, 31.3.2017, str. 6.

---

| 15.11.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 415/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 415/22

---

REZOLUCIJA (1)

o humanitarnoj krizi u Južnom Sudanu

(2018/C 415/05)

Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a,

| — | koja se sastala u Bruxellesu (Belgija) od 18. do 20. lipnja 2018., |
| --- | --- |

—

koja se sastala u Bruxellesu (Belgija) od 18. do 20. lipnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir članak 18. stavak 2. svojeg Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 18. stavak 2. svojeg Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir konačno izvješće Skupine stručnjaka Vijeća sigurnosti UN-a o Južnom Sudanu od 12. travnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konačno izvješće Skupine stručnjaka Vijeća sigurnosti UN-a o Južnom Sudanu od 12. travnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir priopćenje od 26. ožujka 2018. sa 61. izvanredne sjednice Vijeća ministara Međuvladinog tijela za razvoj (IGAD) o situaciji u Južnom Sudanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje od 26. ožujka 2018. sa 61. izvanredne sjednice Vijeća ministara Međuvladinog tijela za razvoj (IGAD) o situaciji u Južnom Sudanu,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 2406 (2018) o Južnom Sudanu, kao i sve prethodne rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a o Južnom Sudanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 2406 (2018) o Južnom Sudanu, kao i sve prethodne rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a o Južnom Sudanu,

| — | uzimajući u obzir izjavu Trojke (SAD, UK i Norveška) i EU-a o sigurnosnoj situaciji u Južnom Sudanu od 8. svibnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Trojke (SAD, UK i Norveška) i EU-a o sigurnosnoj situaciji u Južnom Sudanu od 8. svibnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća Europske unije usvojene 16. travnja 2018. o Južnom Sudanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća Europske unije usvojene 16. travnja 2018. o Južnom Sudanu,

| — | uzimajući u obzir izjave predsjednika Vijeća sigurnosti UN-a o Južnom Sudanu od 23. ožujka 2017. i 14. prosinca 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave predsjednika Vijeća sigurnosti UN-a o Južnom Sudanu od 23. ožujka 2017. i 14. prosinca 2017.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu za medije Afričke unije (AU), Međuvladinog tijela za razvoj (IGAD) i UN-a o Južnom Sudanu od 29. siječnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu za medije Afričke unije (AU), Međuvladinog tijela za razvoj (IGAD) i UN-a o Južnom Sudanu od 29. siječnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta o Južnom Sudanu (2017/2683(RSP)), kao i sve prethodne rezolucije Europskog parlamenta o Južnom Sudanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta o Južnom Sudanu (2017/2683(RSP)), kao i sve prethodne rezolucije Europskog parlamenta o Južnom Sudanu,

| — | uzimajući u obzir potpisivanje Sporazuma o prekidu sukoba, zaštiti civila i pristupu humanitarnoj pomoći od 21. prosinca 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir potpisivanje Sporazuma o prekidu sukoba, zaštiti civila i pristupu humanitarnoj pomoći od 21. prosinca 2017.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum IGAD-a o rješavanju sukoba u Republici Južni Sudan od 17. kolovoza 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum IGAD-a o rješavanju sukoba u Republici Južni Sudan od 17. kolovoza 2015.,

| — | uzimajući u obzir Globalno izvješće o prehrambenoj krizi za 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalno izvješće o prehrambenoj krizi za 2018.,

| — | uzimajući u obzir revidirani Sporazum iz Cotonoua, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir revidirani Sporazum iz Cotonoua,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o trgovini oružjem kojim se uređuje međunarodna trgovina konvencionalnim oružjem, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o trgovini oružjem kojim se uređuje međunarodna trgovina konvencionalnim oružjem,

| A. | budući da je od prosinca 2013. u Južnom Sudanu građanski rat između snaga koje su odane predsjedniku Salvi Kiiru i pobunjenika predvođenih bivšim potpredsjednikom Riekom Macharom; |
| --- | --- |

A.

budući da je od prosinca 2013. u Južnom Sudanu građanski rat između snaga koje su odane predsjedniku Salvi Kiiru i pobunjenika predvođenih bivšim potpredsjednikom Riekom Macharom;

| B. | budući da sve strane u sukobu nastavljaju s ratovanjem, čime se krši Sporazum o rješavanju sukoba u Republici Južni Sudan potpisan u kolovozu 2015.; budući da se i dalje potpuno zanemaruju međunarodna ljudska prava i humanitarno pravo i ne preuzima se odgovornosti za kršenja i zlouporabe počinjene u sukobu, čak i za ratne zločine, i budući da sukob sve više prerasta u izravni etnički rat; |
| --- | --- |

B.

budući da sve strane u sukobu nastavljaju s ratovanjem, čime se krši Sporazum o rješavanju sukoba u Republici Južni Sudan potpisan u kolovozu 2015.; budući da se i dalje potpuno zanemaruju međunarodna ljudska prava i humanitarno pravo i ne preuzima se odgovornosti za kršenja i zlouporabe počinjene u sukobu, čak i za ratne zločine, i budući da sukob sve više prerasta u izravni etnički rat;

| C. | budući da su pokušaji oživljavanja mirovnog dogovora iz 2015. doveli do Sporazuma o prekidu sukoba, zaštiti civila i pristupu humanitarnoj pomoći u kojemu je posredovao IGAD u prosincu 2017., ali budući da su sve strane počinile kršenja prekida vatre; |
| --- | --- |

C.

budući da su pokušaji oživljavanja mirovnog dogovora iz 2015. doveli do Sporazuma o prekidu sukoba, zaštiti civila i pristupu humanitarnoj pomoći u kojemu je posredovao IGAD u prosincu 2017., ali budući da su sve strane počinile kršenja prekida vatre;

| D. | budući da će, kako navodi UN, 7 milijuna građana Južnog Sudana trebati humanitarnu pomoć u 2018.; budući da upozorenja o gladi postoje od početka 2017., pri čemu je 2,4 milijuna na rubu gladovanja, više od 260 000 djece teško pothranjeno, a broj ljudi koji su suočeni s ozbiljnom nesigurnosti opskrbe hranom dosegao je 7,1 milijun u 2018.; |
| --- | --- |

D.

budući da će, kako navodi UN, 7 milijuna građana Južnog Sudana trebati humanitarnu pomoć u 2018.; budući da upozorenja o gladi postoje od početka 2017., pri čemu je 2,4 milijuna na rubu gladovanja, više od 260 000 djece teško pothranjeno, a broj ljudi koji su suočeni s ozbiljnom nesigurnosti opskrbe hranom dosegao je 7,1 milijun u 2018.;

| E. | budući da je do sve veće nesigurnosti opskrbe hranom došlo ponajprije zbog stalnih sukoba i raseljavanja, što je pridonijelo smanjenju proizvodnje usjeva; budući da se, kako je istaknuto u izvješću UN-a, smatra da je glad u cijelosti prouzročena ljudskim djelovanjem i ratnom taktikom; |
| --- | --- |

E.

budući da je do sve veće nesigurnosti opskrbe hranom došlo ponajprije zbog stalnih sukoba i raseljavanja, što je pridonijelo smanjenju proizvodnje usjeva; budući da se, kako je istaknuto u izvješću UN-a, smatra da je glad u cijelosti prouzročena ljudskim djelovanjem i ratnom taktikom;

| F. | budući da su zbog tog sukoba više od 2,4 milijuna građana Južnog Sudana sada izbjeglice u susjednim zemljama, a još je 2 milijuna interno raseljeno, pri čemu se procjenjuje 85 % tih građana čine djeca i žene; |
| --- | --- |

F.

budući da su zbog tog sukoba više od 2,4 milijuna građana Južnog Sudana sada izbjeglice u susjednim zemljama, a još je 2 milijuna interno raseljeno, pri čemu se procjenjuje 85 % tih građana čine djeca i žene;

| G. | budući da je u okviru misije UN-a u Južnom Sudanu (UNMISS) trenutačno raspoređeno više od 14 000 vojnika te policijskih, sigurnosnih i civilnih službenika; budući da je od veljače 2018. UNMISS zaštitio 204 247 interno raseljenih osoba u zaštićenim područjima; |
| --- | --- |

G.

budući da je u okviru misije UN-a u Južnom Sudanu (UNMISS) trenutačno raspoređeno više od 14 000 vojnika te policijskih, sigurnosnih i civilnih službenika; budući da je od veljače 2018. UNMISS zaštitio 204 247 interno raseljenih osoba u zaštićenim područjima;

| H. | budući da je, kako je naveo Ured Ujedinjenih naroda za koordinaciju humanitarnih poslova, zbog sukoba samo 22 % medicinskih ustanova u Južnom Sudanu u funkciji; budući da su kolera, malarija i druge bolesti već prouzročile smrt mnogih ljudi zbog ekstremnog siromaštva i nemogućnosti pristupa zdravstvenoj skrbi; |
| --- | --- |

H.

budući da je, kako je naveo Ured Ujedinjenih naroda za koordinaciju humanitarnih poslova, zbog sukoba samo 22 % medicinskih ustanova u Južnom Sudanu u funkciji; budući da su kolera, malarija i druge bolesti već prouzročile smrt mnogih ljudi zbog ekstremnog siromaštva i nemogućnosti pristupa zdravstvenoj skrbi;

| I. | budući da su sve strane u sukobu pokušale onemogućiti raspodjelu humanitarne pomoći te naplatiti humanitarnim partnerima poreze i pristojbe, čime se otežava njihovo poslovanje i potiče ratovanje; budući da je od 2013. ubijen najmanje 101 pripadnik humanitarnog osoblja; |
| --- | --- |

I.

budući da su sve strane u sukobu pokušale onemogućiti raspodjelu humanitarne pomoći te naplatiti humanitarnim partnerima poreze i pristojbe, čime se otežava njihovo poslovanje i potiče ratovanje; budući da je od 2013. ubijen najmanje 101 pripadnik humanitarnog osoblja;

| J. | budući da su, unatoč tim teškoćama, operacije pružanja humanitarne pomoći u 2017. došle do 5,4 milijuna ljudi, a cilj je bio 6,2 milijuna ljudi za koje se smatra da trebaju pomoć, i to uglavnom zahvaljujući prisutnosti Misije Ujedinjenih naroda u Južnom Sudanu; |
| --- | --- |

J.

budući da su, unatoč tim teškoćama, operacije pružanja humanitarne pomoći u 2017. došle do 5,4 milijuna ljudi, a cilj je bio 6,2 milijuna ljudi za koje se smatra da trebaju pomoć, i to uglavnom zahvaljujući prisutnosti Misije Ujedinjenih naroda u Južnom Sudanu;

| K. | budući da su žene i djeca najviše pogođeni sukobom; budući da se sve strane koriste silovanjem i seksualnim nasiljem kao oružjem u ratu; budući da 70 % djece ne ide u školu; budući da je otmica djece koju provode oružane skupine u porastu; budući da se procjenjuje da je otprilike 19 000 djece, uglavnom dječaka, unovačeno ili ih naoružane snage i skupine u zemlji koriste kao vojnike; |
| --- | --- |

K.

budući da su žene i djeca najviše pogođeni sukobom; budući da se sve strane koriste silovanjem i seksualnim nasiljem kao oružjem u ratu; budući da 70 % djece ne ide u školu; budući da je otmica djece koju provode oružane skupine u porastu; budući da se procjenjuje da je otprilike 19 000 djece, uglavnom dječaka, unovačeno ili ih naoružane snage i skupine u zemlji koriste kao vojnike;

| L. | budući da su žene u Južnom Sudanu izrazito slabo zastupljene, pri čemu žene nemaju nikakvu ulogu u mirovnim pregovorima; |
| --- | --- |

L.

budući da su žene u Južnom Sudanu izrazito slabo zastupljene, pri čemu žene nemaju nikakvu ulogu u mirovnim pregovorima;

| M. | budući da su EU i njegove države članice zaslužni za više od 43 % financiranja humanitarne pomoći za Južni Sudan; budući da je Komisija u 2017. mobilizirala 248 milijuna EUR za rješavanje krize u Južnom Sudanu i susjednim zemljama koje pružaju azil; |
| --- | --- |

M.

budući da su EU i njegove države članice zaslužni za više od 43 % financiranja humanitarne pomoći za Južni Sudan; budući da je Komisija u 2017. mobilizirala 248 milijuna EUR za rješavanje krize u Južnom Sudanu i susjednim zemljama koje pružaju azil;

| N. | budući da je Instrument mirovne pomoći za Afriku koji financira ERF glavni izvor sredstava za potporu naporima koje ulažu Afrička unija i afričke regionalne gospodarske zajednice u području mira i sigurnosti; |
| --- | --- |

N.

budući da je Instrument mirovne pomoći za Afriku koji financira ERF glavni izvor sredstava za potporu naporima koje ulažu Afrička unija i afričke regionalne gospodarske zajednice u području mira i sigurnosti;

| O. | budući da Vijeće sigurnosti UN-a nije nametnulo embargo na oružje; budući da je EU nametnuo takav embargo 2011.; budući da su posrednici u državama članicama EU-a i u trećim zemljama, uključujući državna poduzeća, prenijeli helikoptere, strojnice, minobacače i druga oružja različitim frakcijama u sukobu, što predstavlja kršenje embarga EU-a i Ugovora o trgovini oružjem te se na taj način produljuje ratovanje i povećava uništavanje koje prouzročuje; |
| --- | --- |

O.

budući da Vijeće sigurnosti UN-a nije nametnulo embargo na oružje; budući da je EU nametnuo takav embargo 2011.; budući da su posrednici u državama članicama EU-a i u trećim zemljama, uključujući državna poduzeća, prenijeli helikoptere, strojnice, minobacače i druga oružja različitim frakcijama u sukobu, što predstavlja kršenje embarga EU-a i Ugovora o trgovini oružjem te se na taj način produljuje ratovanje i povećava uništavanje koje prouzročuje;

| P. | budući da Južni Sudan nije ratificirao revidiranu verziju Sporazuma iz Cotonoua; |
| --- | --- |

P.

budući da Južni Sudan nije ratificirao revidiranu verziju Sporazuma iz Cotonoua;

| 1. | izražava duboku zabrinutost zbog stalnih sukoba i sve težeg humanitarnog stanja u Južnom Sudanu; poziva sve strane da odmah prekinu sukobe i ispune svoje obveze u okviru Sporazuma o rješavanju sukoba u Republici Južni Sudan i Sporazuma o prekidu sukoba te da nastave dijalog o nacionalnom mirenju; ustraje u stajalištu da ne može postojati vojno rješenje sukoba; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ustraje u tome da bi, kako bi bio smislen i uključiv, postupak nacionalnog dijaloga trebao imati neutralno vodstvo, uključivati oporbene skupine, zastupljenost žena i građane Južnog Sudana koji se nalaze izvan zemlje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ističe da Afrička unija, uz potporu EU-a i njegovih država članica, mora preuzeti aktivnu ulogu pri posredovanju u cilju pronalaženja političkog rješenja za postizanje trajnog mira u Južnom Sudanu, među ostalim dodjeljivanjem većih sredstava izaslaniku Afričke unije u Južnom Sudanu; poziva EU i njegove države članice na jačanje nevojne humanitarne pomoći, pri čemu prioritet treba biti odgovor na poziv UN-a na financiranje i zaustavljanje nesigurnosti opskrbe hranom, u skladu s UN-ovim mjerama i ciljevima održivog razvoja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja najnovije pomake u uspostavljanju hibridnog suda za Južni Sudan i podsjeća da je to temeljni dio mirovnog sporazuma iz 2016. i ključni element za privođenje ratnih zločinaca pravdi; poziva Afričku uniju da uz pomoć UN-a i EU-a hitno dovrši svoje osnivanje te da pritom pruži prednost uspostavljanju istražne jedinice; |
| --- | --- |

4.

| 5. | osuđuje kršenja ljudskih prava koja su počinile sve strane u sukobu, uključujući ubojstva i mučenja, silovanja i druga djela seksualnog nasilja, kao i otmice djece, napade na škole, novačenja i zlostavljanje djece; naglašava da novačenje djece koje provode strane u sukobu i silovanje kao oružje u ratu predstavljaju ratne zločine kažnjive prema međunarodnom pravu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja doprinos susjednih zemalja u pružanju humanitarnih koridora; poziva na neprekidno pružanje slobodnog, sigurnog i neometanog pristupa svim područjima, u skladu s međunarodnim humanitarnim pravom, što je nužno kako bi se spriječila nova pojava gladi u 2018.; |
| --- | --- |

6.

| 7. | osuđuje sve napade na humanitarno osoblje i objekte te poziva sve strane u sukobu u Južnom Sudanu da zajamče sigurno okruženje, čime će omogućiti pružanje humanitarne pomoći; poziva na snažne zajedničke akcije svih donatora, UN-ovih agencija i nevladinih organizacija koje su potrebne za sustavnije i odlučnije reakcije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva vlasti da osiguraju da se svaki povratak ili premještanje interno raseljenih osoba provodi na siguran i dostojanstven način; poziva na uporabu ciljanih sankcija protiv bilo koje ključne političke ili vojne osobe u vladi ili oporbi koja bude kršila ljudska prava; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja odluku 61. sjednice Vijeća ministara IGAD-a donesenu 26. ožujka 2018. o uvođenju ciljanih sankcija protiv pojedinih kršitelja Sporazuma o prekidu sukoba te potiče AU da provede tu odluku; |
| --- | --- |

9.

| 10. | duboko žali što su propali svi pokušaji uspostave embarga Vijeća sigurnosti UN-a na prijenos oružja u Južni Sudan; poziva sve članove Vijeća sigurnosti da daju podršku takvoj zabrani; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva EU da nastavi primjenjivati svoj samostalni embargo na oružje nametnut Južnom Sudanu; osuđuje bilo kakvo posredovanje ili prijenos oružja i tehnologije koje se provodi u EU-u ili na teritorijima njegovih partnera u korist sukobljenih strana u Južnom Sudanu; hitno poziva države članice da istraže takve optužbe i da na odgovarajući način kazne odgovorne osobe; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja odluku Vijeća sigurnosti UN-a o jačanju ovlasti UNMISS-a i povećanju maksimalnog broja osoblja i resursa koji su mu na raspolaganju, uključujući regionalne policijske snage; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i države članice EU-a da pojačaju svoje napore u okviru zajedničke vanjske i sigurnosne politike / zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZVSP/ZSOP) i skupine IGAD+ kako bi došli do rješenja sukoba, uključujući jačanje kapaciteta UNMISS-a; |
| --- | --- |

13.

| 14. | snažno osuđuje visoke razine korupcije i nezakonitih financijskih tokova koje potpiruju sukob; poziva vlasti Južnog Sudana da poduzmu mjere u pogledu veće financijske odgovornosti i transparentnosti, posebice u sektoru nafte, poštovanja međunarodnih financijskih standarda i odgovorne suradnje s regionalnim i međunarodnim financijskim sektorima, te potiče Južni Sudan da se pridruži istočnoafričkoj i južnoafričkoj skupini za borbu protiv pranja novca; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu Rezoluciju proslijede Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda i predsjedniku Glavne skupštine, Afričkoj uniji, Vijeću AKP-a i EU-a te vladi Južnog Sudana. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Koju je usvojila Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a 20. lipnja 2018. u Bruxellesu (Belgija).

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Zajednička parlamentarna skupština Sporazuma o partnerstvu između članica afričke, karipske i pacifičke skupine država, s jedne strane, te Europske unije i njezinih država članica, s druge strane

35. zasjedanje – Bruxelles (Belgija), 18. – 20. lipnja 2018.

| 15.11.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 415/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 415/26

---

Odgovori Komisije na pisana pitanja

(2018/C 415/06)

Pitanja 1 – 11

PITANJE 2/COM 1

Michela Giuffrida

Predmet: Odnosi između AKP-a i EU-a

Naše je partnerstvo čvrsto i ključno za rast zemalja AKP-a i EU-a, ali željela bih ponovno istaknuti da je glavni naglasak u našem odnosu prije svega na gospodarskom aspektu. Često se smatra se da su osjetljiva pitanja kao što su poštovanje ljudskih prava, vladavina prava, demokracija, upravljanje migracijskim tokovima, održivi rast i smanjenje siromaštva manje važna nego gospodarske teme.

Hoće li Komisija stoga razmotriti potrebu da se postigne širi sporazum kojim se ne posvećuje samo pozornost gospodarskom rastu, nego se, podložno načelu uvjetovanosti, i prethodno navedenim elementima dodjeljuje veća važnost?

ODGOVOR NA PITANJE 2/COM 1

Novi sporazum predviđen je kao sveobuhvatni sporazum kojim je obuhvaćeno više aspekata odnosa između EU-a i 79 zemalja AKP-a, te je gospodarska dimenzija jedna od njih.

Pitanja povezana s ljudskim pravima, temeljnim slobodama, demokracijom, vladavinom prava i dobrim upravljanjem te migracijama i mobilnosti i dalje će biti na središnjem mjestu u partnerstvu, što je vidljivo u okviru pregovaračkog mandata EU-a u kojem oni predstavljaju strateške prioritete.

Prema našem mišljenju budući će sporazum sadržavati odredbe kojima će stranke potvrditi svoju predanost promicanju, zaštiti i ostvarivanju ljudskih prava i temeljnih sloboda, koji su univerzalni i nedjeljivi, te promicanju vrijednosti demokracije, dobrog upravljanja, vladavine prava te načela nediskriminacije, ravnopravnosti i solidarnosti. Nadalje, stranke će se obvezati da će migracije i mobilnost pretvoriti u prilike i zajedno se suočiti s izazovima u tom području.

PITANJE 3/COM 2

Sabine Lösing

Predmet: Budući ustroj i provedba sporazumâ o gospodarskom partnerstvu

Sporazumi o gospodarskom partnerstvu (SGP) središnji su aspekt Sporazuma iz Cotonoua između EU-a i država AKP-a. Međutim, uvjeti SGP-ova promiču interese EU-a i često su štetni za gospodarstva partnerskih zemalja. Kako bi se potaknuo održivi razvoj ključno je osigurati poštene uvjete za olakšavanje razvoja lokalnih opskrbnih lanaca koji stvaraju dodanu vrijednost unutar država AKP-a. Povijesno se nijedna zemlja nije razvila na temelju liberalizacije trgovine u obliku koji zahtijeva EU.

Hoće li Komisija nastojati preispitati okvir za osmišljavanje i provedbu SGP-ova kako bi se zajamčili pravedni uvjeti trgovine za zemlje AKP-a?

ODGOVOR NA PITANJE 3/COM 2

Sporazumom iz Cotonoua utvrđeni su sveobuhvatni ciljevi iskorjenjivanja siromaštva i održivog razvoja te ključni elementi demokracije, ljudskih prava i vladavine prava. Okvir iz Cotonoua također predviđa razvojnu suradnju, uključujući Pomoć za trgovinu. Komisija je predložila da ti elementi i dalje budu okvir za sporazume o gospodarskom partnerstvu.

Komisija dijeli ciljeve promicanja kapaciteta opskrbe i stvaranja dodane vrijednosti u zemljama i regijama AKP-a. Sporazumi o gospodarskom partnerstvu tome pridonose stvaranjem mogućnosti za trgovinu i ulaganja, fleksibilnim pravilima o podrijetlu i ciljanom razvojnom potporom. Međutim, iako trgovinski sporazumi mogu uspostaviti prave poticaje, oni sami po sebi ne mogu stvoriti gospodarsku djelatnost. Zbog toga se, u skladu s novim Europskim konsenzusom o razvoju i ažuriranom strategijom EU-a Pomoć za trgovinu, osmišljavaju sveobuhvatni pristupi održivom ulaganju i stvaranju radnih mjesta na razini zemalja i regija.

Kako bi utvrdilo jesu li ti ciljevi ispunjeni, Komisija prati provedbu sporazumâ o gospodarskom partnerstvu. Isto tako, postoje i odredbe o redovitom preispitivanju sporazuma o gospodarskom partnerstvu radi ispitivanja njihove provedbe. Ono se provodi u suradnji s našim partnerskim zemljama i uz sudjelovanje dionika.

PITANJE 7/COM 3

Jo Leinen

Predmet: Inicijativa Kine „Jedan pojas, jedan put” te odnosi između EU-a i AKP-a

Budući da razvoj i ciljevi kineske inicijative „Jedan pojas, jedan put” postaju jasniji, Europska komisija kao odgovor razvija strategiju povezanosti s Azijom.

Budući da je inicijativa „Jedan pojas, jedan put” također jasno usmjerena na afričke zemlje te će stoga utjecati na odnose između AKP-a i EU-a, planira li Komisija sličnu strategiju za Afriku? Ako je to slučaj, s kojim ciljevima?

Ako nije, koje se mjere poduzimaju radi ublažavanja ili iskorištavanja učinaka inicijative „Jedan pojas, jedan put” na dotične zemlje?

ODGOVOR NA PITANJE 7/COM 3

U okviru Globalne strategije EU-a (1) prepoznata je rastuća gospodarska važnost Azije te se pozvalo na dosljedan pristup kineskoj strategiji povezanosti sa Zapadom.

EU radi na ostvarivanju strategije EU-a za povezivanje Europe i Azije, prvo preko Zajedničke komunikacije, nakon koje bi trebali uslijediti zaključci Vijeća.

Strategijom će se predstaviti europska vizija povezivosti i partnerstva s regijom, od propisa do dijaloga o politikama te od tehničke do financijske pomoći u području prometa, elektroenergetskih mreža, digitalnih veza i međuljudskih kontakata. Njome se nastoji postići održiva povezanost te pružiti pomoć državama u ispunjavanju ciljeva održivog razvoja i ciljeva Pariškog klimatskog sporazuma.

Uspostavit će se financijski mehanizmi za postizanje tih ciljeva, pri čemu će se kombinirati politički dijalog s javnim financijskim poticajima i mobilizacijom privatnog kapitala.

U geografskom će se smislu Zajednička komunikacija usredotočiti na Europu i Aziju, ali će imati širi utjecaj na svijet – bolje gospodarsko upravljanje i održivija ulaganja na lokalnoj razini imat će pozitivan učinak na globalnoj razini.

Inicijativa Kine „Jedan pojas, jedan put” stvorila je velika očekivanja u Africi kao polazište za nekoliko velikih infrastrukturnih projekata u skladu s Programom 2063. Afričke unije kako bi se promicao razvoj kontinenta.

U nedostatku transparentnog okvira i informacija koje se odnose na djelovanje Kine u Africi, procjena učinka inicijative „Jedan pojas, jedan put” u Africi te uključivanje Kine u uspostavljene koordinacijske mehanizme i dalje predstavljaju izazov. EU jača svoja partnerstva s različitim dionicima kako bi se poboljšali zajednički pristupi povezanosti i kako bi se osigurali novi alati za hvatanje u koštac s problemima npr. dužničke rizike te za procjenu učinka investicijskih projekata.

EU istovremeno provodi konstruktivnu suradnju s Kinom na bilateralnoj razini planiranom uspostavom dijaloga o pitanjima razvoja te je ponovno započeo dijalog o Africi. Time se omogućuju detaljnije razmjene stajališta o pristupima razvoju i Africi.

PITANJE 1/COM 4

Thierry Cornillet

Predmet: Potreba za poboljšanjem komunikacije o financijskim sredstvima EU-a i osposobljavanjem lokalnih dionika u sastavljanju prijava za njihove projekte

U radnim dokumentima Komisije u okviru srednjoročne revizije instrumenata za vanjsko financiranje vidljivo je da još nije isplaćen veliki dio sredstava namijenjenih za financiranje. Iako je provedeno određeno pojednostavnjenje, postupci su i dalje složeni. To bi situacija mogla dovesti do gubitka vjerodostojnosti za EU: naši partneri ponekad smatraju da ne želimo isplatiti namijenjena sredstva.

Bi li u okviru sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira Komisija mogla predložiti komunikacijski program i program za osposobljavanje usmjeren na lokalne dionike s naglaskom na sastavljanju prijava? Time bi im se omogućilo da se usklade s relevantnim kriterijima i povećaju mogućnosti za prihvaćanje njihovih projekata.

ODGOVOR NA PITANJE 1/COM 4

U Izvješću Komisije o preispitivanju provedbe instrumenata za vanjsko financiranje na sredini razdoblja smatra se da je izvršenja proračuna učinkovito. Posebno, kako je navedeno u radnom dokumentu službi o Europskom razvojnom fondu (ERF), njegova se provedba smatra učinkovitom s obzirom na to da odobreni udio proračuna iznosi 50 %, ugovoreni 31 %, a isplaćeni 13 % (lipanj 2017.) te uzimajući u obzir da je 11. ERF dosegnuo svoju ustaljenu brzinu djelovanja tek krajem 2016. godine.

U okviru tematskog programa Instrumenta za razvojnu suradnju (IRS) za organizacije civilnog društva, delegacije EU-a često organiziraju informativne sastanke lokalnih dionika na terenu o relevantnim pozivima na podnošenje prijava, njihovim ciljevima i zahtjevima u pogledu podnošenja prijava.

To se dopunjuje posebnim tečajevima za osposobljavanje. EU namjerava nastaviti s tim naporima tijekom razdoblja 2018. – 2020.

Nadalje, od 16. travnja 2018. akademija za međunarodnu suradnju i razvoj (DEVCO) (2) pruža besplatan pristup internetskom tečaju za osposobljavanje u pogledu međunarodne suradnje i razvoja, uključujući tečajeve o financijskom i ugovornom upravljanju.

Kad je riječ o sljedećem višegodišnjem financijskom okviru (VFO), Komisija prima na znanje iznesene preporuke koje će razmotriti i predložiti najučinkovitije načine poboljšanja aktivnosti informiranja i osposobljavanja namijenjenih lokalnim akterima u partnerskim zemljama.

PITANJE 4/COM 5

Nathalie Griesbeck

Predmet: Donošenje razvoja i stabilnosti regiji Sahela

Na konferenciji na visokoj razini o Sahelu održanoj 23. veljače 2018. u Bruxellesu dodijeljeno je 414 milijuna EUR za pomoć zajedničkim snagama skupine G5 Sahel. Skupina G5 Sahel obvezala se na ostvarivanje stabilnosti u regiji suzbijanjem terorizma i organiziranog kriminala.

Kako možemo osigurati da se tom financijskom potporom ne pridonosi samo sigurnosti regije nego i održivom razvoju Sahela, koji predstavlja plodno tlo za rast nasilnih ekstremističkih ideologija?

ODGOVOR NA PITANJE 4/COM 5

EU je već izrazito posvećen regiji Sahela s posebnim naglaskom na osjetljivim i prekograničnim područjima. Ukupna razvojna pomoć EU-a dodijeljena zemljama skupine G5 Sahel iznosi 3,8 milijardi EUR (2014. – 2020.), uključujući 1,7 milijardi EUR proračunske potpore. Uz financijsku pomoć država članica, razvojna pomoć EU-a toj regiji iznosi 8 milijardi EUR.

Sigurnosna situacija u regiji Sahela i dalje se pogoršava, kao što je nedavno pokazao veliki teroristički napad 2. ožujka u središtu Ouagadougoua, kao i trajni napadi na obrambene i sigurnosne snage na tromeđi Burkine Faso, Malija i Nigera te na operaciju Barkhane i MINUSMA-u (višedimenzionalna integrirana misija Ujedinjenih naroda za stabilizaciju u Maliju). Državna vlast nije prisutna na velikim područjima središnjeg i sjevernog Malija te na sjeveru Burkine Faso. Lokalnom stanovništvu manjka pristup osnovnim socijalnim uslugama. Temeljni uzroci nestabilnosti, osobito slabo političko, financijsko i sigurnosno upravljanje, i dalje potiču to stanje.

Kako bi se pridonijelo rješavanju tih izazova EU je posljednjih godina razvio sveobuhvatan pristup te potom integrirani pristup koji obuhvaća aspekte sigurnosti i razvoja. U okviru Strategije EU-a za Sahel i njezina regionalnog akcijskog plana Sahel je poslužio kao pravi primjer za razvoj integriranih politika i strategija EU-a koje se koriste instrumentima i aktivnostima koji uključuju čitav raspon diplomacije, razvoja, stabilizacije, humanitarne pomoći i sigurnosne politike.

EU je vrlo zadovoljan ishodom Konferencije o Sahelu održane 23. veljače 2018. u Bruxellesu. Preuzeta je obveza u ukupnom iznosu od 414 milijuna EUR za snage skupine G5 Sahel te je Konferencija na taj način označila prekretnicu u pogledu naših integriranih napora za mobilizaciju potpore Sahelu. EU je za potporu zajedničkim snagama skupine G5 Sahel osigurao 100 milijuna EUR iz Instrumenta mirovne pomoći za Afriku.

Kako bi se osigurali dugoročna stabilizacija i održivi razvoj u regiji cilj je EU-a također popratiti sigurnosne mjere trajnim razvojnim naporima u cilju povratka vladavine prava i osnovnih socijalnih usluga, posebno u osjetljivim područjima.

PITANJE 9/COM 6

Alpha Ousmane (Burkina Faso)

Predmet: Budućnost ERF-a

Trenutačno su u pripremi tri posebna memoranduma o razumijevanju s državama AKP-a. No što će se dogoditi s Europskim razvojnim fondom.

Pristup Europske unije dovodi do tri zabrinjavajuća pitanja:

| 1. | Gdje će se uspostaviti regionalni okvirni programi i kako će se njima upravljati? |
| --- | --- |

1.

Gdje će se uspostaviti regionalni okvirni programi i kako će se njima upravljati?

| 2. | Hoće li regionalnim okvirnim programom upravljati Afrička unija za dobrobit svih zemalja ili će svaka regija zadržati svoj regionalni okvirni program? |
| --- | --- |

2.

Hoće li regionalnim okvirnim programom upravljati Afrička unija za dobrobit svih zemalja ili će svaka regija zadržati svoj regionalni okvirni program?

| 3. | Kako će se upravljati situacijom u Magrebu, jer ta regija, iako ima poseban sporazum s Europskom unijom, nema svoj regionalni okvirni program? |
| --- | --- |

3.

Kako će se upravljati situacijom u Magrebu, jer ta regija, iako ima poseban sporazum s Europskom unijom, nema svoj regionalni okvirni program?

ODGOVOR NA PITANJE 9/COM 6

Komisija je nedavno donijela svoj prijedlog višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje nakon 2020. te će 14. lipnja objaviti svoje sektorske prijedloge za vanjsko djelovanje.

Kad je riječ o vanjskom djelovanju, uključujući razvojnu suradnju, Europska komisija predviđa znatno pojednostavnjenje kako bi se postiglo usklađenost i djelotvornost, bez narušavanja onoga što čini suradnju između EU-a i njegovih partnera posebnom: njezinu predvidljivost, usmjerenost na politiku i razinu financiranja.

U toj cjelokupnoj suradnji u području inovacija predlaže se da se Europski razvojni fond (ERF) integrira u sveobuhvatni instrument za susjedstvo, razvoj i suradnju u okviru proračuna EU-a, te bi se ključne značajke trebale promicati u okviru tog instrumenta.

Predloženi sveobuhvatni instrument imao bi dominantnu zemljopisnu komponentu, koja bi bila podijeljena po svjetskim regijama.

Financiranje regionalnih aktivnosti ili programa koja su trenutačno poznati kao regionalni okvirni programi bit će obrađeno u fazi programiranja.

Ne dovodeći u pitanje buduće rasprave i odluke, regionalna integracija i suradnja među partnerskim zemljama i dalje bi se mogla podupirati na različitim razinama. Unutar podkomponenti predviđenih u budućoj uredbi regionalni bi se programi po potrebi mogli osmisliti uz osiguravanje usklađenosti na razini afričkog kontinenta.

U okviru sveobuhvatnog instrumenta Magreb bi potpadao pod komponentu „susjedstvo”. I u ovom je slučaju pitanje regionalnog programiranja prvenstveno pitanje osmišljavanja programa, koje će se definirati u kasnijoj fazi.

PITANJE 10/COM 7

Marlene Mizzi

Predmet: Ciljevi održivog razvoja

Ciljevi održivog razvoja ciljevi su oko kojih su se dogovorile 193 zemlje, uključujući zajedničku obvezu da se ispuni 17 glavnih ciljeva povezanih s 169 manjih.

Uzimajući to u obzir, može li Komisija pojasniti svoje planove ulaganja u provedbu ciljeva održivog razvoja na razini EU-a i među našim partnerskim zemljama?

To je pitanje još važnije s obzirom na to da se ti ciljevi ne odnose samo na gospodarske politike nego i na pitanja socijalne nejednakosti te potrebu za zelenijim gospodarstvom i sigurnijim okružjem za sve generacije.

ODGOVOR NA PITANJE 10/COM 7

Europska komisija odlučila se na pristup koji se sastoji od dva koraka: (i) uključivanje ciljeva održivog razvoja u okvir europskih politika i prioritete Komisije i (ii) razmatranje naše dugoročne vizije i usredotočenost na sektorske politike nakon 2020. godine. U drugoj polovini 2018. očekuje se predstavljanje dokumenta za razmatranje „Ususret održivoj Europi do 2030.” o praćenju provedbe ciljeva održivog razvoja UN-a, uključujući Pariški sporazum o klimatskim promjenama. Ona će biti dio rasprave o budućnosti Europe i bit će podržana analizom „udaljenosti do postizanja ciljeva održivog razvoja” te pregledom postignuća EU-a u provedbi ciljeva održivog razvoja. Stvorena je platforma s više dionika za praćenje i razmjenu najboljih praksi provedbe ciljeva održivog razvoja te će pregled njihova angažmana i doprinosa također biti uključen u Prilog.

U vezi s provedbom ciljeva održivog razvoja kroz razvojnu suradnju EU i njegove države članice dogovorili su se u lipnju 2017. oko novog europskog konsenzusa o razvoju. Time se osigurava novi zajednički okvir razvojne politike za institucije EU-a i države članice, s daljnjim naglaskom na iskorjenjivanju siromaštva, istodobno uzimajući u obzir povezanost između razvojnih politika i humanitarne pomoći, okoliša, klimatskih promjena te migracijskih i sigurnosnih politika. Napori će se usmjeriti na rješavanje nejednakosti kako bi se osiguralo da nitko ne bude zapostavljen. Europski konsenzus već je obavijestio Vijeće o prijedlozima pregovaračkih smjernica o obnovljenom partnerstvu s državama AKP-a.

Nakon preuzimanja političkih obveza trebala bi uslijediti ulaganja. U tom pogledu ciljevi održivog razvoja temelje se na razmišljanju EU-a o sljedećem višegodišnjem financijskom okviru i budućim instrumentima. Komisija već ulaže u postizanje ciljeva održivog razvoja u partnerskim zemljama preko niza inicijativa. Prošle je godine pokrenuta inicijativa EU-a i UN-a pod nazivom „Spotlight”, u okviru koje EU osigurava 500 milijuna EUR za uklanjanje svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama. Očekuje se da će se planom za vanjska ulaganja EU-a u partnerskim zemljama u Africi i u susjedstvu EU-a do 2020. potaknuti ulaganja u iznosu većem od 44 milijardi EUR, uz doprinos Europske komisije u iznosu od 4,1 milijarde EUR. Osim toga, Komisija će pridonijeti novom zajedničkom fondu UN-a za Program do 2030. u iznosu od 30 milijuna EUR.

Komisija se, imajući na umu budućnost, obvezala na jačanje političkog dijaloga s partnerskim zemljama koji se temelji na ciljevima održivog razvoja te na potporu partnerskim zemljama u postizanju Programa do 2030. na nacionalnoj razini, među ostalim usklađivanjem njihovih nacionalnih razvojnih planova s ciljevima održivog razvoja.

PITANJE 6/COM 8

Catherine Bearder

Predmet: Nezakonita trgovina divljom faunom i florom te odnosi između AKP-a i EU-a

Komisija je prije dvije godine donijela Akcijski plan EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom, čiji je cilj 3.2. potaknuti jačanje globalnih partnerstava koja uključuju matične, tranzitne i ciljne zemlje.

Koje su države AKP-a utvrđene kao prioritetne zemlje za uspostavu pojačanog dijaloga i tehničke suradnje u području nezakonite trgovine divljom faunom i florom?

Koji su koraci poduzeti kako bi se ta tema uključila na sastancima na visokoj razini s regionalnim organizacijama kao što su Afrička unija (AU), Južnoafrička razvojna zajednica (SAP) i Istočnoafrička zajednica (EAC)?

Koliki je napredak ostvaren u korištenju trgovinskih instrumenata za djelovanje protiv nezakonite trgovine divljom faunom i florom? Jesu li takve odredbe uključene u sadašnje i buduće pregovore o sporazumima o slobodnoj trgovini između AKP-a i EU-a?

ODGOVOR NA PITANJE 6/COM 8

U okviru provedbe Akcijskog plana EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom iz 2016. EU i njegove države članice ulažu značajne resurse u korist mjera za jačanje partnerstava koja uključuju matične, tranzitne i ciljne zemlje. Na primjer, 2016. i 2017. dodijeljeno je oko 340 milijuna EUR za vanjsku razvojnu suradnju EU-a te se tim iznosom izravno pridonosi ostvarivanju ciljeva akcijskog plana.

Budući da je nezakonita trgovina divljom faunom i florom prisutna u svim zemljama AKP-a preko različitih proizvoda (slonovača, palisandrovina, ljuskavci, kornjače, ptice itd.), sve su države primile posebnu potporu u borbi protiv tog kaznenog djela, ali prioriteti su se odnosili na glavne regije opskrbe: Madagaskar, srednju Afriku, istočnu Afriku, zapadnu Afriku i južnu Afriku.

Programi koji se koriste za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom uključuju potporu međunarodnim organizacijama specijaliziranim za borbu protiv kriminala usmjerenog na divlju faunu i floru, kao što je Međunarodni konzorcij za borbu protiv kriminala povezanog s divljom faunom i florom. Promicanje uloge lokalnih zajednica u zaštiti divljih vrsta također je prioritet EU-a i njegovih država članica. Stoga programi uključuju više partnera na globalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i lokalnoj razini te obuhvaćaju čitav spektar aktivnosti: održivo upravljanje zaštićenim područjima, poboljšanje životnih uvjeta lokalnih zajednica gospodarskim aktivnostima i pružanjem usluga povezanih s ekosustavom (voda, energija, zeleni poslovi, meso divljači itd.) te razbijanje kriminalnih mreža.

EU je bio vrlo aktivan u suradnji s državama AKP-a na sastancima s regionalnim akterima kao što su Afrička unija, Udruženje država jugoistočne Azije, Južnoafrička razvojna zajednica i Gospodarska zajednica srednjoafričkih država, ali i forumi kao što je partnerstva za šume u porječju Konga. Nadalje, regionalna programska potpora povezana s okolišem te divljom faunom i florom uključuje partnerstvo s relevantnim regionalnim tijelima te njihovo sudjelovanje.

Zaštitne mjere u vezi s okolišem i održivost sastavni su dio rasprava o sporazumu o trgovinskom i gospodarskom partnerstvu u koje je uključen EU. Europska unija, na primjer, osigurava sve veći naglasak na usklađenost s Konvencijom o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka.

PITANJE 5/COM 9

György Hölvenyi

Predmet: Uloga vjerskih zajednica u upravljanju sukobima u državama AKP-a

Vjerske zajednice imaju neophodan potencijal za rješavanje sukoba u zemljama AKP-a pogođenima krizama. Vjerske zajednice i institucije nužno su dionici, ne isključivo u duhovnom smislu nego također i zbog velikog doprinosa socijalnoj stabilnosti i to zbog njihova vodstva i legitimnosti, što se vidi iz nedavnih primjera kao što je uloga katoličke biskupske konferencije u Kongu kao ključnog posrednika u pregovorima o političkoj tranziciji u DR Kongu.

Kako Komisija osigurava sudjelovanje vjerskih zajednica u naporima EU-a u upravljanju sukobima? Kako uzima u obzir njihove preporuke prilikom provedbe vanjskog djelovanja? Hoće li vjerske organizacije dugoročno sudjelovati u strukturama EU-a i AKP-a za suradnju i političkom dijalogu?

ODGOVOR NA PITANJE 5/COM 9

Vjerske zajednice, kao i religija u širem smislu, mogu imati važnu ulogu u sprečavanju sukoba, upravljanju sukobima i njihovu rješavanju. One često mirovnim procesima mogu pružiti jedinstvene duhovne, moralne, socijalne, a ponekad i političke kapacitete.

Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) i službe Europske komisije često surađuju s njima u sprečavanju sukoba, upravljanju sukobima i njihovu rješavanju.

U zemljama AKP-a Komisija je u kontaktu s velikim brojem različitih organizacija, aktera i dionika za podršku medijaciji, uključujući djelovanje na vjerskoj dimenziji, kao što su Mreža religijskih i tradicionalnih mirovnih posrednika, Međunarodni centar kralja Abdullaha Bin Abdulaziza za međuvjerski i međukulturni dijalog te Organizaciju islamske suradnje. Na primjer, surađujemo sa zajednicom Sant’Egidio u Srednjoafričkoj Republici.

U nekim je slučajevima, kao na primjer u Demokratskoj Republici Kongu, katolička biskupska konferencija zaista odigrala važnu ulogu u postizanja sporazuma, dok je u drugim slučajevima uloga vjerskih vođa možda prenaglašena, ili čak instrumentalizirana.

Ovisno o situaciji i lokalnom kontekstu Europska komisija može poduprijeti sudjelovanje vjerskih zajednica u dijalozima i savjetovanjima. Također može pružiti tehničku podršku vjerskim dionicima koji su uključeni u mirovne procese.

Međutim, tu vjersku dimenziju treba ocijeniti pomnom analizom pitanja o kojima je riječ i dionika koji sudjeluju. EU mora osigurati da njegova procjena uloge religije bude dovoljno iznijansirana te da priznaje složene odnose među svim pokretačima sukoba i njihovim promjenama. Kao što je naglašeno u izvješću izvjestitelja Ujedinjenih naroda o slobodi vjeroispovijesti ili uvjerenja iz 2015. osobito je važno razumjeti ljudsko djelovanje kojim se religija iskorištava za političke svrhe.

Konkretno, kroz program „Međukulturalni dijalog i kultura” (Instrument za razvojnu suradnju – IRS) u odabranim zemljama AKP-a ojačat će se kulturni pluralizam i međukulturno razumijevanje, uključujući aspekte koji se odnose na religiju ili uvjerenje. Odabrano je pet projekata u ukupnom iznosu od 10 milijuna EUR čija je provedba počela početkom 2018.

Prednost se daje mjerama koje se odvijaju u zemljama s nestabilnim situacijama ili koje trpe posljedice važnih tokova raseljenih osoba ili nezakonitih migranata: odabrani projekti provest će se u Beninu, Burkini Faso, Burundiju, Kamerunu, Côte d’Ivoireu, Demokratskoj Republici Kongo, Egiptu, Keniji, Maliju, Nigeru, Nigeriji, Ruandi, Senegalu, Južnom Sudanu, Tanzaniji, Togu, Ugandi i Zimbabveu te Siriji, Iraku i Libanonu.

Projektima se koristi utjecaj vjerskih vođa na promicanje kulturne raznolikosti i poštovanja jednakog dostojanstva svih muškaraca i žena kroz međuvjerski i međukulturni dijalog i suradnju. Vjerske su skupine i zajednice kao takve među ciljnim skupinama za mjere izgradnje kapaciteta.

Osim toga, cilj ovog poziva na podnošenje prijedloga u okviru Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava (EIDHR) usmjeren je na jačanje „međusobnog razumijevanja i poštovanja među pojedincima različitih vjeri ili bez vjerskih uvjerenja, čime se doprinosi stvaranju uključivih zajednica i društava koji prihvaćaju raznolikost i koji su u stanju riješiti moguće sukobe na miran način”. Mjere civilnog društva usmjerene na zemlje AKP-a ispunjavaju uvjete za dobivanje potpore. Projekti će se birati tijekom 2018. (okvirni iznos 5 milijuna EUR).

PITANJE 8/COM 10

Laura Agea

Predmet: Buduća reforma ZPP-a i učinak na zemlje AKP-a

Više studija potvrđuju izravan učinak zajedničke poljoprivredne politike EU-a (ZPP) na zemlje AKP-a. Nažalost, taj učinak nije uvijek pozitivan. EU, kao najvažniji uvoznik poljoprivrednih proizvoda iz zemalja AKP-a, ima ključnu ulogu u međunarodnom poljoprivrednom tržištu i globalnoj sigurnosti opskrbe hranom. Naš je ključni izazov uskladiti buduću reformu ZPP-a s obvezama EU-a u okviru globalnog programa održivog razvoja (ciljevi održivog razvoja, Pariški sporazum itd.).

Koji su instrumenti predviđeni u ustroju budućeg ZPP-a za poboljšanje pozitivnog učinka na zemlje u razvoju i daljnje poštovanje naših obveza s obzirom na održivi razvoj i sigurnost hrane?

ODGOVOR NA PITANJE 8/COM 10

U novom Europskom konsenzusu o razvoju iz lipnja 2017. potvrđena je važnost usklađenosti politika radi razvoja (PCD) u svrhu postizanja ciljeva održivog razvoja.

Poljoprivreda je neodvojivo povezana s pitanjima kao što su radna mjesta, hrana, zrak, klimatske promjene, voda, tlo i biološka raznolikost te stoga ima značajnu ulogu u Programu održivog razvoja do 2030. Tek je započelo dugo putovanje prema ostvarenju ciljeva održivog razvoja, a poljoprivredni sektor ima priliku pokazati da može biti dio rješenja.

Uzastopne reforme zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) tijekom posljednjih 25 godina postupno su povećale tržišnu orijentaciju ZPP-a (3), poboljšavajući pritom njezinu okolišnu i klimatsku učinkovitost (4). Te su reforme naglasile glavne ciljeve ZPP-a, kojima se želi osigurati održiva proizvodnja hrane, održivo upravljanje prirodnim resursima i djelovanje u području klime te uravnotežen teritorijalni razvoj u Europskoj uniji.

Cilj je trenutačne revizije ZPP-a također dodatno pridonijeti međunarodnim obvezama EU-a. U Komunikaciji naslovljenoj „Budućnost hrane i poljoprivrede” iz studenog 2017. utvrđene su široke političke smjernice (5), među ostalim o međunarodnoj dimenziji ZPP-a. One su detaljnije opisane u zakonodavnom prijedlogu o zajedničkoj poljoprivrednoj politici za razdoblje nakon 2020. koji je Komisija nedavno donijela.

EU je očito predan pomaganju zemljama u razvoju da integriraju svoje poljoprivredne sektore u svjetski trgovinski sustav i dijele koristi globalnog gospodarstva (6). Svjestan je da se to može postići samo ako partnerske zemlje preuzmu inicijativu. EU trenutačno surađuje s više od 60 partnerskih zemalja u području održive poljoprivrede i sigurnosti opskrbe hranom (7). U pogledu Afrike težište je na potpori politikama, poticanju odgovornih ulaganja u ruralnim područjima i potpori poljoprivredno-prehrambenom sektoru, kako bi se afričkim zemljama pomoglo u iskorištavanju potencijala njihova poljoprivrednog sektora i da odgovore na potrebe svojih građana.

U travnju je Komisija osnovala radnu skupinu koja se sastoji od stručnjaka iz EU-a i Afrike kako bi pružila savjete i osmislila preporuke za jačanje partnerstva između EU-a i Afričke unije u području hrane i poljoprivrede te jačanje uloge EU-a u stvaranju radnih mjesta u Africi u poljoprivredi, poljoprivrednom poslovanju i poljoprivrednoj industriji.

PITANJE 11/COM 11

Neena Gill

Predmet: Humanitarna pomoć DR Kongu

Godine 2017. humanitarna pomoć DR Kongu bila je na najnižoj razini u proteklom desetljeću.

Humanitarna pomoć EU-a za tu zemlju prošle je godine bila 4 milijuna EUR manja nego 2016. godine.

U listopadu 2017. UN je službeno proglasio izvanredno stanje treće razine u DR Kongu, s posebnim naglaskom na pokrajine Kasai, Tanganyiku i Južni Kivu.

| 1. | Koliki je trenutačni globalni jaz u financiranju za humanitarnu situaciju u DR Kongu? |
| --- | --- |

1.

Koliki je trenutačni globalni jaz u financiranju za humanitarnu situaciju u DR Kongu?

| 2. | Je li Komisija od listopada 2017. poduzela mjere za povećanje humanitarne pomoći DR Kongu? |
| --- | --- |

2.

Je li Komisija od listopada 2017. poduzela mjere za povećanje humanitarne pomoći DR Kongu?

ODGOVOR NA PITANJE 11/COM 11

S obzirom na pogoršanje humanitarne situacije u Demokratskoj Republici Kongu (DR Kongo) u Ženevi je 13. travnja 2018. održana prva međunarodna humanitarna konferencija o DR Kongu. Konferenciju su zajednički organizirali UN, EU i Nizozemska. Sudjelovala je 101 delegacija, uključujući 22 delegacije iz država članica EU-a. Preuzete su obveze i najavljena pomoć od 528,1 milijuna USD 2018. za humanitarni odgovor na krizu u DR Kongu. Europska komisija najavila je pomoć u iznosu od 77,1 milijuna EUR za DR Kongo 2018. te su države članice EU-a najavile dodatnih 246 milijuna USD kako bi obveza EU-a iznosila dvije trećine ukupnog iznosa.

Prema UN-u plan za humanitarnu pomoć za DR Kongo za 2018. zahtijeva 1,68 milijardi EUR te se ondje nalazi 13,1 milijun osoba kojima je potrebna pomoć.

UN je 20. listopada 2017. na šest mjeseci proglasio izvanredno stanje treće razine, koja predstavlja najvišu razinu, s naglaskom na pokrajine Južni Kivu, Tanganyiku i Kasai. Izvanredno stanje treće razine deaktivirano je 20. travnja 2018., s obzirom na to da su, prema UN-u, uglavnom dosegnute referentne vrijednosti za učinkovitu mobilizaciju međunarodnog kapaciteta za jačanje humanitarne pomoći.

Europska komisija podupire humanitarne operacije u DR Kongu još od 1994. godine. Ona podupire odgovor na osnovne humanitarne potrebe, uključujući pomoć u hrani, prehrani, zdravstvenim uslugama, zaštiti, smještaju, vodi, sanitarnim uslugama i higijeni, obrazovanju u kriznim situacijama te logistici i koordinaciji humanitarne pomoći. Njih će 2018. dopuniti aktivnosti medijacije, pomirenja i izgradnje otpornosti koje se financiraju iz drugih instrumenata koji su na raspolaganju Europskoj komisiji, uz već znatno financiranje razvoja u DR Kongu.

---

(1)  https://europa.eu/globalstrategy/sites/globalstrategy/files/eugs_hr_version.pdf

(2)  https://webgate.ec.europa.eu/devco-academy/

(3)  To se postiže minimiziranjem mjera s učincima koji narušavaju proizvodnju i trgovinu. Trenutačno više od 90 % potpore koju EU dodjeljuje poljoprivrednicima više nije povezano s količinom ili vrstom proizvoda te stoga ne narušava trgovinu. Tržišne mjere ograničene su na razine sigurnosnih mreža samo za slučaj krize, a izvozne subvencije uklonjene su u prosincu 2015. godine.

(4)  Posebni instrumenti ZPP-a koji su usmjereni na održivu proizvodnju hrane uključuju obvezne (višestruka sukladnost, ekologizacija) i dobrovoljne mjere (u okviru politike ruralnog razvoja). Potpora dodijeljena poljoprivrednicima u EU-u stoga odražava njihove napore i provedbu mjera kojima se jamči održiva poljoprivreda.

(5)  Uključuje i jasnu naznaku da budući ZPP mora imati veću ulogu u provedbi rezultata sastanka na vrhu u Valetti kako bi se riješili glavni uzroci migracija. Na primjer, iskorištavanje znanja i inovacija te produbljivanje suradnje u području istraživanja i inovacija u poljoprivredi, istraživanje projekata osposobljavanja i razmjene te jačanje strateške suradnje u pogledu politika i dijaloga s Afričkom unijom o pitanjima povezanima s poljoprivredom i ruralnim razvojem.

(6)  EU svim najmanje razvijenim zemljama odobrava pristup bez carina i kvota, a sporazumi o gospodarskom partnerstvu omogućuju zemljama partnerima da zaštitite svoje osjetljive poljoprivredne proizvode od posljedica liberalizacije, bilo njihovim potpunim isključivanjem bilo dopuštanjem snažnih zaštitnih mjera koje je moguće upotrijebiti za zaštitu od iznenadnih povećanja uvoza.

(7)  U tu je svrhu u razdoblju 2014. – 2020. dodijeljeno 8,5 milijardi EUR razvojne pomoći EU-a.

---