# Europeiska unionens C 346/27 s

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 346 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 61 årgången27 september 2018 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 346

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

61 årgången27 september 2018

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2017–2018Sammanträdena den 2–5 oktober 2017
  Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 109, 22.3.2018 .
  ANTAGNA TEXTERSammanträdena den 23–26 oktober 2017
  Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 138, 19.4.2018 .

  Den text som antogs den 25 oktober 2017 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2015 har offentliggjorts i  EUT L 318, 2.12.2017 .
  ANTAGNA TEXTER | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2017–2018Sammanträdena den 2–5 oktober 2017
  Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 109, 22.3.2018 .
  ANTAGNA TEXTERSammanträdena den 23–26 oktober 2017
  Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 138, 19.4.2018 .

  Den text som antogs den 25 oktober 2017 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2015 har offentliggjorts i  EUT L 318, 2.12.2017 .
  ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 109, 22.3.2018 .

Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 138, 19.4.2018 .

Den text som antogs den 25 oktober 2017 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2015 har offentliggjorts i  EUT L 318, 2.12.2017 .

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 3 oktober 2017 |
| 2018/C 346/01 | Europaparlamentets resolution av den 3 oktober 2017 om läget i förhandlingarna med Förenade kungariket (2017/2847(RSP)) | 2 |
| 2018/C 346/02 | Europaparlamentets resolution av den 3 oktober 2017 om kvinnors ekonomiska egenmakt i den privata och den offentliga sektorn i EU (2017/2008(INI)) | 6 |
| 2018/C 346/03 | Europaparlamentets resolution av den 3 oktober 2017 om det krympande utrymmet för det civila samhället i utvecklingsländerna (2016/2324(INI)) | 20 |
| 2018/C 346/04 | Europaparlamentets resolution av den 3 oktober 2017 om kampen mot it-brottslighet (2017/2068(INI)) | 29 |
| 2018/C 346/05 | Europaparlamentets resolution av den 3 oktober 2017 om EU:s politiska förbindelser med Asean (2017/2026(INI)) | 44 |
| | Onsdagen den 4 oktober 2017 |
| 2018/C 346/06 | Europaparlamentets resolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till kommissionens förordning om ändring av bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 genom angivande av vetenskapliga kriterier för att fastställa hormonstörande egenskaper (D048947/06 – 2017/2801(RPS)) | 52 |
| 2018/C 346/07 | Europaparlamentets resolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan FG72 × A5547-127, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (D051972 – 2017/2879(RSP)) | 55 |
| 2018/C 346/08 | Europaparlamentets resolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-44406-6 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (D051971 – 2017/2878(RSP)) | 60 |
| 2018/C 346/09 | Europaparlamentets resolution av den 4 oktober 2017 om avskaffande av barnäktenskap (2017/2663(RSP)) | 66 |
| 2018/C 346/10 | Europaparlamentets resolution av den 4 oktober 2017 om FN:s klimatkonferens 2017 – COP 23 i Bonn, Tyskland (2017/2620(RSP)) | 70 |
| | Torsdagen den 5 oktober 2017 |
| 2018/C 346/11 | Europaparlamentets resolution av den 5 oktober 2017 om situationen för personer med albinism i Afrika, särskilt i Malawi (2017/2868(RSP)) | 82 |
| 2018/C 346/12 | Europaparlamentets resolution av den 5 oktober 2017 om fallen med de krimtatariska ledarna Achtem Tjijgoz och Ilmi Umerov samt journalisten Mykola Semena (2017/2869(RSP)) | 86 |
| 2018/C 346/13 | Europaparlamentets resolution av den 5 oktober 2017 om situationen i Maldiverna (2017/2870(RSP)) | 90 |
| 2018/C 346/14 | Europaparlamentets resolution av den 5 oktober 2017 om kriminalvårdssystem och fängelseförhållanden (2015/2062(INI)) | 94 |
| | Tisdagen den 24 oktober 2017 |
| 2018/C 346/15 | Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2017 om kontroll av utgifterna för EU:s ungdomsgaranti och övervakning av garantins kostnadseffektivitet (2016/2242(INI)) | 105 |
| 2018/C 346/16 | Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandeförordning om förnyelse av godkännandet av det verksamma ämnet glyfosat i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (D053565-01 – 2017/2904(RSP)) | 117 |
| 2018/C 346/17 | Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (D052754 – 2017/2905(RSP)) | 122 |
| 2018/C 346/18 | Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan 305423 x 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (D052752 – 2017/2906(RSP)) | 127 |
| 2018/C 346/19 | Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad raps av typ MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) och MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (D052753 – 2017/2907(RSP)) | 133 |
| 2018/C 346/20 | Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2017 om diskussionsunderlaget om framtiden för EU:s finanser (2017/2742(RSP)) | 139 |
| 2018/C 346/21 | Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2017 om legitima åtgärder för att skydda visselblåsare som agerar i allmänhetens intresse när de lämnar ut konfidentiella uppgifter om företag och offentliga organ (2016/2224(INI)) | 143 |
| 2018/C 346/22 | Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2017 om minimiinkomstpolitik som ett sätt att bekämpa fattigdom (2016/2270(INI)) | 156 |
| | Onsdagen den 25 oktober 2017 |
| 2018/C 346/23 | Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2017 om aspekter som rör de grundläggande rättigheterna i integreringen av romer i EU: kampen mot antiziganism (2017/2038(INI)) | 171 |
| | Torsdagen den 26 oktober 2017 |
| 2018/C 346/24 | Europaparlamentets resolution av den 26 oktober 2017 om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG av den 21 april 2004 om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (miljöansvarsdirektivet) (2016/2251(INI)) | 184 |
| 2018/C 346/25 | Europaparlamentets resolution av den 26 oktober 2017 om bekämpandet av sexuella trakasserier och övergrepp i EU (2017/2897(RSP)) | 192 |
| 2018/C 346/26 | Europaparlamentets resolution av den 26 oktober 2017 om den ekonomiska politiken i euroområdet 2017/2114(INI)) | 200 |
| 2018/C 346/27 | Europaparlamentets resolution av den 26 oktober 2017 med parlamentets rekommendation till rådet om det föreslagna förhandlingsmandatet för handelsförhandlingarna med Australien (2017/2192(INI)) | 212 |
| 2018/C 346/28 | Europaparlamentets resolution av den 26 oktober 2017 med parlamentets rekommendation till rådet om det föreslagna förhandlingsmandatet för handelsförhandlingarna med Nya Zeeland (2017/2193(INI)) | 219 |
| 2018/C 346/29 | Europaparlamentets resolution av den 26 oktober 2017 om kontroll av unionsrättens tillämpning 2015 (2017/2011(INI)) | 226 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 3 oktober 2017

2018/C 346/01

Europaparlamentets resolution av den 3 oktober 2017 om läget i förhandlingarna med Förenade kungariket (2017/2847(RSP))

2

2018/C 346/02

Europaparlamentets resolution av den 3 oktober 2017 om kvinnors ekonomiska egenmakt i den privata och den offentliga sektorn i EU (2017/2008(INI))

6

2018/C 346/03

Europaparlamentets resolution av den 3 oktober 2017 om det krympande utrymmet för det civila samhället i utvecklingsländerna (2016/2324(INI))

20

2018/C 346/04

Europaparlamentets resolution av den 3 oktober 2017 om kampen mot it-brottslighet (2017/2068(INI))

29

2018/C 346/05

Europaparlamentets resolution av den 3 oktober 2017 om EU:s politiska förbindelser med Asean (2017/2026(INI))

44

Onsdagen den 4 oktober 2017

2018/C 346/06

Europaparlamentets resolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till kommissionens förordning om ändring av bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 genom angivande av vetenskapliga kriterier för att fastställa hormonstörande egenskaper (D048947/06 – 2017/2801(RPS))

52

2018/C 346/07

Europaparlamentets resolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan FG72 × A5547-127, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (D051972 – 2017/2879(RSP))

55

2018/C 346/08

Europaparlamentets resolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-44406-6 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (D051971 – 2017/2878(RSP))

60

2018/C 346/09

Europaparlamentets resolution av den 4 oktober 2017 om avskaffande av barnäktenskap (2017/2663(RSP))

66

2018/C 346/10

Europaparlamentets resolution av den 4 oktober 2017 om FN:s klimatkonferens 2017 – COP 23 i Bonn, Tyskland (2017/2620(RSP))

70

Torsdagen den 5 oktober 2017

2018/C 346/11

Europaparlamentets resolution av den 5 oktober 2017 om situationen för personer med albinism i Afrika, särskilt i Malawi (2017/2868(RSP))

82

2018/C 346/12

Europaparlamentets resolution av den 5 oktober 2017 om fallen med de krimtatariska ledarna Achtem Tjijgoz och Ilmi Umerov samt journalisten Mykola Semena (2017/2869(RSP))

86

2018/C 346/13

Europaparlamentets resolution av den 5 oktober 2017 om situationen i Maldiverna (2017/2870(RSP))

90

2018/C 346/14

Europaparlamentets resolution av den 5 oktober 2017 om kriminalvårdssystem och fängelseförhållanden (2015/2062(INI))

94

Tisdagen den 24 oktober 2017

2018/C 346/15

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2017 om kontroll av utgifterna för EU:s ungdomsgaranti och övervakning av garantins kostnadseffektivitet (2016/2242(INI))

105

2018/C 346/16

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandeförordning om förnyelse av godkännandet av det verksamma ämnet glyfosat i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (D053565-01 – 2017/2904(RSP))

117

2018/C 346/17

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (D052754 – 2017/2905(RSP))

122

2018/C 346/18

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan 305423 x 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (D052752 – 2017/2906(RSP))

127

2018/C 346/19

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad raps av typ MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) och MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (D052753 – 2017/2907(RSP))

133

2018/C 346/20

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2017 om diskussionsunderlaget om framtiden för EU:s finanser (2017/2742(RSP))

139

2018/C 346/21

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2017 om legitima åtgärder för att skydda visselblåsare som agerar i allmänhetens intresse när de lämnar ut konfidentiella uppgifter om företag och offentliga organ (2016/2224(INI))

143

2018/C 346/22

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2017 om minimiinkomstpolitik som ett sätt att bekämpa fattigdom (2016/2270(INI))

156

Onsdagen den 25 oktober 2017

2018/C 346/23

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2017 om aspekter som rör de grundläggande rättigheterna i integreringen av romer i EU: kampen mot antiziganism (2017/2038(INI))

171

Torsdagen den 26 oktober 2017

2018/C 346/24

Europaparlamentets resolution av den 26 oktober 2017 om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG av den 21 april 2004 om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (miljöansvarsdirektivet) (2016/2251(INI))

184

2018/C 346/25

Europaparlamentets resolution av den 26 oktober 2017 om bekämpandet av sexuella trakasserier och övergrepp i EU (2017/2897(RSP))

192

2018/C 346/26

Europaparlamentets resolution av den 26 oktober 2017 om den ekonomiska politiken i euroområdet 2017/2114(INI))

200

2018/C 346/27

Europaparlamentets resolution av den 26 oktober 2017 med parlamentets rekommendation till rådet om det föreslagna förhandlingsmandatet för handelsförhandlingarna med Australien (2017/2192(INI))

212

2018/C 346/28

Europaparlamentets resolution av den 26 oktober 2017 med parlamentets rekommendation till rådet om det föreslagna förhandlingsmandatet för handelsförhandlingarna med Nya Zeeland (2017/2193(INI))

219

2018/C 346/29

Europaparlamentets resolution av den 26 oktober 2017 om kontroll av unionsrättens tillämpning 2015 (2017/2011(INI))

226

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Tisdagen den 3 oktober 2017 |
| 2018/C 346/30 | P8_TA(2017)0362Begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 oktober 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2011/65/EU om begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning (COM(2017)0038 – C8-0021/2017 – 2017/0013(COD))P8_TC1-COD(2017)0013Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 3 oktober 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/... om ändring av direktiv 2011/65/EU om begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning | 234 |
| 2018/C 346/31 | P8_TA(2017)0363Förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder som ska tillämpas i konventionsområdet för Iccat ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 oktober 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om införande av förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder som ska tillämpas i konventionsområdet för Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat) och om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1936/2001, (EG) nr 1984/2003 och (EG) nr 520/2007 (COM(2016)0401 – C8-0224/2016 – 2016/0187(COD))P8_TC1-COD(2016)0187Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 3 oktober 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om införande av förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder som ska tillämpas i konventionsområdet för Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat) och om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1936/2001, (EG) nr 1984/2003 och (EG) nr 520/2007 | 236 |
| | Onsdagen den 4 oktober 2017 |
| 2018/C 346/32 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet om inrättande av den internationella stiftelsen EU–LAC (11342/2016 – C8-0458/2016 – 2016/0217(NLE)) | 238 |
| 2018/C 346/33 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till rådets beslut om inledande av tillämpningen av vissa bestämmelser i Schengenregelverket rörande Informationssystemet för viseringar i Republiken Bulgarien och Rumänien (10161/2017 – C8-0224/2017 – 2017/0808(CNS)) | 239 |
| 2018/C 346/34 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av uppgifter ur fordonsregister i Republiken Tjeckien (09893/2017 – C8-0197/2017 – 2017/0806(CNS)) | 240 |
| 2018/C 346/35 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av fingeravtrycksuppgifter med Portugal (09898/2017 – C8-0213/2017 – 2017/0807(CNS)) | 241 |
| 2018/C 346/36 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av fingeravtrycksuppgifter i Grekland (10476/2017 – C8-0230/2017 – 2017/0809(CNS)) | 242 |
| 2018/C 346/37 | P8_TA(2017)0373Säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2009/45/EG om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg (COM(2016)0369 – C8-0208/2016 – 2016/0170(COD))P8_TC1-COD(2016)0170Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 oktober 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/... om ändring av direktiv 2009/45/EG om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg | 243 |
| 2018/C 346/38 | P8_TA(2017)0374Registrering av personer som färdas ombord på passagerarfartyg som ankommer till eller avgår från hamnar i gemenskapens medlemsstater ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 98/41/EG om registrering av personer som färdas ombord på passagerarfartyg som ankommer till eller avgår från hamnar i gemenskapens medlemsstater och om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/65/EU om rapporteringsformaliteter för fartyg som ankommer till och/eller avgår från hamnar i medlemsstaterna (COM(2016)0370 – C8-0209/2016 – 2016/0171(COD))P8_TC1-COD(2016)0171Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 oktober 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/... om ändring av rådets direktiv 98/41/EG om registrering av personer som färdas ombord på passagerarfartyg som ankommer till eller avgår från hamnar i gemenskapens medlemsstater och av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/65/EU om rapporteringsformaliteter för fartyg som ankommer till och/eller avgår från hamnar i medlemsstaterna | 244 |
| 2018/C 346/39 | P8_TA(2017)0375Inspektionssystem för säker drift av ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg i reguljär trafik ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ett inspektionssystem för säker drift av ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg i reguljär trafik och om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/16/EG om hamnstatskontroll och om upphävande av rådets direktiv 1999/35/EG (COM(2016)0371 – C8-0210/2016 – 2016/0172(COD))P8_TC1-COD(2016)0172Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 oktober 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/... om ett inspektionssystem för säker drift av ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg i reguljär trafik och om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/16/EG och om upphävande av rådets direktiv 1999/35/EG | 245 |
| | Torsdagen den 5 oktober 2017 |
| 2018/C 346/40 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 oktober 2017 om utkastet till rådets förordning om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (09941/2017) – C8-0229/2017 – 2013/0255(APP)) | 246 |
| | Tisdagen den 24 oktober 2017 |
| 2018/C 346/41 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående, på unionens vägnar, av Europa-Medelhavsavtalet om luftfart mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan (15653/2016 – C8-0094/2017 – 2006/0048(NLE)) | 247 |
| 2018/C 346/42 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2017 om förslaget till rådets beslut om ändring av rådets beslut nr 189/2014/EU om tillstånd för Frankrike att tillämpa en nedsatt sats för vissa indirekta skatter på traditionell rom som framställs i Guadeloupe, Franska Guyana, Martinique och Réunion och om upphävande av beslut 2007/659/EG (COM(2017)0297 – C8-0212/2017 – 2017/0127(CNS)) | 248 |
| 2018/C 346/43 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2017 om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EU) nr 560/2014 av den 6 maj 2014 om bildande av det gemensamma företaget för biobaserade industrier (COM(2017)0068 – C8-0118/2017 – 2017/0024(NLE)) | 249 |
| 2018/C 346/44 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2017 om utkastet till rådets genomförandebeslut om att underställa N-fenyl-N-[1-(2-fenyletyl)piperidin-4-yl]furan-2-karboxamid (furanylfentanyl) kontrollåtgärder (11212/2017 – C8-0242/2017 – 2017/0152(NLE)) | 253 |
| 2018/C 346/45 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2017 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets rambeslut 2004/757/RIF i syfte att inkludera nya psykoaktiva substanser i definitionen av narkotika och om upphävande av rådets beslut 2005/387/RIF (10537/1/2017 – C8-0325/2017 – 2013/0304(COD)) | 254 |
| 2018/C 346/46 | Europaparlamentets ändringar antagna den 24 oktober 2017 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av bestämmelser om tillhandahållande på marknaden av CE-märkta gödselprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 1069/2009 och (EG) nr 1107/2009 (COM(2016)0157 – C8–0123/2016 – 2016/0084(COD)) | 255 |
| 2018/C 346/47 | P8_TA(2017)0393Informationsutbyte, system för tidig varning och riskbedömningsförfarande avseende nya psykoaktiva ämnen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1920/2006 vad gäller informationsutbyte, system för tidig varning och riskbedömningsförfarande avseende nya psykoaktiva ämnen (COM(2016)0547 – C8-0351/2016 – 2016/0261(COD))P8_TC1-COD(2016)0261Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 oktober 2017 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om ändring av förordning (EG) nr 1920/2006 vad gäller informationsutbyte, och ett system för tidig varning och riskbedömningsförfarande, avseende nya psykoaktiva substanser | 362 |
| 2018/C 346/48 | P8_TA(2017)0394Den gemensamma fiskeripolitiken: genomförande av landningsskyldigheten ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1380/2013 om den gemensamma fiskeripolitiken (COM(2017)0424 – C8-0239/2017 – 2017/0190(COD))P8_TC1-COD(2017)0190Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 oktober 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om ändring av förordning (EU) nr 1380/2013 om den gemensamma fiskeripolitiken | 363 |
| 2018/C 346/49 | Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2017 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 5/2017 för budgetåret 2017 med finansiering av Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU) och ökning av reserven för katastrofbistånd, efter revideringen av förordningen om den fleråriga budgetramen (12441/2017 – C8-0351/2017 – 2017/2135(BUD)) | 364 |
| 2018/C 346/50 | Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ianspråktagande av flexibilitetsmekanismen för finansiering av Europeiska fonden för hållbar utveckling (COM(2017)0480 – C8-0235/2017 – 2017/2134(BUD)) | 366 |
| | Onsdagen den 25 oktober 2017 |
| 2018/C 346/51 | Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 21 september 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/97 med avseende på produkttillsyn och styrningskrav för försäkringsföretag och försäkringsförmedlare (C(2017)06218 – 2017/2854(DEA)) | 369 |
| 2018/C 346/52 | Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 21 september 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/97 vad gäller informationskrav och uppföranderegler för distribution av försäkringsbaserade investeringsprodukter (C(2017)06229 – (2017/2855(DEA)) | 370 |
| 2018/C 346/53 | Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 22 september 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 med avseende på tekniska standarder för tillsyn av indirekta clearingarrangemang (C(2017)06268 – (2017/2860(DEA)) | 371 |
| 2018/C 346/54 | Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 22 september 2017 om ändring av kommissionens delegerade förordning (EU) nr 149/2013 med avseende på tekniska standarder för tillsyn av indirekta clearingarrangemang (C(2017)06270 – (2017/2859(DEA)) | 373 |
| 2018/C 346/55 | Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2017 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2018 (11815/2017 – C8-0313/2017 – 2017/2044(BUD)) | 375 |
| 2018/C 346/56 | P8_TA(2017)0410Skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 oktober 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets ändring av direktiv 2004/37/EG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (COM(2016)0248 – C8-0181/2016 – 2016/0130(COD))P8_TC1-COD(2016)0130Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 25 oktober 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/... om ändring av direktiv 2004/37/EG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet | 389 |
| 2018/C 346/57 | P8_TA(2017)0411Inrättande av ett in- och utresesystem som har till syfte att registrera in- och utreseuppgifter för tredjelandsmedborgare som passerar Europeiska unionens yttre gränser ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 oktober 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett in- och utresesystem som har till syfte att registrera in- och utreseuppgifter och uppgifter om nekad inresa för tredjelandsmedborgare som passerar Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser och om fastställande av villkoren för åtkomst till in- och utresesystemet för brottsbekämpande ändamål och om ändring av förordning (EG) nr 767/2008 och förordning (EU) nr 1077/2011 (COM(2016)0194 – C8-0135/2016 – 2016/0106(COD))P8_TC1-COD(2016)0106Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 25 oktober 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om inrättande av ett in- och utresesystem för registrering av in- och utreseuppgifter och av uppgifter om nekad inresa för tredjelandsmedborgare som passerar medlemsstaternas yttre gränser, om fastställande av villkoren för åtkomst till in- och utresesystemet för brottsbekämpande ändamål och om ändring av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet och förordningarna (EG) nr 767/2008 och (EU) nr 1077/2011 | 390 |
| 2018/C 346/58 | P8_TA(2017)0412Ändring av kodexen om Schengengränserna när det gäller in- och utresesystemet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 oktober 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2016/399 vad gäller användningen av in- och utresesystemet (COM(2016)0196 – C8-0134/2016 – 2016/0105(COD))P8_TC1-COD(2016)0105Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 25 oktober 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om ändring av förordning (EU) 2016/399 vad gäller användningen av in- och utresesystemet | 391 |
| | Torsdagen den 26 oktober 2017 |
| 2018/C 346/59 | P8_TA(2017)0415En ram för enkla, transparenta och standardiserade värdepapperiseringar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 oktober 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma regler för värdepapperisering och om inrättandet av ett europeiskt ramverk för enkel, transparent och standardiserad värdepapperisering samt om ändring av direktiven 2009/65/EG, 2009/138/EG, 2011/61/EU och förordningarna (EG) nr 1060/2009 och (EU) nr 648/2012 (COM(2015)0472 – C8–0288/2015 – 2015/0226(COD))P8_TC1-COD(2015)0226Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 26 oktober 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om ett allmänt ramverk för värdepapperisering och om inrättande av ett särskilt ramverk för enkel, transparent och standardiserad värdepapperisering samt om ändring av direktiven 2009/65/EG, 2009/138/EG och 2011/61/EU och förordningarna (EG) nr 1060/2009 och (EU) nr 648/2012 | 392 |
| 2018/C 346/60 | P8_TA(2017)0416Tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 oktober 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag (COM(2015)0473 – C8-0289/2015 – 2015/0225(COD))P8_TC1-COD(2015)0225Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 26 oktober 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag | 393 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 3 oktober 2017

2018/C 346/30

P8_TA(2017)0362Begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 oktober 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2011/65/EU om begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning (COM(2017)0038 – C8-0021/2017 – 2017/0013(COD))P8_TC1-COD(2017)0013Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 3 oktober 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/... om ändring av direktiv 2011/65/EU om begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning

234

2018/C 346/31

P8_TA(2017)0363Förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder som ska tillämpas i konventionsområdet för Iccat ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 oktober 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om införande av förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder som ska tillämpas i konventionsområdet för Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat) och om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1936/2001, (EG) nr 1984/2003 och (EG) nr 520/2007 (COM(2016)0401 – C8-0224/2016 – 2016/0187(COD))P8_TC1-COD(2016)0187Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 3 oktober 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om införande av förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder som ska tillämpas i konventionsområdet för Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat) och om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1936/2001, (EG) nr 1984/2003 och (EG) nr 520/2007

236

Onsdagen den 4 oktober 2017

2018/C 346/32

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet om inrättande av den internationella stiftelsen EU–LAC (11342/2016 – C8-0458/2016 – 2016/0217(NLE))

238

2018/C 346/33

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till rådets beslut om inledande av tillämpningen av vissa bestämmelser i Schengenregelverket rörande Informationssystemet för viseringar i Republiken Bulgarien och Rumänien (10161/2017 – C8-0224/2017 – 2017/0808(CNS))

239

2018/C 346/34

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av uppgifter ur fordonsregister i Republiken Tjeckien (09893/2017 – C8-0197/2017 – 2017/0806(CNS))

240

2018/C 346/35

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av fingeravtrycksuppgifter med Portugal (09898/2017 – C8-0213/2017 – 2017/0807(CNS))

241

2018/C 346/36

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av fingeravtrycksuppgifter i Grekland (10476/2017 – C8-0230/2017 – 2017/0809(CNS))

242

2018/C 346/37

P8_TA(2017)0373Säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2009/45/EG om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg (COM(2016)0369 – C8-0208/2016 – 2016/0170(COD))P8_TC1-COD(2016)0170Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 oktober 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/... om ändring av direktiv 2009/45/EG om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg

243

2018/C 346/38

P8_TA(2017)0374Registrering av personer som färdas ombord på passagerarfartyg som ankommer till eller avgår från hamnar i gemenskapens medlemsstater ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 98/41/EG om registrering av personer som färdas ombord på passagerarfartyg som ankommer till eller avgår från hamnar i gemenskapens medlemsstater och om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/65/EU om rapporteringsformaliteter för fartyg som ankommer till och/eller avgår från hamnar i medlemsstaterna (COM(2016)0370 – C8-0209/2016 – 2016/0171(COD))P8_TC1-COD(2016)0171Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 oktober 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/... om ändring av rådets direktiv 98/41/EG om registrering av personer som färdas ombord på passagerarfartyg som ankommer till eller avgår från hamnar i gemenskapens medlemsstater och av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/65/EU om rapporteringsformaliteter för fartyg som ankommer till och/eller avgår från hamnar i medlemsstaterna

244

2018/C 346/39

P8_TA(2017)0375Inspektionssystem för säker drift av ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg i reguljär trafik ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ett inspektionssystem för säker drift av ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg i reguljär trafik och om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/16/EG om hamnstatskontroll och om upphävande av rådets direktiv 1999/35/EG (COM(2016)0371 – C8-0210/2016 – 2016/0172(COD))P8_TC1-COD(2016)0172Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 oktober 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/... om ett inspektionssystem för säker drift av ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg i reguljär trafik och om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/16/EG och om upphävande av rådets direktiv 1999/35/EG

245

Torsdagen den 5 oktober 2017

2018/C 346/40

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 oktober 2017 om utkastet till rådets förordning om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (09941/2017) – C8-0229/2017 – 2013/0255(APP))

246

Tisdagen den 24 oktober 2017

2018/C 346/41

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående, på unionens vägnar, av Europa-Medelhavsavtalet om luftfart mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan (15653/2016 – C8-0094/2017 – 2006/0048(NLE))

247

2018/C 346/42

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2017 om förslaget till rådets beslut om ändring av rådets beslut nr 189/2014/EU om tillstånd för Frankrike att tillämpa en nedsatt sats för vissa indirekta skatter på traditionell rom som framställs i Guadeloupe, Franska Guyana, Martinique och Réunion och om upphävande av beslut 2007/659/EG (COM(2017)0297 – C8-0212/2017 – 2017/0127(CNS))

248

2018/C 346/43

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2017 om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EU) nr 560/2014 av den 6 maj 2014 om bildande av det gemensamma företaget för biobaserade industrier (COM(2017)0068 – C8-0118/2017 – 2017/0024(NLE))

249

2018/C 346/44

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2017 om utkastet till rådets genomförandebeslut om att underställa N-fenyl-N-[1-(2-fenyletyl)piperidin-4-yl]furan-2-karboxamid (furanylfentanyl) kontrollåtgärder (11212/2017 – C8-0242/2017 – 2017/0152(NLE))

N

N

253

2018/C 346/45

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2017 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets rambeslut 2004/757/RIF i syfte att inkludera nya psykoaktiva substanser i definitionen av narkotika och om upphävande av rådets beslut 2005/387/RIF (10537/1/2017 – C8-0325/2017 – 2013/0304(COD))

254

2018/C 346/46

Europaparlamentets ändringar antagna den 24 oktober 2017 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av bestämmelser om tillhandahållande på marknaden av CE-märkta gödselprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 1069/2009 och (EG) nr 1107/2009 (COM(2016)0157 – C8–0123/2016 – 2016/0084(COD))

255

2018/C 346/47

P8_TA(2017)0393Informationsutbyte, system för tidig varning och riskbedömningsförfarande avseende nya psykoaktiva ämnen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1920/2006 vad gäller informationsutbyte, system för tidig varning och riskbedömningsförfarande avseende nya psykoaktiva ämnen (COM(2016)0547 – C8-0351/2016 – 2016/0261(COD))P8_TC1-COD(2016)0261Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 oktober 2017 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om ändring av förordning (EG) nr 1920/2006 vad gäller informationsutbyte, och ett system för tidig varning och riskbedömningsförfarande, avseende nya psykoaktiva substanser

362

2018/C 346/48

P8_TA(2017)0394Den gemensamma fiskeripolitiken: genomförande av landningsskyldigheten ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1380/2013 om den gemensamma fiskeripolitiken (COM(2017)0424 – C8-0239/2017 – 2017/0190(COD))P8_TC1-COD(2017)0190Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 oktober 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om ändring av förordning (EU) nr 1380/2013 om den gemensamma fiskeripolitiken

363

2018/C 346/49

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2017 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 5/2017 för budgetåret 2017 med finansiering av Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU) och ökning av reserven för katastrofbistånd, efter revideringen av förordningen om den fleråriga budgetramen (12441/2017 – C8-0351/2017 – 2017/2135(BUD))

364

2018/C 346/50

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ianspråktagande av flexibilitetsmekanismen för finansiering av Europeiska fonden för hållbar utveckling (COM(2017)0480 – C8-0235/2017 – 2017/2134(BUD))

366

Onsdagen den 25 oktober 2017

2018/C 346/51

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 21 september 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/97 med avseende på produkttillsyn och styrningskrav för försäkringsföretag och försäkringsförmedlare (C(2017)06218 – 2017/2854(DEA))

369

2018/C 346/52

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 21 september 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/97 vad gäller informationskrav och uppföranderegler för distribution av försäkringsbaserade investeringsprodukter (C(2017)06229 – (2017/2855(DEA))

370

2018/C 346/53

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 22 september 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 med avseende på tekniska standarder för tillsyn av indirekta clearingarrangemang (C(2017)06268 – (2017/2860(DEA))

371

2018/C 346/54

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 22 september 2017 om ändring av kommissionens delegerade förordning (EU) nr 149/2013 med avseende på tekniska standarder för tillsyn av indirekta clearingarrangemang (C(2017)06270 – (2017/2859(DEA))

373

2018/C 346/55

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2017 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2018 (11815/2017 – C8-0313/2017 – 2017/2044(BUD))

375

2018/C 346/56

P8_TA(2017)0410Skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 oktober 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets ändring av direktiv 2004/37/EG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (COM(2016)0248 – C8-0181/2016 – 2016/0130(COD))P8_TC1-COD(2016)0130Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 25 oktober 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/... om ändring av direktiv 2004/37/EG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet

389

2018/C 346/57

P8_TA(2017)0411Inrättande av ett in- och utresesystem som har till syfte att registrera in- och utreseuppgifter för tredjelandsmedborgare som passerar Europeiska unionens yttre gränser ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 oktober 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett in- och utresesystem som har till syfte att registrera in- och utreseuppgifter och uppgifter om nekad inresa för tredjelandsmedborgare som passerar Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser och om fastställande av villkoren för åtkomst till in- och utresesystemet för brottsbekämpande ändamål och om ändring av förordning (EG) nr 767/2008 och förordning (EU) nr 1077/2011 (COM(2016)0194 – C8-0135/2016 – 2016/0106(COD))P8_TC1-COD(2016)0106Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 25 oktober 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om inrättande av ett in- och utresesystem för registrering av in- och utreseuppgifter och av uppgifter om nekad inresa för tredjelandsmedborgare som passerar medlemsstaternas yttre gränser, om fastställande av villkoren för åtkomst till in- och utresesystemet för brottsbekämpande ändamål och om ändring av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet och förordningarna (EG) nr 767/2008 och (EU) nr 1077/2011

390

2018/C 346/58

P8_TA(2017)0412Ändring av kodexen om Schengengränserna när det gäller in- och utresesystemet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 oktober 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2016/399 vad gäller användningen av in- och utresesystemet (COM(2016)0196 – C8-0134/2016 – 2016/0105(COD))P8_TC1-COD(2016)0105Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 25 oktober 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om ändring av förordning (EU) 2016/399 vad gäller användningen av in- och utresesystemet

391

Torsdagen den 26 oktober 2017

2018/C 346/59

P8_TA(2017)0415En ram för enkla, transparenta och standardiserade värdepapperiseringar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 oktober 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma regler för värdepapperisering och om inrättandet av ett europeiskt ramverk för enkel, transparent och standardiserad värdepapperisering samt om ändring av direktiven 2009/65/EG, 2009/138/EG, 2011/61/EU och förordningarna (EG) nr 1060/2009 och (EU) nr 648/2012 (COM(2015)0472 – C8–0288/2015 – 2015/0226(COD))P8_TC1-COD(2015)0226Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 26 oktober 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om ett allmänt ramverk för värdepapperisering och om inrättande av ett särskilt ramverk för enkel, transparent och standardiserad värdepapperisering samt om ändring av direktiven 2009/65/EG, 2009/138/EG och 2011/61/EU och förordningarna (EG) nr 1060/2009 och (EU) nr 648/2012

392

2018/C 346/60

P8_TA(2017)0416Tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 oktober 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag (COM(2015)0473 – C8-0289/2015 – 2015/0225(COD))P8_TC1-COD(2015)0225Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 26 oktober 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag

393

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

27.9.2018

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2017–2018

Sammanträdena den 2–5 oktober 2017

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 109, 22.3.2018.

ANTAGNA TEXTER

Sammanträdena den 23–26 oktober 2017

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 138, 19.4.2018.

Den text som antogs den 25 oktober 2017 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2015 har offentliggjorts i EUT L 318, 2.12.2017.

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 3 oktober 2017

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/2

---

P8_TA(2017)0361

Läget i förhandlingarna med Förenade kungariket

Europaparlamentets resolution av den 3 oktober 2017 om läget i förhandlingarna med Förenade kungariket (2017/2847(RSP))

(2018/C 346/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 april 2017 om förhandlingarna med Förenade kungariket efter landets anmälan om sin avsikt att utträda ur Europeiska unionen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 april 2017 om förhandlingarna med Förenade kungariket efter landets anmälan om sin avsikt att utträda ur Europeiska unionen (1),

| — | med beaktande av Europeiska rådets riktlinjer (artikel 50) av den 29 april 2017 efter Förenade kungarikets anmälan med stöd av artikel 50 i EU-fördraget, och av bilagan till rådets beslut av den 22 maj 2017 som fastställer direktiv för förhandlingarna med Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om ett avtal där villkoren för dess utträde ur Europeiska unionen fastställs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets riktlinjer (artikel 50) av den 29 april 2017 efter Förenade kungarikets anmälan med stöd av artikel 50 i EU-fördraget, och av bilagan till rådets beslut av den 22 maj 2017 som fastställer direktiv för förhandlingarna med Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om ett avtal där villkoren för dess utträde ur Europeiska unionen fastställs,

| — | med beaktande av kommissionens ståndpunktsdokument av den 12 juni 2017Essential Principles on Citizens’ Rights och Essential Principles on Financial Settlement, och av den 20 september 2017Guiding principles for the Dialogue on Ireland/Northern Ireland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ståndpunktsdokument av den 12 juni 2017Essential Principles on Citizens’ Rights och Essential Principles on Financial Settlement, och av den 20 september 2017Guiding principles for the Dialogue on Ireland/Northern Ireland,

| — | med beaktande av ståndpunktsdokumenten från Förenade kungarikets regering om frågor med anknytning till Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen, och framför allt ståndpunktsdokumentet av den 26 juni 2017Safeguarding the Position of EU Citizens living in the UK and UK Nationals living in the EU, och av den 16 augusti 2017Northern Ireland and Ireland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ståndpunktsdokumenten från Förenade kungarikets regering om frågor med anknytning till Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen, och framför allt ståndpunktsdokumentet av den 26 juni 2017Safeguarding the Position of EU Citizens living in the UK and UK Nationals living in the EU, och av den 16 augusti 2017Northern Ireland and Ireland,

| — | med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | För närvarande bor det ungefär 3,2 miljoner medborgare från de resterande 27 medlemsstaterna (EU-27) i Förenade kungariket och 1,2 miljoner medborgare från Förenade kungariket i EU-27. |
| --- | --- |

A.

För närvarande bor det ungefär 3,2 miljoner medborgare från de resterande 27 medlemsstaterna (EU-27) i Förenade kungariket och 1,2 miljoner medborgare från Förenade kungariket i EU-27.

| B. | EU-medborgare som bosatt sig i en annan medlemsstat har gjort det på grundval av de rättigheter som tillkommer dem enligt Europeiska unionens lagstiftning och på sådana premisser att de skulle fortsätta att åtnjuta dessa rättigheter hela livet igenom. |
| --- | --- |

B.

EU-medborgare som bosatt sig i en annan medlemsstat har gjort det på grundval av de rättigheter som tillkommer dem enligt Europeiska unionens lagstiftning och på sådana premisser att de skulle fortsätta att åtnjuta dessa rättigheter hela livet igenom.

| C. | Europaparlamentet företräder alla EU-medborgare, alltså också medborgare från Förenade kungariket, och kommer att slå vakt om deras intressen under hela den process som leder fram till Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen. |
| --- | --- |

C.

Europaparlamentet företräder alla EU-medborgare, alltså också medborgare från Förenade kungariket, och kommer att slå vakt om deras intressen under hela den process som leder fram till Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen.

| D. | I Förenade kungariket och även i vissa medlemsstater har det på senaste tiden utspelat sig incidenter inom förvaltningen som visat att det redan förekommer diskriminering av medborgare från EU-27 i Förenade kungariket och av medborgare från Förenade kungariket i EU-27, och att denna diskriminering påverkar de berörda medborgarnas vardagsliv så att de inte i full utsträckning kan ta faktisk del av sina rättigheter. |
| --- | --- |

D.

I Förenade kungariket och även i vissa medlemsstater har det på senaste tiden utspelat sig incidenter inom förvaltningen som visat att det redan förekommer diskriminering av medborgare från EU-27 i Förenade kungariket och av medborgare från Förenade kungariket i EU-27, och att denna diskriminering påverkar de berörda medborgarnas vardagsliv så att de inte i full utsträckning kan ta faktisk del av sina rättigheter.

| E. | En förutsättning för att Förenade kungariket under ordnade former ska kunna utträda ur Europeiska unionen är att ön Irlands särställning åtgärdas, liksom också de särskilda omständigheter som råder på denna ö, att långfredagsavtalet av den 10 april 1998 bevaras i alla sina delar och att man undviker en ”hård” gräns. |
| --- | --- |

E.

En förutsättning för att Förenade kungariket under ordnade former ska kunna utträda ur Europeiska unionen är att ön Irlands särställning åtgärdas, liksom också de särskilda omständigheter som råder på denna ö, att långfredagsavtalet av den 10 april 1998 bevaras i alla sina delar och att man undviker en ”hård” gräns.

| F. | Personer på Nordirland som utövat eller kan komma att utöva sin rätt till irländskt medborgarskap kommer att vara EU-medborgare och bör på inget sätt hindras att till fullo utöva sina fördragsenliga rättigheter. |
| --- | --- |

F.

Personer på Nordirland som utövat eller kan komma att utöva sin rätt till irländskt medborgarskap kommer att vara EU-medborgare och bör på inget sätt hindras att till fullo utöva sina fördragsenliga rättigheter.

| G. | Både Europeiska unionen och Förenade kungariket bör fullt ut efterkomma sina ekonomiska skyldigheter från hela den tid då Förenade kungariket varit medlem av Europeiska unionen. |
| --- | --- |

G.

Både Europeiska unionen och Förenade kungariket bör fullt ut efterkomma sina ekonomiska skyldigheter från hela den tid då Förenade kungariket varit medlem av Europeiska unionen.

| H. | I sitt tal i Florens den 22 september 2017 gjorde Förenade kungarikets premiärminister några klarlägganden av medborgerliga rättigheter, frågan om Irland och Nordirland, den ekonomiska uppgörelsen, behovet av en övergångsperiod och utsikterna till framtida relationer mellan Europeiska unionen och Förenade kungariket. |
| --- | --- |

H.

I sitt tal i Florens den 22 september 2017 gjorde Förenade kungarikets premiärminister några klarlägganden av medborgerliga rättigheter, frågan om Irland och Nordirland, den ekonomiska uppgörelsen, behovet av en övergångsperiod och utsikterna till framtida relationer mellan Europeiska unionen och Förenade kungariket.

| 1. | Europaparlamentet upprepar allt som ingick i dess resolution av den 5 april 2017 om förhandlingarna med Förenade kungariket efter landets anmälan om sin avsikt att utträda ur Europeiska unionen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att de riktlinjer som antogs av Europeiska rådet den 29 april 2017 och de förhandlingsdirektiv som rådet sedermera antagit den 22 maj 2017 följer andan i Europaparlamentets resolution av den 5 april 2017. Parlamentet välkomnar att Europeiska unionens förhandlare bedriver sitt arbete i fullständig överensstämmelse med sitt uppdrag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att Förenade kungarikets premiärminister i sitt tal av den 22 september 2017 föreslagit en tidsbegränsad övergångsperiod, såsom parlamentet önskat i sin resolution av den 5 april 2017, och påpekar att en sådan övergång kan ske endast på grundval av Europeiska unionens nuvarande instrument och strukturer inom lagstiftning, budget, övervakning, rättsväsen och verkställighet. Parlamentet understryker att en sådan övergångsperiod, när Förenade kungariket inte längre är en medlemsstat, inte kan innebära något annat än att unionens hela regelverk fortsätter att gälla, vilket förutsätter fullständig tillämpning av de fyra friheterna (fri rörlighet för medborgare, kapital, tjänster och varor) och att det då inte kan bli frågan om några begränsningar av den fria rörligheten för personer genom att det uppställs nya villkor. Parlamentet betonar att en sådan övergångsperiod inte är tänkbar annat än under Europeiska unionens domstols fullständiga jurisdiktion, och vidhåller att en överenskommelse om en sådan övergångsperiod är möjlig endast om det ingås ett fullständigt avtal om utträde som täcker alla frågor i samband med Förenade kungarikets utträde. |
| --- | --- |

3.

Medborgerliga rättigheter

| 4. | Europaparlamentet framhåller att avtalet om utträde måste innefatta alla de rättigheter som medborgarna åtnjuter i dag, så att det inte sker några förändringar i sak, och att det måste säkerställa ömsesidighet, rättvisa, symmetri och frihet från diskriminering för både EU-medborgare i Förenade kungariket och medborgare från Förenade kungariket i Europeiska unionen. Parlamentet understryker framför allt att de i Förenade kungariket bosatta EU-medborgare som kan komma i fråga för ändamålet, samt barn som fötts där efter Förenade kungarikets utträde bör omfattas av avtalet om utträde såsom familjemedlemmar och inte såsom oberoende rättsinnehavare, att framtida familjemedlemmar bör fortsätta ha uppehållsrätt på samma villkor som nuvarande familjemedlemmar, att handlingar bör ha en förklarande karaktär, såsom det stadgas i unionslagstiftningen, att alla betungande administrativa förfaranden bör undvikas och att alla förmåner som definieras i unionslagstiftningen bör kunna exporteras. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar här att avtalet om utträde bör ha kvar alla regler om medborgerliga rättigheter som Europeiska unionen har, enligt definitionerna i relevant unionslagstiftning, men anser att Förenade kungarikets förslag i landets ståndpunktsdokument av den 26 juni 2017 inte fyller måttet på den här punkten, inte minst förslaget om att det inom Förenade kungarikets immigrationslagstiftning ska skapas en ny kategori av personer med uppehållstillstånd (den så kallade settled status). Parlamentet befarar att dessa förslag, tillsammans med den tröga förhandlingsgången och de offentliggjorda politiska alternativen i fråga om EU-medborgarnas kommande rättsliga ställning, i onödan betungar och oroar de medborgare i EU-27 som är bosatta i Förenade kungariket. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uttrycker oro över det beklagliga agerandet från förvaltningshåll gentemot EU-medborgare som är bosatta i Förenade kungariket. Parlamentet påminner dessutom Förenade kungariket om att landet, så länge som det kvarstår som EU-medlemsstat, måste rätta sig efter unionslagstiftningen och verkställa den och avhålla sig från allt, vare sig inom förvaltningen eller på annat håll, som leder till hinder för och diskriminering av de medborgare i EU-27 som är bosatta i Förenade kungariket, också i arbetslivet. Parlamentet förväntar sig att alla andra medlemsstater för sin del ser till att medborgare från Förenade kungariket bosatta i Europeiska unionen behandlas i full överensstämmelse med unionslagstiftningen, eftersom de förblir EU-medborgare till och med att Förenade kungariket utträtt ur Europeiska unionen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar att Förenade kungarikets premiärminister i sitt tal den 22 september 2017 förband sig att säkerställa att rättigheterna för de medborgare i EU-27 som är bosatta i Förenade kungariket får direkt verkan genom att avtalet om utträde görs till en del av Förenade kungarikets lag. Parlamentet understryker att man här måste förhindra ensidiga ändringar av avtalet och se till att EU-medborgare kan åberopa sina rättigheter enligt avtalet om utträde direkt inför Förenade kungarikets domstolar och offentliga förvaltning, samt låta det ta företräde framför Förenade kungarikets lag. Parlamentet understryker att samstämmigheten och integriteten i EU:s rättsordning kräver att Europeiska unionens domstol kvarstår som enda behöriga myndighet för tolkning och verkställande av både unionslagstiftningen och avtalet om utträde. Parlamentet väntar sig att Förenade kungariket ska lägga fram konkreta förslag om detta. |
| --- | --- |

7.

Irland-Nordirland

| 8. | Europaparlamentet betonar att man i avtalet om utträde måste befatta sig med den unika ställning och de särskilda omständigheter som ön Irland befinner sig i, något som bör ske i fullständig överensstämmelse med alla delar av långfredagsavtalet, samt med de samarbetsområden man kommit överens om och med unionslagstiftningen, för att kontinuiteten och stabiliteten i den nordirländska fredsprocessen ska kunna säkerställas. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet är fast övertygat om att Förenade kungarikets regering har ansvaret för att erbjuda en unik, effektiv och fungerande lösning, som förhindrar en ”hård” gräns, säkerställer fullständig efterlevnad av alla delar av långfredagsavtalet, följer unionslagstiftningen och fullständigt säkerställer den inre marknadens och tullunionens integritet. Parlamentet anser också att Förenade kungariket måste fortsätta bidra med en skälig andel till det ekonomiska biståndet till stöd för Nordirland/Irland. Parlamentet beklagar att Förenade kungarikets förslag i landets ståndpunktsdokument Northern Ireland and Ireland inte fyller måttet på den här punkten. Parlamentet noterar å andra sidan att Förenade kungarikets premiärminister i sitt tal av den 22 september 2017 sagt att det inte kan bli aktuellt med någon fysisk infrastruktur utmed gränsen, vilket förutsätter att Förenade kungariket kvarstannar på den inre marknaden och inom tullunionen, eller att Nordirland i någon form kvarstannar på den inre marknaden och inom tullunionen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet upprepar att ingen lösning på frågan om ön Irland kan föregripa vilka lösningar man ska uppnå i diskussionerna om de framtida förbindelserna mellan Europeiska unionen och Förenade kungariket. |
| --- | --- |

10.

Ekonomisk uppgörelse

| 11. | Europaparlamentet noterar den förklaring om den ekonomiska uppgörelsen som Förenade kungarikets premiärminister gav i sitt tal av den 22 september 2017, men väntar sig konkreta förslag från landets regering i detta hänseende. Parlamentet understryker att förhandlingarna hittills svårt bromsats upp av att det inte funnits några klara förslag och att det måste göras avsevärda framsteg på detta område innan man inleder diskussionerna om andra frågor, bland annat ramen för de framtida förbindelserna mellan Europeiska unionen och Förenade kungariket. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet bekräftar än en gång, i enlighet med rådets ståndpunktsdokument av den 12 juni 2017Essential Principles on Financial Settlement, att Förenade kungariket fullt ut måste respektera de skyldigheter landet ingått som medlemsstat av Europeiskaunionen och vidhåller att frågan måste avgöras fullständigt i avtalet om utträde. Parlamentet framhåller särskilt de ekonomiska skyldigheterna till följd av den fleråriga budgetramen och beslutet om egna medel från 2014 (2), där det bland annat ingår, oberoende av varje eventuell övergångsperiod, Europeiska unionens utestående åtaganden, samt landets andel av förbindelserna och eventualförpliktelserna samt kostnaderna för utträdet ur unionen, eftersom det ju inte kan komma på fråga att de åtaganden som ingåtts av 28 medlemsstater skulle fullgöras endast av de 27 som återstår. |
| --- | --- |

12.

Förhandlingarnas gång

| 13. | Europaparlamentet erinrar om att det enligt strategin med etapper för förhandlingarna är en förutsättning för att Förenade kungariket under ordnade former ska kunna utträda ur Europeiska unionen samt för avsevärda framsteg med medborgerliga rättigheter, Irland och Nordirland och fullgörandet av Förenade kungarikets ekonomiska skyldigheter att man inleder förhandlingarna om ramen för de framtida förbindelserna mellan Europeiska unionen och Förenade kungariket och om övergångsfasen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet anser att de utfästelser som Förenade kungarikets premiärminister gjort i sitt tal av den 22 september 2017 måste omsättas i form av konkreta förändringar av Förenade kungarikets ståndpunkt och konkreta förslag i enlighet med detta, så att arbetet under den första förhandlingsfasen kan påskyndas och för att man under en andra fas, utgående från ömsesidigt förtroende och uppriktigt samarbete, ska kunna inleda diskussioner om ett nytt och nära partnerskap inom ramen för en associering av Förenade kungariket med Europeiska unionen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet anser att man i den fjärde förhandlingsrundan inte gjort tillräckliga framsteg om medborgerliga rättigheter, frågan om Irland och Nordirland och uppgörelsen i fråga om Förenade kungarikets ekonomiska förpliktelser. Parlamentet uppmanar Europeiska rådet att vid sitt möte i oktober 2017 besluta att senarelägga sin bedömning av om det gjorts tillräckliga framsteg, om det inte under den femte förhandlingsrundan sker ett större genombrott inom alla de tre områdena, utgående från vad som efterlyses i denna resolution. |
| --- | --- |

15.

o

o o

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet, Europeiska unionens råd, kommissionen, de nationella parlamenten och Förenade kungarikets regering. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2017)0102.

(2)  Rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (EUT L 168, 7.6.2014, s. 105).

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/6

---

P8_TA(2017)0364

Kvinnors ekonomiska egenmakt i den privata och den offentliga sektorn i EU

Europaparlamentets resolution av den 3 oktober 2017 om kvinnors ekonomiska egenmakt i den privata och den offentliga sektorn i EU (2017/2008(INI))

(2018/C 346/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 3.3 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 3.3 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artiklarna 8, 10, 153.1, 153.2 och 157 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 8, 10, 153.1, 153.2 och 157 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 23 och 33 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 23 och 33 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/41/EU av den 7 juli 2010 om tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare och om upphävande av rådets direktiv 86/613/EEG (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/41/EU av den 7 juli 2010 om tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare och om upphävande av rådets direktiv 86/613/EEG (2),

| — | med beaktande av rådets direktiv 92/85/EEG av den 19 oktober 1992 om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar (3) (direktivet om mammaledighet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 92/85/EEG av den 19 oktober 1992 om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar (3) (direktivet om mammaledighet),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 2 juli 2008 till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (COM(2008)0426), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 2 juli 2008 till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (COM(2008)0426),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 2 april 2009 om ett förslag till ett rådets direktiv om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 2 april 2009 om ett förslag till ett rådets direktiv om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (4),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 3 oktober 2008 till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktivet om mammaledighet (COM(2008)0637), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 3 oktober 2008 till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktivet om mammaledighet (COM(2008)0637),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 92/85/EEG om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar och om åtgärder till stöd för arbetstagares möjligheter att skapa balans mellan arbete och familjeliv (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2010 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 92/85/EEG om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar och om åtgärder till stöd för arbetstagares möjligheter att skapa balans mellan arbete och familjeliv (5),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2013/62/EU av den 17 december 2013 om ändring av direktiv 2010/18/EU om genomförande av det ändrade ramavtalet om föräldraledighet som ingåtts av BUSINESSEUROPE, UEAPME, ECPE och EFS till följd av ändringen av Mayottes ställning i förhållande till Europeiska unionen (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2013/62/EU av den 17 december 2013 om ändring av direktiv 2010/18/EU om genomförande av det ändrade ramavtalet om föräldraledighet som ingåtts av BUSINESSEUROPE, UEAPME, ECPE och EFS till följd av ändringen av Mayottes ställning i förhållande till Europeiska unionen (6),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv av den 14 november 2012 om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder (direktivet om kvinnor i styrelser) (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv av den 14 november 2012 om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder (direktivet om kvinnor i styrelser) (COM(2012)0614),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 november 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2013 om avskaffande av könsstereotyper i EU (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2013 om avskaffande av könsstereotyper i EU (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2013 om tillämpning av principen om lika lön för manliga och kvinnliga arbetstagare för lika eller likvärdigt arbete (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2013 om tillämpning av principen om lika lön för manliga och kvinnliga arbetstagare för lika eller likvärdigt arbete (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2015 om mammaledighet (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2015 om mammaledighet (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 april 2016 om kvinnliga hushållsanställda och omsorgsgivare i privata hushåll inom EU (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 april 2016 om kvinnliga hushållsanställda och omsorgsgivare i privata hushåll inom EU (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2016 om tillämpningen av rådets direktiv 2010/18/EU av den 8 mars 2010 om genomförandet av det ändrade ramavtalet om föräldraledighet, som ingåtts av BUSINESSEUROPE, UEAPME, ECPE och EFS, och om upphävande av direktiv 96/34/EG (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2016 om tillämpningen av rådets direktiv 2010/18/EU av den 8 mars 2010 om genomförandet av det ändrade ramavtalet om föräldraledighet, som ingåtts av BUSINESSEUROPE, UEAPME, ECPE och EFS, och om upphävande av direktiv 96/34/EG (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2016 om ett könsperspektiv på fattigdom (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2016 om ett könsperspektiv på fattigdom (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2016 om inrättande av gynnsamma arbetsmarknadsvillkor för balans mellan arbetsliv och privatliv (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2016 om inrättande av gynnsamma arbetsmarknadsvillkor för balans mellan arbetsliv och privatliv (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 september 2016 om tillämpning av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet (direktivet om likabehandling i arbetslivet) (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 september 2016 om tillämpning av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet (direktivet om likabehandling i arbetslivet) (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2015 om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2015 om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (16),

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 14 februari 2017 till rådet om EU:s prioriteringar inför det 61:a mötet i FN:s kvinnokommission (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 14 februari 2017 till rådet om EU:s prioriteringar inför det 61:a mötet i FN:s kvinnokommission (17),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2017 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen 2014–2015 (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2017 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen 2014–2015 (18),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 april 2017 om kvinnor och deras roller i landsbygdsområden (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 april 2017 om kvinnor och deras roller i landsbygdsområden (19),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 19 juni 2015Lika inkomstmöjligheter för kvinnor och män: Att minska pensionsklyftan mellan könen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 19 juni 2015Lika inkomstmöjligheter för kvinnor och män: Att minska pensionsklyftan mellan könen,

| — | med beaktande av den europeiska jämställdhetspakten för 2011–2020, som antagits genom rådets slutsatser av den 7 mars 2011 (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska jämställdhetspakten för 2011–2020, som antagits genom rådets slutsatser av den 7 mars 2011 (20),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation av den 7 mars 2014 om stärkande av principen om lika lön för män och kvinnor genom bättre insyn (2014/124/EU) (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 7 mars 2014 om stärkande av principen om lika lön för män och kvinnor genom bättre insyn (2014/124/EU) (21),

| — | med beaktande av kommissionens initiativ från december 2015 Roadmap: A new start to address the challenges of work-life balance faced by working families, samt av samråden med allmänheten och berörda parter om detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens initiativ från december 2015 Roadmap: A new start to address the challenges of work-life balance faced by working families, samt av samråden med allmänheten och berörda parter om detta,

| — | med beaktande av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, den första internationella uppsättningen riktlinjer för företag och mänskliga rättigheter, som alla FN:s medlemsstater helt och hållet ställde sig bakom vid ett sammanträde i rådet för mänskliga rättigheter den 16 juni 2011, med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 oktober 2011 om företagens sociala ansvar (COM(2011)0681), där EU:s medlemsstater uppmuntras att anpassa FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter till de nationella förhållandena, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, den första internationella uppsättningen riktlinjer för företag och mänskliga rättigheter, som alla FN:s medlemsstater helt och hållet ställde sig bakom vid ett sammanträde i rådet för mänskliga rättigheter den 16 juni 2011, med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 oktober 2011 om företagens sociala ansvar (COM(2011)0681), där EU:s medlemsstater uppmuntras att anpassa FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter till de nationella förhållandena,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 april 2017En europeisk pelare för sociala rättigheter (COM(2017)0250), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 april 2017En europeisk pelare för sociala rättigheter (COM(2017)0250),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 april 2017Ett initiativ för bättre balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 april 2017Ett initiativ för bättre balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare (COM(2017)0252),

| — | med beaktande av EIB-gruppens strategi för jämställdhet och kvinnors ekonomiska egenmakt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB-gruppens strategi för jämställdhet och kvinnors ekonomiska egenmakt,

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 3 december 2015Strategic engagement for gender equality 2016-2019 (SWD(2015)0278), särskilt kapitel 3.1 – Increasing female labour-market participation and the equal economic independence of women and men, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 3 december 2015Strategic engagement for gender equality 2016-2019 (SWD(2015)0278), särskilt kapitel 3.1 – Increasing female labour-market participation and the equal economic independence of women and men,

| — | med beaktande av kommissionens rapport från 2017 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen, särskilt kapitel 1 om att öka kvinnornas deltagande på arbetsmarknaden och lika möjligheter till ekonomiskt oberoende och kapitel 2 om att minska skillnaderna i lön, inkomster och pension mellan könen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport från 2017 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen, särskilt kapitel 1 om att öka kvinnornas deltagande på arbetsmarknaden och lika möjligheter till ekonomiskt oberoende och kapitel 2 om att minska skillnaderna i lön, inkomster och pension mellan könen,

| — | med beaktande av rapporterna från Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound) The gender employment gap: challenges and solutions (2016), Work-life balance: creating solutions for everyone (2016), Social partners and gender equality in Europe (2014), och Developments in working life in Europe: EurWORK annual review (2014 och 2015), samt den sjätte undersökningen om arbetsvillkor i Europa (EWCS) (2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound) The gender employment gap: challenges and solutions (2016), Work-life balance: creating solutions for everyone (2016), Social partners and gender equality in Europe (2014), och Developments in working life in Europe: EurWORK annual review (2014 och 2015), samt den sjätte undersökningen om arbetsvillkor i Europa (EWCS) (2016),

| — | med beaktande av ILO-konventionen angående lika lön för män och kvinnor för arbete av lika värde från 1951, ILO-konventionen om deltidsarbete från 1994, ILO-konventionen om arbete i hemmet från 1996, ILO-konventionen om skydd vid havandeskap och barnsbörd från 2000 och ILO-konventionen om hushållsanställda från 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO-konventionen angående lika lön för män och kvinnor för arbete av lika värde från 1951, ILO-konventionen om deltidsarbete från 1994, ILO-konventionen om arbete i hemmet från 1996, ILO-konventionen om skydd vid havandeskap och barnsbörd från 2000 och ILO-konventionen om hushållsanställda från 2011,

| — | med beaktande av de överenskomna slutsatserna av den 24 mars 2017 från det 61:a mötet i FN:s kvinnokommission Kvinnors ekonomiska egenmakt i ett arbetsliv under förändring, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de överenskomna slutsatserna av den 24 mars 2017 från det 61:a mötet i FN:s kvinnokommission Kvinnors ekonomiska egenmakt i ett arbetsliv under förändring,

| — | med beaktande av rapporten från september 2016 från FN:s generalsekreterares högnivåpanel om kvinnors ekonomiska egenmakt Leave no one behind: A call to action for gender equality and women’s economic empowerment, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från september 2016 från FN:s generalsekreterares högnivåpanel om kvinnors ekonomiska egenmakt Leave no one behind: A call to action for gender equality and women’s economic empowerment,

| — | med beaktande av handlingsplanen från Peking och FN-konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (Cedaw), |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen från Peking och FN-konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (Cedaw),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0271/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0271/2017), och av följande skäl:

| A. | EU har tagit ställning för jämställdhet och jämställdhetsintegrering i alla sina åtgärder. |
| --- | --- |

A.

EU har tagit ställning för jämställdhet och jämställdhetsintegrering i alla sina åtgärder.

| B. | Ett jämställt deltagande för kvinnor på arbetsmarknaden och i det ekonomiska beslutsfattandet är förutsättningar för kvinnors egenmakt och följderna av det. |
| --- | --- |

B.

Ett jämställt deltagande för kvinnor på arbetsmarknaden och i det ekonomiska beslutsfattandet är förutsättningar för kvinnors egenmakt och följderna av det.

| C. | Inom EU är kvinnorna fortfarande klart underrepresenterade på arbetsmarknaden och på chefsnivå, och sysselsättningsgraden bland kvinnor är fortfarande nästan 12 procent lägre än bland män. |
| --- | --- |

C.

Inom EU är kvinnorna fortfarande klart underrepresenterade på arbetsmarknaden och på chefsnivå, och sysselsättningsgraden bland kvinnor är fortfarande nästan 12 procent lägre än bland män.

| D. | De främsta hindren mot kvinnors ekonomiska egenmakt är negativa sociala normer, diskriminerande lagar eller brist på rättsligt skydd, en ojämn fördelning av obetalt hushållsarbete och omsorgsansvar mellan kvinnor och män samt brist på tillgång till finansiella och digitala tillgångar och egendom. Dessa hinder kan dessutom förvärras av samverkande diskriminering (22), t.ex. på grund av ras och etnicitet, religion, funktionsnedsättning, hälsa, könsidentitet, sexuell läggning och/eller socioekonomiska förhållanden. |
| --- | --- |

D.

De främsta hindren mot kvinnors ekonomiska egenmakt är negativa sociala normer, diskriminerande lagar eller brist på rättsligt skydd, en ojämn fördelning av obetalt hushållsarbete och omsorgsansvar mellan kvinnor och män samt brist på tillgång till finansiella och digitala tillgångar och egendom. Dessa hinder kan dessutom förvärras av samverkande diskriminering (22), t.ex. på grund av ras och etnicitet, religion, funktionsnedsättning, hälsa, könsidentitet, sexuell läggning och/eller socioekonomiska förhållanden.

| E. | De strukturella hindren för kvinnors ekonomiska egenmakt är resultatet av flera olika samverkande former av ojämlikhet, stereotyper och diskriminering inom den privata och den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

E.

De strukturella hindren för kvinnors ekonomiska egenmakt är resultatet av flera olika samverkande former av ojämlikhet, stereotyper och diskriminering inom den privata och den offentliga sektorn.

| F. | Kvinnors ekonomiska egenmakt är ”rätt och smart” på samma gång, för det första är den en väsentlig aspekt av jämställdhet och därför en fråga om grundläggande mänskliga rättigheter och för det andra bidrar en större andel kvinnor på arbetsmarknaden till hållbar ekonomisk utveckling på alla samhällsnivåer. Företag som värdesätter kvinnor och låter dem delta fullt ut på arbetsmarknaden och i beslutsfattandet är mer framgångsrika och bidrar till ökad produktivitet och ekonomisk tillväxt. Europeiska jämställdhetsinstitutet (EIGE) visar att ökad jämställdhet skulle skapa 10,5 miljoner nya arbetstillfällen i EU före 2050, att sysselsättningsgraden i EU skulle uppgå till nästan 80 procent, och att EU:s BNP per capita skulle öka med 6,1–9,6 procent och tillväxten med 15–45 procent i medlemsstaterna före 2050. |
| --- | --- |

F.

Kvinnors ekonomiska egenmakt är ”rätt och smart” på samma gång, för det första är den en väsentlig aspekt av jämställdhet och därför en fråga om grundläggande mänskliga rättigheter och för det andra bidrar en större andel kvinnor på arbetsmarknaden till hållbar ekonomisk utveckling på alla samhällsnivåer. Företag som värdesätter kvinnor och låter dem delta fullt ut på arbetsmarknaden och i beslutsfattandet är mer framgångsrika och bidrar till ökad produktivitet och ekonomisk tillväxt. Europeiska jämställdhetsinstitutet (EIGE) visar att ökad jämställdhet skulle skapa 10,5 miljoner nya arbetstillfällen i EU före 2050, att sysselsättningsgraden i EU skulle uppgå till nästan 80 procent, och att EU:s BNP per capita skulle öka med 6,1–9,6 procent och tillväxten med 15–45 procent i medlemsstaterna före 2050.

| G. | I Europa 2020-strategin är EU:s mål bland annat att 75 procent av alla kvinnor och män ska vara i sysselsättning senast 2020 och, i synnerhet, att könsklyftan i arbetslivet ska utplånas. Det kommer att krävas samordnade insatser för att underlätta kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

G.

I Europa 2020-strategin är EU:s mål bland annat att 75 procent av alla kvinnor och män ska vara i sysselsättning senast 2020 och, i synnerhet, att könsklyftan i arbetslivet ska utplånas. Det kommer att krävas samordnade insatser för att underlätta kvinnors deltagande på arbetsmarknaden.

| H. | Kommissionen släppte i slutet av 2015 handlingsplanen för jämställdhet 2016–2020, där kvinnors ekonomiska rättigheter och egenmakt är ett av fyra centrala insatsområden. |
| --- | --- |

H.

Kommissionen släppte i slutet av 2015 handlingsplanen för jämställdhet 2016–2020, där kvinnors ekonomiska rättigheter och egenmakt är ett av fyra centrala insatsområden.

| I. | Att ”minska skillnaderna i lön, inkomster och pension mellan könen och därmed bekämpa fattigdom bland kvinnor” är en av de prioriteringar som kommissionen fastställde i sitt arbetsdokument om ett strategiskt engagemang för jämställdhet 2016–2019. |
| --- | --- |

I.

Att ”minska skillnaderna i lön, inkomster och pension mellan könen och därmed bekämpa fattigdom bland kvinnor” är en av de prioriteringar som kommissionen fastställde i sitt arbetsdokument om ett strategiskt engagemang för jämställdhet 2016–2019.

| J. | I de 17 målen för hållbar utveckling fastställs målet att stärka kvinnors ekonomiska egenmakt. |
| --- | --- |

J.

I de 17 målen för hållbar utveckling fastställs målet att stärka kvinnors ekonomiska egenmakt.

| K. | En verklig balans mellan arbete och privatliv är positivt för utvecklingen av en modell med ”lika försörjnings- och omsorgsansvar” mellan kvinnor och män, har positiva hälsoaspekter och främjar en inkluderande ekonomisk miljö, tillväxt, konkurrenskraft, det totala deltagandet på arbetsmarknaden, jämställdhet, samt minskar risken för fattigdom, främjar solidaritet mellan generationerna och bidrar även till att ta itu med utmaningarna med ett åldrande samhälle. |
| --- | --- |

K.

En verklig balans mellan arbete och privatliv är positivt för utvecklingen av en modell med ”lika försörjnings- och omsorgsansvar” mellan kvinnor och män, har positiva hälsoaspekter och främjar en inkluderande ekonomisk miljö, tillväxt, konkurrenskraft, det totala deltagandet på arbetsmarknaden, jämställdhet, samt minskar risken för fattigdom, främjar solidaritet mellan generationerna och bidrar även till att ta itu med utmaningarna med ett åldrande samhälle.

| L. | Resultat från Eurostat visar att i EU arbetar 31,5 procent av de förvärvsarbetande kvinnorna deltid mot 8,2 procent av männen. Knappt över 50 procent av kvinnorna arbetar heltid, jämfört med 71,2 procent av männen, vilket utgör en skillnad i heltidsarbete på 25,5 procent. Nästan 20 procent av de icke förvärvsarbetande kvinnorna anger omsorgsansvar som skäl till varför de inte arbetar, medan mindre än 2 procent av de icke förvärvsarbetande männen anger det som ett skäl. I jämförelse med män arbetar kvinnor mycket oftare deltid eller arbetar inte alls på grund av omsorgsansvar och svårigheter att förena arbete och privatliv, vilket har en negativ inverkan på deras löner och den pensionsrelaterade inkomsten. |
| --- | --- |

L.

Resultat från Eurostat visar att i EU arbetar 31,5 procent av de förvärvsarbetande kvinnorna deltid mot 8,2 procent av männen. Knappt över 50 procent av kvinnorna arbetar heltid, jämfört med 71,2 procent av männen, vilket utgör en skillnad i heltidsarbete på 25,5 procent. Nästan 20 procent av de icke förvärvsarbetande kvinnorna anger omsorgsansvar som skäl till varför de inte arbetar, medan mindre än 2 procent av de icke förvärvsarbetande männen anger det som ett skäl. I jämförelse med män arbetar kvinnor mycket oftare deltid eller arbetar inte alls på grund av omsorgsansvar och svårigheter att förena arbete och privatliv, vilket har en negativ inverkan på deras löner och den pensionsrelaterade inkomsten.

| M. | De flesta omsorgstagare är barn, en äldre familjemedlem eller en familjemedlem med funktionsnedsättning till en obetald omsorgsgivare. |
| --- | --- |

M.

De flesta omsorgstagare är barn, en äldre familjemedlem eller en familjemedlem med funktionsnedsättning till en obetald omsorgsgivare.

| N. | Kvinnor utför minst två och en halv gånger mer obetalt hushållsarbete och omsorgsarbete än män. |
| --- | --- |

N.

Kvinnor utför minst två och en halv gånger mer obetalt hushållsarbete och omsorgsarbete än män.

| O. | Moderskap får inte betraktas som ett hinder för kvinnors yrkesutveckling och, följaktligen, för deras frigörelse. |
| --- | --- |

O.

Moderskap får inte betraktas som ett hinder för kvinnors yrkesutveckling och, följaktligen, för deras frigörelse.

| P. | Kvinnor och män har samma föräldrarelaterade rättigheter och skyldigheter (med undantag för återhämtning efter förlossning) och bör dela på ansvaret för barnuppfostran, och detta ansvar bör således inte enbart vara mödrarnas. |
| --- | --- |

P.

Kvinnor och män har samma föräldrarelaterade rättigheter och skyldigheter (med undantag för återhämtning efter förlossning) och bör dela på ansvaret för barnuppfostran, och detta ansvar bör således inte enbart vara mödrarnas.

| Q. | Den genomsnittliga sysselsättningsgraden för kvinnor med ett barn under sex år var 2015 nästan 9 % lägre än för kvinnor utan småbarn, och i en del medlemsstater uppgår denna skillnad till över 30 %. |
| --- | --- |

Q.

Den genomsnittliga sysselsättningsgraden för kvinnor med ett barn under sex år var 2015 nästan 9 % lägre än för kvinnor utan småbarn, och i en del medlemsstater uppgår denna skillnad till över 30 %.

| R. | Moderskap och föräldraskap utgör inga godtagbara grunder för diskriminering av kvinnor som vill komma in eller stanna kvar på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

R.

Moderskap och föräldraskap utgör inga godtagbara grunder för diskriminering av kvinnor som vill komma in eller stanna kvar på arbetsmarknaden.

| S. | En offentligt tillgänglig ram för kartläggning av löner som inbegriper datainsamling bör upprättas och syfta till att undanröja könslönegapet genom att sätta press på både privata och offentliga sektorer att se över sina betalningsstrukturer och ompröva de eventuella könsbaserade skillnader som upptäcks. En sådan ram har möjlighet att skapa en ”medveten kultur” som gör att ett könslönegap blir socialt oacceptabelt i en sektor eller ett företag. |
| --- | --- |

S.

En offentligt tillgänglig ram för kartläggning av löner som inbegriper datainsamling bör upprättas och syfta till att undanröja könslönegapet genom att sätta press på både privata och offentliga sektorer att se över sina betalningsstrukturer och ompröva de eventuella könsbaserade skillnader som upptäcks. En sådan ram har möjlighet att skapa en ”medveten kultur” som gör att ett könslönegap blir socialt oacceptabelt i en sektor eller ett företag.

| T. | Kvotering har visat sig förbättra privata företags resultat och stimulera en bredare ekonomisk tillväxt, samtidigt som kompetensreserven bland arbetstagare utnyttjas på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

T.

Kvotering har visat sig förbättra privata företags resultat och stimulera en bredare ekonomisk tillväxt, samtidigt som kompetensreserven bland arbetstagare utnyttjas på ett bättre sätt.

| U. | Jämställdhet och mångfald i arbetstagarrepresentationen i företag på styrelsenivå är en central demokratisk princip som har positiva ekonomiska effekter, bland annat inkluderande strategiskt beslutsfattande och ett minskat könslönegap. |
| --- | --- |

U.

Jämställdhet och mångfald i arbetstagarrepresentationen i företag på styrelsenivå är en central demokratisk princip som har positiva ekonomiska effekter, bland annat inkluderande strategiskt beslutsfattande och ett minskat könslönegap.

| V. | OECD-studier visar att företag med fler kvinnor i styrelserna är mer lönsamma än företag vars styrelser är sammansatta av enbart män. |
| --- | --- |

V.

OECD-studier visar att företag med fler kvinnor i styrelserna är mer lönsamma än företag vars styrelser är sammansatta av enbart män.

| W. | Typiskt kvinnodominerade sektorer eller yrken kännetecknas generellt sett av lägre löner än jämförbara mansdominerade sektorer och yrken, vilket bidrar till skillnaden mellan kvinnors och mäns löner och pensioner, som för närvarande ligger på 16 respektive 40 procent. |
| --- | --- |

W.

Typiskt kvinnodominerade sektorer eller yrken kännetecknas generellt sett av lägre löner än jämförbara mansdominerade sektorer och yrken, vilket bidrar till skillnaden mellan kvinnors och mäns löner och pensioner, som för närvarande ligger på 16 respektive 40 procent.

| X. | ILO har tagit fram ett ramverk enligt vilket arbeten bedöms på grundval av fyra faktorer: kvalifikationer, arbetsinsats, ansvar och arbetsvillkor, och som viktas efter hur viktiga dessa faktorer är för företaget eller organisationen i fråga. |
| --- | --- |

X.

ILO har tagit fram ett ramverk enligt vilket arbeten bedöms på grundval av fyra faktorer: kvalifikationer, arbetsinsats, ansvar och arbetsvillkor, och som viktas efter hur viktiga dessa faktorer är för företaget eller organisationen i fråga.

| Y. | Arbetsmarknadsparterna har möjlighet att stärka kvinnors ekonomiska egenmakt via kollektivförhandlingar och genom att arbeta för lika löner mellan kvinnor och män, investera i en balans mellan arbete och privatliv, uppmuntra kvinnors karriärutveckling i företag och erbjuda information om och utbildning i rättigheter för arbetstagare. |
| --- | --- |

Y.

Arbetsmarknadsparterna har möjlighet att stärka kvinnors ekonomiska egenmakt via kollektivförhandlingar och genom att arbeta för lika löner mellan kvinnor och män, investera i en balans mellan arbete och privatliv, uppmuntra kvinnors karriärutveckling i företag och erbjuda information om och utbildning i rättigheter för arbetstagare.

| Z. | Det finns belägg för att löneskillnaderna är lägre om kollektivförhandlingar har en stark ställning (23). |
| --- | --- |

Z.

Det finns belägg för att löneskillnaderna är lägre om kollektivförhandlingar har en stark ställning (23).

| AA. | Enligt Eurostat EU riskerar 24,4 procent av kvinnorna i EU att drabbas av fattigdom eller socialt utanförskap, medan ensamstående mödrar, kvinnor över 55 år och kvinnor med funktionsnedsättning löper särskilt stor risk för arbetslöshet och inaktivitet på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

AA.

Enligt Eurostat EU riskerar 24,4 procent av kvinnorna i EU att drabbas av fattigdom eller socialt utanförskap, medan ensamstående mödrar, kvinnor över 55 år och kvinnor med funktionsnedsättning löper särskilt stor risk för arbetslöshet och inaktivitet på arbetsmarknaden.

| AB. | Tillämpningen av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen) är en förutsättning för kvinnors egenmakt och därmed jämställdheten. Könsbaserat våld är en oacceptabel form av diskriminering och en kränkning av de grundläggande rättigheterna som påverkar inte bara kvinnors hälsa och välbefinnande utan också deras tillgång till sysselsättning och ekonomiskt oberoende. Våld mot kvinnor är ett av de främsta hindren för jämställdhet samtidigt som utbildning kan minska risken för könsrelaterat våld. Den sociala och ekonomiska egenmakt som följer kan hjälpa kvinnor att komma bort från situationer där de utsätts för våld. Våld på arbetsplatsen och trakasserier, inklusive sexism och sexuella trakasserier, får allvarliga negativa konsekvenser för alla drabbade arbetstagare, deras kolleger och deras familjer samt för de organisationer där de arbetar och för samhället som helhet och kan delvis vara orsaken till att kvinnor lämnar arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

AB.

Tillämpningen av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen) är en förutsättning för kvinnors egenmakt och därmed jämställdheten. Könsbaserat våld är en oacceptabel form av diskriminering och en kränkning av de grundläggande rättigheterna som påverkar inte bara kvinnors hälsa och välbefinnande utan också deras tillgång till sysselsättning och ekonomiskt oberoende. Våld mot kvinnor är ett av de främsta hindren för jämställdhet samtidigt som utbildning kan minska risken för könsrelaterat våld. Den sociala och ekonomiska egenmakt som följer kan hjälpa kvinnor att komma bort från situationer där de utsätts för våld. Våld på arbetsplatsen och trakasserier, inklusive sexism och sexuella trakasserier, får allvarliga negativa konsekvenser för alla drabbade arbetstagare, deras kolleger och deras familjer samt för de organisationer där de arbetar och för samhället som helhet och kan delvis vara orsaken till att kvinnor lämnar arbetsmarknaden.

| AC. | Ekonomiskt våld är en form av könsbaserat våld i kvinnors vardag, som hindrar kvinnor från att utöva sin rätt till frihet, gör att den bristande jämställdheten späs på och bortser från kvinnans roll i samhället i stort. |
| --- | --- |

AC.

Ekonomiskt våld är en form av könsbaserat våld i kvinnors vardag, som hindrar kvinnor från att utöva sin rätt till frihet, gör att den bristande jämställdheten späs på och bortser från kvinnans roll i samhället i stort.

| AD. | Många studier har tydligt visat att nedskärningar i den offentliga sektorn har haft mycket negativa konsekvenser för kvinnor, deras ekonomiska egenmakt och för jämställdheten. |
| --- | --- |

AD.

Många studier har tydligt visat att nedskärningar i den offentliga sektorn har haft mycket negativa konsekvenser för kvinnor, deras ekonomiska egenmakt och för jämställdheten.

| AE. | Utbildning, kvalifikationer och förvärvande av kunskaper är avgörande för kvinnors sociala, kulturella och ekonomiska egenmakt, och utbildningsmöjligheter erkänns som en central komponent för att bekämpa ojämlikheter, såsom underrepresentation på besluts- och chefsnivå och inom områdena ingenjörsvetenskap och naturvetenskap, och för att öka kvinnors och flickors ekonomiska egenmakt. |
| --- | --- |

AE.

Utbildning, kvalifikationer och förvärvande av kunskaper är avgörande för kvinnors sociala, kulturella och ekonomiska egenmakt, och utbildningsmöjligheter erkänns som en central komponent för att bekämpa ojämlikheter, såsom underrepresentation på besluts- och chefsnivå och inom områdena ingenjörsvetenskap och naturvetenskap, och för att öka kvinnors och flickors ekonomiska egenmakt.

| AF. | Digitaliseringen bidrar på ett positivt sätt till nya arbetstillfällen och en konstruktiv övergång till flexiblare arbetsmönster, särskilt för kvinnor som kommer in på eller kommer tillbaka till arbetsmarknaden, och även när det gäller att uppnå en bättre balans mellan omsorgsansvar och arbetsliv för både kvinnor och män. |
| --- | --- |

AF.

Digitaliseringen bidrar på ett positivt sätt till nya arbetstillfällen och en konstruktiv övergång till flexiblare arbetsmönster, särskilt för kvinnor som kommer in på eller kommer tillbaka till arbetsmarknaden, och även när det gäller att uppnå en bättre balans mellan omsorgsansvar och arbetsliv för både kvinnor och män.

I.   
  Allmänna överväganden

| 1. | Europaparlamentet anser att kvinnors ekonomiska deltagande och egenmakt är det som behövs för att stärka deras grundläggande rättigheter, så att de kan bli ekonomiskt oberoende, påverka samhället och få kontroll över sina liv, och samtidigt ta sig igenom det glastak som gör att de inte behandlas på samma sätt som män i arbetslivet. Parlamentet vill därför ge kvinnor ekonomisk egenmakt med politiska och ekonomiska medel. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att för att stärka kvinnors rättigheter och ekonomiska egenmakt är det nödvändigt att ta itu med den djupt rotade, ojämställda könsmaktsordning som leder till diskriminering och våld mot kvinnor och flickor samt hbti-personer. Könsmaktstrukturer samverkar med andra former av diskriminering och ojämlikhet t.ex. på grund av etnisk bakgrund, funktionsnedsättning, ålder och könsidentitet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa jämlikhet och icke-diskriminering på arbetsplatsen för alla. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att till fullo genomföra både direktivet om likabehandling i arbetslivet och direktiv 2010/41/EU om tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa en bättre tillämpning av dessa direktiv. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet pekar på att kvinnors låga sysselsättningsgrad och det faktum att de utesluts från sysselsättning har negativa konsekvenser för kvinnors ekonomiska egenmakt. Parlamentet framhåller att den totala årliga ekonomiska kostnaden för kvinnors lägre sysselsättningsgrad, med hänsyn till förlorade inkomster, förlorade sociala avgifter och ytterligare kostnader för de offentliga finanserna, motsvarar 2,8 procent av EU:s BNP, eller 370 miljarder EUR 2013, enligt Eurofounds uppskattning, samtidigt som kostnaden för att en kvinna utesluts från sysselsättning, enligt EIGE, uppskattas uppgå till mellan 1,2 och 2 miljoner EUR, beroende på hennes utbildningsnivå. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att kvinnors ekonomiska egenmakt och lika möjligheter på arbetsmarknaden först och främst har betydelse för den enskilda kvinnan, men också är en drivkraft för EU:s ekonomiska tillväxt, med en positiv inverkan på BNP, delaktighet och företagens konkurrenskraft, samtidigt som den även bidrar till att hantera utmaningar kopplade till EU:s åldrande befolkning. Parlamentet påpekar att enligt en studie från 2009 skulle EU:s BNP teoretiskt sett kunna öka med nästan 27 % om det fanns en jämn könsfördelning på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

6.

II.   
  Åtgärder och verktyg för att öka kvinnors ekonomiska egenmakt

Bättre balans mellan arbetsliv och privatliv

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att som svar på parlamentets krav på en bättre balans mellan arbete och privatliv har kommissionen lagt fram förslag utan lagstiftningskaraktär samt ett lagstiftningsförslag som skapar flera olika typer av ledighet i syfte att anta 2000-talets utmaningar. Parlamentet betonar att förslagen från kommissionen är ett första steg i rätt riktning för att uppfylla de europeiska medborgarnas förväntningar, eftersom de innebär att kvinnor och män kommer att kunna ha en jämnare fördelning vad gäller arbete, familjeansvar och sociala förpliktelser, i synnerhet i fråga om vård av anhöriga och barn. Alla institutioner uppmanas att snarast möjligt förverkliga detta paket. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra skyddet mot diskriminering och olaglig uppsägning som rör balansen mellan arbete och privatliv och att garantera tillgång till rättslig prövning och rättsliga åtgärder. Kommissionen uppmanas att öka övervakningen, införlivandet och genomförandet av EU:s antidiskrimineringslagstiftning, att vid behov inleda överträdelseförfaranden och att främja efterlevnad genom bland annat informationskampanjer som ska öka medvetenheten om lagliga rättigheter till likabehandling. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker att lön och sociala avgifter måste fortsätta att betalas under ledigheter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa vilosemester för föräldrar till barn med funktionsnedsättning, med särskild hänsyn till ensamstående mödrar och på grundval av en utvärdering av bästa praxis. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att investera i lekcentrerade informella lärandemiljöer efter skoltid som skulle kunna fungera som stödcentrum för barn, särskilt efter skol- och förskoledagen, för att överbrygga det glapp som uppstår mellan skoldagens och arbetsdagens slut. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet framhåller att medlemsstaterna måste uppnå Barcelonamålen och införa mål för vård av anhöriga och äldre medborgare, inklusive tillgång till barnomsorg och annan omsorg, anläggningar och tjänster av god kvalitet och till rimliga priser samt strategier för självständigt boende för personer med funktionsnedsättning, för att kunna uppnå Europa 2020-målen. Parlamentet påminner om att investeringar i social infrastruktur, såsom barnomsorg, inte bara har betydande effekter på sysselsättningen, men också ger viktiga extra inkomster för den offentliga sektorn i form av arbetsgivaravgifter och besparingar när det gäller arbetslöshetsersättningar. Parlamentet betonar i detta sammanhang behovet av tillgänglig barnomsorg överallt på landsbygden, och uppmuntrar medlemsstaterna att främja investeringar i tillgängliga omsorgstjänster av god kvalitet till ett rimligt pris under hela livscykeln, inklusive barn- och äldreomsorg samt vård av anhöriga. Parlamentet anser att lämplig barnomsorg till ett rimligt pris också bör finnas tillgänglig för att föräldrar ska kunna ta del av möjligheter till livslångt lärande. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet understryker hur viktigt det är med offentliga tjänster av hög kvalitet, särskilt för kvinnor. Parlamentet betonar vikten av allmän tillgång till högkvalitativa, överkomliga, geografiskt välplacerade och efterfrågestyrda offentliga tjänster som ett sätt att säkerställa kvinnors ekonomiska egenmakt. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet noterar det nuvarande glappet mellan vad medlemsstaterna har åstadkommit och Barcelonamålen, och uppmanar eftertryckligen kommissionen att noga övervaka de åtgärder som medlemsstaterna vidtagit för att säkerställa att de fullgör sina skyldigheter. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet är övertygat om att en förutsättning för att ändra de traditionella könsstereotyperna är att männen tar ett större omsorgsansvar. Parlamentet anser även att båda könen och samhället som helhet kommer att gynnas av en mer rättvis fördelning av oavlönat arbete och ett mer jämställt uttag av omsorgsrelaterad ledighet. Parlamentet är övertygat om att en modell med lika försörjnings- och lika omsorgsansvar är det effektivaste sättet att uppnå jämställdhet på alla områden i livet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att med hjälp av specifika och aktiva sysselsättnings- och utbildningsinsatser få de kvinnor som gjort avbrott i arbetslivet för att ta hand om anhöriga, att komma tillbaka till arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar att en bättre balans mellan arbete och privatliv och ökad jämställdhet är mycket viktigt för att uppnå målet med kvinnors egenmakt. Parlamentet betonar att en bättre balans mellan arbete och privatliv skulle säkerställa en rättvisare fördelning av betalt och obetalt arbete inom familjen, öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden och minska löne- och pensionsklyftorna. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet understryker vikten av goda och trygga arbetsformer för att både kvinnor och män ska kunna förena arbete och privatliv, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja stärkta arbetstagarrättigheter, kollektivavtal och ökad jämställdhet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet förespråkar starkt att en individualisering av rätten till ledighet främjas, att föräldrarnas rätt till föräldraledighet inte ska vara överförbar och att omsorgsrelaterade uppgifter ska fördelas jämnt mellan båda föräldrarna i syfte att uppnå en jämställd möjlighet att förena arbete och privatliv. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att finansiera studier om omfattningen och värdet av obetalt hushållsarbete utfört av kvinnor och män i hemmet, och det genomsnittliga antalet timmar som läggs på betalt och obetalt arbete, särskilt på vård av äldre, barn och personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet efterlyser en ram för flexibla sysselsättningsmodeller för kvinnor och män med de anställda i centrum, åtföljt av ett adekvat socialt skydd, så att det blir lättare att upprätthålla en balans mellan privata och yrkesmässiga förpliktelser. Parlamentet anser på samma gång att arbetstagarnas rättigheter och rätten till en trygg anställning måste gå före eventuellt ökad flexibilitet på arbetsmarknaden för att se till att flexibilitet inte skapar flera otrygga, oönskade och osäkra arbets- och anställningsförhållanden och inte undergräver anställningsnormer som för närvarande berör fler kvinnor än män. Med otrygga anställningsförhållanden menas sådana som inte överensstämmer med standarder eller lagstiftning på internationell eller nationell nivå eller unionsnivå och/eller som inte ger tillräckliga inkomster för ett värdigt liv eller ett adekvat socialt skydd, till exempel visstidsanställningar, övervägande tillfälliga kontrakt, nolltidsavtal eller ofrivilligt deltidsarbete. Parlamentet betonar även behovet av att skapa förhållanden som tryggar rätten att återgå från frivilligt deltidsarbete till heltidsarbete. |
| --- | --- |

21.

Lika lön för lika eller likvärdigt arbete och kartläggning av löner

| 22. | Europaparlamentet påminner om att principen lika lön för kvinnor och män för lika eller likvärdigt arbete är förankrad i EU-fördraget och fastställs i artikel 157 i EUF-fördraget och att den måste tillämpas effektivt av medlemsstaterna. Parlamentet framhåller i detta sammanhang att kommissionens rekommendation att stärka principen om lika lön för män och kvinnor genom bättre insyn bör tillämpas för att noga övervaka situationen i medlemsstaterna och utarbeta lägesrapporter, också med stöd av arbetsmarknadens parter, och uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att ta fram och genomföra relevanta politiska strategier i linje med denna rekommendation i syfte att undanröja det bestående könslönegapet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och företagen att respektera principen om lika lön och införa bindande åtgärder när det gäller transparenta löner, i syfte att skapa metoder som företagen kan använda för att hantera könslönegapet, bland annat genom lönegranskningar och införande av åtgärder för lika löner vid kollektivförhandlingar. Parlamentet understryker vikten av att tillhandahålla lämplig utbildning i lagstiftning mot diskriminering av anställda och i rättspraxis för anställda vid nationella, regionala och lokala myndigheter, brottsbekämpande organ och yrkesinspektioner. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet understryker behovet av att erkänna och omvärdera typiskt kvinnodominerat arbete, t.ex. inom hälso- och sjukvård, den sociala sektorn och utbildningssektorn, jämfört med typiskt mansdominerade arbete. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet är övertygat för att uppnå lika lön för kvinnor och män för lika arbete eller likvärdigt arbete krävs ett tydligt ramverk för specifika verktyg för arbetsutvärdering med jämförbara indikatorer för att bedöma ”värdet” av arbeten eller sektorer. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet påminner om att arbetets värde, i enlighet med EU-domstolens rättspraxis, bör bedömas och jämföras utifrån objektiva kriterier såsom krav vad gäller utbildning, yrke, fortbildning, kompetenser, arbetsinsatser och ansvar, utfört arbete och arbetsuppgifternas karaktär. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet framhåller vikten av principen om könsneutrala yrkesbedömnings- och yrkesklassificeringssystem inom både den offentliga och den privata sektorn. Parlamentet välkomnar medlemsstaternas arbete för att främja en politik som förhindrar diskriminering vid rekrytering och uppmuntrar dem att främja könsblinda meritförteckningar i syfte att hindra företag och offentliga myndigheter från att könsdiskriminera under sina rekryteringsförfaranden. Kommissionen uppmanas att undersöka möjligheten att ta fram ett anonymiserat s.k. Europass-CV. Dessutom föreslår parlamentet att medlemsstaterna ska utarbeta program för att bekämpa sociala och könsrelaterade stereotyper, särskilt bland yngre, som ett sätt att motverka en yrkeskategorisering som ofta begränsar kvinnors tillträde till de mest välbetalda positionerna och jobben. |
| --- | --- |

27.

Jämn könsfördelning i offentlig och privat sektor

| 28. | Europaparlamentet anser att könskvotering kan vara nödvändig, om de offentliga institutionerna inte tar sitt ansvar, för att säkerställa en jämn könsfördelning och skulle kunna förbättra den demokratiska legitimiteten hos beslutsfattande institutioner. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet noterar att användning av könskvotering och jämställda listor i det politiska beslutsfattandet har visat sig vara mycket effektivt för att komma till rätta med diskriminering och könsmaktskillnader och för att förbättra den demokratiska representationen i politiska beslutsfattande organ. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra insamlingen, analysen och spridningen av övergripande, jämförbara, tillförlitliga och regelbundet uppdaterade data om kvinnors deltagande i beslutsprocesser. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner att främja kvinnors deltagande i EU:s valprocess genom att inkludera vallistor med jämn könsfördelning vid nästa översyn av EU:s vallagstiftning. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet upprepar sin begäran till rådet att snarast anta direktivet om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande direktörer i börsnoterade företag, som ett viktigt första steg mot en jämn könsfördelning i de offentliga och privata sektorerna, och noterar att bolagsstyrelser med fler kvinnor har visat sig förbättra resultaten för privata företag. Parlamentet noterar att framstegen är som mest påtagliga (från 11,9 % 2010 till 22,7 % 2015) i medlemsstater där bindande lagstiftning om kvotering till styrelser har antagits (24). Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att fortsätta utöva påtryckningar på medlemsstaterna för att nå en överenskommelse. |
| --- | --- |

32.

Jämställdhetsplaner

| 33. | Europaparlamentet uppskattar att kommissionen främjar forskningsorganisationers och forskningsfinansierande organisationers antagande av jämställdhetsplaner. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet noterar att jämställdhetsplaner på företags- eller branschnivå kan innehålla många olika personalåtgärder som handlar om rekrytering, lön, befordran, fortbildning och balans mellan arbete och privatliv. Parlamentet anser att de ofta består av konkreta åtgärder som t.ex. användning av ett könsneutralt språkbruk, förebyggande av sexuella trakasserier, utnämning av personer från det underrepresenterade könet till högre positioner, deltidsarbete och fäders delaktighet i barnen, och att det finns många olika strategier i medlemsstaterna i fråga om ett obligatoriskt införande av sådana åtgärder. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet är medvetet om att antagandet av jämställdhetsplaner och jämställdhetsrevisioner i den privata sektorn kan skapa en positiv bild av företag, med en bra balans mellan arbete och privatliv, och bidra till att öka de anställdas motivation och minska personalomsättningen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att uppmuntra företag med fler än 50 anställda att förhandla fram jämställdhetsplaner med arbetsmarknadens parter i syfte att förbättra jämställdheten och bekämpa diskriminering på arbetsplatsen. Parlamentet begär att man i dessa jämställdhetsplaner inkluderar en strategi för att bemöta, förhindra och eliminera sexuella trakasserier på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

35.

Kollektivavtal och arbetsmarknadens parter

| 36. | Europaparlamentet är övertygat om att arbetsmarknadens parter och kollektivavtal har möjlighet att främja jämställdhet, att stärka kvinnor genom sammanhållning och att bekämpa löneskillnader mellan könen. Parlamentet betonar att det är oerhört viktigt att säkerställa en jämn och lämplig könsfördelning i de grupper som förhandlar om kollektivavtal för att främja kvinnors ekonomiska egenmakt, och anser därför att arbetsmarknadens parter, inom deras struktur, bör stärka kvinnors ställning på ledande beslutsfattande positioner, och att de bör förhandla fram jämställdhetsplaner på företags- eller branschnivå. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att samarbeta med arbetsmarknadens parter och det civila samhället för att stärka dem i deras viktiga uppgift att upptäcka könsdiskriminering vid fastställandet av löneskalor och i tillhandahållandet av könsneutrala arbetsutvärderingar. |
| --- | --- |

37.

III.   
  Rekommendationer för att öka kvinnors ekonomiska egenmakt

| 38. | Europaparlamentet anser att ekonomiska modeller och metoder, skattepolitik och utgiftsprioriteringar, särskilt vid kriser, bör innefatta ett könsperspektiv, ta hänsyn till kvinnor som ekonomiska aktörer och syfta till att minska skillnaderna mellan könen på ett sätt som gynnar medborgare, företag och samhället i stort, och upprepar i detta sammanhang att de ekonomiska kriserna har påverkat kvinnorna särskilt negativt. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet efterlyser reformer för att öka jämställdheten både i familjelivet och på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet konstaterar att kvinnors karriärutveckling i allmänhet är svag. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra och stödja kvinnor så att de kan lyckas i sina karriärer, bland annat genom positiva åtgärder såsom program för nätverkande och mentorskap, samt att skapa lämpliga förutsättningar och säkerställa att kvinnor i alla åldrar har lika möjligheter som män till utbildning, befordran, fortbildning och omskolning samt får pensionsrätter och arbetslöshetsersättning som är likvärdiga dem som gäller för män. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att enligt bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling (25) (direktivet om offentlig upphandling) främja användningen av sociala klausuler inom offentlig upphandling som ett verktyg för att förbättra jämställdheten där relevant nationell lagstiftning finns och kan användas som en grund för sociala klausuler. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet betonar att alla former av könsbaserat våld, inbegripet våld i hemmet, såsom våldtäkt, kvinnlig könsstympning, sexuella övergrepp, sexuellt utnyttjande, sexuella trakasserier och tvångsäktenskap i tidig ålder/barnäktenskap samt fenomenet ekonomiskt våld, måste motverkas. Parlamentet uppmärksammar att sexuella trakasserier på arbetsplatsen är oroväckande vanliga (26) och understryker att för att kvinnor ska få egenmakt måste arbetsplatsen vara fri från alla former av diskriminering och våld. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att utan förbehåll ratificera Istanbulkonventionen och organisera upplysnings- och informationskampanjer riktade till allmänheten om våld mot kvinnor, och att uppmuntra till utbyte av bästa praxis. Parlamentet noterar att kvinnors ekonomiska oberoende spelar en avgörande roll för deras förmåga att komma bort från situationer där de utsätts för våld. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att tillhandahålla sociala trygghetssystem som kan hjälpa kvinnor i denna situation. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet upprepar att kvinnors individuella, sociala och ekonomiska egenmakt och oberoende är förknippat med rätten till sin egen kropp och sexualitet. Parlamentet påminner om att tillgången till alla former av sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är en avgörande drivkraft för att förbättra jämlikheten för alla. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet välkomnar slutsatserna från det 61:a mötet i FN:s kvinnokommission om kvinnors ekonomiska egenmakt i ett föränderligt arbetsliv, där det för första gången görs en direkt och uttrycklig koppling mellan kvinnors ekonomiska egenmakt och deras sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter. Det är dock beklagligt att en grundläggande sexualundervisning utelämnas helt i överenskommelsen. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet konstaterar att kvinnor utgör 52 procent av Europas totala befolkning, men endast en tredjedel av egenföretagarna eller av alla som startar företag i EU. Kvinnor möter också större svårigheter än män i fråga om tillgång till finansiering, utbildning, nätverkande och möjligheter att förena arbete och privatliv. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att främja åtgärder och insatser för att hjälpa och ge råd till kvinnor som bestämmer sig för att bli egenföretagare, och betonar att ekonomiskt oberoende är en förutsättning för att uppnå jämställdhet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att underlätta tillgången till krediter samt minska byråkratiskt krångel och avskaffa övriga hinder för kvinnor som startar eget. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna intensifiera arbetet med att identifiera och undanröja hinder för kvinnors företagande, och att uppmuntra fler kvinnor att starta eget, bland annat genom att förbättra tillgången till finansiering, marknadsundersökningar, utbildning och nätverk för affärsändamål, såsom plattformen WEgate för företagarkvinnor och andra europeiska nätverk. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet framhåller att ökad digital kompetens och IT-kunskaper bland kvinnor och flickor och ökad delaktighet för dem inom IKT-sektorn kan bidra till kvinnors ekonomiska egenmakt och oberoende, vilket minskar det totala könslönegapet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att öka sina ansträngningar för att eliminera den digitala klyfta mellan män och kvinnor som nämns i den europeiska digitala agendan för 2020 genom att öka kvinnors tillgång till informationssamhället, med särskilt fokus på att göra kvinnor mer synliga inom den digitala sektorn. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet påpekar att nästan 60 procent av alla akademiker i EU är kvinnor, men att kvarstående hinder gör att kvinnor fortfarande är underrepresenterade inom vetenskap, matematik, IT, ingenjörsvetenskap och yrken inom dessa områden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att, genom informations- och upplysningskampanjer, få in fler kvinnor i traditionellt sett mansdominerade sektorer, särskilt vetenskap och ny teknik, bland annat genom att integrera jämställdhet i den digitala agendan under de kommande åren, och att få in fler män i traditionellt sett kvinnodominerade sektorer, särskilt vård och omsorg samt utbildning. Parlamentet framhåller vikten av ett utökat socialt skydd i sektorer där en majoritet av personalen är kvinnor, bland annat för personliga assistenter, lokalvårdare och biträden, serveringspersonal och sjuk- och hälsovårdspersonal. Parlamentet framhåller betydelsen av yrkesutbildning för att bredda yrkesvalen och introducera kvinnor och män för icke-traditionella karriärmöjligheter så att man kan övervinna den horisontella och vertikala utestängningen och öka antalet kvinnor i beslutsfattande organ inom politiken och näringslivet. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder för att säkerställa ekonomiska och sociala rättigheter för arbetstagare inom så kallade kvinnodominerade sektorer. Parlamentet framhåller vikten av att förhindra att kvinnor är överrepresenterade i otrygga anställningar och påminner om att den otrygghet som råder inom dessa sektorer, till exempel hushållsarbete eller omsorg, måste bekämpas. Parlamentet konstaterar att hushållsarbete och hushållstjänster, som till stor del är kvinnodominerade, ofta utförs som odeklarerat arbete. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att främja och vidareutveckla den formella hushållstjänstesektorn, bland annat genom det europeiska forumet för att bekämpa odeklarerat arbete, samt att erkänna att hushållstjänster, anställning i familjer och hemvård är en värdefull ekonomisk sektor med sysselsättningspotential som bör regleras bättre i medlemsstaterna i syfte att både skapa trygghet för hushållsanställda och ge familjer möjlighet att ta på sig rollen som arbetsgivare och ge förvärvsarbetande familjer möjlighet att förena privatliv och arbete. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet betonar vikten av utbildning i kampen mot könsstereotyper. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att främja initiativ som utvecklar kurser i jämställdhet för utbildningspersonal och som hindrar könsstereotyper från att reproduceras i kursplaner och läromaterial. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet betonar vikten av jämställdhetsintegrering som ett grundläggande verktyg i utformningen av en jämställdhetsmedveten politik och lagstiftning, även inom området sysselsättning och sociala frågor, och således för att säkerställa kvinnors ekonomiska egenmakt. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta systematiska konsekvensanalyser ur ett jämställdhetsperspektiv. Parlamentet uppmanar återigen kommissionen att höja statusen på sitt strategiska engagemang för jämställdhet 2016–2019 genom att anta det som ett meddelande. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa jämställdhetsbudgetering i nästa fleråriga budgetram och att göra en noggrannare granskning av EU:s budgetförfaranden och utgifter, bland annat vidta åtgärder för att förbättra insynen och rapporteringen kring hur medlen används. Parlamentet uppmanar dessutom Europeiska investeringsbanken att integrera jämställdhet och kvinnors ekonomiska egenmakt i all sin verksamhet i och utanför EU. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att jämställdhetsintegrera sin nationella kompetens- och arbetsmarknadspolitik, och att införa sådana åtgärder i sina nationella handlingsplaner och som en del av den europeiska planeringsterminen, i linje med sysselsättningsriktlinjerna. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet betonar vikten av att erbjuda livslångt lärande för kvinnor på landsbygden, bland annat i form av företagsinterna kurser. Parlamentet betonar den stora andel egenföretagare på landsbygden som saknar tillräckligt socialt skydd och den stora andel ”osynligt” arbete som särskilt berör kvinnor. Parlamentet uppmanar medlemsstater och regioner med lagstiftningsbefogenhet att därför säkerställa social trygghet för både män och kvinnor som arbetar i landsbygdsområden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att också underlätta rättvis tillgång till mark, garantera äganderätt och arvsrätt samt att underlätta tillgång till krediter för kvinnor. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet påpekar att kvinnor i större utsträckning än män riskerar fattigdom eller social utestängning, och betonar därför att åtgärder mot fattigdom och social utestängning har en särskild inverkan på kvinnors ekonomiska egenmakt. Parlamentet understryker att arbetet med att motverka och undanröja pensionsklyftan mellan könen och minska äldre kvinnors fattigdom först och främst kräver att det skapas möjligheter för kvinnor att göra lika stora pensionsinbetalningar genom att i större utsträckning integrera dem på arbetsmarknaden och säkra lika möjligheter i fråga om lön, befordran och möjligheter till heltidsarbete. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa Esi-fonderna samt Europeiska fonden för strategiska investeringar bidrar till att minska kvinnors fattigdom, i syfte att uppnå det övergripande målet för fattigdomsminskning i Europa 2020-strategin. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att den ESF-finansiering på 20 procent som avsatts för social inkludering också används för att öka stödet till småskaliga lokala projekt för att stärka kvinnor som lever i fattigdom och är socialt utestängda. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet noterar att fattigdom fortsätter att mätas utifrån den samlade hushållsinkomsten, vilket innebär att man antar att alla medlemmar i hushållet tjänar lika mycket och att resurserna fördelas lika. Parlamentet efterfrågar individualiserade rättigheter och beräkningar baserade på individuell inkomst för att den faktiska omfattningen av kvinnors fattigdom ska framgå. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet konstaterar att kvinnor har påverkats mest av åtstramningsåtgärder och nedskärningar i den offentliga sektorn (minskad och dyrare barnomsorg, reducerade tjänster för äldre och personer med funktionsnedsättning, privatisering och nedläggning av sjukhus), särskilt inom utbildning, hälso- och sjukvård och den sociala sektorn, eftersom de står för 70 % av arbetskraften i den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet understryker även vikten av att lyfta fram de specifika behoven och de olika typerna av problem bland vissa sårbara grupper som har särskilt svårt att komma in på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att dessa personer på ett tidigt stadium får enkel tillgång till utbildning av god kvalitet, inbegripet praktikplatser, så att de kan integreras till fullo i våra samhällen och på arbetsmarknaden, med beaktande av informella och formella färdigheter och kompetenser, begåvningar och kunskaper. Vidare uppmanar parlamentet medlemsstaterna att vidta åtgärder för att förhindra den diskriminering på flera grunder som särskilt drabbar kvinnor i utsatta situationer. Parlamentet understryker vikten av en korrekt tillämpning av direktiv 2000/78/EG om inrättande av en allmän ram för likabehandling och direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (27). |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att verkställa och förbättra den praktiska tillämpningen av befintlig lagstiftning och arbetsplatsstrategier, och att vid behov förbättra denna lagstiftning och dessa strategier för att skydda kvinnor mot direkt och indirekt diskriminering, särskilt i samband med urval, rekrytering, behållande, fortbildning och främjande av kvinnor vid anställning inom såväl den offentliga som den privata sektorn, och att skapa lika möjligheter för kvinnor sett till lön och karriärmöjligheter. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet beklagar djupt att rådet fortfarande inte har antagit 2008 års förslag till direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Parlamentet välkomnar kommissionens prioritering av det direktivet. Parlamentet upprepar sin uppmaning till rådet att anta förslaget så snart som möjligt. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra insamlingen av specifika könsindikatorer och könsuppdelade uppgifter för att kunna uppskatta hur medlemsstaternas och EU:s politik påverkar jämställdheten. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet betonar att kvinnor är oproportionerligt och ofta ofrivilligt överrepresenterade i osäkra anställningar. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att genomföra ILO:s rekommendationer, vilka har som syfte att minska antalet osäkra anställningar genom att begränsa de omständigheter under vilka osäkra kontrakt kan användas samt begränsa den tid som en arbetstagare kan ha ett sådant anställningskontrakt. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska jämställdhetsinstitutet att fortsätta sitt arbete med att sammanställa könsspecifika uppgifter och inrätta resultattavlor inom samtliga relevanta politiska områden. |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  EUT L 204, 26.7.2006, s. 23.

(2)  EUT L 180, 15.7.2010, s. 1.

(3)  EGT L 348, 28.11.1992, s. 1.

(4)  EUT C 137 E, 27.5.2010, s. 68.

(5)  EUT C 70 E, 8.3.2012, s. 163.

(6)  EUT L 353, 28.12.2013, s. 7.

(7)  EUT C 436, 24.11.2016, s. 225.

(8)  EUT C 36, 29.1.2016, s. 18.

(9)  EUT C 93, 9.3.2016, s. 110.

(10)  EUT C 353, 27.9.2016, s. 39.

(11)  Antagna texter, P8_TA(2016)0203.

(12)  Antagna texter, P8_TA(2016)0226.

(13)  Antagna texter, P8_TA(2016)0235.

(14)  Antagna texter, P8_TA(2016)0338.

(15)  Antagna texter, P8_TA(2016)0360.

(16)  Antagna texter, P8_TA(2015)0351.

(17)  Antagna texter, P8_TA(2017)0029.

(18)  Antagna texter, P8_TA(2017)0073.

(19)  Antagna texter, P8_TA(2017)0099.

(20)  3073:e mötet i rådet (sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) i Bryssel den 7 mars 2011.

(21)  EUT L 69, 8.3.2014, s. 112.

(22)  FN:s högnivåpanel om kvinnors ekonomiska egenmakt: Leave no one behind: A call to action for gender equality and economic women’s empowerment (september 2016).

(23)  Se Europeiska fackliga samorganisationen, Collective bargaining: our powerful tool to close the gender gap (2015).

(24)  Se kommissionens faktablad Gender balance on corporate boards – Europe is cracking the glass ceiling, oktober 2015. Kommissionen, GD JUST, Women in economic decision-making in the EU: Progress report: A Europe 2020 initiative, 2012; Aagoth Storvik och Mari Teigen, Women on Board: The Norwegian Experience, juni 2010.

(25)  EUT L 94, 28.3.2014, s. 65.

(26)  Enligt en undersökning genomförd av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) om våld mot kvinnor.

(27)  EGT L 180, 19.7.2000, s. 22.

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/20

---

P8_TA(2017)0365

Det krympande utrymmet för det civila samhället i utvecklingsländerna

Europaparlamentets resolution av den 3 oktober 2017 om det krympande utrymmet för det civila samhället i utvecklingsländerna (2016/2324(INI))

(2018/C 346/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 7 i EUF-fördraget, som bekräftar att EU ”ska säkerställa samstämmigheten mellan all sin politik och verksamhet, med beaktande av samtliga sina mål”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 7 i EUF-fördraget, som bekräftar att EU ”ska säkerställa samstämmigheten mellan all sin politik och verksamhet, med beaktande av samtliga sina mål”,

| — | med beaktande av Förenta nationernas stadga, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas stadga,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och FN:s övriga konventioner om och instrument för mänskliga rättigheter, i synnerhet den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, som antogs i New York den 16 december 1966, och 1979 års FN-konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och FN:s övriga konventioner om och instrument för mänskliga rättigheter, i synnerhet den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, som antogs i New York den 16 december 1966, och 1979 års FN-konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW),

| — | med beaktande av FN:s toppmöte om hållbar utveckling och det slutdokument som antogs av generalförsamlingen den 25 september 2015: Förändra vår värld: 2030-agendan för hållbar utveckling (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s toppmöte om hållbar utveckling och det slutdokument som antogs av generalförsamlingen den 25 september 2015: Förändra vår värld: 2030-agendan för hållbar utveckling (1),

| — | med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling,

| — | med beaktande av En global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik – Delade visioner, gemensamma åtgärder: Ett starkare Europa, som lades fram i juni 2016 av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av En global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik – Delade visioner, gemensamma åtgärder: Ett starkare Europa, som lades fram i juni 2016 av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (2),

| — | med beaktande av handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati 2015–2019, som antogs av rådet den 20 juli 2015 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati 2015–2019, som antogs av rådet den 20 juli 2015 (3),

| — | med beaktande av EU:s landsspecifika färdplaner för samarbetet med det civila samhället, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s landsspecifika färdplaner för samarbetet med det civila samhället,

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (nedan kallat Cotonouavtalet), och dess reviderade versioner från 2005 och 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (nedan kallat Cotonouavtalet), och dess reviderade versioner från 2005 och 2010,

| — | med beaktande av den europeiska koden för idéburna organisationers medverkan i beslutsprocessen, som utarbetades av konferensen för internationella icke-statliga organisationer den 1 oktober 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska koden för idéburna organisationers medverkan i beslutsprocessen, som utarbetades av konferensen för internationella icke-statliga organisationer den 1 oktober 2009,

| — | med beaktande av Berlinförklaringen från årsmötet för kärngruppen för plattformen för det civila samhället för fredsbyggande och stärkandet av rättsstatsprincipen, som hölls den 6–9 juli 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Berlinförklaringen från årsmötet för kärngruppen för plattformen för det civila samhället för fredsbyggande och stärkandet av rättsstatsprincipen, som hölls den 6–9 juli 2016,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 233/2014 av den 11 mars 2014 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete för perioden 2014–2020 (4) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 230/2014 av den 11 mars 2014 om inrättande av ett instrument som bidrar till stabilitet och fred (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 233/2014 av den 11 mars 2014 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete för perioden 2014–2020 (4) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 230/2014 av den 11 mars 2014 om inrättande av ett instrument som bidrar till stabilitet och fred (5),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) 2015/323 av den 2 mars 2015 med budgetförordning för elfte Europeiska utvecklingsfonden (6) och förklaring I till Cotonouavtalet (”Gemensam förklaring om aktörerna i partnerskapet”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) 2015/323 av den 2 mars 2015 med budgetförordning för elfte Europeiska utvecklingsfonden (6) och förklaring I till Cotonouavtalet (”Gemensam förklaring om aktörerna i partnerskapet”),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (7) (”budgetförordningen”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (7) (”budgetförordningen”),

| — | med beaktande av finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbetes fleråriga vägledande program (2014–2020) för att stödja det civila samhällets organisationer och lokala myndigheter (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbetes fleråriga vägledande program (2014–2020) för att stödja det civila samhällets organisationer och lokala myndigheter (8),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 september 2012En grund för demokrati och hållbar utveckling: EU:s samarbete med det civila samhället på området yttre förbindelser (COM(2012)0492), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 september 2012En grund för demokrati och hållbar utveckling: EU:s samarbete med det civila samhället på området yttre förbindelser (COM(2012)0492),

| — | med beaktande av resolutionen från FN:s råd för mänskliga rättigheter av den 27 juni 2016 om utrymmet för det civila samhället (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen från FN:s råd för mänskliga rättigheter av den 27 juni 2016 om utrymmet för det civila samhället (9),

| — | med beaktande av rapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen och EU:s politik 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen och EU:s politik 2015,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 om företagens ansvar för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i tredjeländer (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 om företagens ansvar för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i tredjeländer (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 oktober 2016 om framtiden för förbindelserna mellan AVS och EU efter 2020 (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 oktober 2016 om framtiden för förbindelserna mellan AVS och EU efter 2020 (11),

| — | med beaktande av Europeiska unionens riktlinjer om mänskliga rättigheter, inbegripet EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare, och EU:s riktlinjer för främjande och skydd av religions- och trosfrihet, som antogs av rådet den 24 juni 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens riktlinjer om mänskliga rättigheter, inbegripet EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare, och EU:s riktlinjer för främjande och skydd av religions- och trosfrihet, som antogs av rådet den 24 juni 2013,

| — | med beaktande av riktlinjerna för Europaparlamentets interparlamentariska delegationer för främjande av mänskliga rättigheter och demokrati när dessa besöker länder utanför EU (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av riktlinjerna för Europaparlamentets interparlamentariska delegationer för främjande av mänskliga rättigheter och demokrati när dessa besöker länder utanför EU (12),

| — | med beaktande av Regionkommittés yttrande av den 9 oktober 2013 Ökad egenmakt för partnerländernas lokala myndigheter i syfte att förbättra samhällsstyrningen och resultaten på utvecklingsområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommittés yttrande av den 9 oktober 2013 Ökad egenmakt för partnerländernas lokala myndigheter i syfte att förbättra samhällsstyrningen och resultaten på utvecklingsområdet,

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 24 februari 2015: Ett anständigt liv för alla: från vision till kollektiva åtgärder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 24 februari 2015: Ett anständigt liv för alla: från vision till kollektiva åtgärder,

| — | med beaktande av rapporten av den 11 april 2016 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om praktiska rekommendationer för att skapa och upprätthålla en säker och gynnsam miljö för det civila samhället utifrån god praxis och tidigare erfarenheter (13), och rapporterna från FN:s särskilda rapportör för rätten att delta i fredliga sammankomster och föreningsfriheten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 11 april 2016 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om praktiska rekommendationer för att skapa och upprätthålla en säker och gynnsam miljö för det civila samhället utifrån god praxis och tidigare erfarenheter (13), och rapporterna från FN:s särskilda rapportör för rätten att delta i fredliga sammankomster och föreningsfriheten,

| — | med beaktande av 2017 års globala riskrapport från Världsekonomiskt forum (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2017 års globala riskrapport från Världsekonomiskt forum (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2017 om översynen av det europeiska samförståndet om utveckling (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2017 om översynen av det europeiska samförståndet om utveckling (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 november 2016 om ökning av utvecklingssamarbetets effektivitet (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 november 2016 om ökning av utvecklingssamarbetets effektivitet (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juni 2016 om EU-rapporten om en konsekvent politik för utveckling 2015 (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juni 2016 om EU-rapporten om en konsekvent politik för utveckling 2015 (17),

| — | med beaktande av FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2016 om uppföljningen och översynen av Agenda 2030 (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2016 om uppföljningen och översynen av Agenda 2030 (18),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 oktober 2013 om lokala myndigheter och det civila samhället: Europas engagemang till stöd för en hållbar utveckling (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 oktober 2013 om lokala myndigheter och det civila samhället: Europas engagemang till stöd för en hållbar utveckling (19),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0283/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0283/2017), och av följande skäl:

| A. | Enligt artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) ska EU:s yttre åtgärder, som inbegriper utvecklingssamarbetet, utgå från principerna om demokrati, rättsstaten och de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet. |
| --- | --- |

A.

Enligt artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) ska EU:s yttre åtgärder, som inbegriper utvecklingssamarbetet, utgå från principerna om demokrati, rättsstaten och de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet.

| B. | Det civila samhället utgör den tredje sektorn i ett välmående och anständigt samhälle, tillsammans med den offentliga och den privata sektorn. Det civila samhället omfattar icke-statliga och ideella organisationer som är närvarande i det offentliga livet och uttrycker deras medlemmars eller andras intressen och värderingar, på grundval av etiska, kulturella, politiska, vetenskapliga, religiösa eller filantropiska överväganden. |
| --- | --- |

B.

Det civila samhället utgör den tredje sektorn i ett välmående och anständigt samhälle, tillsammans med den offentliga och den privata sektorn. Det civila samhället omfattar icke-statliga och ideella organisationer som är närvarande i det offentliga livet och uttrycker deras medlemmars eller andras intressen och värderingar, på grundval av etiska, kulturella, politiska, vetenskapliga, religiösa eller filantropiska överväganden.

| C. | Det civila samhället spelar en central roll när det gäller att bygga upp och stärka demokratin, övervaka statens makt och främja god samhällsstyrning, insyn och ansvarsskyldighet. Närvaron av organisationer i det civila samhället som en bärande kraft i samhället är av avgörande betydelse, eftersom de utgör en nödvändig motvikt till befintlig makt och fungerar som ett mellanled och en medlare mellan medborgarna och staten, och i egenskap av demokratins väktare. Många grupper i det civila samhället har strävat efter att engagera sig i konstitutionella reformprocesser för att skydda demokratiska principer och institutioner. |
| --- | --- |

C.

Det civila samhället spelar en central roll när det gäller att bygga upp och stärka demokratin, övervaka statens makt och främja god samhällsstyrning, insyn och ansvarsskyldighet. Närvaron av organisationer i det civila samhället som en bärande kraft i samhället är av avgörande betydelse, eftersom de utgör en nödvändig motvikt till befintlig makt och fungerar som ett mellanled och en medlare mellan medborgarna och staten, och i egenskap av demokratins väktare. Många grupper i det civila samhället har strävat efter att engagera sig i konstitutionella reformprocesser för att skydda demokratiska principer och institutioner.

| D. | Organisationer i det civila samhället omfattar ett stort antal mänskliga rättigheter, däribland rätten till utveckling och utbildning samt jämställdhet, och genomför även åtgärder inom sociala och miljörelaterade områden. Det civila samhället omfattar en brett och heterogent spektrum av grupper och mål, däribland organisationer i det civila samhället, icke-statliga organisationer, människorätts- och intressegrupper, trosbaserade organisationer, kyrkor och religiösa sammanslutningar, som skyddar intressena för personer med funktionsnedsättning, sociala rörelser och fackföreningar, ursprungsbefolkningar och stiftelser, och utsatta, diskriminerade och marginaliserade människors deltagande. |
| --- | --- |

D.

Organisationer i det civila samhället omfattar ett stort antal mänskliga rättigheter, däribland rätten till utveckling och utbildning samt jämställdhet, och genomför även åtgärder inom sociala och miljörelaterade områden. Det civila samhället omfattar en brett och heterogent spektrum av grupper och mål, däribland organisationer i det civila samhället, icke-statliga organisationer, människorätts- och intressegrupper, trosbaserade organisationer, kyrkor och religiösa sammanslutningar, som skyddar intressena för personer med funktionsnedsättning, sociala rörelser och fackföreningar, ursprungsbefolkningar och stiftelser, och utsatta, diskriminerade och marginaliserade människors deltagande.

| E. | Cotonouavtalet erkänner det civila samhället som en nyckelaktör inom EU–AVS-samarbetet. Utgången av avtalet år 2020 utgör en möjlighet att se över partnerskapet och ytterligare öka det civila samhällets deltagande. |
| --- | --- |

E.

Cotonouavtalet erkänner det civila samhället som en nyckelaktör inom EU–AVS-samarbetet. Utgången av avtalet år 2020 utgör en möjlighet att se över partnerskapet och ytterligare öka det civila samhällets deltagande.

| F. | Organisationer i det civila samhället har blivit viktiga aktörer i det globala utvecklingsbiståndet, särskilt när det gäller tillhandahållandet av grundläggande sociala tjänster, allmänhetens medvetenhet, främjandet av demokrati, mänskliga rättigheter och god samhällsstyrning, fredliga och inkluderande samhällen, stärkandet av motståndskraften hos enskilda individer, familjer och lokalsamhället, kampen mot våldsbejakande extremism, samt vid insatser vid humanitära kriser. |
| --- | --- |

F.

Organisationer i det civila samhället har blivit viktiga aktörer i det globala utvecklingsbiståndet, särskilt när det gäller tillhandahållandet av grundläggande sociala tjänster, allmänhetens medvetenhet, främjandet av demokrati, mänskliga rättigheter och god samhällsstyrning, fredliga och inkluderande samhällen, stärkandet av motståndskraften hos enskilda individer, familjer och lokalsamhället, kampen mot våldsbejakande extremism, samt vid insatser vid humanitära kriser.

| G. | Såsom internationella organisationer har erkänt i sina protokoll och förfaranden ligger kyrkor, religiösa samfund och sammanslutningar samt andra organisationer som är baserade på religion eller trosuppfattning, i frontlinjen och hör till långvariga operativa fältaktörer inom utvecklingsbistånd och humanitärt bistånd. |
| --- | --- |

G.

Såsom internationella organisationer har erkänt i sina protokoll och förfaranden ligger kyrkor, religiösa samfund och sammanslutningar samt andra organisationer som är baserade på religion eller trosuppfattning, i frontlinjen och hör till långvariga operativa fältaktörer inom utvecklingsbistånd och humanitärt bistånd.

| H. | Finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbetes fleråriga vägledande program 2014–2020 för det tematiska programmet för det civila samhällets organisationer och lokala myndigheter omfattar främjandet av en gynnsam miljö för organisationer i det civila samhället och lokala myndigheter som ett övergripande element. Programmet syftar till att stärka organisationer i det civila samhällets röst och deltagande i utvecklingsprocessen i partnerländerna och att främja en politisk, social och ekonomisk dialog. |
| --- | --- |

H.

Finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbetes fleråriga vägledande program 2014–2020 för det tematiska programmet för det civila samhällets organisationer och lokala myndigheter omfattar främjandet av en gynnsam miljö för organisationer i det civila samhället och lokala myndigheter som ett övergripande element. Programmet syftar till att stärka organisationer i det civila samhällets röst och deltagande i utvecklingsprocessen i partnerländerna och att främja en politisk, social och ekonomisk dialog.

| I. | EU är den största givaren till lokala organisationer i det civila samhället i utvecklingsländerna och har varit en ledande aktör i skyddet av det civila samhällets aktörer och människorättsförsvarare genom användning och genomförande av en rad instrument och åtgärder, inklusive europeiskt instrument för demokrati och mänskliga rättigheter, finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbetes tematiska program för det civila samhället och lokala myndigheter, det europeiska initiativet för demokrati, färdplaner för det civila samhället som genomförts i 105 länder samt landstrategidokument. |
| --- | --- |

I.

EU är den största givaren till lokala organisationer i det civila samhället i utvecklingsländerna och har varit en ledande aktör i skyddet av det civila samhällets aktörer och människorättsförsvarare genom användning och genomförande av en rad instrument och åtgärder, inklusive europeiskt instrument för demokrati och mänskliga rättigheter, finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbetes tematiska program för det civila samhället och lokala myndigheter, det europeiska initiativet för demokrati, färdplaner för det civila samhället som genomförts i 105 länder samt landstrategidokument.

| J. | Det civila samhällets storlek, omfattning, sammansättning och inflytande har ökat i hela världen det senaste årtiondet. Samtidigt har restriktionerna gentemot det civila samhällets aktörer och aktiviteter blivit alltmer repressiva och kraftfulla i ett växande antal länder över hela världen, både utvecklingsländer och utvecklade länder. |
| --- | --- |

J.

Det civila samhällets storlek, omfattning, sammansättning och inflytande har ökat i hela världen det senaste årtiondet. Samtidigt har restriktionerna gentemot det civila samhällets aktörer och aktiviteter blivit alltmer repressiva och kraftfulla i ett växande antal länder över hela världen, både utvecklingsländer och utvecklade länder.

| K. | Den dagordning som fastställs av internationella givare prioriterar i vissa fall inte heller de verkliga behoven hos de aktörer i det civila samhället som arbetar ute på fältet. |
| --- | --- |

K.

Den dagordning som fastställs av internationella givare prioriterar i vissa fall inte heller de verkliga behoven hos de aktörer i det civila samhället som arbetar ute på fältet.

| L. | Enligt 2016 års rapport om tillståndet för det civila samhället var 2015 ett dåligt år för det civila samhället, då medborgerliga rättigheter hotades allvarligt i fler än hundra länder. Regionerna i Afrika söder om Sahara och Mellanöstern och Nordafrika (Mena) berörs särskilt av denna rapport, eftersom de oftare står inför situationer med politisk stress, konflikter och instabilitet. |
| --- | --- |

L.

Enligt 2016 års rapport om tillståndet för det civila samhället var 2015 ett dåligt år för det civila samhället, då medborgerliga rättigheter hotades allvarligt i fler än hundra länder. Regionerna i Afrika söder om Sahara och Mellanöstern och Nordafrika (Mena) berörs särskilt av denna rapport, eftersom de oftare står inför situationer med politisk stress, konflikter och instabilitet.

| M. | Ett växande antal regeringar slår i rättslig eller administrativ bemärkelse ner på organisationer i det civila samhället, bland annat genom att införa restriktiva lagar, begränsningar för finansiering, strikta licensieringsförfaranden och straffavgifter. |
| --- | --- |

M.

Ett växande antal regeringar slår i rättslig eller administrativ bemärkelse ner på organisationer i det civila samhället, bland annat genom att införa restriktiva lagar, begränsningar för finansiering, strikta licensieringsförfaranden och straffavgifter.

| N. | I utvecklingsländerna har det under de senaste åren skett en oroande ökning av antalet rapporter om aktivister, aktörer inom organisationer i det civila samhället, människorättsförsvarare, fackliga företrädare, jurister, intellektuella, journalister och religiösa ledare som förföljs, stigmatiseras och betraktas som ”utländska agenter”, trakasseras, godtyckligen grips eller fängslas, och av antalet offer som utsatts för övergrepp eller våld. I ett antal länder sker detta under fullständig straffrihet och ibland med myndigheternas stöd eller samtycke. |
| --- | --- |

N.

I utvecklingsländerna har det under de senaste åren skett en oroande ökning av antalet rapporter om aktivister, aktörer inom organisationer i det civila samhället, människorättsförsvarare, fackliga företrädare, jurister, intellektuella, journalister och religiösa ledare som förföljs, stigmatiseras och betraktas som ”utländska agenter”, trakasseras, godtyckligen grips eller fängslas, och av antalet offer som utsatts för övergrepp eller våld. I ett antal länder sker detta under fullständig straffrihet och ibland med myndigheternas stöd eller samtycke.

| O. | De mänskliga rättigheterna är universella och oförytterliga, odelbara, ömsesidigt beroende och sammanlänkade. Det civila samhällets handlingsförmåga är beroende av utövandet av grundläggande friheter, däribland föreningsfriheten, friheten att delta i fredliga sammankomster, yttrande-, tanke-, samvets-, religions- och trosfriheten samt rätten till fri tillgång till information. |
| --- | --- |

O.

De mänskliga rättigheterna är universella och oförytterliga, odelbara, ömsesidigt beroende och sammanlänkade. Det civila samhällets handlingsförmåga är beroende av utövandet av grundläggande friheter, däribland föreningsfriheten, friheten att delta i fredliga sammankomster, yttrande-, tanke-, samvets-, religions- och trosfriheten samt rätten till fri tillgång till information.

| P. | Det finns en koppling mellan ett försvagat civilt samhälle, minskat politiskt och civilt utrymme, ökad korruption, social ojämlikhet, bristande jämställdhet, låg mänsklig och socioekonomisk utveckling och instabilitet och konflikter. |
| --- | --- |

P.

Det finns en koppling mellan ett försvagat civilt samhälle, minskat politiskt och civilt utrymme, ökad korruption, social ojämlikhet, bristande jämställdhet, låg mänsklig och socioekonomisk utveckling och instabilitet och konflikter.

| Q. | En trovärdig och effektiv reaktion från EU när det gäller att belysa det krympande utrymmet för det civila samhället kräver en noggrann och läglig bedömning av de hot och faktorer som ligger bakom restriktionerna. En sådan reaktion kräver dessutom en samordnad strategi mellan utvecklingssamarbetet och det politiska samarbetet för att säkerställa samstämmighet mellan alla EU:s externa och interna instrument, genom att sända ut ett gemensamt budskap om vikten av ett fritt fungerande civilt samhälle, samt samarbete på lokal, regional och internationell nivå. |
| --- | --- |

Q.

En trovärdig och effektiv reaktion från EU när det gäller att belysa det krympande utrymmet för det civila samhället kräver en noggrann och läglig bedömning av de hot och faktorer som ligger bakom restriktionerna. En sådan reaktion kräver dessutom en samordnad strategi mellan utvecklingssamarbetet och det politiska samarbetet för att säkerställa samstämmighet mellan alla EU:s externa och interna instrument, genom att sända ut ett gemensamt budskap om vikten av ett fritt fungerande civilt samhälle, samt samarbete på lokal, regional och internationell nivå.

| R. | Agenda 2030, särskilt målen 16 och 17 för hållbar utveckling, föreskriver ökat samarbete med det civila samhället som en central partner och nyckelfaktor när det gäller främjande, genomförande, uppföljning och översyn av målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

R.

Agenda 2030, särskilt målen 16 och 17 för hållbar utveckling, föreskriver ökat samarbete med det civila samhället som en central partner och nyckelfaktor när det gäller främjande, genomförande, uppföljning och översyn av målen för hållbar utveckling.

| 1. | Europaparlamentet anser att ett genuint oberoende, mångskiftande, pluralistiskt och vitalt civilt samhälle är avgörande för ett lands utveckling och stabilitet, för att säkerställa demokratisk konsolidering, social rättvisa och respekt för mänskliga rättigheter och för att bygga inkluderande samhällen, så att ingen hamnar utanför. Parlamentet påminner vidare om att det civila samhället är en viktig aktör för uppnåendet av målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar den centrala roll som det civila samhället spelar för att stödja demokrati, säkerställa maktfördelning och för att främja öppenhet, ansvarsskyldighet och god samhällsstyrning, särskilt i kampen mot korruption och våldsbejakande extremism och dess potentiella konsekvenser för landets ekonomiska och mänskliga utveckling och för miljöhållbarheten |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet är djupt oroat över att inskränkningarna i utrymmet för det civila samhället i utvecklingsländer genomförs på alltmer subtila och sofistikerade sätt som är svårare att komma till rätta med, och sträcker sig från lagstiftning, administration, rapportering och bankkrav, till kriminalisering och stigmatisering av företrädare för organisationer i det civila samhället, förtal, alla former av trakasserier, förtryck på nätet, begränsningar av tillgången till internet, censur, godtyckliga gripanden, könsrelaterat våld, tortyr och mord, i synnerhet i konfliktdrabbade länder. Parlamentet anser att det är nödvändigt att ta itu med strategierna från regeringar och andra för att tysta kritiska röster. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uttrycker oro över att när det civila samhällets organisationer har möjlighet att lagligt ta emot utländsk finansiering riskerar de att betecknas som ”utländska agenter”, vilket stigmatiserar dem och utsätter dem för större risker. Parlamentet uppmanar EU att förstärka de instrument och politiska åtgärder som hanterar institutionsuppbyggnad och rättsstatsprincipen och att inkludera starka riktvärden för ansvarsskyldighet och kampen mot straffrihet för godtyckliga gripanden, polisvåld, tortyr och annan misshandel av människorättsförsvarare, med hänsyn till att kvinnor och män upplever detta olika. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet understryker att det krympande utrymmet för det civila samhället är en global företeelse som inte är begränsad till utvecklingsländer, utan också blir allt vanligare i etablerade demokratier och medel- och höginkomstländer, inbegripet EU-medlemsstater och vissa av EU:s närmaste allierade. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att föregå med gott exempel och strikt upprätthålla de grundläggande rättigheter som hör till det civila samhället och ta itu med eventuella negativa tendenser på detta område. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet insisterar på att staterna själva har det primära ansvaret och är skyldiga att skydda alla mänskliga rättigheter och grundläggande friheter för alla, och har en skyldighet att tillhandahålla en politisk, rättslig och administrativ miljö som främjar ett fritt och fungerande civilt samhälle, där aktörerna fritt och tryggt kan verka och ta emot finansiering, även från utländska källor. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar EU att erkänna behovet av att ge vägledning till regeringar, politiska partier, parlament och förvaltningar i mottagarländer när det gäller att ta fram strategier för att skapa en rättslig, administrativ och politisk miljö som underlättar arbetet för organisationer i det civila samhället. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet är djupt bekymrat över det växande antalet attacker mot människorättsförsvarare över hela världen. Europaparlamentet uppmanar EU, och i synnerhet vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, att anta en politik som systematiskt och otvetydigt fördömer dödandet av människorättsförsvarare och alla försök att utsätta dem för alla former av våld, förföljelser, hot, trakasserier, påtvingade försvinnanden, frihetsberövande eller godtyckliga gripanden, att fördöma dem som begår eller tolererar sådana grymheter och att utöka offentlig diplomati för öppet och tydligt stöd till människorättsförsvarare. Parlamentet uppmuntrar EU-delegationerna och medlemsstaternas diplomatiska beskickningar att fortsätta med sitt aktiva stöd till människorättsförsvarare, framför allt genom att systematiskt övervaka rättegångar, besöka människorättsförsvarare i fängelse och, när så är lämpligt, uttala sig i enskilda fall. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet anser att i fall där utrymmet för det civila samhället krymper snabbt och dramatiskt bör EU-medlemsstaterna ge offentliga erkännanden på hög nivå till de berörda icke-statliga människorättsorganisationerna eller de enskilda människorättsförsvararna för deras arbete, till exempel genom att besöka dem under officiella resor. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmuntrar EU att ta fram riktlinjer för friheten att hålla fredliga sammankomster och föreningsfriheten. Parlamentet uppmanar EU att fullt ut utnyttja EU:s landstrategier för mänskliga rättigheter och demokrati för att skapa övervakningsverktyg för ett effektivt gemensamt genomförande av EU:s riktlinjer för människorättsförsvarare och att se till att det inte finns några luckor i skyddet och att kränkningar av de mänskliga rättigheterna leder till sanktioner. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet påminner om att det civila samhället spelar en viktig roll när det gäller att främja tankefrihet, samvetsfrihet och religions- och trosfrihet, och upprepar sitt stöd för genomförandet av EU:s riktlinjer för främjande och skydd av religions- och trosfrihet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet understryker att man måste stärka förbindelserna för organisationer i det civila samhället med medborgarna och staten, i syfte att verkligen representera lokala organisationer och grupper, inbegripet kvinnor och kvinnorättsorganisationer och alla utsatta grupper, och för att bidra till att staten blir mer effektiv och ansvarsfull i sitt utvecklingsarbete och arbete för att upprätthålla alla mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar EU:s långvariga engagemang och stöd till det civila samhället i utvecklingsländerna och upprepar sitt entydiga krav på fortsatt och ökat stöd och ökad finansiering från EU för att skapa en fri och gynnsam miljö för det civila samhället på nationell och lokal nivå, även genom årlig programplanering. Parlamentet kräver att EU diversifierar och maximerar finansieringsmetoder och finansieringsmekanismer för aktörer i det civila samhället genom att ta i beaktande deras särdrag och se till att inte begränsa deras handlingsutrymme eller antalet potentiella aktörer. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar EU att säkerställa att EU-finansiering används för att finansiera både långsiktigt stöd och nödåtgärder, särskilt i syfte att hjälpa aktivister inom det civila samhället i riskzonen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet påminner om att medborgardeltagande och det civila samhällets styrka bör tas i beaktande som en indikator på demokrati. Parlamentet rekommenderar med eftertryck att det civila samhället och dess organisationer bjuds in till interparlamentariska debatter om demokrati för att engageras i samrådsprocessen gällande all lagstiftning som påverkar dem. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta arbeta för ett mer självständigt civilt samhälle, inte bara genom att ta itu med EU:s politik för utvecklingssamarbete och mänskliga rättigheter, utan även genom att integrera all annan intern och extern EU-politik, inbegripet politik på området rättsliga frågor och inrikesfrågor och handels- och säkerhetspolitik, i enlighet med principen om en konsekvent politik för utveckling. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet varnar EU och dess medlemsstater för en fördragsam inställning till det krympande utrymmet för det civila samhället och andra människorättsfrågor, när länder som EU samarbetar med i migrationsfrågor är inblandade. Parlamentet understryker att det krympande utrymmet för det civila samhället och brott mot de mänskliga rättigheterna kan bidra till påtvingad migration. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet understryker att det krävs ett enhetligt och konsekvent tillvägagångssätt i EU: s relation med tredjeländerna för att hantera det krympande utrymmet för det civila samhället. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att på ett proaktivt sätt ta itu med de bakomliggande orsakerna till det krympande utrymmet för det civila samhället, särskilt genom att integrera främjandet av fria och ansvarsfulla organisationer i det civila samhället och deras deltagande i bilateralt och multilateralt samarbete, i egenskap av partner i den politiska, ekonomiska och sociala dialogen. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang EU att ta hänsyn till skillnader i storlek, kapacitet och sakkunskap hos olika organisationer i det civila samhället. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmuntrar EU att bli en aktiv facilitator och att främja institutionella mekanismer och flerpartsinitiativ för förstärkta dialoger samt att utveckla starkare och bredare koalitioner och partnerskap mellan utvecklingsländernas regeringar, organisationer i det civila samhället, lokala myndigheter och den privata sektorn i en gynnsam miljö för det civila samhället. Parlamentet betonar vikten av säkra platser för sådana dialoger. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar EU att övervaka åtgärder mot terrorism och vissa aspekter av lagstiftningen mot penningtvätt och lagstiftningen om transparens, och se till att de inte otillbörligt begränsar finansieringen av och verksamheten inom det civila samhällets organisationer. Parlamentet upprepar i detta sammanhang att rekommendationerna från arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF) inte ska tolkas och tillämpas på ett sätt som i onödan begränsar utrymmet för det civila samhället. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet påminner om att den privata sektorn är en central partner för att uppnå målen för hållbar utveckling och att den spelar en viktig roll i att stärka det civila samhället och främja ett gynnsamt klimat för organisationer i det civila samhället och fackföreningar, genom att bekräfta företagens sociala ansvar och bindande krav på tillbörlig aktsamhet för leveranskedjor, och med hjälp av offentlig-privata partnerskap. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet erinrar om den privata sektorns skyldighet att respektera både de mänskliga rättigheterna och de högsta sociala och miljömässiga normerna. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att fortsätta att aktivt engagera sig i FN:s arbete med att upprätta ett internationellt fördrag som håller företag ansvariga för eventuell inblandning i kränkningar av de mänskliga rättigheterna och att införa riskbedömningar med avseende på mänskliga rättigheter för offentliga upphandlingar och investeringar. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar att handels- och investeringsavtal som EU och dess medlemsstater ingår varken direkt eller indirekt får undergräva främjandet och skyddet av de mänskliga rättigheterna och det civila samhället i utvecklingsländerna. Parlamentet anser att bindande klausuler om mänskliga rättigheter i handelsavtal är ett viktigt verktyg för att öppna upp det civila samhället. Parlamentet uppmanar kommissionen att stärka rollen hos det civila samhällets aktörer i samarbetsavtal om handel, däribland inhemska rådgivande grupper och rådgivande kommittéer för avtal om ekonomiskt partnerskap. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en ram för övervakning, med särskild fokus på mänskliga rättigheter, för EU:s externa finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att inrätta bästa praxis och ta fram tydliga riktmärken och indikatorer som rör det krympande utrymmet i samband med EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati och halvtidsöversynen av Europeiskt initiativ för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDMR), för att mäta konkreta framsteg. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar alla EU-aktörer att i multilaterala forum mer effektivt förespråka en förstärkning av den internationella rättsliga ram som ligger till grund för demokrati och mänskliga rättigheter, bland annat genom att samarbeta med multilaterala organisationer såsom FN, inbegripet FN:s särskilda förfaranden och FN:s människorättsråds allmänna återkommande utvärderingar, och regionala organisationer som Amerikanska samarbetsorganisationens (OAS), Afrikanska unionen (AU), Sydostasiatiska nationers förbund (Asean), Arabförbundet och Demokratiernas gemenskaps arbetsgrupp för aktivering och skydd av det civila samhället. Parlamentet påminner om vikten av att EU upprättar en inkluderande dialog om mänskliga rättigheter med alla partnerländer genom att inkludera organisationer i det civila samhället. Parlamentet uppmanar både EU och dess medlemsstater att utveckla sina program för bästa praxis med tredjeländer och att främja utbytet av bästa praxis när det gäller att låta organisationer i det civila samhället delta i beslutsprocesser. Parlamentet anser att det är nödvändigt att främja trepartsdialoger mellan regeringar, EU och organisationer i det civila samhället, inbegripet om svåra frågor såsom säkerhet och migration. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet efterlyser inrättandet av en mekanism för övervakning och tidig varning för krympande utrymme tillsammans med de berörda EU-institutionerna, som kan övervaka hot mot utrymmet för det civila samhället och människorättsförsvarare och utfärda en varning närhelst det finns bevis på att ett utvecklingsland utarbetar allvarliga nya begränsningar mot det civila samhället, eller när en regering använder sig av organisationer som presenteras som oberoende trots att de styrs av staten (GONGO – Government-operated non-governmental organization) för att simulera ett oberoende civilt samhälle, så att EU kan reagera på ett mer lägligt, samordnat och konkret sätt. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar EU att stärka sitt stöd för att minoriteter och andra utsatta grupper, däribland personer med funktionsnedsättning, ursprungsbefolkningar och isolerade befolkningsgrupper, ska kunna delta fullt ut i kulturella, sociala, ekonomiska och politiska processer. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang stater att säkerställa att deras lagstiftning och politik inte undergräver åtnjutandet av deras mänskliga rättigheter eller verksamheten för de organisationer i det civila samhället som försvarar deras rättigheter. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet beklagar bristen på organisationer som hjälper offer för terrorism i tredjeländer under den nuvarande tilltagande globala terrorismen. Parlamentet betonar därför det akuta behovet av att skapa ett säkert klimat för dessa organisationer i syfte att skydda offren för terrorism. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet understryker kvinnors och kvinnorättsorganisationers viktiga roll för sociala framsteg, bland annat ungdomsledda rörelser. Parlamentet uppmanar EU att stå fast vid behovet av att stödja kvinnors egenmakt och skapandet av en säker och gynnsam miljö för kvinnoorganisationer i det civila samhället och kvinnorättsförsvarare och att ta upp specifika könsbaserade former av förtryck, särskilt i konfliktdrabbade områden. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet framhåller att man aktivt måste bidra till att stödja politik och insatser som är knutna till kvinnors rättigheter, inbegripet sexuell och reproduktiv hälsa och därtill hörande rättigheter. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet upprepar vikten av att integrera den rättighetsbaserade strategin (RBA) i EU: s utvecklingspolitik, i syfte att integrera principer om mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen i EU:s utvecklingsarbete och att synkronisera arbetet med mänskliga rättigheter och utvecklingssamarbetet. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet påminner om vikten av regionalt samarbete för att stärka ett gynnsamt klimat för det civila samhället. Parlamentet uppmuntrar utvecklingsländerna att främja dialog och bästa praxis för skydd av och samarbete med det civila samhället. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar EU:s landsspecifika färdplaner för samarbetet med det civila samhället som ett effektivt verktyg och som en möjlig ny EU-ram för engagemang med det civila samhället. Parlamentet anser att det är av största vikt att organisationer i det civila samhället inte bara är involverade i samrådsförfarandet som leder till utarbetandet av färdplanerna, utan också i genomförandet, övervakningen och översynen. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet åtar sig att årligen och genom omfattande samråd med relevanta institutionella och icke-statliga aktörer upprätta en förteckning över länder där utrymmet för det civila samhället är mest hotat. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att i rådets (utrikes frågor) dagordning regelbundet inbegripa en diskussion om EU:s åtgärder för att eftersträva frigivning av människorättsförsvarare, hjälparbetare, journalister, politiska aktivister, personer som fängslats på grund av religiösa eller moraliska övertygelser, och andra som sitter fängslade till följd av det krympande utrymmet för det civila samhället. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av kontaktpunkter för mänskliga rättigheter och det civila samhället i EU: s delegationer som syftar till att förbättra samarbetet med det lokala civila samhället, särskilt för att ge stöd till utsatta och marginaliserade grupper och individer. Parlamentet uppmanar EU:s delegationer att systematiskt öka medvetenheten om det krympande utrymmet för det civila samhället och skyddet för aktivisterna bland ledamöter i nationella parlament, regeringar och personal vid lokala myndigheter och att föra en dialog med organisationer i det civila samhället i programplaneringscykeln för EU-medlen och i den efterföljande övervakningen av dem, även då det bilaterala samarbetet håller på att fasas ut. Parlamentet uppmanar vidare EU:s delegationer att regelbundet och öppet informera det civila samhället om olika fonder och finansieringsmöjligheter. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att systematiskt inkludera det krympande utrymmet för det civila samhället i sina bilaterala förbindelser och att använda alla tillgängliga instrument och verktyg, inbegripet utveckling och handel, för att se till att partnerländerna respekterar sitt åtagande att skydda och garantera de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar EU att noggrant övervaka det civila samhällets deltagande i partnerländer och uppmana regeringar att upphäva alla lagar som kränker förenings- och mötesfriheten. Parlamentet anser i detta sammanhang att EU bör införa positiv villkorlighet i budgetstödet när det gäller alla typer av begränsningar av det civila samhället. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet insisterar på att det civila samhället i väst bör stödja inrättandet och stärkandet av icke-statliga organisationer genom överföring av kunskap, för att hjälpa dem att bidra till utvecklingen i sina länder. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmuntrar starkt synergier bland EU:s externa finansieringsinstrument till stöd för det civila samhället, och uppmanar till en omfattande kartläggning på medlemsstatsnivå av all EU-finansiering till det civila samhället, för att undvika dubbelarbete och överlappning och för att hjälpa till att identifiera eventuella brister och behov vad gäller finansieringen. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmuntrar EU att anta riktlinjer om partnerskap med kyrkor och trosbaserade organisationer och religiösa ledare i utvecklingssamarbetet, baserat på erfarenhet från internationella organisationer och program (såsom Unicef, Världsbanken, WHO och FN:s utvecklingsprogram) och god praxis både i och utanför EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet rekommenderar ett bättre skydd för företrädare för organisationer i det civila samhället i tredjeländer för att ta itu med eventuell fientlighet som är riktad mot dem. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet välkomnar den ökade flexibilitet som erbjuds via ett antal EU-finansieringsinstrument för utvecklingssamarbetet, vilket bland annat möjliggör enklare registrering av bidragssökande och, vid behov, konfidentialitet för mottagarna. Parlamentet anser emellertid att mer kan göras för att ge det mest lämpliga och skräddarsydda svaret på situationer i bestämda länder, inbegripet mer uppdaterad information om kommande ansökningsomgångar, fler finansieringsmöjligheter, mer regelbundna uppdateringar av färdplaner, allmän tillgänglighet till färdplaner, harmonisering och förenkling av finansieringsmetoderna samt stöd till organisationer i det civila samhället i deras administrativa förfaranden. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbetes fleråriga vägledande program 2018–2020 inkludera en tematisk global inbjudan att lämna förslag som specifikt tar upp frågan om det minskade utrymmet för det civila samhället. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka medlen inom EIDMR för att ta itu med det krympande utrymmet och situationen för människorättsförsvarare. Parlamentet beklagar att de årliga beloppen i vissa länder ligger på en extremt låg nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att identifiera nya former av aktivism som ska finansieras av EIDMR genom att tillämpa en övergripande strategi för organisationer i det civila samhället, och att fortsätta ansträngningarna för att införa ett mer flexibelt och förenklat förfarande för tillgång till EIDMR-finansiering, särskilt för unga personer, inklusive mer betydande undantag för de organisationer i det civila samhället som är särskilt utsatta och stöd för oregistrerade grupper, som slutligen bör erkännas av myndigheterna. Parlamentet anser att det bör läggas större tonvikt på stöd för lokala grupper och aktörer, eftersom människorättsfrågor ofta upplevs på ett mer verkligt och akut sätt på lokal nivå. Parlamentet upprepar vikten av EIDMR när det gäller tillhandahållandet av brådskande direkt ekonomiskt och materiellt stöd till människorättsförsvarare som är hotade och av fonden för nödåtgärder, som gör det möjligt för EU-delegationerna att bevilja dem direkta ad hoc-bidrag. Parlamentet erkänner vikten av koalitioner eller grupper av internationella och nationella aktörer i det civila samhället för att underlätta och skydda lokala icke-statliga organisationers arbete mot repressiva åtgärder. Parlamentet uppmanar kommissionen, utrikestjänsten och medlemsstaterna att främja ett effektivt gemensamt genomförande av EU:s riktlinjer för människorättsförsvarare i alla tredjeländer där det civila samhället är hotat, genom att anta lokala strategier för att de ska bli fullt operativa. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

(2)  Rådets dokument 10715/16.

(3)  Rådets dokument 10897/15.

(4)  EUT L 77, 15.3.2014, s. 44.

(5)  EUT L 77, 15.3.2014, s. 1.

(6)  EUT L 58, 3.3.2015, s. 17.

(7)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

(8)  C(2014)4865 slutlig.

(9)  A/HRC/32/L.29.

(10)  Antagna texter, P8_TA(2016)0405.

(11)  Antagna texter, P8_TA(2016)0371.

(12)  http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201203/20120329 ATT42170/20120329ATT42170EN.pdf

(13)  A/HRC/32/20.

(14)  http://www3.weforum.org/docs/GRR17_Report_web.pdf

(15)  Antagna texter, P8_TA(2017)0026.

(16)  Antagna texter, P8_TA(2016)0437.

(17)  Antagna texter, P8_TA(2016)0246.

(18)  Antagna texter, P8_TA(2016)0224.

(19)  EUT C 208, 10.6.2016, s. 25.

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/29 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/29

---

P8_TA(2017)0366

Bekämpning av it-brottslighet

Europaparlamentets resolution av den 3 oktober 2017 om kampen mot it-brottslighet (2017/2068(INI))

(2018/C 346/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3 och 6 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3 och 6 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 16, 67, 70, 72, 73, 75, 82, 83, 84, 85, 87 och 88 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 16, 67, 70, 72, 73, 75, 82, 83, 84, 85, 87 och 88 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 1, 7, 8, 11, 16, 17, 21, 24, 41, 47, 48, 49, 50 och 52 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 1, 7, 8, 11, 16, 17, 21, 24, 41, 47, 48, 49, 50 och 52 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter av den 20 november 1989, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter av den 20 november 1989,

| — | med beaktande av det fakultativa protokollet till konventionen om barnets rättigheter om försäljning av barn, barnprostitution och barnpornografi av den 25 maj 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det fakultativa protokollet till konventionen om barnets rättigheter om försäljning av barn, barnprostitution och barnpornografi av den 25 maj 2000,

| — | med beaktande av deklarationen och handlingsplanen från Stockholm, som antogs vid den första världskongressen mot kommersiell sexuell exploatering av barn, det globala åtagandet från Yokohama, som antogs vid den andra världskongressen mot kommersiell sexuell exploatering av barn samt åtagandet och handlingsplanen från Budapest, som antogs vid den förberedande konferensen inför den andra världskongressen mot kommersiell sexuell exploatering av barn, |
| --- | --- |

—

med beaktande av deklarationen och handlingsplanen från Stockholm, som antogs vid den första världskongressen mot kommersiell sexuell exploatering av barn, det globala åtagandet från Yokohama, som antogs vid den andra världskongressen mot kommersiell sexuell exploatering av barn samt åtagandet och handlingsplanen från Budapest, som antogs vid den förberedande konferensen inför den andra världskongressen mot kommersiell sexuell exploatering av barn,

| — | med beaktande av Europarådets konvention av den 25 oktober 2007 om skydd för barn mot sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention av den 25 oktober 2007 om skydd för barn mot sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp,

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 november 2012 om skyddet av barn i den digitala världen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 november 2012 om skyddet av barn i den digitala världen (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2015 om sexuella övergrepp mot barn på internet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2015 om sexuella övergrepp mot barn på internet (2),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2001/413/RIF av den 28 maj 2001 om bekämpning av bedrägeri och förfalskning som rör andra betalningsmedel än kontanter (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2001/413/RIF av den 28 maj 2001 om bekämpning av bedrägeri och förfalskning som rör andra betalningsmedel än kontanter (3),

| — | med beaktande av Budapestkonventionen om it-relaterad brottslighet av den 23 november 2001 (4) och dess tilläggsprotokoll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Budapestkonventionen om it-relaterad brottslighet av den 23 november 2001 (4) och dess tilläggsprotokoll,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 460/2004 av den 10 mars 2004 om inrättandet av den europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 460/2004 av den 10 mars 2004 om inrättandet av den europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (5),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2008/114/EG av den 8 december 2008 om identifiering av, och klassificering som, europeisk kritisk infrastruktur och bedömning av behovet att stärka skyddet av denna (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2008/114/EG av den 8 december 2008 om identifiering av, och klassificering som, europeisk kritisk infrastruktur och bedömning av behovet att stärka skyddet av denna (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/93/EU av den 13 december 2011 om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi samt om ersättande av rådets rambeslut 2004/68/RIF (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/93/EU av den 13 december 2011 om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi samt om ersättande av rådets rambeslut 2004/68/RIF (8),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 7 februari 2013 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén från kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik EU:s strategi för cybersäkerhet: en öppen, säker och trygg cyberrymd (JOIN(2013)0001), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 7 februari 2013 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén från kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik EU:s strategi för cybersäkerhet: en öppen, säker och trygg cyberrymd (JOIN(2013)0001),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/40/EU av den 12 augusti 2013 om angrepp mot informationssystem och om upphävande av rådets rambeslut 2005/222/RIF (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/40/EU av den 12 augusti 2013 om angrepp mot informationssystem och om upphävande av rådets rambeslut 2005/222/RIF (9),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/41/EU av den 3 april 2014 om en europeisk utredningsorder på det straffrättsliga området (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/41/EU av den 3 april 2014 om en europeisk utredningsorder på det straffrättsliga området (10),

| — | med beaktande av domstolens dom av den 8 april 2014 (11), genom vilken EU:s datalagringsdirektiv ogiltigförklarades, |
| --- | --- |

—

med beaktande av domstolens dom av den 8 april 2014 (11), genom vilken EU:s datalagringsdirektiv ogiltigförklarades,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 12 september 2013 om EU:s strategi för it-säkerhet: en öppen, säker och trygg cyberrymd (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 12 september 2013 om EU:s strategi för it-säkerhet: en öppen, säker och trygg cyberrymd (12),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 maj 2015En strategi för en inre digital marknad i Europa (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 maj 2015En strategi för en inre digital marknad i Europa (COM(2015)0192),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 april 2015Europeiska säkerhetsagendan (COM(2015)0185) och de efterföljande uppföljningsrapporterna Towards an effective and genuine Security Union, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 april 2015Europeiska säkerhetsagendan (COM(2015)0185) och de efterföljande uppföljningsrapporterna Towards an effective and genuine Security Union,

| — | med beaktande av rapporten från konferensen om jurisdiktion i cyberrymden den 7–8 mars 2016 i Amsterdam, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från konferensen om jurisdiktion i cyberrymden den 7–8 mars 2016 i Amsterdam,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (13),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (14),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 av den 11 maj 2016 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 av den 11 maj 2016 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) (15),

| — | med beaktande av kommissionens beslut av den 5 juli 2016 om undertecknandet av ett kontraktsmässigt arrangemang för ett offentlig-privat partnerskap för industriell forskning och innovation på området för it-säkerhet mellan Europeiska unionen, företrädd av kommissionen, och intresseorganisationen (C(2016)4400), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens beslut av den 5 juli 2016 om undertecknandet av ett kontraktsmässigt arrangemang för ett offentlig-privat partnerskap för industriell forskning och innovation på området för it-säkerhet mellan Europeiska unionen, företrädd av kommissionen, och intresseorganisationen (C(2016)4400),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet till Europaparlamentet och rådet av den 6 april 2016 från kommissionens och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Gemensam ram för att motverka hybridhot: Europeiska unionens insatser (JOIN(2016)0018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet till Europaparlamentet och rådet av den 6 april 2016 från kommissionens och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Gemensam ram för att motverka hybridhot: Europeiska unionens insatser (JOIN(2016)0018),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Europeisk strategi för ett bättre internet för barn (COM(2012)0196) och kommissionens rapport av den 6 juni 2016Slutlig utvärdering av det fleråriga EU-programmet för att skydda barn som använder internet och annan kommunikationsteknik (Säkrare Internet) (COM(2016)0364), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Europeisk strategi för ett bättre internet för barn (COM(2012)0196) och kommissionens rapport av den 6 juni 2016Slutlig utvärdering av det fleråriga EU-programmet för att skydda barn som använder internet och annan kommunikationsteknik (Säkrare Internet) (COM(2016)0364),

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från Europol och Enisa av den 20 maj 2016 om lagliga brottsutredningar som respekterar tjugohundratalets personuppgiftsskydd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från Europol och Enisa av den 20 maj 2016 om lagliga brottsutredningar som respekterar tjugohundratalets personuppgiftsskydd,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 9 juni 2016 om det europeiska rättsliga nätverket mot it-brottslighet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 9 juni 2016 om det europeiska rättsliga nätverket mot it-brottslighet,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 av den 6 juli 2016 om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 av den 6 juli 2016 om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen (16),

| — | med beaktande av Enisas yttrande från december 2016 Encryption – Strong Encryption Safeguards our Digital Identity, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Enisas yttrande från december 2016 Encryption – Strong Encryption Safeguards our Digital Identity,

| — | med beaktande av slutrapporten av den 16 september 2016 från Europarådets T-CY Cloud Evidence Group Criminal justice access to electronic evidence in the cloud: Recommendations for consideration by the T-CY, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten av den 16 september 2016 från Europarådets T-CY Cloud Evidence Group Criminal justice access to electronic evidence in the cloud: Recommendations for consideration by the T-CY,

| — | med beaktande av arbetet inom Joint Cyber Crime Action Taskforce (J-CAT), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetet inom Joint Cyber Crime Action Taskforce (J-CAT),

| — | med beaktande av Europols hotbildsbedömning avseende den grova och organiserade brottsligheten (Socta) av den 28 februari 2017 och avseende internetstödd organiserad brottslighet (Iocta) av den 28 september 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europols hotbildsbedömning avseende den grova och organiserade brottsligheten (Socta) av den 28 februari 2017 och avseende internetstödd organiserad brottslighet (Iocta) av den 28 september 2016,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols dom i fall C-203/15 (TELE2-domen) av den 21 december 2016 (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols dom i fall C-203/15 (TELE2-domen) av den 21 december 2016 (17),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/541 av den 15 mars 2017 om bekämpande av terrorism, om ersättande av rådets rambeslut 2002/475/RIF och om ändring av rådets beslut 2005/671/RIF (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/541 av den 15 mars 2017 om bekämpande av terrorism, om ersättande av rådets rambeslut 2002/475/RIF och om ändring av rådets beslut 2005/671/RIF (18),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och av yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0272/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och av yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0272/2017), och av följande skäl:

| A. | It-brottsligheten orsakar allt större sociala och ekonomiska skador och påverkar enskildas grundläggande rättigheter, utgör ett hot mot rättsstatsprincipen i cyberrymden och äventyrar stabiliteten i demokratiska samhällen. |
| --- | --- |

A.

It-brottsligheten orsakar allt större sociala och ekonomiska skador och påverkar enskildas grundläggande rättigheter, utgör ett hot mot rättsstatsprincipen i cyberrymden och äventyrar stabiliteten i demokratiska samhällen.

| B. | It-brottslighet är ett växande problem i EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

B.

It-brottslighet är ett växande problem i EU:s medlemsstater.

| C. | Iocta 2016 avslöjar att it-brottsligheten ökar i intensitet, komplexitet och omfattning, att det i vissa EU-länder anmäls fler it-brott än traditionella brott, att it-brottsligheten sträcker sig till andra brottsområden, såsom människohandel, att användning av krypterings- och anonymiseringsverktyg för olagliga syften ökar och att angrepp med utpressningstrojaner nu är vanligare än traditionella skadeprogram, t.ex. vanliga trojaner. |
| --- | --- |

C.

Iocta 2016 avslöjar att it-brottsligheten ökar i intensitet, komplexitet och omfattning, att det i vissa EU-länder anmäls fler it-brott än traditionella brott, att it-brottsligheten sträcker sig till andra brottsområden, såsom människohandel, att användning av krypterings- och anonymiseringsverktyg för olagliga syften ökar och att angrepp med utpressningstrojaner nu är vanligare än traditionella skadeprogram, t.ex. vanliga trojaner.

| D. | Antalet angrepp mot kommissionens servrar ökade med 20 procent under 2016 jämfört med 2015. |
| --- | --- |

D.

Antalet angrepp mot kommissionens servrar ökade med 20 procent under 2016 jämfört med 2015.

| E. | Datorernas sårbarhet för angrepp har sitt ursprung i den specifika utvecklingen av informationsteknik under årens lopp, internethandelns snabba utbredning och bristen på statliga åtgärder. |
| --- | --- |

E.

Datorernas sårbarhet för angrepp har sitt ursprung i den specifika utvecklingen av informationsteknik under årens lopp, internethandelns snabba utbredning och bristen på statliga åtgärder.

| F. | Den svarta marknaden för datorbaserad utpressning, användning av hyrda botnät samt hackning och stulna digitala varor växer sig allt större. |
| --- | --- |

F.

Den svarta marknaden för datorbaserad utpressning, användning av hyrda botnät samt hackning och stulna digitala varor växer sig allt större.

| G. | De flesta it-angrepp görs fortfarande med skadeprogram, såsom banktrojaner, men angrepp på industriella styrsystem och nätverk som syftar till att förstöra kritisk infrastruktur och ekonomiska strukturer samt att destabilisera samhällena, såsom i fallet med utpressningstrojanen WannaCry i maj 2017, blir också allt vanligare och slår allt hårdare och utgör således ett växande hot mot säkerhet, försvar och andra viktiga sektorer. De flesta internationella framställningar på brottsbekämpningsområdet om uppgifter hör samman med bedrägerier och ekonomisk brottslighet, följt av våldsam och allvarlig brottslighet. |
| --- | --- |

G.

De flesta it-angrepp görs fortfarande med skadeprogram, såsom banktrojaner, men angrepp på industriella styrsystem och nätverk som syftar till att förstöra kritisk infrastruktur och ekonomiska strukturer samt att destabilisera samhällena, såsom i fallet med utpressningstrojanen WannaCry i maj 2017, blir också allt vanligare och slår allt hårdare och utgör således ett växande hot mot säkerhet, försvar och andra viktiga sektorer. De flesta internationella framställningar på brottsbekämpningsområdet om uppgifter hör samman med bedrägerier och ekonomisk brottslighet, följt av våldsam och allvarlig brottslighet.

| H. | Människor, platser och saker kopplas samman i allt högre grad, och detta ger många fördelar, men det ökar också risken för it-brott. Utrustning som är ansluten till sakernas internet, däribland smarta elnät, uppkopplade kylskåp, bilar samt medicinsk utrustning och medicinska hjälpmedel, är ofta inte lika väl skyddad som traditionell utrustning med anslutning till internet, och är således en ideal måltavla för it-brottslingar, framför allt därför att säkerhetsuppdateringssystemet för sådan utrustning ofta är bristfälligt eller saknas helt. Hackad utrustning som är ansluten till sakernas internet och som har eller kan kontrollera fysiska ställdon kan utgöra ett påtagligt hot mot människors liv. |
| --- | --- |

H.

Människor, platser och saker kopplas samman i allt högre grad, och detta ger många fördelar, men det ökar också risken för it-brott. Utrustning som är ansluten till sakernas internet, däribland smarta elnät, uppkopplade kylskåp, bilar samt medicinsk utrustning och medicinska hjälpmedel, är ofta inte lika väl skyddad som traditionell utrustning med anslutning till internet, och är således en ideal måltavla för it-brottslingar, framför allt därför att säkerhetsuppdateringssystemet för sådan utrustning ofta är bristfälligt eller saknas helt. Hackad utrustning som är ansluten till sakernas internet och som har eller kan kontrollera fysiska ställdon kan utgöra ett påtagligt hot mot människors liv.

| I. | En effektiv rättslig ram för dataskydd är avgörande för att skapa förtroende för och tillit till onlinevärlden, så att konsumenter och företag till fullo kan dra nytta av den digitala inre marknadens fördelar och ta itu med it-brottslighet. |
| --- | --- |

I.

En effektiv rättslig ram för dataskydd är avgörande för att skapa förtroende för och tillit till onlinevärlden, så att konsumenter och företag till fullo kan dra nytta av den digitala inre marknadens fördelar och ta itu med it-brottslighet.

| J. | Företagen kan inte på egen hand anta utmaningen att göra den uppkopplade världen säkrare, och staten bör bidra till it-säkerhet genom reglering och tillhandahållande av incitament som uppmuntrar till ett säkrare användarbeteende. |
| --- | --- |

J.

Företagen kan inte på egen hand anta utmaningen att göra den uppkopplade världen säkrare, och staten bör bidra till it-säkerhet genom reglering och tillhandahållande av incitament som uppmuntrar till ett säkrare användarbeteende.

| K. | Skiljelinjerna mellan it-brottslighet, it-spionage, it-krigföring, it-sabotage och it-terrorism blir allt otydligare. It-brottslighet kan vara riktad mot enskilda eller mot offentliga eller privata enheter och omfattar en rad olika brott, bland annat integritetsintrång, sexuella övergrepp mot barn på nätet, offentlig anstiftan till våld och hat, sabotage, spioneri, ekonomisk brottslighet och bedrägerier, såsom betalningsbedrägerier, stöld och identitetsstöld samt olagliga systemstörningar. |
| --- | --- |

K.

Skiljelinjerna mellan it-brottslighet, it-spionage, it-krigföring, it-sabotage och it-terrorism blir allt otydligare. It-brottslighet kan vara riktad mot enskilda eller mot offentliga eller privata enheter och omfattar en rad olika brott, bland annat integritetsintrång, sexuella övergrepp mot barn på nätet, offentlig anstiftan till våld och hat, sabotage, spioneri, ekonomisk brottslighet och bedrägerier, såsom betalningsbedrägerier, stöld och identitetsstöld samt olagliga systemstörningar.

| L. | Enligt rapporten Global Risks Report 2017 från Världsekonomiskt forum utgör massiva dataintrång och datastölder en av de fem största globala riskerna ur sannolikhetssynpunkt. |
| --- | --- |

L.

Enligt rapporten Global Risks Report 2017 från Världsekonomiskt forum utgör massiva dataintrång och datastölder en av de fem största globala riskerna ur sannolikhetssynpunkt.

| M. | Ett avsevärt antal it-brott undgår lagföring och straff. Underrapporteringsnivån är fortfarande hög, det dröjer ofta länge innan brotten upptäcks, vilket ger it-brottslingarna möjlighet att utveckla flera in- och utgångar och bakvägar, det är svårt att få tillgång till och inhämta e-bevisning och få den godkänd i domstol, förfarandena är komplexa och det finns många jurisdiktionsmässiga utmaningar till följd av it-brottslighetens gränsöverskridande karaktär. |
| --- | --- |

M.

Ett avsevärt antal it-brott undgår lagföring och straff. Underrapporteringsnivån är fortfarande hög, det dröjer ofta länge innan brotten upptäcks, vilket ger it-brottslingarna möjlighet att utveckla flera in- och utgångar och bakvägar, det är svårt att få tillgång till och inhämta e-bevisning och få den godkänd i domstol, förfarandena är komplexa och det finns många jurisdiktionsmässiga utmaningar till följd av it-brottslighetens gränsöverskridande karaktär.

| N. | Rådet betonade i sina slutsatser från juni 2016 att man, med tanke på it-brottslighetens gränsöverskridande natur och de hot mot cybersäkerheten som hela EU står inför, måste få till stånd ett utökat samarbete och informationsutbyte mellan polis och rättsliga myndigheter och experter på it-brottslighet för att kunna genomföra effektiva utredningar i cyberrymden och inhämta bevis i elektronisk form. |
| --- | --- |

N.

Rådet betonade i sina slutsatser från juni 2016 att man, med tanke på it-brottslighetens gränsöverskridande natur och de hot mot cybersäkerheten som hela EU står inför, måste få till stånd ett utökat samarbete och informationsutbyte mellan polis och rättsliga myndigheter och experter på it-brottslighet för att kunna genomföra effektiva utredningar i cyberrymden och inhämta bevis i elektronisk form.

| O. | Genom domstolens ogiltigförklaring av datalagringsdirektivet i domen av den 8 april 2014 och förbudet mot generell och odifferentierad lagring av uppgifter, vilket domstolen bekräftade i sin dom i Tele2-målet av den 21 december 2016, infördes stränga begränsningar av behandlingen av telekommunikationsuppgifter i bulk och behöriga myndigheters tillgång till sådana uppgifter. |
| --- | --- |

O.

Genom domstolens ogiltigförklaring av datalagringsdirektivet i domen av den 8 april 2014 och förbudet mot generell och odifferentierad lagring av uppgifter, vilket domstolen bekräftade i sin dom i Tele2-målet av den 21 december 2016, infördes stränga begränsningar av behandlingen av telekommunikationsuppgifter i bulk och behöriga myndigheters tillgång till sådana uppgifter.

| P. | I sin dom i målet Maximillian Schrems betonar domstolen (19) att massövervakning är ett brott mot grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

P.

I sin dom i målet Maximillian Schrems betonar domstolen (19) att massövervakning är ett brott mot grundläggande rättigheter.

| Q. | Kampen mot it-brottslighet måste föras med respekt för samma förfarandemässiga och materiella garantier och grundläggande rättigheter, framför allt i fråga om uppgiftsskydd och yttrandefrihet, som när man bekämpar annan slags brottslighet. |
| --- | --- |

Q.

Kampen mot it-brottslighet måste föras med respekt för samma förfarandemässiga och materiella garantier och grundläggande rättigheter, framför allt i fråga om uppgiftsskydd och yttrandefrihet, som när man bekämpar annan slags brottslighet.

| R. | Allt yngre barn använder internet och är särskilt sårbara för gromning och andra former av sexuellt utnyttjande online (nätmobbning, sexuella övergrepp, sexuellt tvång och sexuell utpressning), stöld av personuppgifter samt farliga kampanjer som är avsedda att främja olika slags självskadebeteenden, såsom i fallet med blue whale, och de behöver därför ett särskilt skydd. Nätförbrytare kan hitta och förföra offer snabbare via chattrum, e-post, onlinespel och sociala nätverk, och gömda peer-to-peer-nätverk (P2P) är fortfarande de viktigaste plattformarna där sexualförbrytare får tillgång till, kommunicerar, lagrar och delar material med sexuellt utnyttjande av barn och hittar nya offer utan att bli upptäckta. |
| --- | --- |

R.

Allt yngre barn använder internet och är särskilt sårbara för gromning och andra former av sexuellt utnyttjande online (nätmobbning, sexuella övergrepp, sexuellt tvång och sexuell utpressning), stöld av personuppgifter samt farliga kampanjer som är avsedda att främja olika slags självskadebeteenden, såsom i fallet med blue whale, och de behöver därför ett särskilt skydd. Nätförbrytare kan hitta och förföra offer snabbare via chattrum, e-post, onlinespel och sociala nätverk, och gömda peer-to-peer-nätverk (P2P) är fortfarande de viktigaste plattformarna där sexualförbrytare får tillgång till, kommunicerar, lagrar och delar material med sexuellt utnyttjande av barn och hittar nya offer utan att bli upptäckta.

| S. | Den växande trenden med sexuellt tvång och sexuell utpressning har fortfarande inte studerats eller rapporterats i tillräcklig grad, framför allt på grund av brottets karaktär som leder till att offren känner skam och skuldkänslor. |
| --- | --- |

S.

Den växande trenden med sexuellt tvång och sexuell utpressning har fortfarande inte studerats eller rapporterats i tillräcklig grad, framför allt på grund av brottets karaktär som leder till att offren känner skam och skuldkänslor.

| T. | Livesända övergrepp mot barn uppges vara ett växande hot. Livesända övergrepp mot barn har de tydligaste kopplingarna till kommersiell spridning av material med sexuellt utnyttjande av barn. |
| --- | --- |

T.

Livesända övergrepp mot barn uppges vara ett växande hot. Livesända övergrepp mot barn har de tydligaste kopplingarna till kommersiell spridning av material med sexuellt utnyttjande av barn.

| U. | Enligt en ny studie från den brittiska nationella brottsmyndigheten (National Crime Agency) är yngre personer som deltar i hackningsverksamhet i mindre utsträckning motiverade av pengar och genomför ofta angrepp på datornätverk för att imponera på sina vänner eller för att utmana ett politiskt system. |
| --- | --- |

U.

Enligt en ny studie från den brittiska nationella brottsmyndigheten (National Crime Agency) är yngre personer som deltar i hackningsverksamhet i mindre utsträckning motiverade av pengar och genomför ofta angrepp på datornätverk för att imponera på sina vänner eller för att utmana ett politiskt system.

| V. | Även om kunskaperna om riskerna med it-brottslighet har ökat så är de förebyggande åtgärder som enskilda användare, offentliga myndigheter och företag vidtar fortfarande fullständigt otillräckliga, framför allt eftersom det saknas kunskaper och resurser. |
| --- | --- |

V.

Även om kunskaperna om riskerna med it-brottslighet har ökat så är de förebyggande åtgärder som enskilda användare, offentliga myndigheter och företag vidtar fortfarande fullständigt otillräckliga, framför allt eftersom det saknas kunskaper och resurser.

| W. | Kampen mot it-brottslighet och olaglig verksamhet på nätet bör inte stå i vägen för de positiva aspekter som en fri och öppen cyberrymd innebär, med nya möjligheter till kunskapsutbyte och främjande av politisk och social integration i hela världen. |
| --- | --- |

W.

Kampen mot it-brottslighet och olaglig verksamhet på nätet bör inte stå i vägen för de positiva aspekter som en fri och öppen cyberrymd innebär, med nya möjligheter till kunskapsutbyte och främjande av politisk och social integration i hela världen.

Allmänna överväganden

| 1. | Europaparlamentet betonar att den kraftiga ökningen av utpressningstrojaner, botnät och otillåtna försvagningar av datorsystem påverkar enskildas säkerhet, tillgängligheten till och integriteten hos deras personuppgifter, skyddet av privatliv och grundläggande friheter samt integriteten hos kritisk infrastruktur, såsom strukturer för energi- och elektricitetsförsörjning, och finansiella strukturer, såsom börser. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att kampen mot it-brottslighet är en av prioriteterna i den europeiska säkerhetsagendan av den 28 april 2015. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet framhåller behovet av gemensamma definitioner av it-brottslighet, it-krigföring, it-säkerhet, nättrakasserier och it-angrepp för att säkerställa att EU-institutionerna och EU:s medlemsstater använder sig av samma rättsliga definition. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att kampen mot it-brottslighet först och främst bör handla om att säkra och stärka kritisk infrastruktur och annan nätverksutrustning, och inte bara om att vidta repressiva åtgärder. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet bekräftar betydelsen av rättsliga åtgärder på europeisk nivå för att harmonisera definitionen av lagöverträdelser i samband med attacker på informationssystem och sexuella övergrepp och sexuell exploatering av barn på nätet, och för att ålägga medlemsstaterna att införa ett system för att samla in, sammanställa och tillhandahålla statistisk över dessa lagöverträdelser i syfte att bekämpa överträdelserna mer effektivt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck de medlemsstater som ännu inte har gjort det att snabbt och korrekt införliva och genomföra direktiv 2011/93/EU om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi. Parlamentet uppmanar kommissionen att strikt övervaka och säkerställa att direktivet genomförs på ett fullständigt och ändamålsenligt sätt och att i god tid rapportera om detta till parlamentet och dess ansvariga utskott, samt att på samma gång ersätta rådets rambeslut 2004/68/RIF. Parlamentet betonar att Eurojust och Europol måste ges tillräckliga resurser för att förbättra identifieringen av offer, bekämpa organiserade nätverk av sexualförbrytare och påskynda upptäckt, analys och anmälan av material med övergrepp mot barn både på och utanför nätet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet beklagar djupt att 80 procent av företagen i Europa har varit med om minst en it-incident och att it-angrepp mot företag ofta förblir oupptäckta eller oanmälda. Parlamentet påminner om att olika undersökningar uppskattar den årliga kostnaden för it-angrepp till belopp som är avsevärda för världsekonomin. Parlamentet anser att den skyldighet att offentliggöra säkerhetsöverträdelser och att dela information om risker som infördes genom förordning (EU) 2016/679 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (den allmänna dataskyddsförordningen) och direktiv (EU) 2016/1148 om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen (it-säkerhetsdirektivet) kommer att bidra till att lösa detta problem genom att tillhandahålla stöd till företag, särskilt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar att det faktum att hotet från it-brottslighet hela tiden förändras innebär stora rättsliga och tekniska utmaningar för alla aktörer. Parlamentet anser att ny teknik inte bör ses som ett hot och konstaterar att tekniska framsteg när det gäller kryptering kommer att förbättra den övergripande säkerheten i våra informationssystem, inklusive genom att ge slutanvändarna möjlighet att bättre skydda sina uppgifter och sin kommunikation. Parlamentet påpekar dock att det fortfarande finns betydande luckor i säkringen av kommunikation och att teknik som exempelvis lökskalsadressering och dolda nätverk kan användas av illvilliga användare, inklusive terrorister och personer som begår sexuella övergrepp mot barn, hackare som sponsras av icke-vänliga främmande stater eller extremistiska politiska eller religiösa organisationer för brottsliga ändamål, särskilt för att dölja deras brottsliga verksamhet eller identitet, vilket orsakar allvarliga problem för utredningar. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet är djupt oroat över det senaste globala angreppet med utpressningstrojaner som tyckts ha drabbat tiotusentals datorer i omkring 100 länder och flera organisationer, däribland Förenade kungarikets nationella sjukvårdsorganisation (National Health Service, NHS) som var det mest uppmärksammade offret för detta omfattande skadeprogramsangrepp. Parlamentet värdesätter i detta sammanhang det viktiga arbetet inom ramen för No More Ransom-initiativet, som tillhandahåller mer än 40 kostnadsfria dekrypteringsverktyg som gör det möjligt för de som har drabbats av utpressningstrojaner runt om i världen att dekryptera sin infekterade utrustning. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att dolda nätverk och lökskalsadressering också tillhandahåller ett fritt utrymme för journalister, politiska förkämpar och människorättsförsvarare i vissa länder, så att dessa kan undvika att bli upptäckta av repressiva statliga myndigheter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet noterar att brottslingars och terroristnätverks användning av verktyg och tjänster för it-brottslighet fortfarande är begränsad, men understryker samtidigt att detta sannolikt kommer att ändras mot bakgrund av de allt större kopplingarna mellan terrorism och organiserad brottslighet och den stora tillgången på vapen och sprängämnesprekursorer på dolda nätverk. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet fördömer kraftigt alla systemstörningar som genomförs eller beordras av ett tredjeland eller dess företrädare i syfte att störa den demokratiska processen i ett annat land. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att gränsöverskridande krav på beslagtagande av domäner, avlägsnande av innehåll och tillgång till användaruppgifter är stora utmaningar som kräver omedelbara åtgärder, eftersom det är mycket som står på spel. Parlamentet betonar i detta sammanhang att internationella människorättsramar, som gäller såväl på som utanför nätet, är ett viktigt riktmärke på global nivå. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att offer för it-angrepp kan dra full nytta av alla de rättigheter som slås fast i direktiv 2012/29/EU, och att intensifiera sina insatser i fråga om identifiering av offer och tjänster till offren, inklusive genom fortsatt stöd till Europol Task Force Victim ID. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i samarbete med Europol snarast inrätta relaterade plattformar i syfte att säkerställa att alla internetanvändare vet vart de ska vända sig för att få hjälp om de blir utsatta för brott på nätet. Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda en studie om konsekvenserna av gränsöverskridande it-brottslighet på grundval av direktiv 2012/29/EU. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar att Europol i sin Iocta-rapport från 2014 hänvisar till behovet av mer ändamålsenliga och effektiva rättsliga verktyg, med tanke på de befintliga begränsningarna i avtalet om ömsesidig rättslig hjälp, och förespråkar också ytterligare harmonisering av lagstiftningen runt om i EU där så är lämpligt. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar att it-brottslighet allvarligt undergräver den digitala inre marknadens funktion genom att minska förtroendet för leverantörer av digitala tjänster, vilket undergräver gränsöverskridande transaktioner och allvarligt skadar digitaltjänstkonsumenters intressen. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar att strategier och åtgärder för it-säkerhet endast kan vara välgrundade och effektiva om de baseras på de grundläggande rättigheterna och friheterna enligt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och på EU:s grundläggande värden. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar att det finns ett legitimt och omfattande behov av att skydda kommunikation mellan individer och mellan individer och offentliga och privata organisationer för att förebygga it-brottslighet. Parlamentet framhåller att stark kryptografi kan bidra till att uppfylla detta behov. Parlamentet understryker dessutom att om man begränsar användningen av eller minskar styrkan i kryptografiska verktyg kommer detta att ge upphov till sårbarheter som kan utnyttjas i kriminella syften och minska förtroendet för elektroniska tjänster, vilket i sin tur kommer att skada såväl det civila samhället som industrin. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet efterlyser en handlingsplan för att skydda barns rättigheter både på och utanför internet, och påminner om att de brottsbekämpande myndigheterna måste ägna särskild uppmärksamhet åt brott mot barn i kampen mot it-brottslighet. Parlamentet betonar i detta sammanhang behovet av att stärka det rättsliga samarbetet och polissamarbetet mellan medlemsstaterna och med Europol och Europeiska it-brottscentrumet (EC3) i syfte att förebygga och bekämpa it-brottslighet, särskilt sexuellt utnyttjande av barn på nätet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att vidta alla rättsliga och juridiska åtgärder i kampen mot nätvåld mot kvinnor och nätmobbning. Parlamentet uppmanar i synnerhet EU och medlemsstaterna att arbeta tillsammans för att inrätta en ram för straffbara gärningar som tvingar nätföretag att ta bort eller stoppa spridningen av kränkande, stötande och förnedrande innehåll. Parlamentet begär också att det ska inrättas psykologiskt stöd till kvinnor som är offer för nätvåld och flickor som har utsatts för nätmobbning. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet betonar att olagligt innehåll på nätet omedelbart bör avlägsnas genom ett vederbörligt rättsligt förfarande. Parlamentet betonar den roll som it-tekniken, internetleverantörer och hostingföretag har när det gäller att se till att olagligt innehåll på nätet snabbt och effektivt tas bort på begäran av ansvarig brottsbekämpande myndighet. |
| --- | --- |

20.

Förebyggande

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samband med översynen av EU:s strategi för cybersäkerhet fortsätta att kartlägga nätverks- och informationssäkerhetsbrister i kritisk europeisk infrastruktur, uppmuntra utvecklingen av motståndskraftiga system samt utvärdera situationen för kampen mot it-brottslighet i EU och medlemsstaterna, i syfte att uppnå en större förståelse för trender och utveckling i samband med överträdelser i cyberrymden. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar att motståndskraft mot it-angrepp och it-incidenter är avgörande för att förhindra it-brottslighet, och därför bör ges högsta prioritet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta proaktiva strategier och åtgärder för försvar av nätverk och viktig infrastruktur, och efterfrågar ett heltäckande europeiskt tillvägagångssätt i kampen mot it-brottslighet som är förenligt med grundläggande rättigheter, uppgiftsskydd, it-säkerhet, konsumentskydd och e-handel. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar i detta hänseende investeringarna av EU-medel i forskningsprojekt som exempelvis det offentlig-privata partnerskapet om it-säkerhet, som syftar till att bättre rusta Europa mot it-angrepp och it-incidenter genom innovation och kapacitetsuppbyggnad. Parlamentet värdesätter i synnerhet de ansträngningar som det offentlig-privata partnerskapet om it-säkerhet gör för att ta fram lämpliga lösningar för att hantera nolldagarssårbarheter. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar i detta avseende vikten av kostnadsfri programvara med öppen källkod. Parlamentet begär att mer EU-medel ska ställas till förfogande specifikt för it-säkerhetsforskning som är kostnadsfri och baserad på programvara med öppen källkod. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet noterar med oro att det råder brist på kvalificerad it-personal på it-säkerhetsområdet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att investera i utbildning. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet anser att reglering bör spela en större roll i hanteringen av it-säkerhetsrisker, genom förbättrade produkt- och programvarustandarder för utformning och efterföljande uppdateringar, liksom minimistandarder för förvalda användarnamn och lösenord. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att intensifiera informationsutbytet inom ramen för Eurojust, Europol och Enisa, liksom utbytet av bästa praxis genom det europeiska nätverket för CSIRT (Computer Security Incident Response Teams) och incidenthanteringsorganisationer (CERT) om de utmaningar som de möter i kampen mot it-brottslighet, och om konkreta rättsliga och tekniska lösningar för att komma till rätta med dem och öka it-motståndskraften. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att främja ett effektivt samarbete och underlätta informationsutbytet för att föregripa och hantera potentiella risker, i enlighet med it-säkerhetsdirektivet. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet är bekymrat över Europols slutsatser att de flesta framgångsrika angrepp mot enskilda anses bero på bristande digital hygien och medvetenhet hos användarna, eller på att tekniska säkerhetsåtgärder, t.ex. inbyggd säkerhet, ägnas för lite uppmärksamhet. Parlamentet betonar att användare är de som drabbas hårdast av dåligt säkrad hård- och programvara. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda en informationskampanj i samarbete med alla relevanta parter och aktörer, att ge barn verktyg och hjälpa föräldrar, vårdnadshavare och lärare att förstå och hantera riskerna på nätet och skydda barnen på internet, att hjälpa medlemsstaterna med inrättandet av program för förebyggande av sexuella övergrepp på nätet, att främja informationskampanjer om ett ansvarsfullt agerande på sociala medier och att uppmuntra stora sökmotorer och sociala medienätverk att inta ett proaktivt förhållningssätt när det gäller att skydda barn på internet. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lansera medvetandehöjande informations- och preventionskampanjer och främja god praxis för att säkerställa att allmänheten, särskilt barn och andra sårbara användare, men även centrala och lokala förvaltningar, mycket viktiga operatörer och aktörer inom den privata sektorn, särskilt små och medelstora företag, är medvetna om de risker som it-brottslighet medför, vet hur man kan skydda sig på nätet och vet hur man skyddar sin utrustning. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen och medlemsstaterna att främja konkreta säkerhetsåtgärder såsom kryptering eller annan säkerhet och integritetsfrämjande teknik och anonymiseringsverktyg. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet understryker att kampanjer för att öka medvetenheten bör åtföljas av pedagogiska program om en ”medveten användning” av it-instrument. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att i skolornas läroplaner för datorutbildning inkludera it-säkerhet samt riskerna med och konsekvenserna av att använda personuppgifter på nätet. Parlamentet lyfter i detta sammanhang fram de insatser som gjorts inom ramen för den europeiska strategin för att bättre anpassa internet till barn (Better Internet for Kids (BIK)-strategin 2012). |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar att man i kampen mot it-brottslighet omedelbart behöver lägga större kraft på utbildning i nät- och informationssäkerhet, utbildning för informatikstuderande i utveckling av säker programvara och skydd av personuppgifter genom kurser i nät- och informationssäkerhet, samt grundläggande utbildning i nät- och informationssäkerhet för personal vid myndigheter. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet anser att en försäkring mot it-hackning skulle kunna vara ett verktyg för att stimulera till säkerhetsåtgärder från dels de företag som ansvarar för programvarudesign, dels användarna som måste använda programvaran på vederbörligt sätt. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet betonar att företag bör identifiera sårbarheter och risker genom regelbundna utvärderingar, skydda sina varor och tjänster genom att omedelbart rätta till sårbarhetsluckor, inklusive genom strategier för uppdateringshantering och uppdateringar av uppgiftsskydd, dämpa effekten av angrepp med utpressningstrojaner genom att inrätta robusta backup-system och alltid rapportera it-angrepp. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att inrätta CERT som företag och konsumenter kan rapportera till om skadliga e-postmeddelanden och webbplatser i enlighet med it-säkerhetsdirektivet, så att medlemsstaterna regelbundet får information om säkerhetsincidenter och säkerhetsåtgärder i syfte att bekämpa och minska risken för sina egna system. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att överväga att inrätta en databas för registrering av alla sorters it-brottslighet och att övervaka utvecklingen av de relevanta företeelserna. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att investera i åtgärder för att göra kritisk infrastruktur och tillhörande uppgifter säkrare i syfte att stå emot it-angrepp. |
| --- | --- |

36.

Ökat ansvar och ökat skadeståndsansvar för tjänsteleverantörer

| 37. | Europaparlamentet anser att ett ökat samarbete mellan behöriga myndigheter och tjänsteleverantörer är avgörande för att förfaranden för ömsesidig rättslig hjälp och ömsesidigt erkännande ska kunna snabbas upp och effektiviseras inom den europeiska rättsliga ramens tillämpningsområde. Parlamentet uppmanar leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster som inte är etablerade i unionen att skriftligen utse företrädare i unionen. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet betonar i fråga om sakernas internet att producenterna är utgångspunkten för en uppstramning av ansvarssystemen som kommer att leda till bättre produktkvalitet och en säkrare miljö vad gäller extern åtkomst och en dokumenterad möjlighet till uppdateringar. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet anser att man mot bakgrund av innovationstrender och den ökande tillgången till utrustning för sakernas internet måste ägna särskild uppmärksamhet åt säkerheten hos all utrustning, även den allra enklaste. Enligt parlamentet har hårdvarutillverkare och utvecklare av innovativ programvara intresse av att investera i lösningar för att förhindra it-brottslighet och utbyta information om hot mot cybersäkerheten. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att främja inbyggd säkerhet, och uppmanar med eftertryck industrin att inkludera lösningar för inbyggd säkerhet i all sådan utrustning. I detta sammanhang uppmuntrar parlamentet den privata sektorn att genomföra frivilliga åtgärder som utformas på grundval av relevant EU-lagstiftning, såsom it-säkerhetsdirektivet, och anpassas till internationellt erkända standarder i syfte att öka förtroendet för säkerheten i programvaror och utrustning, såsom märkningen IoT trust. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar tjänsteleverantörer att ansluta sig till uppförandekoden om olaglig hatpropaganda på nätet, och uppmanar kommissionen och anslutna företag att fortsätta samarbetet i denna fråga. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet påminner om att Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (20) (direktivet om elektronisk handel endast befriar mellanhänderna från ansvar för innehåll om de har en neutral eller passiv roll i förhållande till det innehåll som förmedlas och/eller lagras, men kräver samtidigt att de måste reagera snabbt för att avlägsna eller förhindra åtkomst till innehåll om de faktiskt har fått kännedom om en överträdelse eller olaglig verksamhet eller information. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet understryker att det är absolut nödvändigt att skydda databaser för brottsbekämpning från säkerhetsincidenter och obehörig tillgång, eftersom detta är något som oroar enskilda. Parlamentet uttrycker oro över brottsbekämpande myndigheters extraterritoriella räckvidd för att komma åt uppgifter i samband med brottsutredningar, och understryker behovet av att genomföra stränga regler om detta. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet anser att problem som rör olaglig aktivitet på nätet måste hanteras snabbt och effektivt, inbegripet genom förfaranden för avlägsnande om innehållet inte eller inte längre behövs för att upptäcka, utreda och lagföra brott. Parlamentet påminner om att medlemsstaterna, i fall när avlägsnande inte är möjligt, får vidta nödvändiga och proportionella åtgärder för att blockera åtkomsten från unionens territorium av sådant innehåll. Parlamentet betonar att sådana åtgärder ska vara förenliga med befintliga rättsliga och juridiska förfaranden, liksom med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, och de måste också vara föremål för lämpliga skyddsåtgärder, inklusive möjlighet till rättslig prövning. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet belyser den roll som spelas av leverantörer av digitala informationssamhällstjänster för att säkerställa ett snabbt och effektivt avlägsnande av olagligt innehåll på nätet på begäran av den ansvariga brottsbekämpande myndigheten, och välkomnar de framsteg som gjorts i detta avseende, inklusive genom bidraget från EU:s internetforum. Parlamentet betonar att det behövs ett större engagemang och samarbete från behöriga myndigheter och leverantörer av informationssamhällets tjänster för att uppnå snabba och effektiva avlägsnanden från industrins sida och undvika blockering av olagligt innehåll genom statliga åtgärder. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att hålla plattformar som inte följer reglerna juridiskt ansvariga. Parlamentet upprepar att alla åtgärder för att avlägsna innehåll på nätet som fastställer användarvillkor endast bör vara tillåtna om de nationella processrättsliga reglerna föreskriver en möjlighet för användarna att göra sina rättigheter gällande inför domstol efter att ha fått kännedom om sådana åtgärder. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet framhåller i enlighet med sin resolution av den 19 januari 2016Vägen mot en rättsakt för den digitala inre marknaden (21) att ett begränsat ansvar för mellanhänder är nödvändigt för att skydda internets öppenhet, grundläggande rättigheter, rättssäkerheten och innovation. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att ge vägledning om förfaranden för anmälan och avlägsnande, att bistå onlineplattformar i att fullgöra sina skyldigheter och följa de regler om skadeståndsansvar som fastställs i direktivet om elektronisk handel (2000/31/EG), att förtydliga rättsläget och att öka användarnas förtroende. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag på detta område. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet begär att strategin ”följ pengarna” ska tillämpas, i enlighet med parlamentets resolution av den 9 juni 2015Mot ett förnyat samförstånd om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter: En EU-handlingsplan (22), på grundval av regleringsramen i e-handelsdirektivet och direktivet om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet understryker hur viktigt det är att kontinuerlig och specifik utbildning samt psykologiskt stöd tillhandahålls innehållsförmedlare i privata och offentliga organ som är ansvariga för att analysera stötande eller olagligt material på internet, eftersom de bör betraktas som första instans på detta område. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar tjänsteleverantörer att sörja för tydliga anmälningskategorier och att inrätta en väldefinierad backoffice-infrastruktur som gör det möjligt att agera snabbt och lämpligt på anmälningar. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar tjänsteleverantörer att intensifiera arbetet med att öka medvetenheten om riskerna på internet, i synnerhet för barn, genom att utveckla interaktiva verktyg och informationsmaterial. |
| --- | --- |

49.

Ett starkare polisiärt och rättsligt samarbete

| 50. | Europaparlamentet är bekymrat över att det i många fall av it-brottslighet aldrig utdöms någon påföljd. Parlamentet beklagar att internetleverantörer använder teknik såsom NAT CGN som allvarligt hindrar utredningar genom att göra det tekniskt omöjligt att tydligt identifiera användaren till en IP-adress och därmed slå fast vem som begått ett brott på internet. Parlamentet betonar att brottsbekämpande myndigheter behöver få laglig tillgång till relevant information under de begränsade omständigheter när sådan tillgång är nödvändig och proportionell av säkerhets- och rättsskipningsskäl. Parlamentet betonar att rättsliga och brottsbekämpande myndigheter måste ges tillräcklig kapacitet för att kunna bedriva befogade utredningar. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att inte påföra någon skyldighet för krypteringsleverantörer som skulle leda till försvagad säkerhet för deras nät och tjänster, såsom att tillåta eller underlätta för ”bakdörrar”. Parlamentet betonar att genomförbara lösningar måste erbjudas, via såväl lagstiftning som fortsatt teknisk utveckling, eftersom de är nödvändiga av rättvise- och säkerhetsskäl. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta i samråd med rättsväsendet och Eurojust för att harmonisera villkoren för laglig användning av undersökningsverktyg på nätet. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet betonar att laglig avlyssning kan vara en mycket effektiv åtgärd för att bekämpa olaglig hackning, under förutsättning att den är nödvändig, proportionell, baserad på ett korrekt rättsligt förfarande och helt förenlig med grundläggande rättigheter och EU:s uppgiftsskyddslagstiftning och rättspraxis. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att utnyttja möjligheterna till laglig avlyssning av misstänkta personer, att fastställa tydliga regler för det föregående rättsliga förfarandet för godkännande av laglig avlyssningsverksamhet, inklusive fastställande av hur lagliga hackningsverktyg får användas och hur länge, att inrätta en tillsynsmekanism samt att tillhandahålla effektiva rättsmedel för dem som utsätts för sådan hackningsverksamhet. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att föra en dialog med IKT-säkerhetssektorn och uppmuntra den att ta en mer aktiv roll i white hat-hackning och rapportering av olagligt innehåll, till exempel material som innehåller sexuella övergrepp mot barn. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar Europol att på dolda nätverk inrätta ett anonymt rapporteringssystem som gör det möjligt för personer att till myndigheter rapportera olagligt innehåll, såsom skildringar av material som innehåller sexuella övergrepp mot barn, med teknisk säkerhet som liknar den som många pressorganisationer har för sådana system för att underlätta utbyte av känsliga uppgifter med journalister på ett sätt som möjliggör en högre grad av anonymitet och säkerhet än konventionell e-post. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet betonar att man behöver minimera riskerna för internetanvändarnas privatliv i samband med läckor från bearbetningar eller verktyg som används av brottsbekämpande myndigheter som en del av deras befogade undersökningar. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet betonar att rättsliga och brottsbekämpande myndigheter måste vara utrustade med tillräcklig kapacitet och finansiering för att kunna reagera adekvat på it-brottslighet. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet understryker att lapptäcket av separata, territoriellt avgränsade nationella jurisdiktioner gör det svårt att fastställa vilken lagstiftning som ska tillämpas i transnationella interaktioner och ger upphov till osäkerhet om rättsläget, vilket förhindrar det samarbete över gränserna som krävs för att man effektivt ska kunna hantera it-brottslighet. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att ta konkreta steg mot ett gemensamt EU-system för jurisdiktion i cyberrymden, i enlighet med vad som slogs fast vid det informella mötet mellan justitie- och inrikesministrarna den 26 januari 2016. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet betonar, i detta sammanhang, att man behöver utarbeta gemensamma förfaranderegler som kan fastställa de territoriella faktorer som utgör grunden för tillämplig lagstiftning i cyberrymden, och att fastställa undersökningsåtgärder som kan vidtas oberoende av geografiska gränser. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet konstaterar att ett sådant gemensamt europeiskt tillvägagångssätt, som måste respektera grundläggande rättigheter och integritet, kommer att vinna förtroende hos berörda parter, minska fördröjningarna i behandlingen av gränsöverskridande framställningar, upprätta interoperabilitet mellan olika aktörer och ge möjlighet att införliva lämpliga processkrav i de operativa ramarna. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet anser att man på lång sikt bör utarbeta även gemensamma förfaranderegler för verkställande jurisdiktion i cyberrymden på global nivå. Parlamentet välkomnar i detta avseende det arbete som utförs av Europarådets Cloud Evidence Group. |
| --- | --- |

61.

e-Bevisning

| 62. | Europaparlamentet understryker att en gemensam europeisk strategi för straffrätt i cyberrymden är en prioriterad fråga, eftersom den kommer att förbättra upprätthållandet av rättsstatsprincipen i cyberrymden och underlätta insamlingen av e-bevisning i brottmål samt bidra till ett betydligt snabbare avgörande av mål än i dag. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet understryker att man måste finna sätt att snabbare och effektivare säkra och inhämta e-bevisning, och betonar betydelsen av ett nära samarbete mellan brottsbekämpande myndigheter, inbegripet genom en ökad användning av gemensamma utredningsgrupper, tredjeländer och tjänsteleverantörer som är verksamma på europeiskt territorium, i enlighet med den allmänna dataskyddsförordningen ((EU) 2016/679), direktiv (EU) 2016/680 (polisdirektivet) och befintliga avtal om ömsesidig rättslig hjälp. Parlamentet understryker att det behöver inrättas gemensamma kontaktpunkter i alla medlemsstater och att användningen av befintliga kontaktpunkter behöver optimeras, eftersom detta kommer att underlätta tillgång till e-bevisning samt informationsutbyte, förbättra samarbetet med tjänsteleverantörer och snabba på förfaranden för ömsesidig rättslig hjälp. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet konstaterar att det befintliga fragmenterade regelverket kan skapa problem för tjänsteleverantörer som försöker svara på framställningar på brottsbekämpningsområdet. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till en europeisk rättslig ram för e-bevisning, inklusive harmoniserade bestämmelser för att fastställa huruvida en leverantör är inhemsk eller utländsk, och att införa en skyldighet för tjänsteleverantörer att reagera på framställningar från andra medlemsstater som grundar sig på ett vederbörligt rättsligt förfarande och är i linje med den europeiska utredningsordern, med beaktande av proportionalitetsprincipen, i syfte att undvika negativa effekter på utövandet av etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster, och säkerställande av lämpliga skyddsåtgärder, i syfte att skapa ett säkert rättsläge och göra det lättare för tjänsteleverantörer och mellanhänder att svara på framställningar på brottsbekämpningsområdet. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet betonar att eventuella ramar för e-bevisning måste innehålla lämpliga skyddsåtgärder för alla berörda parters rättigheter och friheter. Parlamentet understryker att detta bör inbegripa ett krav på att framställningar om e-bevisning i första hand ska riktas till dem som ansvarar för eller äger uppgifterna, för att garantera att deras rättigheter, liksom rättigheterna för dem som uppgifterna rör (till exempel deras rätt till förtrolig kommunikation mellan advokat och klient och tillgång till rättslig prövning vid oproportionell eller annan olaglig åtkomst) respekteras. Parlamentet framhåller även behovet av att garantera att alla rättsliga ramar skyddar leverantörer och alla andra parter från framställningar som kan leda till lagkonflikter eller på annat sätt kan inkräkta på andra staters suveränitet. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att till fullo genomföra 2014/41/EU om en europeisk utredningsorder på det straffrättsliga området (direktivet om en europeisk utredningsorder) för att garantera ett effektivt säkrande och inhämtande av e-bevisning i EU, samt att inkludera särskilda föreskrifter om cyberrymden i sin nationella strafflagstiftning i syfte att underlätta godtagandet av e-bevisning i domstolar, och utfärda tydligare riktlinjer för domare om påföljder för it-brottslighet. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens pågående arbete för att skapa en samarbetsplattform med en säker kommunikationskanal för digitalt utbyte av europeiska utredningsorder för e-bevisning och svar mellan rättsliga myndigheter inom EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med medlemsstaterna, Eurojust och tjänsteleverantörer undersöka och anpassa former, verktyg och förfaranden för att begära säkerställande och inhämtande av e-bevisning i syfte att underlätta autentisering, garantera snabba förfaranden och öka transparens och ansvarsskyldighet i förfarandet för att säkerställa och inhämta e-bevisning. Parlamentet uppmanar Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol) att ta fram utbildningsmoduler om effektiv användning av befintliga ramar som används för att säkerställa och inhämta bevis i elektronisk form. Parlamentet betonar i detta sammanhang att en effektivisering av tjänsteleverantörernas strategier kommer att bidra till att minska olikheterna mellan dessa, framför allt gällande förfaranden och villkor för att bevilja åtkomst till efterfrågade uppgifter. |
| --- | --- |

67.

Kapacitetsuppbyggnad på europeisk nivå

| 68. | Europaparlamentet påpekar att de nyligen inträffade incidenterna tydligt visar på EU:s akuta sårbarhet – särskilt inom EU-institutionerna, nationella regeringar och parlament, stora europeiska företag och europeiska it-infrastrukturer och it-nätverk – för sofistikerade angrepp med komplexa program och skadeprogram. Parlamentet uppmanar Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (Enisa) att kontinuerligt utvärdera hotnivån, och kommissionen uppmanas att investera i EU-institutionernas it-kapacitet och i försvaret av och motståndskraften hos deras kritiska infrastruktur i syfte att göra EU bättre rustat för allvarliga it-angrepp från stora kriminella organisationer, statligt sponsrade angrepp eller terroristgrupper. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet konstaterar att Europeiska it-brottscentrumet (EC3) vid Europol, Eurojust och Enisa bidrar stort till kampen mot it-brottslighet. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar Europol att stödja de nationella brottsbekämpande myndigheterna i arbetet med att upprätta säkra och adekvata överföringskanaler. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet beklagar att det i dagsläget inte finns några EU-standarder för utbildning och certifiering. Parlamentet konstaterar att utvecklingen inom it-brottslighet kräver en högre sakkunskapsnivå hos de som arbetar inom detta område. Parlamentet ser positivt på att befintliga initiativ som exempelvis europeiska utbildningsgruppen för it-brottslighet (ECTEG), projektet för utbildning av utbildare och utbildningsverksamheten inom ramen för EU:s policycykel redan är på väg att råda bot på denna bristande sakkunskap på EU-nivå. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet uppmanar Cepol och det europeiska nätverket för rättslig utbildning att erbjuda sina utbildningskurser i it-brottsrelaterade ämnen till behöriga brottsbekämpande organ och rättsliga myndigheter i hela EU. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet understryker att antalet it-brott som hänskjuts till Eurojust har ökat med 30 procent. Parlamentet begär att tillräcklig finansiering ska anslås, och att fler tjänster inrättas om så behövs, så att Eurojust kan hantera sin allt större it-brottsrelaterade arbetsbörda, och att ytterligare utveckla och stärka sitt stöd till nationella åklagare som är specialiserade på it-brottslighet i gränsöverskridande fall, inklusive via det nyligen inrättade europeiska rättsliga nätverket mot it-brottslighet. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet begär att Enisas uppdrag och förstärkningen av de nationella it-säkerhetsbyråerna ska ses över. Parlamentet begär att Enisa ska få utökade arbetsuppgifter och större personal och resurser. Parlamentet betonar att det nya mandatet även bör innefatta starkare kopplingar till Europol och berörda parter inom näringslivet, så att byrån bättre kan stödja de behöriga myndigheterna i kampen mot it-brottslighet. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) att utarbeta en praktisk och utförlig handbok för medlemsstaterna som innehåller riktlinjer för tillsyns- och granskningskontroller. |
| --- | --- |

75.

Förstärkt samarbete med tredjeländer

| 76. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av ett nära samarbete med tredjeländer i den globala kampen mot it-brottslighet, inklusive genom utbyte av bästa praxis, gemensamma utredningar, kapacitetsuppbyggnad och ömsesidig rättslig hjälp. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har gjort det att ratificera och fullt ut genomföra Europarådets konvention om it-brottslighet av den 23 november 2001 (Budapestkonventionen) och dess tilläggsprotokoll, samt att i samarbete med kommissionen främja denna konvention i lämpliga internationella forum. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet framhåller sina stora farhågor angående arbetet inom Europarådets kommitté för konventionen om it-brottslighet vad gäller tolkningen av artikel 32 i Budapestkonventionen om gränsöverskridande tillgång till datorlagrade uppgifter (cloud evidence), och motsätter sig alla uppgörelser om extra protokoll eller vägledning som syftar till att utöka tillämpningsområdet för denna bestämmelse utöver det gällande system som fastställs av konventionen, som redan är ett stort undantag från territorialitetsprincipen, eftersom detta skulle kunna leda till att brottsbekämpande myndigheter ges fri fjärråtkomst till servrar och datorer som hör till andra jurisdiktioner, utan användning av de avtal om ömsesidig rättslig hjälp eller andra instrument för rättsligt samarbete som har införts för att garantera enskildas grundläggande rättigheter, inbegripet uppgiftsskydd och korrekta rättsförfaranden, särskilt Europarådets konvention 108. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet beklagar att det inte finns någon bindande internationell lagstiftning om it-brottslighet, och uppmanar med kraft medlemsstaterna och EU-institutionerna att arbeta för en konvention på området. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå olika initiativ för att göra avtal om ömsesidig rättslig hjälp effektivare och främja användningen av dem, i syfte att motverka tredjeländers övertagande av extraterritoriell jurisdiktion. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera tillräcklig kapacitet för att hantera framställningar om ömsesidig rättslig hjälp som rör utredningar i cyberrymden, och att utarbeta relevanta utbildningsprogram för att den ansvariga personalen ska kunna hantera sådana framställningar. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet understryker att strategiska och operativa samarbetsavtal mellan Europol och tredjeländer underlättar såväl informationsutbytet som det praktiska samarbetet. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet noterar att de flesta framställningar på brottsbekämpningsområdet går till Förenta staterna och Kanada. Parlamentet är oroat över att offentliggörandegraden bland stora amerikanska tjänstetillhandahållare som svar på framställningar från europeiska straffrättsliga myndigheter är mindre än 60 %, och erinrar om att enligt kapitel V i den allmänna dataskyddsförordningen är avtal om ömsesidig rättslig hjälp och andra internationella avtal den föredragna mekanismen för att få åtkomst till personuppgifter som hålls utomlands. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram konkreta åtgärder för att skydda misstänkta eller anklagade personers grundläggande rättigheter vid informationsutbyte mellan europeiska brottsbekämpande myndigheter och tredjeländer, framför allt skyddsåtgärder gällande ett snabbt utverkande, efter ett domstolsbeslut, av relevant bevisning, abonnentuppgifter eller detaljerade meta- och innehållsdata (om de inte är krypterade) från brottsbekämpande myndigheter och/eller tjänsteleverantörer, i syfte att förbättra ömsesidig rättslig hjälp. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna, anknutna EU-organ och, där så krävs, tredjeländer överväga nya sätt att effektivt säkerställa och inhämta e-bevisning som innehas av tredjeländer, i fullständig överensstämmelse med grundläggande rättigheter och EU:s dataskyddslagstiftning, genom att snabba upp och effektivisera användningen av förfaranden för ömsesidig rättslig hjälp och i förekommande fall ömsesidigt erkännande. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet understryker betydelsen av Natos centrum för hantering av it-incidenter. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att delta i det globala forumet för it-expertis (Global Forum on Cyber Expertise) för att underlätta upprättandet av partnerskap för kapacitetsuppbyggnad. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet ställer sig bakom EU:s bistånd för kapacitetsuppbyggnad till länderna i det östliga grannskapet, med tanke på att många it-angrepp kommer från dessa länder. |
| --- | --- |

88.

o

o o

| 89. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

89.

---

(1)  EUT C 419, 16.12.2015, s. 33.

(2)  EUT C 316, 30.8.2016, s. 109.

(3)  EGT L 149, 2.6.2001, s. 1.

(4)  Europarådet, European Treaty Series nr 185, 23.11.2001.

(5)  EUT L 77, 13.3.2004, s. 1.

(6)  EUT L 345, 23.12.2008, s. 75.

(7)  EGT L 201, 31.7.2002, s. 37.

(8)  EUT L 335, 17.12.2011, s. 1.

(9)  EUT L 218, 14.8.2013, s. 8.

(10)  EUT L 130, 1.5.2014, s. 1.

(11)  ECLI:EU:C:2014:238.

(12)  EUT C 93, 9.3.2016, s. 112.

(13)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(14)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 89.

(15)  EUT L 135, 24.5.2016, s. 53.

(16)  EUT L 194, 19.7.2016, s. 1.

(17)  Domstolens dom av den 21 december 2016, Tele2 Sverige AB mot Post- och telestyrelsen, och Secretary of State for the Home Department mot Tom Watson m.fl., C-203/15, ECLI:EU:C:2016:970.

(18)  EUT L 88, 31.3.2017, s. 6.

(19)  ECLI:EU:C:2015:650.

(20)  EGT L 178, 17.7.2000, s. 1.

(21)  Antagna texter, P8_TA(2016)0009.

(22)  EUT C 407, 4.11.2016, s. 25.

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/44

---

P8_TA(2017)0367

EU:s politiska förbindelser med Asean

Europaparlamentets resolution av den 3 oktober 2017 om EU:s politiska förbindelser med Asean (2017/2026(INI))

(2018/C 346/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av grundandet av Sydostasiatiska nationers förbund (Asean) den 8 augusti 1967, |
| --- | --- |

—

med beaktande av grundandet av Sydostasiatiska nationers förbund (Asean) den 8 augusti 1967,

| — | med beaktande av den viktigaste rättsliga ramen för förbindelserna mellan EU och Asean, nämligen samarbetsavtalet mellan Asean och EEG, undertecknat i mars 1980 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den viktigaste rättsliga ramen för förbindelserna mellan EU och Asean, nämligen samarbetsavtalet mellan Asean och EEG, undertecknat i mars 1980 (1),

| — | med beaktade av Asean-stadgan, som undertecknades i november 2007 och som ger Asean status som juridisk person och förser gruppen med en rättslig och institutionell ram som omfattar inrättandet av en kommitté med ständiga representanter som stöder och samordnar Aseans arbete, |
| --- | --- |

—

med beaktade av Asean-stadgan, som undertecknades i november 2007 och som ger Asean status som juridisk person och förser gruppen med en rättslig och institutionell ram som omfattar inrättandet av en kommitté med ständiga representanter som stöder och samordnar Aseans arbete,

| — | med beaktande av Aseans regionala forum (ARF), som inrättades 1993 i syfte att främja dialog och samråd om politiska och säkerhetsrelaterade frågor och att bidra till förtroendeskapande och förebyggande diplomati i regionen Asien–Stillahavsområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Aseans regionala forum (ARF), som inrättades 1993 i syfte att främja dialog och samråd om politiska och säkerhetsrelaterade frågor och att bidra till förtroendeskapande och förebyggande diplomati i regionen Asien–Stillahavsområdet,

| — | med beaktande av flera Asean-ramverk till förmån för regionalt förtroendeskapande: ARF, Aseans försvarsministermöte (ADMM-Plus), det östasiatiska toppmötet (EAS), Asean plus tre (Asean plus Japan, Kina och Sydkorea) och Asean plus sex (Asean plus Australien, Indien, Japan, Kina, Nya Zeeland och Sydkorea), |
| --- | --- |

—

med beaktande av flera Asean-ramverk till förmån för regionalt förtroendeskapande: ARF, Aseans försvarsministermöte (ADMM-Plus), det östasiatiska toppmötet (EAS), Asean plus tre (Asean plus Japan, Kina och Sydkorea) och Asean plus sex (Asean plus Australien, Indien, Japan, Kina, Nya Zeeland och Sydkorea),

| — | med beaktande av de befintliga handelsavtalen mellan Asean och Australien, Indien, Japan, Kina, Nya Zeeland och Sydkorea, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de befintliga handelsavtalen mellan Asean och Australien, Indien, Japan, Kina, Nya Zeeland och Sydkorea,

| — | med beaktande av de pågående förhandlingarna om och/eller ingåendet av sju partnerskaps- och samarbetsavtal mellan Europeiska unionen och vissa av medlemsstaterna i Asean, det vill säga Brunei, Filippinerna, Indonesien, Malaysia, Singapore, Thailand och Vietnam, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de pågående förhandlingarna om och/eller ingåendet av sju partnerskaps- och samarbetsavtal mellan Europeiska unionen och vissa av medlemsstaterna i Asean, det vill säga Brunei, Filippinerna, Indonesien, Malaysia, Singapore, Thailand och Vietnam,

| — | med beaktande av de pågående förhandlingarna om frihandelsavtal med Indonesien och Filippinerna och förhandlingarna om frihandelsavtal med Malaysia och Thailand, som båda för närvarande ligger på is, det förväntade ingåendet av frihandelsavtal med Singapore och Vietnam under de kommande månaderna och förhandlingarna om ett investeringsavtal med Myanmar/Burma, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de pågående förhandlingarna om frihandelsavtal med Indonesien och Filippinerna och förhandlingarna om frihandelsavtal med Malaysia och Thailand, som båda för närvarande ligger på is, det förväntade ingåendet av frihandelsavtal med Singapore och Vietnam under de kommande månaderna och förhandlingarna om ett investeringsavtal med Myanmar/Burma,

| — | med beaktande av mötet mellan handelskommissionär Cecilia Malmström och Aseans finansministrar, som hölls i Manila den 10 mars 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av mötet mellan handelskommissionär Cecilia Malmström och Aseans finansministrar, som hölls i Manila den 10 mars 2017,

| — | med beaktande av det nionde parlamentariska partnerskapsmötet Asien–Europa (Asep9) som hölls i Ulaanbaatar, Mongoliet, den 21 och 22 april 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det nionde parlamentariska partnerskapsmötet Asien–Europa (Asep9) som hölls i Ulaanbaatar, Mongoliet, den 21 och 22 april 2016,

| — | med beaktande av Nürnbergförklaringen om ett utökat partnerskap mellan EU och Asean från mars 2007 och dess handlingsplan från november 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Nürnbergförklaringen om ett utökat partnerskap mellan EU och Asean från mars 2007 och dess handlingsplan från november 2007,

| — | med beaktande av handlingsplanen från Bandar Seri Begawan om ett utökat partnerskap mellan EU och Asean (2013–2017), som antogs i Brunei den 27 april 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen från Bandar Seri Begawan om ett utökat partnerskap mellan EU och Asean (2013–2017), som antogs i Brunei den 27 april 2012,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik till Europaparlamentet och rådet av den 18 maj 2015EU och Asean – ett partnerskap med strategisk inriktning (JOIN(2015)0022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik till Europaparlamentet och rådet av den 18 maj 2015EU och Asean – ett partnerskap med strategisk inriktning (JOIN(2015)0022),

| — | med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser om förbindelserna mellan EU och Asean av den 22 juni 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser om förbindelserna mellan EU och Asean av den 22 juni 2015,

| — | med beaktande av Bangkokförklaringen av den 14 oktober 2016 om främjande av ett globalt partnerskap mellan Asean och EU för gemensamma strategiska mål, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Bangkokförklaringen av den 14 oktober 2016 om främjande av ett globalt partnerskap mellan Asean och EU för gemensamma strategiska mål,

| — | med beaktande av Europeiska unionens anslutning till fördraget om vänskap och samarbete i Sydostasien i Phnom Penh den 12 juli 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens anslutning till fördraget om vänskap och samarbete i Sydostasien i Phnom Penh den 12 juli 2012 (2),

| — | med beaktande av det elfte toppmötet Asien–Europa (Asem11) som hölls i Ulaanbaatar, Mongoliet, den 15 och 16 juli 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det elfte toppmötet Asien–Europa (Asem11) som hölls i Ulaanbaatar, Mongoliet, den 15 och 16 juli 2016,

| — | med beaktande av Asien–Europa-stiftelsen (Asef), som inrättades i februari 1997 som ett forum för icke-statlig dialog, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Asien–Europa-stiftelsen (Asef), som inrättades i februari 1997 som ett forum för icke-statlig dialog,

| — | med beaktande av Asean–EU-programmet för stöd till regional integration (Apris), Aseans program för stöd till regional integration (Arise) och det regionala instrumentet för dialog mellan EU och Asean (Readi) till stöd för harmonisering av politik och regleringar i icke-handelsrelaterade sektorer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Asean–EU-programmet för stöd till regional integration (Apris), Aseans program för stöd till regional integration (Arise) och det regionala instrumentet för dialog mellan EU och Asean (Readi) till stöd för harmonisering av politik och regleringar i icke-handelsrelaterade sektorer,

| — | med beaktande av färdplanen för Aseans ekonomiska gemenskap som godkändes 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av färdplanen för Aseans ekonomiska gemenskap som godkändes 2007,

| — | med beaktande av Aseans fjortonde toppmöte 2009 och fastställandet av en färdplan för Aseans ekonomiska gemenskap med en inre marknad, Aseans gemenskap i politiska och säkerhetsrelaterade frågor samt Aseans sociokulturella gemenskap, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Aseans fjortonde toppmöte 2009 och fastställandet av en färdplan för Aseans ekonomiska gemenskap med en inre marknad, Aseans gemenskap i politiska och säkerhetsrelaterade frågor samt Aseans sociokulturella gemenskap,

| — | med beaktande av de tjugoåttonde och tjugonionde Asean-toppmötena som hölls i Vientiane, Laos, den 6 och 7 september 2016 och det trettionde Asean-toppmötet som hölls i Manila i Filippinerna den 26–29 april 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de tjugoåttonde och tjugonionde Asean-toppmötena som hölls i Vientiane, Laos, den 6 och 7 september 2016 och det trettionde Asean-toppmötet som hölls i Manila i Filippinerna den 26–29 april 2017,

| — | med beaktande av det tjugofjärde mötet i Gemensamma samarbetskommittén EU–Asean som hölls i Jakarta, Indonesien, den 2 mars 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det tjugofjärde mötet i Gemensamma samarbetskommittén EU–Asean som hölls i Jakarta, Indonesien, den 2 mars 2017,

| — | med beaktande av visionen för Asean-gemenskapen 2025, som antogs under det tjugosjunde Asean-toppmötet som hölls i Kuala Lumpur, Malaysia, den 18–22 november 2015, och tillkännagivandet den 31 december 2015 om inrättandet av Aseans ekonomiska gemenskap, som syftar till att skapa en inre marknad för över 600 miljoner människor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av visionen för Asean-gemenskapen 2025, som antogs under det tjugosjunde Asean-toppmötet som hölls i Kuala Lumpur, Malaysia, den 18–22 november 2015, och tillkännagivandet den 31 december 2015 om inrättandet av Aseans ekonomiska gemenskap, som syftar till att skapa en inre marknad för över 600 miljoner människor,

| — | med beaktande av det elfte östasiatiska toppmötet i Vientiane, Laos, den 8 september 2016 med ledarna från 18 länder – Aseans medlemsstater, Kina, Japan och Sydkorea (Asean + 3), Indien, Australien och Nya Zeeland (Asean + 6) och Ryssland och Förenta staterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det elfte östasiatiska toppmötet i Vientiane, Laos, den 8 september 2016 med ledarna från 18 länder – Aseans medlemsstater, Kina, Japan och Sydkorea (Asean + 3), Indien, Australien och Nya Zeeland (Asean + 6) och Ryssland och Förenta staterna,

| — | med beaktande av Aseans första förklaring om mänskliga rättigheter av den 18 november 2012 och inrättandet av Aseans mellanstatliga kommission för mänskliga rättigheter år 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Aseans första förklaring om mänskliga rättigheter av den 18 november 2012 och inrättandet av Aseans mellanstatliga kommission för mänskliga rättigheter år 2009,

| — | med beaktande av Aseanparlamentariker för mänskliga rättigheter (APHR), ett organ som grundades 2013 för att främja demokrati och mänskliga rättigheter i samtliga Aseans medlemsstater, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Aseanparlamentariker för mänskliga rättigheter (APHR), ett organ som grundades 2013 för att främja demokrati och mänskliga rättigheter i samtliga Aseans medlemsstater,

| — | med beaktande av Aseaninstitutet för fred och försoning (AIPR), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Aseaninstitutet för fred och försoning (AIPR),

| — | med beaktande av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, konventionen om barnets rättigheter och konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, vilka har ratificerats av Aseans alla medlemsstater, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, konventionen om barnets rättigheter och konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, vilka har ratificerats av Aseans alla medlemsstater,

| — | med beaktande av FN:s vägledning Guiding Principles on Business and Human Rights: Implementing the United Nations ”Protect, Respect and Remedy” Framework, som FN:s råd för mänskliga rättigheter antog den 16 juni 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s vägledning Guiding Principles on Business and Human Rights: Implementing the United Nations ”Protect, Respect and Remedy” Framework, som FN:s råd för mänskliga rättigheter antog den 16 juni 2011,

| — | med beaktande av Aseans konvention mot människohandel, särskilt kvinnor och barn, som undertecknades av Aseans samtliga medlemsstater i november 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Aseans konvention mot människohandel, särskilt kvinnor och barn, som undertecknades av Aseans samtliga medlemsstater i november 2015,

| — | med beaktande av FN:s människorättsråds allmänna återkommande utvärderingar, som Aseans alla medlemsstater har deltagit i, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s människorättsråds allmänna återkommande utvärderingar, som Aseans alla medlemsstater har deltagit i,

| — | med beaktande av sina senaste resolutioner om Asean, särskilt resolutionen av den 15 januari 2014 om de framtida förbindelserna mellan EU och Asean (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina senaste resolutioner om Asean, särskilt resolutionen av den 15 januari 2014 om de framtida förbindelserna mellan EU och Asean (3),

| — | med beaktande av sina senaste resolutioner om Aseans medlemsstater, särskilt resolutionerna av den 9 juni 2016 om Vietnam (4), av den 17 december 2015 om ramavtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete mellan EU och Vietnam (resolution) (5), av den 17 december 2015 om ramavtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete mellan EU och Vietnam (godkännande) (6), av den 8 juni 2016 om ramavtal om partnerskap och samarbete EU-Filippinerna (godkännande) (7) och av den 8 juni 2016 om ramavtal om partnerskap och samarbete EU-Filippinerna (resolution) (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina senaste resolutioner om Aseans medlemsstater, särskilt resolutionerna av den 9 juni 2016 om Vietnam (4), av den 17 december 2015 om ramavtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete mellan EU och Vietnam (resolution) (5), av den 17 december 2015 om ramavtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete mellan EU och Vietnam (godkännande) (6), av den 8 juni 2016 om ramavtal om partnerskap och samarbete EU-Filippinerna (godkännande) (7) och av den 8 juni 2016 om ramavtal om partnerskap och samarbete EU-Filippinerna (resolution) (8),

| — | med beaktande av sina senaste resolutioner om Aseans medlemsstater, i synnerhet resolutionerna av den 14 september 2017 om Myanmar/Burma, särskilt situationen för rohingyafolket (9), av den 21 maj 2015 om den utsatta situationen för rohingyaflyktingar, inklusive massgravarna i Thailand (10), av den 15 december 2016 om rohingyaminoritetens situation i Myanmar/Burma (11), av den 7 juli 2016 om Myanmar/Burma, särskilt situationen för rohingyafolket (12), av den 14 september 2017 om Kambodja, särskilt fallet Kem Sokha (13), av den 9 juni 2016 om Kambodja (14), av den 26 november 2015 om den politiska situationen i Kambodja (15), av den 9 juli 2015 om Kambodjas förslag till lagstiftning om icke-statliga organisationer och fackföreningar (16), av den 6 oktober 2016 om Thailand, särskilt fallet med Andy Hall (17), av den 8. oktober 2015 om situationen i Thailand (18), av den 17 december 2015 om Malaysia (19), av den 19 januari 2017 om Indonesien (20), av den 15 juni 2017 om Indonesien (21), av den 15 september 2016 (22) och den 16 mars 2017 (23) om Filippinerna samt av den 14 september 2017 om Laos, särskilt fallen Somphone Phimmasone, Lod Thammavong och Soukane Chaithad (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina senaste resolutioner om Aseans medlemsstater, i synnerhet resolutionerna av den 14 september 2017 om Myanmar/Burma, särskilt situationen för rohingyafolket (9), av den 21 maj 2015 om den utsatta situationen för rohingyaflyktingar, inklusive massgravarna i Thailand (10), av den 15 december 2016 om rohingyaminoritetens situation i Myanmar/Burma (11), av den 7 juli 2016 om Myanmar/Burma, särskilt situationen för rohingyafolket (12), av den 14 september 2017 om Kambodja, särskilt fallet Kem Sokha (13), av den 9 juni 2016 om Kambodja (14), av den 26 november 2015 om den politiska situationen i Kambodja (15), av den 9 juli 2015 om Kambodjas förslag till lagstiftning om icke-statliga organisationer och fackföreningar (16), av den 6 oktober 2016 om Thailand, särskilt fallet med Andy Hall (17), av den 8. oktober 2015 om situationen i Thailand (18), av den 17 december 2015 om Malaysia (19), av den 19 januari 2017 om Indonesien (20), av den 15 juni 2017 om Indonesien (21), av den 15 september 2016 (22) och den 16 mars 2017 (23) om Filippinerna samt av den 14 september 2017 om Laos, särskilt fallen Somphone Phimmasone, Lod Thammavong och Soukane Chaithad (24),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0243/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0243/2017), och av följande skäl:

| A. | I år firar vi Aseans 50-årsjubileum, Romfördragets 60-årsjubileum och 40-årsjubileet för EU:s och Aseans formella förbindelser. |
| --- | --- |

A.

I år firar vi Aseans 50-årsjubileum, Romfördragets 60-årsjubileum och 40-årsjubileet för EU:s och Aseans formella förbindelser.

| B. | Aseanregionen har blivit en av världens mest dynamiska och snabbast växande regioner, särskilt inom ekonomi, teknik och forskning. Den har ett geopolitiskt och geoekonomiskt strategiskt läge, är rik på naturtillgångar, har ett mål rörande ökad ekonomisk integration och en ambitiös agenda för målen för hållbar utveckling, i synnerhet på utbildningsområdet, och är en stark förespråkare för multilaterism. Att åtgärda skillnaderna i utvecklingsnivå i Asean kommer att vara avgörande för att ytterligare öka integrationen och säkerställa säkerhet, stabilitet och skydd av sociala, ekonomiska och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

B.

Aseanregionen har blivit en av världens mest dynamiska och snabbast växande regioner, särskilt inom ekonomi, teknik och forskning. Den har ett geopolitiskt och geoekonomiskt strategiskt läge, är rik på naturtillgångar, har ett mål rörande ökad ekonomisk integration och en ambitiös agenda för målen för hållbar utveckling, i synnerhet på utbildningsområdet, och är en stark förespråkare för multilaterism. Att åtgärda skillnaderna i utvecklingsnivå i Asean kommer att vara avgörande för att ytterligare öka integrationen och säkerställa säkerhet, stabilitet och skydd av sociala, ekonomiska och politiska rättigheter.

| C. | EU:s och Aseans integrationsprocesser är olika, med olika bakgrund och olika visioner och mål. Var och en följer sin egen logik men de båda är jämförbara, eftersom de båda regelbaserade organisationerna har främjat fredlig samexistens, regional integration och internationellt samarbete och utveckling och har strävat efter att skapa förtroende bland sina medlemmar under många årtionden. EU är därför en unik partner för Asean. |
| --- | --- |

C.

EU:s och Aseans integrationsprocesser är olika, med olika bakgrund och olika visioner och mål. Var och en följer sin egen logik men de båda är jämförbara, eftersom de båda regelbaserade organisationerna har främjat fredlig samexistens, regional integration och internationellt samarbete och utveckling och har strävat efter att skapa förtroende bland sina medlemmar under många årtionden. EU är därför en unik partner för Asean.

| D. | De båda regionerna har uppnått en väsentlig nivå av samspel, och förbindelserna mellan EU och Asean är omfattande och täcker in en rad sektorer, däribland handel och investeringar, utveckling, ekonomi och politiska frågor. Asean är EU:s tredje främsta handelspartner och EU är Aseans näst största handelspartner, och den bilaterala handeln med varor uppgår till över 200 miljarder euro per år, och EU står för den största delen av de utländska direktinvesteringarna i Aseanregionen. För europeiska företag innebär Asean en möjlighet att nå ut till den bredare regionen. Under perioden mellan 2014 och 2020 står EU och dess medlemsstater för den största delen av utvecklingsbiståndet i regionen, och EU har gjort utfästelser om över tre miljarder euro för att minska fattigdomen och åtgärda skillnader i utvecklingsnivå i låginkomstländer i Asean. |
| --- | --- |

D.

De båda regionerna har uppnått en väsentlig nivå av samspel, och förbindelserna mellan EU och Asean är omfattande och täcker in en rad sektorer, däribland handel och investeringar, utveckling, ekonomi och politiska frågor. Asean är EU:s tredje främsta handelspartner och EU är Aseans näst största handelspartner, och den bilaterala handeln med varor uppgår till över 200 miljarder euro per år, och EU står för den största delen av de utländska direktinvesteringarna i Aseanregionen. För europeiska företag innebär Asean en möjlighet att nå ut till den bredare regionen. Under perioden mellan 2014 och 2020 står EU och dess medlemsstater för den största delen av utvecklingsbiståndet i regionen, och EU har gjort utfästelser om över tre miljarder euro för att minska fattigdomen och åtgärda skillnader i utvecklingsnivå i låginkomstländer i Asean.

| E. | EU:s erfarenheter har tidigare fungerat som inspirationskälla för andra regionala integrationsprocesser. |
| --- | --- |

E.

EU:s erfarenheter har tidigare fungerat som inspirationskälla för andra regionala integrationsprocesser.

| F. | EU har genomgående stöttat det arbete som utförs av Asean, och i synnerhet Aseans sekretariat, och har, som ett erkännande av Aseans betydelse, utsett en särskild EU-chef för delegationen till Asean, som tillträdde sin tjänst 2015. |
| --- | --- |

F.

EU har genomgående stöttat det arbete som utförs av Asean, och i synnerhet Aseans sekretariat, och har, som ett erkännande av Aseans betydelse, utsett en särskild EU-chef för delegationen till Asean, som tillträdde sin tjänst 2015.

| G. | I dagsläget utmanas integrationsprocesserna i båda regionerna, samtidigt som de öppnar upp för nya möjligheter. EU står inför flera kriser. Asean har, trots målet att främja Aseans centralisering, upplevt en minskning av Asean-intern handel under 2016 och har brottats med problem, däribland skiljaktiga inriktningar inom utrikespolitiken och spridningseffekter från nationella problem som rör hot mot demokratin och rättsstatsprincipen, kontakten mellan olika religioner, etniska minoriteter, sociala skillnader och människorättskränkningar, även med gränsöverskridande följder. |
| --- | --- |

G.

I dagsläget utmanas integrationsprocesserna i båda regionerna, samtidigt som de öppnar upp för nya möjligheter. EU står inför flera kriser. Asean har, trots målet att främja Aseans centralisering, upplevt en minskning av Asean-intern handel under 2016 och har brottats med problem, däribland skiljaktiga inriktningar inom utrikespolitiken och spridningseffekter från nationella problem som rör hot mot demokratin och rättsstatsprincipen, kontakten mellan olika religioner, etniska minoriteter, sociala skillnader och människorättskränkningar, även med gränsöverskridande följder.

| H. | EU har bestämt sig för att sätta mänskliga rättigheter i centrum för sina förbindelser med tredjeländer. |
| --- | --- |

H.

EU har bestämt sig för att sätta mänskliga rättigheter i centrum för sina förbindelser med tredjeländer.

| I. | EU beviljade Filippinerna GSP+-status i december 2014, vilket gjorde Filippinerna till det första landet i Asean att komma i åtnjutande av sådana handelsförmåner. I och med detta kan Filippinerna exportera 66 % av sina produkter tullfritt till EU. |
| --- | --- |

I.

EU beviljade Filippinerna GSP+-status i december 2014, vilket gjorde Filippinerna till det första landet i Asean att komma i åtnjutande av sådana handelsförmåner. I och med detta kan Filippinerna exportera 66 % av sina produkter tullfritt till EU.

| J. | Förenta staternas utträde ur Stillahavspartnerskapet kan påskynda förhandlingarna om ett regionalt övergripande ekonomiskt partnerskap. Ett alltmer självsäkert Kina lanserar initiativ såsom ”One Belt, One Road” som utmanar alla länder i och utanför grannskapet. |
| --- | --- |

J.

Förenta staternas utträde ur Stillahavspartnerskapet kan påskynda förhandlingarna om ett regionalt övergripande ekonomiskt partnerskap. Ett alltmer självsäkert Kina lanserar initiativ såsom ”One Belt, One Road” som utmanar alla länder i och utanför grannskapet.

| K. | Spänningarna i Sydkinesiska havet utgör ett hot mot och en risk för säkerheten och stabiliteten i regionen. Den mest oroväckande trenden är militariseringen av Sydkinesiska havet. Dialogen mellan Asean och Kina om en uppförandekod är fortfarande Aseans huvudsakliga mekanism för diskussioner med Kina om Sydkinesiska havet. Kinesiska aktiviteter – från militära patruller och övningar till byggnadsverksamhet, utan hänsyn till de principer som sammanfattas i 2002 års förklaring om parternas agerande i Sydkinesiska havet – är fortfarande en problematisk fråga. |
| --- | --- |

K.

Spänningarna i Sydkinesiska havet utgör ett hot mot och en risk för säkerheten och stabiliteten i regionen. Den mest oroväckande trenden är militariseringen av Sydkinesiska havet. Dialogen mellan Asean och Kina om en uppförandekod är fortfarande Aseans huvudsakliga mekanism för diskussioner med Kina om Sydkinesiska havet. Kinesiska aktiviteter – från militära patruller och övningar till byggnadsverksamhet, utan hänsyn till de principer som sammanfattas i 2002 års förklaring om parternas agerande i Sydkinesiska havet – är fortfarande en problematisk fråga.

| 1. | Europaparlamentet gratulerar Aseans medlemsstater till Aseans 50-årsjubileum, och stöder helhjärtat alla ansträngningar för regional integration. Parlamentet uttrycker likaså sin uppskattning för de 40 åren av förbindelser mellan EU och Asean, och upprepar sina rekommendationer att förbindelserna bör uppgraderas till ett strategiskt partnerskap som bygger på konkreta åtgärder, handfasta resultat och ett starkare materiellt samarbete. Parlamentet understryker att EU är intresserat av att stärka sitt samarbete med denna centrala aktör i en strategiskt viktig region. Parlamentet framhåller att det strategiska partnerskapet kommer att göra det möjligt för EU att stärka sitt bidrag till genomförandet av gemensamma mål i området kring Indiska oceanen och Stilla havet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet framhåller det politiska värdet av starka handels- och investeringsförbindelser mellan Asean och EU, och uppmanar båda parter att ytterligare stärka sina ekonomiska och politiska förbindelser. Parlamentet betonar att det finns en stor potential för intensivare handelsförbindelser mellan EU och Asean. Parlamentet framhåller att EU är den största utländska investeraren i Asean. Parlamentet framhåller även möjligheterna till samarbete när det gäller genomförandet av målen för hållbar utveckling. Parlamentet efterlyser ett starkare samarbete för att åtgärda de skillnader i utvecklingsnivå som finns i Asean. Detta samarbete skulle kunna stärkas och goda metoder skulle kunna delas på flera områden, bland annat när det gäller att ta itu med globala utmaningar, inklusive klimatförändringarna, den gränsöverskridande organiserade brottsligheten och terrorismen, gränsförvaltningen, den maritima säkerheten, utvecklingen av den finansiella sektorn, transparensen och den makroekonomiska politiken. Parlamentet framhäver strävan efter ett samarbete på hög nivå mellan EU och Asean i multilaterala institutioner såsom FN, men även WTO, för att bevara, stärka och vidareutveckla multilaterala internationella handelsstrukturer och rättvisa handelsförbindelser. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet lovordar kommissionens vice ordförande/den höga representanten och kommissionen för att ha antagit ett gemensamt meddelande som stöds av medlemsstaterna, med en färdplan för att fördjupa partnerskapet i politiska frågor, säkerhetsfrågor och ekonomiska frågor, samt när det gäller konnektivitet, miljön, naturresurser och andra områden, såsom främjande och skydd av mänskliga rättigheter. Parlamentet betonar vikten av att stärka den politiska dialogen mellan EU och Asean. Parlamentet påminner om att EU:s stöd till en fördjupad integration av Asean bidrar till dess motståndskraft och till stabiliteten i regionen. Parlamentet understryker att EU tillhandahåller tekniskt bistånd och kapacitetsuppbyggnad för skapandet av en inre marknad. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar utnämningen av en EU-chef för delegationen till Asean och inrättandet under 2015 av en EU-beskickning i Asean, vilket är ett led i en utveckling som bekräftar betydelsen av förbindelserna mellan EU och Asean. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att Förenade kungariket under åren har spelat en viktig och värdefull roll i att främja förbindelserna mellan EU och Asean, och att Asean och EU och dess medlemsstater nu behöver – och har en möjlighet att – stärka dessa förbindelser aktivt mot bakgrund av den nya situation som uppstått i och med Brexit. Förenade kungariket uppmanas att bedriva ett nära samarbete med partnerskapet mellan EU och Asean. Parlamentet uppmanar till ökat engagemang från EU:s sida i befintliga Aseanledda forum. Parlamentet anser att EU bör uppgradera och intensifiera sina diplomatiska insatser med Asean för att bidra till större stabilitet och säkerhet i konfliktområden med förnyade spänningar, samarbeta nära med partner i regionen och upprätthålla folkrätten. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet beklagar EU:s sena och återhållna reaktion på beslutet enligt Unclos (Förenta nationernas havsrättskonvention) i tvisten rörande Sydkinesiska havet och uppmanar EU att främja respekt för och efterlevnad av bestämmelserna i Unclos. Parlamentet vidhåller att EU stöder fredliga förhandlingslösningar på internationella tvister. Parlamentet insisterar på fri sjöfart, och uppmanar Kina att acceptera tribunalens beslut. Parlamentet uppmanar parterna att sträva efter en fredlig lösning av tvisterna på grundval av principerna i internationell rätt inom ramen för Unclos. Parlamentet stöder de åtgärder som Aseans medlemsstater har vidtagit för att snabbt enas om en verkningsfull uppförandekod för Sydkinesiska havet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet beklagar åtgärder såsom omfattande återvinning av land och utplacering av militära anläggningar och arsenal på återvunnen mark, vilket riskerar att militarisera konflikten. Parlamentet uttrycker djup oro över de ökade försvarsutgifterna i regionen och dess grannskap och över den ökade militariseringen av konflikter, särskilt i Sydkinesiska havet och Östkinesiska havet. Parlamentet konstaterar att EU behöver fortsätta att stödja en utveckling av fredliga förbindelser mellan Kina och dess grannländer runt Sydkinesiska havet genom inkluderande multilaterala mekanismer. Parlamentet stöder alla insatser för att göra Sydkinesiska havet till ett ”fredens och samarbetets hav”. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att strikt följa EU:s uppförandekod för vapenexport. Parlamentet insisterar på vikten av icke-spridning av massförstörelsevapen, särskilt med tanke på den senaste utvecklingen i Nordkorea. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet stöder EU:s och Aseans partnerskap på säkerhetsområdet inom en rad icke-konventionella säkerhetsfrågor för att stärka den regionala kapaciteten, i synnerhet för att åstadkomma en djupare dialog och ett stärkt samarbete på områdena sjöfartsskydd, piratdåd, kampen mot organiserad brottslighet och stöd till samarbetet mellan Europol och Aseanapol (Aseans gemensamma polisorgan), terrorismbekämpning, it-säkerhet, klimatsäkerhet, förtroendebyggande åtgärder, förebyggande diplomati och medling, krishantering, katastrofberedskap och katastrofhjälp samt humanitärt bistånd. Parlamentet ger sitt stöd till att EU i högre grad bidrar till och görs delaktigt i ARF. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar anordnandet av den tredje högnivådialogen mellan Asean och EU om samarbete på sjöfartsskyddsområdet, som hölls i Thailand den 15 och 16 september 2016, där man identifierade och föreslog framtida områden för konkret samarbete mellan Asean och EU på områdena sjöfartsskydd och förebyggande diplomati. Parlamentet ser fram emot den fjärde högnivådialogen mellan Asean och EU om samarbete på sjöfartsskyddsområdet, som kommer att hållas i Filippinerna under 2017. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet upprepar att EU ställer sig bakom Aseans centrala roll och Aseans viktiga bidrag till ett främjande av dialog och samarbete för fred, säkerhet, stabilitet och välstånd i Asien och Stillahavsområdet och andra områden. Parlamentet efterlyser en fungerande och effektiv ”tvistlösningsmekanism”, i enlighet med kapitel 8 i Aseanstadgan och 2010 års protokoll till stadgan, bland annat rättsligt bindande åtgärder och bestämmelser. Parlamentet pekar på de goda erfarenheter som man sedan drygt 40 år tillbaka har på den europeiska kontinenten av en syn på säkerhet som inte bara omfattar en politisk-militär dimension, utan även en ekonomisk och miljömässig samt en mänsklig dimension. Parlamentet är övertygat om att dessa erfarenheter kan tillvaratas i samband med Aseans insatser för en fredlig utveckling av regionen. Parlamentet understryker att EU har ett intresse av att öka sitt engagemang i regionen genom samtliga Aseanledda processer. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet framhåller EU:s särskilda erfarenheter inom institutionsuppbyggnad, den inre marknaden, konvergens i lagstiftningen, konflikt- och krishantering, sjöfartsskydd, medling, humanitärt bistånd och katastrofhjälp, liksom de senaste framstegen på området försvarsintegration och EU:s goda erfarenheter av att skapa normer och starka strukturer på området mänskliga rättigheter och demokrati, samt EU:s villighet att dela med sig av sådana erfarenheter vid behov. Parlamentet framhåller förhandlingarna om ett omfattande luftfartsavtal mellan EU och Asean och den övergripande konnektivitetsagendan. Parlamentet noterar att hälften av EU:s stöd till Asean under perioden 2014–2020 går till att stödja Aseans konnektivitet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar behovet av att man engagerar sig på multilateral nivå med andra länder i regionen, bland annat länder som har observatörsstatus i Asean, såsom Papua Nya Guinea och Östtimor, samt Kina, Japan och Taiwan. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att det geopolitiskt sett finns mycket goda skäl att förespråka ett återupptagande av förhandlingarna om ett regionalt frihandelsavtal mellan EU och Asean och välkomnar slutsatserna från det möte om ett sonderingsförfarande som nyligen hölls mellan EU:s handelskommissionär Cecilia Malmström och Aseans ekonomiministrar i detta avseende, samt de åtgärder som vidtagits på väg mot det slutliga målet om ett avtal mellan regionerna. Ur strategisk synvinkel uppmuntrar parlamentet alla ansträngningar för att undersöka möjligheterna att ingå frihandelsavtal med alla Aseanländer. Parlamentet påminner om att Asean är EU:s tredje största handelspartner utanför Europa och att EU är Aseans näst största handelspartner. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet framhåller att inhemska och utländska företag i Aseanländerna måste tillämpa principerna om företagens sociala ansvar. Aseanländerna uppmanas eftertryckligen att se till att sociala och miljömässiga rättigheter och arbetstagarrättigheter respekteras fullt ut. Parlamentet efterlyser ett fullständigt och effektivt genomförande av ILO-konventionerna och respekt för de grundläggande arbetsnormerna. Parlamentet uppmanar Asean och dess medlemsstater att tillämpa FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter på ett effektivt sätt, att främja förekomsten av tillräckligt anställningsskydd och anständiga arbetsvillkor samt att åstadkomma en miljö som bättre gynnar framväxten av fackföreningar. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att använda sig av alla tillgängliga instrument för att öka respekten för allt detta. Parlamentet framhåller också behovet av att man undanröjer alla former av tvångsarbete och annat påtvingat arbete samt barnarbete. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar europeiska företag som investerar i Aseanregionen att ta sitt sociala ansvar och respektera europeiska standarder om konsument-, arbetstagar- och miljörättigheter samt att upprätthålla ursprungsbefolkningarnas rättigheter. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att underlätta en institutionaliserad social dialog mellan folkforumet Asien–Europa (AEPF) och EU:s motsvarande strukturer inom det civila samhället. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet noterar att Asean har förklarat sig vara människoinriktat och människocentrerat och att den regionala integrationsprocessens legitimitet och relevans, både i EU och i Asean, bygger på att så många aktörer som möjligt involveras i processen och kommunicerar sina resultat. Parlamentet anser att direkta personkontakter, särskilt för unga människor, är ett mycket viktigt verktyg för kulturellt utbyte, och uppmanar till en betydande utvidgning av Erasmus+ för Asean. Parlamentet understryker att det i Aseanländerna finns ett stort utrymme för yrkesutbildning och belyser möjligheterna till samarbete inom ramen för det dubbla utbildningssystem som tillämpas i vissa EU-medlemsstater. Parlamentet förespråkar dessutom att kulturdiplomatiska åtgärder vidtas i enlighet med meddelandet av den 8 juni 2016 om en EU-strategi för internationella kulturella förbindelser och parlamentets nyligen framlagda betänkande om samma ämne. Parlamentet understryker Asien–Europa-stiftelsens viktiga funktion, och anser att stödet till dess arbete bör stärkas. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet framhåller att strukturerat utbyte och samarbete på regional och lokal nivå (genom vänorter) är en intressant metod för att öka de ömsesidiga praktiska erfarenheterna och uppmärksammar konkreta initiativ, såsom borgmästaravtalet eller samförståndsavtalet ”Under2”, som man bör främja aktivt. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet föreslår att detta års Asean–EU-jubileum bör firas med ett EU-initiativ till ett EU–Asean-utbytesprogram för unga ledare, som kan genomföras 2018 under Singapores Asean-ordförandeskap. Parlamentet föreslår att man, om detta program är framgångsrikt, skapar ett årligt forum där unga ledare från EU och Asean kan utbyta idéer och knyta kontakter för att främja framtida förbindelser mellan EU och Asean. Vidare föreslår parlamentet att man tillsammans med Aseanpartnerna ska undersöka det praktiska tillämpningsområdet för ömsesidig finansiering av forskningsinstitut eller utbildningsprogram vars syfte skulle vara att studera integrationsprocesserna, och erfarenheterna av dessa processer, i respektive partnerregion. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet understryker behovet av att främja jämställdhet mellan könen och kvinnors egenmakt samt att förbättra livet för flickor och kvinnor. Parlamentet betonar att tillgången till utbildning är avgörande för detta och kan medföra en social och ekonomisk omvandling. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar att EU även bör fördjupa de politiska dialogerna och samarbetet i frågor som rör exempelvis grundläggande rättigheter, såsom rättigheter för etniska och religiösa minoriteter, frågor av gemensamt intresse, inklusive rättsstatsprincipen och säkerheten – samtidigt som yttrandefriheten och det fria informationsflödet skyddas – samt frågor som rör kampen mot gränsöverskridande brottslighet, korruption, skatteundandragande, penningtvätt, människohandel och narkotikahandel, terrorismbekämpning, icke-spridning, nedrustning, sjöfartsskydd och it-säkerhet. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar anordnandet av den första politiska dialogen mellan EU och Asean om mänskliga rättigheter i oktober 2015 och ser fram emot fler sådana dialoger. Parlamentet är djupt oroat över urholkningen av demokratin och kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och minoriteternas rättigheter. Parlamentet är också mycket bekymrat över att förtrycket och diskrimineringen i regionens länder fortsätter och över att man misslyckats med att skapa tillräckligt med utrymme för civilsamhället, särskilt när det gäller miljöaktivister, landrättsaktivister och arbetsrättsaktivister, människorättsförsvarare och mediearbetare. Parlamentet varnar för att underlåtenhet att ta itu med problem som rör minoriteters marginalisering skulle hota Aseans hållbarhet och långsiktiga framgång. Parlamentet beklagar djupt att den repressiva strategin mot narkomaner i flera Aseanländer har orsakat en mycket stor mänsklig kostnad och utomrättsligt dödande. Parlamentet understryker behovet av att stärka det civila samhället i Asean genom att se till att samråd med icke-statliga organisationer och gräsrotsrörelser sker på ett meningsfullt sätt inom ramen för regionalpolitiken. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet är oroat över bakslagen när det gäller avskaffandet av dödsstraffet i regionen och uppmanar samtliga Aseanländer att avstå från att återinföra dödsstraffet och att hålla fast vid sina internationella åtaganden. Parlamentet välkomnar de åtgärder som vidtas i kampen mot människohandel och tvångsarbete och uppmanar samtliga regeringar att öka skyddet för de drabbade och det gränsöverskridande samarbetet ytterligare. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar Asean att avsätta tillräckliga resurser till sin mellanstatliga kommission för mänskliga rättigheter. Parlamentet hoppas att specifika och verifierbara mål och åtgärder kommer att inbegripas i den femåriga arbetsplanen för Aseans mellanstatliga kommission för mänskliga rättigheter och att dess mandat kommer att stärkas så att den aktivt kan övervaka, utreda, lagföra och förhindra kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmuntrar Aseans mellanstatliga kommission för mänskliga rättigheter att överväga och diskutera inrättandet av en kompletterande domstol för de mänskliga rättigheterna i Asean, som ska fungera på liknande sätt som de befintliga människorättsdomstolarna i andra delar av världen. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen EU och dess medlemsstater att tillvarata alla möjligheter till samarbete med Aseanländerna för att stärka demokratin. Parlamentet stöder arbetet inom kontoret för det regionala instrumentet för dialog mellan EU och Asean om mänskliga rättigheter, som syftar till att uppmärksamma människorättsfrågor och människorättsåtgärder samt öka medvetenheten om mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar eftertryckligen alla medlemsstater i Asean att ratificera ytterligare FN-konventioner om de mänskliga rättigheterna och deras frivilliga protokoll samt stadgan för Internationella brottmålsdomstolen (ICC) och att stödja initiativ för övergångsrättvisa, försoning och kampen mot straffrihet i hela regionen. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att miljontals statslösa personer bor i Aseans medlemsstater. Parlamentet konstaterar att rohingyafolket i Myanmar/Burma är den enskilt största statslösa gruppen i världen med över en miljon personer under UNHCR:s mandat för statslöshet, men att många samhällen med statslösa personer även återfinns i Brunei, Vietnam, Filippinerna, Thailand, Malaysia och annorstädes. Parlamentet uppmanar Aseans medlemsstater att samarbeta och utbyta goda exempel och åtgärder i syfte att undanröja statslöshet i hela regionen. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet erkänner den betydande roll som EU haft i de framsteg som länderna i Asean hittills har gjort och uppmanar EU att hålla dialogen öppen för att stödja regionen i dess demokratiserings-, utvecklings- och integrationsarbete. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet är bekymrat över att klimatförändringarna kommer att påverka Asean i stor utsträckning. Parlamentet påminner om att Aseanregionen alltjämt är en av de mest sårbara regionerna i detta avseende. Parlamentet uppmanar eftertryckligen Aseans medlemsstater att påskynda övergången mot utsläppssnåla samhällen och att snabbt minska avskogningen, effektivt hantera skogsbränder och att börja använda mer miljövänlig teknik för transport och byggnader. Parlamentet välkomnar EU:s initiativ till en ny särskild dialog mellan EU och Asean inom hållbar utveckling. Parlamentet noterar i detta sammanhang EU:s stöd för avlägsnande av sprängmedel som inte exploderat i vissa länder i regionen. Parlamentet uppmanar eftertryckligen till samarbete mellan EU och Asean inom hållbar turism, livsmedelstrygghet, skydd av den biologiska mångfalden, särskilt av korallreven och mangroveskogarna, och till effektiva åtgärder mot överfisket i regionen. Parlamentet framhåller behovet av bistånd till länder i Asean för att förbättra skyddet och det hållbara utnyttjandet av den biologiska mångfalden och ett systematiskt återställande av skogens ekosystem. Parlamentet uppmanar enträget Aseans medlemsstater att anstränga sig för att förbättra sina möjligheter att reagera snabbt på naturkatastrofer enligt Aseans avtal om katastrofhantering och beredskap. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner och medlemsstater att i tillräcklig utsträckning prioritera regelbundna politiska kontakter, i synnerhet på ministernivå, och att dra full nytta av den medlemsstat i Asean som är ansvarig för att samordna Aseans dialogförbindelser med EU och ordförandeskapet för Asean. Parlamentet påminner om begärandena om en region-till-regionbaserad parlamentarisk församling för EU och Asean, och förespråkar starkt en ökad användning av den parlamentariska offentliga diplomatin inom olika politikområden. Parlamentet insisterar på att samarbetet med Aseans interparlamentariska församling ska stärkas så länge genom regelbundna och strukturerade utbyten. EU:s institutioner och medlemsstater uppmanas att också tillvarata de möjligheter för ett intensivt utbyte i regionala frågor som gavs vid det årliga Shangri-la-forumet för dialog. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till Europeiska utrikestjänsten, Aseans interparlamentariska församling, Aseans sekretariat och Asean-medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  EUT C 85, 8.4.1980, s. 83.

(2)  EUT L 154, 15.6.2012, s. 1.

(3)  EUT C 482, 23.12.2016, s. 75.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2016)0276.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2015)0468.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2015)0467.

(7)  Antagna texter, P8_TA(2016)0262.

(8)  Antagna texter, P8_TA(2016)0263.

(9)  Antagna texter, P8_TA(2017)0351.

(10)  EUT C 353, 27.9.2016, s. 52.

(11)  Antagna texter, P8_TA(2016)0506.

(12)  Antagna texter, P8_TA(2016)0316.

(13)  Antagna texter, P8_TA(2017)0348.

(14)  Antagna texter, P8_TA(2016)0274.

(15)  Antagna texter, P8_TA(2015)0413.

(16)  EUT C 265, 11.8.2017, s. 144.

(17)  Antagna texter, P8_TA(2016)0380.

(18)  Antagna texter, P8_TA(2015)0343.

(19)  Antagna texter, P8_TA(2015)0465.

(20)  Antagna texter, P8_TA(2017)0002.

(21)  Antagna texter, P8_TA(2017)0269.

(22)  Antagna texter, P8_TA(2016)0349.

(23)  Antagna texter, P8_TA(2017)0088.

(24)  Antagna texter, P8_TA(2017)0350.

---

Onsdagen den 4 oktober 2017

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/52

---

P8_TA(2017)0376

Invändning mot en genomförandeakt: vetenskapliga kriterier för att fastställa hormonstörande egenskaper

Europaparlamentets resolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till kommissionens förordning om ändring av bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 genom angivande av vetenskapliga kriterier för att fastställa hormonstörande egenskaper (D048947/06 – 2017/2801(RPS))

(2018/C 346/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till kommissionens förordning om ändring av bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 genom angivande av vetenskapliga kriterier för att fastställa hormonstörande egenskaper (D048947/06 (nedan kallat utkastet till förordning), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till kommissionens förordning om ändring av bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 genom angivande av vetenskapliga kriterier för att fastställa hormonstörande egenskaper (D048947/06 (nedan kallat utkastet till förordning),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1), särskilt artikel 4.1 och artikel 78.1 a, andra stycket i punkt 3.6.5 i bilaga II samt punkt 3.8.2 i bilaga II, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1), särskilt artikel 4.1 och artikel 78.1 a, andra stycket i punkt 3.6.5 i bilaga II samt punkt 3.8.2 i bilaga II,

| — | med beaktande av domen av den 16 december 2015 från Europeiska unionens tribunal (2), särskilt punkterna 71 och 72, |
| --- | --- |

—

med beaktande av domen av den 16 december 2015 från Europeiska unionens tribunal (2), särskilt punkterna 71 och 72,

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2016 om hormonstörande ämnen: situationen till följd av domen i Europeiska unionens tribunal av den 16 december 2015 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2016 om hormonstörande ämnen: situationen till följd av domen i Europeiska unionens tribunal av den 16 december 2015 (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 juni 2016 om hormonstörande ämnen och om utkasten till kommissionens akter om vetenskapliga kriterier för att fastställa hormonstörande ämnen enligt EU:s lagstiftning om växtskyddsmedel och biocidprodukter (COM(2016)0350), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 juni 2016 om hormonstörande ämnen och om utkasten till kommissionens akter om vetenskapliga kriterier för att fastställa hormonstörande ämnen enligt EU:s lagstiftning om växtskyddsmedel och biocidprodukter (COM(2016)0350),

| — | med beaktande av den sammanfattande rapporten från den ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder vid dess möte i Bryssel den 28 februari 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den sammanfattande rapporten från den ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder vid dess möte i Bryssel den 28 februari 2017,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2013 om skydd av folkhälsan mot endokrinstörande ämnen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2013 om skydd av folkhälsan mot endokrinstörande ämnen (4),

| — | med beaktande av artikel 5a.3 b i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 5a.3 b i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (5),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet,

| — | med beaktande av artikel 106.2, 106.3 och 106.4 c i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106.2, 106.3 och 106.4 c i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I enlighet med punkt 3.8.2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 ska ett verksamt ämne godkännas endast om det inte anses förorsaka endokrina störningar som kan orsaka skadliga effekter på icke-målorganismer, såvida inte icke-målorganismernas exponering för detta verksamma ämne i ett växtskyddsmedel under realistiska föreslagna användningsförhållanden är försumbar (uteslutningskriterium för miljön). |
| --- | --- |

A.

I enlighet med punkt 3.8.2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 ska ett verksamt ämne godkännas endast om det inte anses förorsaka endokrina störningar som kan orsaka skadliga effekter på icke-målorganismer, såvida inte icke-målorganismernas exponering för detta verksamma ämne i ett växtskyddsmedel under realistiska föreslagna användningsförhållanden är försumbar (uteslutningskriterium för miljön).

| B. | I enlighet med andra stycket i punkt 3.6.5 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 ska kommissionen senast den 14 december 2013 lägga fram ett förslag för ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa till sådana åtgärder rörande specifika vetenskapliga kriterier för fastställande av endokrinstörande egenskaper. |
| --- | --- |

B.

I enlighet med andra stycket i punkt 3.6.5 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 ska kommissionen senast den 14 december 2013 lägga fram ett förslag för ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa till sådana åtgärder rörande specifika vetenskapliga kriterier för fastställande av endokrinstörande egenskaper.

| C. | Ständiga kommittén avgav ett positivt yttrande över utkastet till förordning den 4 juli 2017; tre medlemsstater röstade emot och fyra medlemsstater avstod från att rösta. |
| --- | --- |

C.

Ständiga kommittén avgav ett positivt yttrande över utkastet till förordning den 4 juli 2017; tre medlemsstater röstade emot och fyra medlemsstater avstod från att rösta.

| D. | I det sista stycket i utkastet till förordning föreskrivs att om det verksamma ämne som är under bedömning har ett avsett verkningssätt som växtskyddsmedel bestående i att kontrollera andra målorganismer än ryggradsdjur via deras endokrina system, ska effekterna på organismer inom samma taxonomiska fylum som målorganismen inte ligga till grund för identifiering av ämnet som hormonstörande ämne med avseende på icke-målorganismer. |
| --- | --- |

D.

I det sista stycket i utkastet till förordning föreskrivs att om det verksamma ämne som är under bedömning har ett avsett verkningssätt som växtskyddsmedel bestående i att kontrollera andra målorganismer än ryggradsdjur via deras endokrina system, ska effekterna på organismer inom samma taxonomiska fylum som målorganismen inte ligga till grund för identifiering av ämnet som hormonstörande ämne med avseende på icke-målorganismer.

| E. | Tribunalen fastställde tydligt i sin dom i mål T-521/14 att ett angivande av vetenskapliga kriterier för fastställande av hormonstörande egenskaper endast kan göras genom objektiva metoder baserade på vetenskapliga fakta om det endokrina systemet, utan hänsyn till andra aspekter, i synnerhet ekonomiska (punkt 71). |
| --- | --- |

E.

Tribunalen fastställde tydligt i sin dom i mål T-521/14 att ett angivande av vetenskapliga kriterier för fastställande av hormonstörande egenskaper endast kan göras genom objektiva metoder baserade på vetenskapliga fakta om det endokrina systemet, utan hänsyn till andra aspekter, i synnerhet ekonomiska (punkt 71).

| F. | Det är inte vetenskapligt att undanta ett ämne med en avsedd endokrin verkningsmekanism från att identifieras som ett hormonstörande ämne för icke-målorganismer. |
| --- | --- |

F.

Det är inte vetenskapligt att undanta ett ämne med en avsedd endokrin verkningsmekanism från att identifieras som ett hormonstörande ämne för icke-målorganismer.

| G. | Utkastet till förordning kan därför inte anses vara grundat på objektiva vetenskapliga fakta avseende det endokrina systemet enligt tribunalens krav. Därigenom överskrider kommissionen sina genomförandebefogenheter. |
| --- | --- |

G.

Utkastet till förordning kan därför inte anses vara grundat på objektiva vetenskapliga fakta avseende det endokrina systemet enligt tribunalens krav. Därigenom överskrider kommissionen sina genomförandebefogenheter.

| H. | Det faktiska syftet med utkastets sista stycke uttrycks tydligt i den sammanfattande rapporten från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder som sammanträdde i Bryssel den 28 februari 2017, vars text säger att avsikten med bestämmelsen om verksamma ämnen med ett avsett endokrint verkningssätt (nedan kallade tillväxtreglerande medel) förklarats, och att bestämmelsen om tillväxtreglerande medel gör det möjligt att inte tillämpa uteslutningskriteriet på ämnen med en avsedd endokrin verkningsmekanism. |
| --- | --- |

H.

Det faktiska syftet med utkastets sista stycke uttrycks tydligt i den sammanfattande rapporten från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder som sammanträdde i Bryssel den 28 februari 2017, vars text säger att avsikten med bestämmelsen om verksamma ämnen med ett avsett endokrint verkningssätt (nedan kallade tillväxtreglerande medel) förklarats, och att bestämmelsen om tillväxtreglerande medel gör det möjligt att inte tillämpa uteslutningskriteriet på ämnen med en avsedd endokrin verkningsmekanism.

| I. | Detta sista stycke skapar de facto ett undantag från det uteslutningskriterium som fastställs i punkt 3.8.2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

I.

Detta sista stycke skapar de facto ett undantag från det uteslutningskriterium som fastställs i punkt 3.8.2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009.

| J. | Av skäl 6–10 och artikel 1.3 i förordning (EG) nr 1107/2009 framgår det att lagstiftaren, för att ta sig an den komplexa uppgiften att fastställa bestämmelser om godkännande av verksamma ämnen, måste finna en väl avvägd balans mellan olika och potentiellt motstridiga mål, nämligen jordbruksproduktion och den inre marknaden, å ena sidan, och skydd av människors hälsa och miljön å andra sidan. |
| --- | --- |

J.

Av skäl 6–10 och artikel 1.3 i förordning (EG) nr 1107/2009 framgår det att lagstiftaren, för att ta sig an den komplexa uppgiften att fastställa bestämmelser om godkännande av verksamma ämnen, måste finna en väl avvägd balans mellan olika och potentiellt motstridiga mål, nämligen jordbruksproduktion och den inre marknaden, å ena sidan, och skydd av människors hälsa och miljön å andra sidan.

| K. | Tribunalen fastställde följande i sin dom enligt ovan: I detta sammanhang är det viktigt att slå fast att lagstiftaren genom att anta förordning nr 528/2012 har försökt skapa en balans mellan målet att förbättra den inre marknaden och målet att skydda människors och djurs hälsa samt miljön, vilket måste respekteras och inte kan ifrågasättas av kommissionen. Inom ramen för genomförandet av de befogenheter som kommissionen delegerats av lagstiftaren, kan kommissionen inte ifrågasätta denna balans, vilken den för övrigt i huvudsak accepterat under dessa förhandlingar (punkt 72). |
| --- | --- |

K.

Tribunalen fastställde följande i sin dom enligt ovan: I detta sammanhang är det viktigt att slå fast att lagstiftaren genom att anta förordning nr 528/2012 har försökt skapa en balans mellan målet att förbättra den inre marknaden och målet att skydda människors och djurs hälsa samt miljön, vilket måste respekteras och inte kan ifrågasättas av kommissionen. Inom ramen för genomförandet av de befogenheter som kommissionen delegerats av lagstiftaren, kan kommissionen inte ifrågasätta denna balans, vilken den för övrigt i huvudsak accepterat under dessa förhandlingar (punkt 72).

| L. | Europaparlamentet upprepade detta i sin resolution av den 8 juni 2016, där texten betonar att ”tribunalen har fastslagit att fastställandet av vetenskapliga kriterier endast kan göras på ett objektivt sätt, med hänsyn till vetenskapliga uppgifter om hormonsystemet, oberoende av andra överväganden, särskilt ekonomiska, och att kommissionen inte har rätt att ändra den regleringsbalans som fastställs i en grundläggande akt i samband med tillämpningen av befogenheter delegerade till kommissionen i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget)”. |
| --- | --- |

L.

Europaparlamentet upprepade detta i sin resolution av den 8 juni 2016, där texten betonar att ”tribunalen har fastslagit att fastställandet av vetenskapliga kriterier endast kan göras på ett objektivt sätt, med hänsyn till vetenskapliga uppgifter om hormonsystemet, oberoende av andra överväganden, särskilt ekonomiska, och att kommissionen inte har rätt att ändra den regleringsbalans som fastställs i en grundläggande akt i samband med tillämpningen av befogenheter delegerade till kommissionen i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget)”.

| M. | Samma befogenhetsbegränsningar gäller för kommissionen i samband med en genomförandeakt enligt det föreskrivande förfarandet med kontroll. |
| --- | --- |

M.

Samma befogenhetsbegränsningar gäller för kommissionen i samband med en genomförandeakt enligt det föreskrivande förfarandet med kontroll.

| N. | I kommissionens meddelande av den 15 juni 2016 anges följande: ”Kommissionen ska fastställa kriterier för vad som är ett hormonstörande ämne på områdena växtskyddsmedel och biocidprodukter, inte bestämma hur ämnena ska regleras. De rättsliga konsekvenserna har lagstiftaren redan fastställt i lagstiftningen om växtskyddsmedel (2009) och biocidprodukter (2012).” |
| --- | --- |

N.

I kommissionens meddelande av den 15 juni 2016 anges följande: ”Kommissionen ska fastställa kriterier för vad som är ett hormonstörande ämne på områdena växtskyddsmedel och biocidprodukter, inte bestämma hur ämnena ska regleras. De rättsliga konsekvenserna har lagstiftaren redan fastställt i lagstiftningen om växtskyddsmedel (2009) och biocidprodukter (2012).”

| O. | Det uteslutningskriterium som anges i punkt 3.8.2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 utgör en väsentlig del av förordningen. |
| --- | --- |

O.

Det uteslutningskriterium som anges i punkt 3.8.2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 utgör en väsentlig del av förordningen.

| P. | Enligt väletablerad rättspraxis är antagandet av normerande delar som är väsentliga för ett visst område förbehållet unionslagstiftaren och kan inte delegeras till kommissionen. |
| --- | --- |

P.

Enligt väletablerad rättspraxis är antagandet av normerande delar som är väsentliga för ett visst område förbehållet unionslagstiftaren och kan inte delegeras till kommissionen.

| Q. | Kommissionen har överskridit sina genomförandebefogenheter genom att ändra en avgörande reglerande faktor i förordning (EG) nr 1107/2009, i strid med de gränser för dess befogenhet som angavs vid domstolens utfrågning i mål T-521/14, i strid med påståendena i kommissionens meddelande av den 15 juni 2016 och i strid med Europeiska unionens grundläggande rättsstatsprincip. |
| --- | --- |

Q.

Kommissionen har överskridit sina genomförandebefogenheter genom att ändra en avgörande reglerande faktor i förordning (EG) nr 1107/2009, i strid med de gränser för dess befogenhet som angavs vid domstolens utfrågning i mål T-521/14, i strid med påståendena i kommissionens meddelande av den 15 juni 2016 och i strid med Europeiska unionens grundläggande rättsstatsprincip.

| R. | Även om den vetenskapliga och tekniska utvecklingen skulle tillhandahålla giltiga skäl för att införa ett undantag vad gäller villkoren för godkännande av ämnen med en avsedd hormonell verkningsmekanism, skulle ett sådant undantag kunna införas endast genom ett lagstiftningsförfarande för ändring av förordning (EG) nr 1107/2009 i enlighet med artikel 294 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

R.

Även om den vetenskapliga och tekniska utvecklingen skulle tillhandahålla giltiga skäl för att införa ett undantag vad gäller villkoren för godkännande av ämnen med en avsedd hormonell verkningsmekanism, skulle ett sådant undantag kunna införas endast genom ett lagstiftningsförfarande för ändring av förordning (EG) nr 1107/2009 i enlighet med artikel 294 i EUF-fördraget.

| 1. | Europaparlamentet motsätter sig antagandet av utkastet till kommissionens förordning. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens förordning överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt förslag till förordning och att utan dröjsmål lägga fram ett nytt för kommittén. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra utkastet till förordning genom att stryka den sista punkten i det. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

(2)  Tribunalens dom av den 16 december 2015, Sverige/kommissionen, T-521/14, ECLI:EU:T:2015:976.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2016)0270.

(4)  EUT C 36, 29.1.2016, s. 85.

(5)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/55 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/55

---

P8_TA(2017)0377

Den genetiskt modifierade sojabönan FG72 × A5547-127

Europaparlamentets resolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan FG72 × A5547-127, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (D051972 – 2017/2879(RSP))

(2018/C 346/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan FG72 x A5547-127, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (D051972), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan FG72 x A5547-127, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (D051972),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 7.3, 9.2, 19.3 och 21.2, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 7.3, 9.2, 19.3 och 21.2,

| — | med beaktande av omröstningen den 17 juli 2017 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, där inget yttrande avgavs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av omröstningen den 17 juli 2017 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, där inget yttrande avgavs,

| — | med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2),

| — | med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 1 mars 2017, och som offentliggjordes den 6 april 2017 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 1 mars 2017, och som offentliggjordes den 6 april 2017 (3),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 182/2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (COM(2017)0085 – COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 182/2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (COM(2017)0085 – COD(2017)0035),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner där parlamentet framfört invändningar mot godkännande av genetiskt modifierade organismer (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner där parlamentet framfört invändningar mot godkännande av genetiskt modifierade organismer (4),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet,

| — | med beaktande av artikel 106.2 och 106.3 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106.2 och 106.3 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 10 december 2013 lämnade Bayer Crop Science LP och M.S. Technologies LLC in en ansökan om utsläppande på marknaden av livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan FG72 x A5547-127 till den nationella behöriga myndigheten i Nederländerna, i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003. Ansökan gällde även utsläppande på marknaden av den genetiskt modifierade sojabönan FG72 x A5547-127 i produkter som består av eller innehåller denna sojaböna för annan användning än som livsmedel och foder, på samma sätt som för andra sojabönor, med undantag för odling. |
| --- | --- |

A.

Den 10 december 2013 lämnade Bayer Crop Science LP och M.S. Technologies LLC in en ansökan om utsläppande på marknaden av livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan FG72 x A5547-127 till den nationella behöriga myndigheten i Nederländerna, i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003. Ansökan gällde även utsläppande på marknaden av den genetiskt modifierade sojabönan FG72 x A5547-127 i produkter som består av eller innehåller denna sojaböna för annan användning än som livsmedel och foder, på samma sätt som för andra sojabönor, med undantag för odling.

| B. | Den 1 mars 2017 antog Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) ett positivt yttrande i enlighet med artiklarna 6 och 18 i förordning (EG) nr 1829/2003, som offentliggjordes den 6 april 2017 (5). |
| --- | --- |

B.

Den 1 mars 2017 antog Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) ett positivt yttrande i enlighet med artiklarna 6 och 18 i förordning (EG) nr 1829/2003, som offentliggjordes den 6 april 2017 (5).

| C. | I förordning (EG) nr 1829/2003 fastställs att genetiskt modifierade livsmedel eller foder inte får ha negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller för miljön, och att kommissionen ska ta hänsyn till alla relevanta bestämmelser i unionslagstiftningen och andra berättigade faktorer som har betydelse för den aktuella frågan vid utarbetandet av beslutet. |
| --- | --- |

C.

I förordning (EG) nr 1829/2003 fastställs att genetiskt modifierade livsmedel eller foder inte får ha negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller för miljön, och att kommissionen ska ta hänsyn till alla relevanta bestämmelser i unionslagstiftningen och andra berättigade faktorer som har betydelse för den aktuella frågan vid utarbetandet av beslutet.

| D. | Sojabönan FG72 × A5547-127 togs fram för att ge tolerans mot isoxaflutolbaserade (5-cyclopropylisoxazol-4-yl 2-mesyl-4-trifluorometylfenylketon), glyfosatbaserade (N-(fosfonometyl)glycin) och glufosinat-ammoniumbaserade (l-fosfinotricin) herbicider. Tolerans mot herbicider åstadkoms genom uttryck av proteinerna HPPD W336 (4-hydroxyfenylpyruvatdioxygenas), 2mEPSPS (5-enolpyruvyl-shikimat-3-fosfatsyntas) respektive PAT (fosfinotricinacetyltransferas). |
| --- | --- |

D.

Sojabönan FG72 × A5547-127 togs fram för att ge tolerans mot isoxaflutolbaserade (5-cyclopropylisoxazol-4-yl 2-mesyl-4-trifluorometylfenylketon), glyfosatbaserade (N-(fosfonometyl)glycin) och glufosinat-ammoniumbaserade (l-fosfinotricin) herbicider. Tolerans mot herbicider åstadkoms genom uttryck av proteinerna HPPD W336 (4-hydroxyfenylpyruvatdioxygenas), 2mEPSPS (5-enolpyruvyl-shikimat-3-fosfatsyntas) respektive PAT (fosfinotricinacetyltransferas).

| E. | Många kritiska kommentarer har inkommit från medlemsstaterna under den tre månader långa samrådsperioden (6). I de mest kritiska kommentarerna påpekas att det i avsaknad av en 90-dagars undersökning av subkronisk toxicitet inte kan dras någon slutsats om riskerna med användning av denna genetiskt modifierade organism i livsmedel och djurfoder, att informationen om sammansättning, fenotypisk utvärdering och toxikologi är otillräcklig, att de slutsatser som dragits om likvärdigheten mellan genetiskt modifierade och konventionella sojabönor och om livsmedels- och fodersäkerhet på grundval av denna information är för tidiga samt att denna genetiskt modifierade sojaböna inte har testats med den vetenskapliga tyngd som krävs för att fastställa dess säkerhet. |
| --- | --- |

E.

Många kritiska kommentarer har inkommit från medlemsstaterna under den tre månader långa samrådsperioden (6). I de mest kritiska kommentarerna påpekas att det i avsaknad av en 90-dagars undersökning av subkronisk toxicitet inte kan dras någon slutsats om riskerna med användning av denna genetiskt modifierade organism i livsmedel och djurfoder, att informationen om sammansättning, fenotypisk utvärdering och toxikologi är otillräcklig, att de slutsatser som dragits om likvärdigheten mellan genetiskt modifierade och konventionella sojabönor och om livsmedels- och fodersäkerhet på grundval av denna information är för tidiga samt att denna genetiskt modifierade sojaböna inte har testats med den vetenskapliga tyngd som krävs för att fastställa dess säkerhet.

| F. | En oberoende studie visar att Efsas riskbedömning inte kan godtas i sin nuvarande form, eftersom den inte fastställer kunskapsluckor och osäkerheter och underlåter att bedöma toxicitet respektive effekten på immunsystemet och det reproduktiva systemet (7). |
| --- | --- |

F.

En oberoende studie visar att Efsas riskbedömning inte kan godtas i sin nuvarande form, eftersom den inte fastställer kunskapsluckor och osäkerheter och underlåter att bedöma toxicitet respektive effekten på immunsystemet och det reproduktiva systemet (7).

| G. | Det nuvarande tillståndet för glyfosat löper ut senast den 31 december 2017. Frågetecknen kvarstår kring huruvida glyfosat är cancerframkallande. Efsa fastställde i november 2015 att glyfosat sannolikt inte är cancerframkallande, och Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) fastställde i mars 2017 att det inte var motiverat med någon klassificering. WHO:s internationella center för cancerforskning klassificerade däremot 2015 glyfosat som troligtvis cancerframkallande för människor. |
| --- | --- |

G.

Det nuvarande tillståndet för glyfosat löper ut senast den 31 december 2017. Frågetecknen kvarstår kring huruvida glyfosat är cancerframkallande. Efsa fastställde i november 2015 att glyfosat sannolikt inte är cancerframkallande, och Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) fastställde i mars 2017 att det inte var motiverat med någon klassificering. WHO:s internationella center för cancerforskning klassificerade däremot 2015 glyfosat som troligtvis cancerframkallande för människor.

| H. | Glufosinat klassificeras som toxiskt för reproduktion och omfattas därför av uteslutningskriterierna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (8). Godkännandet för glufosinat löper ut den 31 juli 2018 (9). |
| --- | --- |

H.

Glufosinat klassificeras som toxiskt för reproduktion och omfattas därför av uteslutningskriterierna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (8). Godkännandet för glufosinat löper ut den 31 juli 2018 (9).

| I. | Isoxaflutol är sannolikt cancerframkallande för människor (10) och giftigt för vissa vattenlevande organismer och växter som inte är målarter. Dessutom förorenas vatten lätt av detta ämne och dess nedbrytningsprodukter och metaboliter. Dessa farhågor har lett till begränsningar av användningen av isoxaflutol (11). |
| --- | --- |

I.

Isoxaflutol är sannolikt cancerframkallande för människor (10) och giftigt för vissa vattenlevande organismer och växter som inte är målarter. Dessutom förorenas vatten lätt av detta ämne och dess nedbrytningsprodukter och metaboliter. Dessa farhågor har lett till begränsningar av användningen av isoxaflutol (11).

| J. | Användning av kompletterande herbicider ingår i regelbunden jordbrukspraxis vid odlingen av herbicidresistenta växter, och man måste därför räkna med att restprodukter från besprutning alltid kommer att finnas i skörden och utgör oundvikliga beståndsdelar. Det har visat sig att herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor leder till en större användning av kompletterande herbicider än av deras traditionella motsvarigheter (12). |
| --- | --- |

J.

Användning av kompletterande herbicider ingår i regelbunden jordbrukspraxis vid odlingen av herbicidresistenta växter, och man måste därför räkna med att restprodukter från besprutning alltid kommer att finnas i skörden och utgör oundvikliga beståndsdelar. Det har visat sig att herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor leder till en större användning av kompletterande herbicider än av deras traditionella motsvarigheter (12).

| K. | Rester från besprutning med kompletterande herbicider bedömdes inte av Efsa. Det är därför inte möjligt att dra slutsatsen att de genetiskt modifierade sojabönor som besprutats med isoxaflutol, glyfosat och glufosinat är säkra för användning i livsmedel och foder. |
| --- | --- |

K.

Rester från besprutning med kompletterande herbicider bedömdes inte av Efsa. Det är därför inte möjligt att dra slutsatsen att de genetiskt modifierade sojabönor som besprutats med isoxaflutol, glyfosat och glufosinat är säkra för användning i livsmedel och foder.

| L. | Utvecklingen av genetiskt modifierade grödor med tolerans mot flera selektiva herbicider beror främst på den snabba utvecklingen av ogräs som uppvisat resistens mot glyfosat i länder som varit starkt beroende av genetiskt modifierade grödor. Över tjugo olika sorter av glyfosatresistenta ogräs har dokumenterats i vetenskapliga publikationer (13). Glyfosatresistenta ogräs har kunnat iakttas sedan 2009. |
| --- | --- |

L.

Utvecklingen av genetiskt modifierade grödor med tolerans mot flera selektiva herbicider beror främst på den snabba utvecklingen av ogräs som uppvisat resistens mot glyfosat i länder som varit starkt beroende av genetiskt modifierade grödor. Över tjugo olika sorter av glyfosatresistenta ogräs har dokumenterats i vetenskapliga publikationer (13). Glyfosatresistenta ogräs har kunnat iakttas sedan 2009.

| M. | Inget yttrande avgavs efter omröstningen den 17 juli 2017 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003. Femton medlemsstater röstade emot medan endast tio medlemsstater, som bara utgör 38,43 % av unionens befolkning, röstade för, och tre medlemsstater lade ner sina röster. |
| --- | --- |

M.

Inget yttrande avgavs efter omröstningen den 17 juli 2017 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003. Femton medlemsstater röstade emot medan endast tio medlemsstater, som bara utgör 38,43 % av unionens befolkning, röstade för, och tre medlemsstater lade ner sina röster.

| N. | Inte heller efter omröstningen i överklagandekommittén den 14 september 2017 avgavs något yttrande. Femton medlemsstater röstade emot medan endast elva medlemsstater, som bara utgör 38,69 % av unionens befolkning, röstade för, och två medlemsstater lade ner sina röster. |
| --- | --- |

N.

Inte heller efter omröstningen i överklagandekommittén den 14 september 2017 avgavs något yttrande. Femton medlemsstater röstade emot medan endast elva medlemsstater, som bara utgör 38,69 % av unionens befolkning, röstade för, och två medlemsstater lade ner sina röster.

| O. | Kommissionen har vid flera tillfällen beklagat att den sedan förordning (EG) nr 1829/2003 trädde i kraft varit tvungen att anta beslut om godkännande utan stöd av den ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och att det vid beslut om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder har blivit norm att hänskjuta ärendet till kommissionen för slutligt beslut, något som egentligen tillhör undantagen i förfarandet. Kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker har också kallat denna praxis för odemokratisk (14). |
| --- | --- |

O.

Kommissionen har vid flera tillfällen beklagat att den sedan förordning (EG) nr 1829/2003 trädde i kraft varit tvungen att anta beslut om godkännande utan stöd av den ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och att det vid beslut om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder har blivit norm att hänskjuta ärendet till kommissionen för slutligt beslut, något som egentligen tillhör undantagen i förfarandet. Kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker har också kallat denna praxis för odemokratisk (14).

| P. | Den 28 oktober 2015 förkastade parlamentet, vid första behandlingen, förslaget av den 22 april 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 (15), och uppmanade kommissionen att dra tillbaka sitt förslag och lägga fram ett nytt. |
| --- | --- |

P.

Den 28 oktober 2015 förkastade parlamentet, vid första behandlingen, förslaget av den 22 april 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 (15), och uppmanade kommissionen att dra tillbaka sitt förslag och lägga fram ett nytt.

| Q. | Enligt skäl 14 i förordning (EU) nr 182/2011 bör kommissionen, i möjligaste mån agera på ett sådant sätt att man undviker att gå emot en dominerande ståndpunkt som kan uppstå inom omprövningskommittén mot lämpligheten av en genomförandeakt, särskilt i känsliga frågor såsom konsumenthälsa, livsmedelssäkerhet och miljöskydd. |
| --- | --- |

Q.

Enligt skäl 14 i förordning (EU) nr 182/2011 bör kommissionen, i möjligaste mån agera på ett sådant sätt att man undviker att gå emot en dominerande ståndpunkt som kan uppstå inom omprövningskommittén mot lämpligheten av en genomförandeakt, särskilt i känsliga frågor såsom konsumenthälsa, livsmedelssäkerhet och miljöskydd.

| 1. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i förordning (EG) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut inte överensstämmer med unionslagstiftningen, eftersom det inte är förenligt med målet i förordning (EG) nr 1829/2003, nämligen att, i enlighet med de allmänna principerna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (16), skapa en grund för att säkerställa ett gott skydd för människors liv och hälsa, djurs hälsa och välbefinnande samt miljö- och konsumentintressena med avseende på genetiskt modifierade livsmedel och foder, och att samtidigt sörja för att den inre marknaden fungerar effektivt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt utkast till genomförandebeslut. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upphäva eventuella genomförandebeslut avseende ansökningar om godkännande av genetiskt modifierade organismer till dess att tillståndsförfarandet har setts över på ett sådant sätt att bristerna åtgärdas i det nuvarande förfarandet, som har visat sig vara bristfälligt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte godkänna några herbicidtoleranta genetiskt modifierade växter utan en fullständig bedömning av resterna från besprutning med kompletterande herbicider och deras kommersiella sammansättningar såsom de används i de länder där de odlas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte godkänna några herbicidtoleranta genetiskt modifierade växter som blivit resistenta mot en kombination av herbicider, som är fallet med sojabönan FG72 × A5547-127, utan en fullständig bedömning av den specifika kumulativa effekten av resterna från besprutning med en kombination av de kompletterande herbiciderna och deras kommersiella sammansättningar såsom de används i de länder där de odlas. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kräva en betydligt mer detaljerad testning av hälsoriskerna i samband med staplade transformationshändelser såsom sojabönan FG72 × A5547-127. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram strategier för bedömning av hälsorisker och toxikologi, samt för övervakning efter utsläppandet på marknaden, som inriktar sig på hela livsmedels- och foderkedjan. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut integrera den riskbedömning av tillämpningen av kompletterande herbicider och deras restsubstanser i riskbedömningen av herbicidtoleranta genetiskt modifierade växter, oavsett om den genetiskt modifierade växten är avsedd för odling inom unionen eller för import för livsmedel och foder. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4744

(4)

| — | Resolution av den 16 januari 2014 om förslaget till rådets beslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG, av en majsprodukt (Zea mays L. linje 1507) som modifierats genetiskt för resistens mot vissa fjärilsarter som är skadegörare (EUT C 482, 23.12.2016, s. 110). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 16 januari 2014 om förslaget till rådets beslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG, av en majsprodukt (Zea mays L. linje 1507) som modifierats genetiskt för resistens mot vissa fjärilsarter som är skadegörare (EUT C 482, 23.12.2016, s. 110).

| — | Resolution av den 16 december 2015 om kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2279 av den 4 december 2015 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen NK603 × T25 (Antagna texter, P8_TA(2015)0456). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 16 december 2015 om kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2279 av den 4 december 2015 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen NK603 × T25 (Antagna texter, P8_TA(2015)0456).

| — | Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87705 x MON 89788 (Antagna texter, P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87705 x MON 89788 (Antagna texter, P8_TA(2016)0040).

| — | Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87708 x MON 89788 (Antagna texter, P8_TA(2016)0039). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87708 x MON 89788 (Antagna texter, P8_TA(2016)0039).

| — | Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan FG72 (MST-FGØ72-2) (Antagna texter, P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan FG72 (MST-FGØ72-2) (Antagna texter, P8_TA(2016)0038).

| — | Resolution av den 8 juni 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av dessa transformationshändelser (Antagna texter, P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 8 juni 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av dessa transformationshändelser (Antagna texter, P8_TA(2016)0271).

| — | Resolution av den 8 juni 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden av en genetiskt modifierad nejlika (Dianthus caryophyllus L., linje SHD-27531-4) (Antagna texter, P8_TA(2016)0272). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 8 juni 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden av en genetiskt modifierad nejlika (Dianthus caryophyllus L., linje SHD-27531-4) (Antagna texter, P8_TA(2016)0272).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs MON 810 (Antagna texter, P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs MON 810 (Antagna texter, P8_TA(2016)0388).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade majsprodukter MON 810 (Antagna texter, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade majsprodukter MON 810 (Antagna texter, P8_TA(2016)0389).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs Bt11 (Antagna texter, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs Bt11 (Antagna texter, P8_TA(2016)0386).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs 1507 (Antagna texter, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs 1507 (Antagna texter, P8_TA(2016)0387).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (Antagna texter, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (Antagna texter, P8_TA(2016)0390).

| — | Resolution av den 5 april 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av transformationshändelserna Bt11, 59122, MIR604, 1507 och GA21, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 5 april 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av transformationshändelserna Bt11, 59122, MIR604, 1507 och GA21, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0123).

| — | Resolution av den 17 maj 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen DAS-40278–9, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 17 maj 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen DAS-40278–9, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0215).

| — | Resolution av den 17 maj 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull GHB119 (BCS-GHØØ5-8) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 17 maj 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull GHB119 (BCS-GHØØ5-8) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P8_TA(2017)0214).

| — | Resolution av den 13 september 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-68416-4, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0341). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 13 september 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-68416-4, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0341).

(5)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4744

(6)  Bilaga G – medlemsstaternas kommentarer och GMO-panelens svar http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2013-01032

(7)  http://www.testbiotech.org/en/node/1975

(8)  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

(9)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/404 av den 11 mars 2015 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena beflubutamid, kaptan, dimetoat, dimetomorf, etoprofos, fipronil, folpet, formetanat, glufosinat, metiokarb, metribuzin, fosmet, pirimifosmetyl och propamokarb (EUT L 67, 12.3.2015, s. 6).

(10)  https://a816-healthpsi.nyc.gov/ll37/pdf/carcclassJuly2004_1.pdf

(11)  Bilaga G – medlemsstaternas kommentarer och GMO-panelens svar, s. 27. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2013-01032

(12)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7

(13)  https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-7796-5_12

(14)  Exempelvis i öppningsanförandet vid Europaparlamentets plenarsammanträde, som ingick i de politiska riktlinjerna för nästa kommission (Strasbourg den 15 juli 2014), och i talet om tillståndet i unionen 2016 (Strasbourg den 14 september 2016).

(15)  Antagna texter, P8_TA(2015)0379.

(16)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/60 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/60

---

P8_TA(2017)0378

Den genetiskt modifierade sojabönan DAS-44406-6

Europaparlamentets resolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-44406-6 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (D051971 – 2017/2878(RSP))

(2018/C 346/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-44406-6, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (D051971), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-44406-6, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (D051971),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 7.3, 9.2, 19.3 och 21.2, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 7.3, 9.2, 19.3 och 21.2,

| — | med beaktande av omröstningen den 17 juli 2017 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, där inget yttrande avgavs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av omröstningen den 17 juli 2017 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, där inget yttrande avgavs,

| — | med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2),

| — | med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 17 februari 2017, och som offentliggjordes den 21 mars 2017 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 17 februari 2017, och som offentliggjordes den 21 mars 2017 (3),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 182/2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 182/2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner där parlamentet framfört invändningar mot godkännande av genetiskt modifierade organismer (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner där parlamentet framfört invändningar mot godkännande av genetiskt modifierade organismer (4),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet,

| — | med beaktande av artikel 106.2 och 106.3 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106.2 och 106.3 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 16 februari 2012 lämnade Dow AgroSciences LLC och MS Technologies LLC in en ansökan om utsläppande på marknaden av livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-44406-6 till den nationella behöriga myndigheten i Nederländerna, i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003. Ansökan gällde även utsläppande på marknaden av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-44406-6 i produkter som består av eller innehåller denna sojaböna för annan användning än som livsmedel och foder, på samma sätt som för andra sojabönor, med undantag för odling. |
| --- | --- |

A.

Den 16 februari 2012 lämnade Dow AgroSciences LLC och MS Technologies LLC in en ansökan om utsläppande på marknaden av livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-44406-6 till den nationella behöriga myndigheten i Nederländerna, i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003. Ansökan gällde även utsläppande på marknaden av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-44406-6 i produkter som består av eller innehåller denna sojaböna för annan användning än som livsmedel och foder, på samma sätt som för andra sojabönor, med undantag för odling.

| B. | Den 17 februari 2017 antog Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) ett positivt yttrande i enlighet med artiklarna 6 och 18 i förordning (EG) nr 1829/2003, som offentliggjordes den 21 mars 2017 (5). |
| --- | --- |

B.

Den 17 februari 2017 antog Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) ett positivt yttrande i enlighet med artiklarna 6 och 18 i förordning (EG) nr 1829/2003, som offentliggjordes den 21 mars 2017 (5).

| C. | I förordning (EG) nr 1829/2003 fastställs att genetiskt modifierade livsmedel eller foder inte får ha negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller för miljön, och att kommissionen ska ta hänsyn till alla relevanta bestämmelser i unionslagstiftningen och andra berättigade faktorer som har betydelse för den aktuella frågan vid utarbetandet av beslutet. |
| --- | --- |

C.

I förordning (EG) nr 1829/2003 fastställs att genetiskt modifierade livsmedel eller foder inte får ha negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller för miljön, och att kommissionen ska ta hänsyn till alla relevanta bestämmelser i unionslagstiftningen och andra berättigade faktorer som har betydelse för den aktuella frågan vid utarbetandet av beslutet.

| D. | Många kritiska kommentarer har inkommit från medlemsstaterna under den tre månader långa samrådsperioden (6). Enligt de mest kritiska bedömningarna ger till exempel den nuvarande tillämpningen och de uppgifter som lagts fram om en riskbedömning inte tillräcklig information för att helt och hållet utesluta negativa effekter på djurs och människors hälsa (7), informationen om fenotypisk utvärdering, sammansättning och toxikologi är otillräcklig (8) och den behöriga myndigheten anser att det krävs ytterligare analys för att bedöma koncentrationen av glyfosat, 2,4-D, glufosinat och dess nedbrytningsprodukter i utsäde och foder avsett för livsmedel och djurfoder för att utesluta potentiella negativa effekter på människors och djurs hälsa (9). |
| --- | --- |

D.

Många kritiska kommentarer har inkommit från medlemsstaterna under den tre månader långa samrådsperioden (6). Enligt de mest kritiska bedömningarna ger till exempel den nuvarande tillämpningen och de uppgifter som lagts fram om en riskbedömning inte tillräcklig information för att helt och hållet utesluta negativa effekter på djurs och människors hälsa (7), informationen om fenotypisk utvärdering, sammansättning och toxikologi är otillräcklig (8) och den behöriga myndigheten anser att det krävs ytterligare analys för att bedöma koncentrationen av glyfosat, 2,4-D, glufosinat och dess nedbrytningsprodukter i utsäde och foder avsett för livsmedel och djurfoder för att utesluta potentiella negativa effekter på människors och djurs hälsa (9).

| E. | En oberoende studie visar att Efsas riskbedömning inte kan godtas i sin nuvarande form, eftersom den inte fastställer kunskapsluckor och osäkerheter och underlåter att bedöma toxicitet, effekt på immunsystemet och det reproduktiva systemet. Enligt samma studie bör övervakningsplanen förkastas eftersom den inte kommer att göra grundläggande uppgifter tillgängliga (10). |
| --- | --- |

E.

En oberoende studie visar att Efsas riskbedömning inte kan godtas i sin nuvarande form, eftersom den inte fastställer kunskapsluckor och osäkerheter och underlåter att bedöma toxicitet, effekt på immunsystemet och det reproduktiva systemet. Enligt samma studie bör övervakningsplanen förkastas eftersom den inte kommer att göra grundläggande uppgifter tillgängliga (10).

| F. | Sojabönan DAS-44406-6 uttrycker 5-enolpyruvyl-shikimat-3-fosfatsyntas (2mEPSPS), som ger tolerans mot glyfosatbaserade herbicider, proteinet aryloxialkanoat dioxygenase (AAD-12), som ger tolerans mot 2,4-diklorfenoxiättiksyra (2,4-D) och andra relaterade fenoxiherbicider, samt fosfinotricinacetyltransferas (PAT), som ger tolerans mot glufosinatammoniumbaserade herbicider. |
| --- | --- |

F.

Sojabönan DAS-44406-6 uttrycker 5-enolpyruvyl-shikimat-3-fosfatsyntas (2mEPSPS), som ger tolerans mot glyfosatbaserade herbicider, proteinet aryloxialkanoat dioxygenase (AAD-12), som ger tolerans mot 2,4-diklorfenoxiättiksyra (2,4-D) och andra relaterade fenoxiherbicider, samt fosfinotricinacetyltransferas (PAT), som ger tolerans mot glufosinatammoniumbaserade herbicider.

| G. | Det nuvarande tillståndet för glyfosat löper ut senast den 31 december 2017. Frågetecknen kvarstår kring huruvida glyfosat är cancerframkallande. Efsa fastställde i november 2015 att glyfosat sannolikt inte är cancerframkallande och Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) fastställde i mars 2017 att det inte var motiverat med någon klassificering. WHO:s internationella center för cancerforskning klassificerade däremot 2015 glyfosat som troligtvis cancerframkallande för människor. |
| --- | --- |

G.

Det nuvarande tillståndet för glyfosat löper ut senast den 31 december 2017. Frågetecknen kvarstår kring huruvida glyfosat är cancerframkallande. Efsa fastställde i november 2015 att glyfosat sannolikt inte är cancerframkallande och Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) fastställde i mars 2017 att det inte var motiverat med någon klassificering. WHO:s internationella center för cancerforskning klassificerade däremot 2015 glyfosat som troligtvis cancerframkallande för människor.

| H. | Inom oberoende forskning finns det en oro kring riskerna med det verksamma ämnet 2,4-D vad gäller embryoutveckling, medfödda missbildningar och hormonstörningar (11). Trots att godkännandet för det verksamma ämnet 2,4-D förnyades 2015, saknas det fortfarande uppgifter från den sökande om eventuella hormonstörande egenskaper (12). |
| --- | --- |

H.

Inom oberoende forskning finns det en oro kring riskerna med det verksamma ämnet 2,4-D vad gäller embryoutveckling, medfödda missbildningar och hormonstörningar (11). Trots att godkännandet för det verksamma ämnet 2,4-D förnyades 2015, saknas det fortfarande uppgifter från den sökande om eventuella hormonstörande egenskaper (12).

| I. | Glufosinat klassificeras som toxiskt för reproduktion och omfattas därför av uteslutningskriterierna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (13). Godkännandet för glufosinat löper ut den 31 juli 2018 (14). |
| --- | --- |

I.

Glufosinat klassificeras som toxiskt för reproduktion och omfattas därför av uteslutningskriterierna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (13). Godkännandet för glufosinat löper ut den 31 juli 2018 (14).

| J. | Ett antal experter har uttryckt oro över en nedbrytningsprodukt av 2,4-D: 2,4-diklorfenol, som kan förekomma i den importerade sojabönan DAS-44406-6. 2,4-diklorfenol är ett känt hormonstörande ämne med reproduktionstoxicitet. |
| --- | --- |

J.

Ett antal experter har uttryckt oro över en nedbrytningsprodukt av 2,4-D: 2,4-diklorfenol, som kan förekomma i den importerade sojabönan DAS-44406-6. 2,4-diklorfenol är ett känt hormonstörande ämne med reproduktionstoxicitet.

| K. | Toxiciteten hos 2,4-diklorfenol, en direkt metabolit av 2,4-D, kan vara större än hos själva herbiciden. 2,4-Dichlorophenol klassificeras av IARC som ett cancerframkallande ämne av typen 2B och ingår i den förteckningen över kemikalier som tagits fram för översyn inom EU-strategin för hormonstörande ämnen (15). |
| --- | --- |

K.

Toxiciteten hos 2,4-diklorfenol, en direkt metabolit av 2,4-D, kan vara större än hos själva herbiciden. 2,4-Dichlorophenol klassificeras av IARC som ett cancerframkallande ämne av typen 2B och ingår i den förteckningen över kemikalier som tagits fram för översyn inom EU-strategin för hormonstörande ämnen (15).

| L. | På grund av att det är mycket lösligt i fetter och oljor förväntas 2,4-diklorfenol ackumuleras i sojaolja i samband med bearbetningen av sojabönor. Den sojaprodukt som används mest av människor är sojaolja, och den ingår i många produkter, bland annat vissa bröstmjölksersättningar (16). |
| --- | --- |

L.

På grund av att det är mycket lösligt i fetter och oljor förväntas 2,4-diklorfenol ackumuleras i sojaolja i samband med bearbetningen av sojabönor. Den sojaprodukt som används mest av människor är sojaolja, och den ingår i många produkter, bland annat vissa bröstmjölksersättningar (16).

| M. | Mängden 2,4-diklorfenol i en produkt kan vara större än mängden rester av 2,4-D. Det finns inga gränsvärden för rester av 2,4-diklorfenol i unionen. |
| --- | --- |

M.

Mängden 2,4-diklorfenol i en produkt kan vara större än mängden rester av 2,4-D. Det finns inga gränsvärden för rester av 2,4-diklorfenol i unionen.

| N. | Rester från besprutning med kompletterande herbicider bedömdes inte. Det är därför inte möjligt att dra slutsatsen att de genetiskt modifierade sojabönor som besprutats med 2,4-D, glyfosat och glufosinat är säkra för användning i livsmedel och foder. |
| --- | --- |

N.

Rester från besprutning med kompletterande herbicider bedömdes inte. Det är därför inte möjligt att dra slutsatsen att de genetiskt modifierade sojabönor som besprutats med 2,4-D, glyfosat och glufosinat är säkra för användning i livsmedel och foder.

| O. | Utvecklingen av genetiskt modifierade grödor med tolerans mot flera selektiva herbicider beror främst på den snabba utvecklingen av ogräs som uppvisat resistens mot glyfosat i länder där man använt genetiskt modifierade grödor i mycket stor utsträckning. Över tjugo olika sorter av glyfosatresistenta ogräs har dokumenterats i vetenskapliga publikationer (17). Glyfosatresistenta ogräs har kunnat iakttas sedan 2009. |
| --- | --- |

O.

Utvecklingen av genetiskt modifierade grödor med tolerans mot flera selektiva herbicider beror främst på den snabba utvecklingen av ogräs som uppvisat resistens mot glyfosat i länder där man använt genetiskt modifierade grödor i mycket stor utsträckning. Över tjugo olika sorter av glyfosatresistenta ogräs har dokumenterats i vetenskapliga publikationer (17). Glyfosatresistenta ogräs har kunnat iakttas sedan 2009.

| P. | Ett tillstånd för att importera sojabönan DAS-44406-6 till unionen kommer utan tvekan att leda till att den odlas alltmer i tredjeländer och till att användningen av glyfosat-, 2,4-D- och glufosinatherbicider ökar i motsvarande grad. Sojabönor DAS-44406-6 odlas för närvarande i Argentina, Brasilien, Förenta staterna och Kanada. |
| --- | --- |

P.

Ett tillstånd för att importera sojabönan DAS-44406-6 till unionen kommer utan tvekan att leda till att den odlas alltmer i tredjeländer och till att användningen av glyfosat-, 2,4-D- och glufosinatherbicider ökar i motsvarande grad. Sojabönor DAS-44406-6 odlas för närvarande i Argentina, Brasilien, Förenta staterna och Kanada.

| Q. | Unionen har förbundit sig till målen för hållbar utveckling, i vilka ingår ett åtagande om att före 2030 avsevärt minska antalet dödsfall och sjukdomar orsakade av farliga kemikalier samt förorening och kontaminering av luft, vatten och mark (mål 3 för hållbar utveckling, delmål 3.9) (18). Det har visat sig att herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor leder till en större användning av dessa herbicider än deras traditionella motsvarigheter (19). |
| --- | --- |

Q.

Unionen har förbundit sig till målen för hållbar utveckling, i vilka ingår ett åtagande om att före 2030 avsevärt minska antalet dödsfall och sjukdomar orsakade av farliga kemikalier samt förorening och kontaminering av luft, vatten och mark (mål 3 för hållbar utveckling, delmål 3.9) (18). Det har visat sig att herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor leder till en större användning av dessa herbicider än deras traditionella motsvarigheter (19).

| R. | Unionen har förbundit sig att föra en konsekvent politik för utveckling som strävar efter att minimera inkonsekvenser och skapa synergieffekter mellan unionens olika politikområden, bland annat på områdena handel, miljö och jordbruk (20), för att gynna utvecklingsländerna och effektivisera utvecklingssamarbetet (21). |
| --- | --- |

R.

Unionen har förbundit sig att föra en konsekvent politik för utveckling som strävar efter att minimera inkonsekvenser och skapa synergieffekter mellan unionens olika politikområden, bland annat på områdena handel, miljö och jordbruk (20), för att gynna utvecklingsländerna och effektivisera utvecklingssamarbetet (21).

| S. | Inget yttrande avgavs efter omröstningen den 17 juli 2017 i den ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003. Femton medlemsstater röstade emot medan endast tio medlemsstater, som bara utgör 38,43 % av unionens befolkning, röstade för, och tre medlemsstater lade ner sina röster. |
| --- | --- |

S.

Inget yttrande avgavs efter omröstningen den 17 juli 2017 i den ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003. Femton medlemsstater röstade emot medan endast tio medlemsstater, som bara utgör 38,43 % av unionens befolkning, röstade för, och tre medlemsstater lade ner sina röster.

| T. | Inte heller efter omröstningen i omprövningskommittén den 14 september 2017 avgavs något yttrande. Fjorton medlemsstater röstade emot medan endast tolv medlemsstater, som utgör 38,78 % av unionens befolkning, röstade för, och två medlemsstater lade ner sina röster. |
| --- | --- |

T.

Inte heller efter omröstningen i omprövningskommittén den 14 september 2017 avgavs något yttrande. Fjorton medlemsstater röstade emot medan endast tolv medlemsstater, som utgör 38,78 % av unionens befolkning, röstade för, och två medlemsstater lade ner sina röster.

| U. | Kommissionen har vid flera tillfällen beklagat att den sedan förordning (EG) nr 1829/2003 trädde i kraft varit tvungen att anta beslut om godkännande utan stöd av den ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och att det vid beslut om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder har blivit norm att hänskjuta ärendet till kommissionen för slutligt beslut, något som egentligen tillhör undantagen i förfarandet. Kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker har också kallat denna praxis för odemokratisk (22). |
| --- | --- |

U.

Kommissionen har vid flera tillfällen beklagat att den sedan förordning (EG) nr 1829/2003 trädde i kraft varit tvungen att anta beslut om godkännande utan stöd av den ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och att det vid beslut om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder har blivit norm att hänskjuta ärendet till kommissionen för slutligt beslut, något som egentligen tillhör undantagen i förfarandet. Kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker har också kallat denna praxis för odemokratisk (22).

| V. | Den 28 oktober 2015 förkastade parlamentet, vid första behandlingen (23), förslaget av den 22 april 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003, och uppmanade kommissionen att dra tillbaka sitt förslag och lägga fram ett nytt. |
| --- | --- |

V.

Den 28 oktober 2015 förkastade parlamentet, vid första behandlingen (23), förslaget av den 22 april 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003, och uppmanade kommissionen att dra tillbaka sitt förslag och lägga fram ett nytt.

| W. | Enligt skäl 14 i förordning (EU) nr 182/2011 bör kommissionen, i möjligaste mån, agera på ett sådant sätt att man undviker att gå emot en dominerande ståndpunkt som kan uppstå inom omprövningskommittén mot lämpligheten av en genomförandeakt, särskilt i känsliga frågor såsom konsumenthälsa, livsmedelssäkerhet och miljöskydd. |
| --- | --- |

W.

Enligt skäl 14 i förordning (EU) nr 182/2011 bör kommissionen, i möjligaste mån, agera på ett sådant sätt att man undviker att gå emot en dominerande ståndpunkt som kan uppstå inom omprövningskommittén mot lämpligheten av en genomförandeakt, särskilt i känsliga frågor såsom konsumenthälsa, livsmedelssäkerhet och miljöskydd.

| 1. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i förordning (EG) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut inte överensstämmer med unionslagstiftningen och att det inte är förenligt med målet i förordning (EG) nr 1829/2003, nämligen att, i enlighet med de allmänna principerna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (24), skapa en grund för att säkerställa ett gott skydd för människors liv och hälsa, djurs hälsa och välbefinnande samt miljö- och konsumentintressena med avseende på genetiskt modifierade livsmedel och foder, och att samtidigt sörja för att den inre marknaden fungerar effektivt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt utkast till genomförandebeslut. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upphäva eventuella genomförandebeslut avseende ansökningar om godkännande av genetiskt modifierade organismer till dess att tillståndsförfarandet har setts över på ett sådant sätt att bristerna åtgärdas i det nuvarande förfarandet, som har visat sig fungera dåligt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte godkänna några herbicidtoleranta genetiskt modifierade växter utan en fullständig bedömning av resterna från besprutning med kompletterande herbicider och deras kommersiella sammansättningar såsom de används i de länder där de odlas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte godkänna några herbicidtoleranta genetiskt modifierade växter som blivit resistenta mot en kombination av herbicider, som är fallet med sojabönan DAS-44406-6, utan en fullständig bedömning av den specifika kumulativa effekten av resterna från besprutning med en kombination av de kompletterande herbiciderna och deras kommersiella sammansättningar såsom de används i de länder där de odlas. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram strategier för bedömning av hälsorisker och toxikologi, samt för övervakning efter utsläppandet på marknaden, som inriktar sig på hela livsmedels- och foderkedjan. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut integrera den riskbedömning av tillämpningen av kompletterande herbicider och deras restsubstanser i riskbedömningen av herbicidtoleranta genetiskt modifierade växter, oavsett om den genetiskt modifierade växten är avsedd för odling inom unionen eller för import för livsmedel och foder. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fullgöra sitt åtagande enligt den konsekventa politiken för utveckling som följer av artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4738

(4)

| — | Resolution av den 16 januari 2014 om förslaget till rådets beslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG, av en majsprodukt (Zea mays L. linje 1507) som modifierats genetiskt för resistens mot vissa fjärilsarter som är skadegörare (EUT C 482, 23.12.2016, s. 110). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 16 januari 2014 om förslaget till rådets beslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG, av en majsprodukt (Zea mays L. linje 1507) som modifierats genetiskt för resistens mot vissa fjärilsarter som är skadegörare (EUT C 482, 23.12.2016, s. 110).

| — | Resolution av den 16 december 2015 om kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2279 av den 4 december 2015 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen NK603 × T25 (Antagna texter, P8_TA(2015)0456). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 16 december 2015 om kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2279 av den 4 december 2015 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen NK603 × T25 (Antagna texter, P8_TA(2015)0456).

| — | Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87705 x MON 89788 (Antagna texter, P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87705 x MON 89788 (Antagna texter, P8_TA(2016)0040).

| — | Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87708 x MON 89788 (Antagna texter, P8_TA(2016)0039). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87708 x MON 89788 (Antagna texter, P8_TA(2016)0039).

| — | Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan FG72 (MST-FGØ72-2) (Antagna texter, P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan FG72 (MST-FGØ72-2) (Antagna texter, P8_TA(2016)0038).

| — | Resolution av den 8 juni 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av dessa transformationshändelser (Antagna texter, P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 8 juni 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av dessa transformationshändelser (Antagna texter, P8_TA(2016)0271).

| — | Resolution av den 8 juni 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden av en genetiskt modifierad nejlika (Dianthus caryophyllus L., linje SHD-27531-4) (Antagna texter, P8_TA(2016)0272). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 8 juni 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden av en genetiskt modifierad nejlika (Dianthus caryophyllus L., linje SHD-27531-4) (Antagna texter, P8_TA(2016)0272).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs MON 810 (Antagna texter, P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs MON 810 (Antagna texter, P8_TA(2016)0388).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade majsprodukter MON 810 (Antagna texter, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade majsprodukter MON 810 (Antagna texter, P8_TA(2016)0389).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs Bt11 (Antagna texter, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs Bt11 (Antagna texter, P8_TA(2016)0386).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs 1507 (Antagna texter, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs 1507 (Antagna texter, P8_TA(2016)0387).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (Antagna texter, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (Antagna texter, P8_TA(2016)0390).

| — | Resolution av den 5 april 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av transformationshändelserna Bt11, 59122, MIR604, 1507 och GA21, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 5 april 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av transformationshändelserna Bt11, 59122, MIR604, 1507 och GA21, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0123).

| — | Resolution av den 17 maj 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen DAS-40278–9, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 17 maj 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen DAS-40278–9, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0215).

| — | Resolution av den 17 maj 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull GHB119 (BCS-GHØØ5-8) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 17 maj 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull GHB119 (BCS-GHØØ5-8) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P8_TA(2017)0214).

| — | Resolution av den 13 september 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-68416-4, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0341). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 13 september 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-68416-4, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0341).

(5)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4738

(6)  Bilaga G – medlemsstaternas kommentarer och GMO-panelens svar. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2012-00368

(7)  Bilaga G – medlemsstaternas kommentarer och GMO-panelens svar, s. 1.

(8)  Bilaga G – medlemsstaternas kommentarer och GMO-panelens svar, s. 52.

(9)  Bilaga G – medlemsstaternas kommentarer och GMO-panelens svar, s. 87.

(10)  http://www.testbiotech.org/node/1946

(11)  http://www.pan-europe.info/sites/pan-europe.info/files/public/resources/reports/pane-2014-risks-of-herbicide-2-4-d.pdf

(12)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 2015/2033 av den 13 november 2015 om godkännande av det verksamma ämnet 2,4-D i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (EUT L 298, 14.11.2015, s. 8).

(13)  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

(14)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/404 av den 11 mars 2015 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena beflubutamid, kaptan, dimetoat, dimetomorf, etoprofos, fipronil, folpet, formetanat, glufosinat, metiokarb, metribuzin, fosmet, pirimifosmetyl och propamokarb (EUT L 67, 12.3.2015, s. 6).

(15)  Bilaga G – medlemsstaternas kommentarer och GMO-panelens svar, s. 5. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2012-00368

(16)  Medlemsstaternas kommentarer och GMO-panelen reaktioner i samband med ansökan om tillstånd för genetiskt modifierade sojabönor DAS-68416–4, s. 31. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2011-00052

(17)  https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-7796-5_12

(18)  https://sustainabledevelopment.un.org/sdg3

(19)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7

(20)  Kommissionens meddelande av den 12 april 2005En konsekvent politik för utveckling – Om snabbare framsteg i strävan att uppnå millennieutvecklingsmålen (COM(2005)0134).

(21)  https://ec.europa.eu/europeaid/policies/policy-coherence-development_en

(22)  Exempelvis i öppningsanförandet vid Europaparlamentets plenarsammanträde, som ingick i de politiska riktlinjerna för nästa kommission (Strasbourg den 15 juli 2014), och i talet om tillståndet i unionen 2016 (Strasbourg den 14 september 2016).

(23)  Antagna texter, P8_TA(2015)0379.

(24)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/66 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/66

---

P8_TA(2017)0379

Avskaffande av barnäktenskap

Europaparlamentets resolution av den 4 oktober 2017 om avskaffande av barnäktenskap (2017/2663(RSP))

(2018/C 346/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, särskilt artikel 16, och FN:s alla övriga fördrag om och instrument för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, särskilt artikel 16, och FN:s alla övriga fördrag om och instrument för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter, som antogs av FN:s generalförsamling den 20 november 1989, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter, som antogs av FN:s generalförsamling den 20 november 1989,

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 november 2014 om 25:e årsdagen av FN:s konvention om barnets rättigheter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 november 2014 om 25:e årsdagen av FN:s konvention om barnets rättigheter (1),

| — | med beaktande av artikel 16 i konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 16 i konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av artikel 23 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 23 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter,

| — | med beaktande av artikel 10.1 i den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 10.1 i den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter,

| — | med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 9, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 9,

| — | med beaktande av det gemensamma arbetsdokumentet Jämställdhet och kvinnors egenmakt: Förändra flickors och kvinnors liv genom EU:s yttre förbindelser 2016–2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma arbetsdokumentet Jämställdhet och kvinnors egenmakt: Förändra flickors och kvinnors liv genom EU:s yttre förbindelser 2016–2020,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 26 oktober 2015 om handlingsplanen för jämställdhet (2016–2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 26 oktober 2015 om handlingsplanen för jämställdhet (2016–2020),

| — | med beaktande av EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2015–2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2015–2019,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer för främjande och skydd av barnets rättigheter (2017) – Inget barn ska lämnas utanför, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer för främjande och skydd av barnets rättigheter (2017) – Inget barn ska lämnas utanför,

| — | med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling, vilket understryker EU:s åtagande att integrera mänskliga rättigheter och jämställdhet i enlighet med Agenda 2030 för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling, vilket understryker EU:s åtagande att integrera mänskliga rättigheter och jämställdhet i enlighet med Agenda 2030 för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av artiklarna 32, 37 och 59.4 i Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 32, 37 och 59.4 i Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen),

| — | med beaktande av UNFPA:s rapport Marrying too young. End child marriage som offentliggjordes 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av UNFPA:s rapport Marrying too young. End child marriage som offentliggjordes 2012,

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU är fast beslutet att främja barnets rättigheter, och barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap är en kränkning av dessa rättigheter. EU har förbundit sig att på ett heltäckande sätt skydda och främja barnets rättigheter i sin yttre politik, i enlighet med FN:s konvention om barnets rättigheter och dess fakultativa protokoll och andra relevanta internationella normer och fördrag. |
| --- | --- |

A.

EU är fast beslutet att främja barnets rättigheter, och barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap är en kränkning av dessa rättigheter. EU har förbundit sig att på ett heltäckande sätt skydda och främja barnets rättigheter i sin yttre politik, i enlighet med FN:s konvention om barnets rättigheter och dess fakultativa protokoll och andra relevanta internationella normer och fördrag.

| B. | Barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap har i internationell människorättslagstiftning erkänts vara ett skadligt bruk och förknippas ofta med allvarliga former av våld mot kvinnor och flickor, inbegripet våld inom familjen. |
| --- | --- |

B.

Barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap har i internationell människorättslagstiftning erkänts vara ett skadligt bruk och förknippas ofta med allvarliga former av våld mot kvinnor och flickor, inbegripet våld inom familjen.

| C. | Barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap har en förödande inverkan på kvinnors och flickors möjligheter att förverkliga och åtnjuta sina rättigheter generellt och på flickors hälsa, inklusive allvarliga risker för komplikationer i samband med graviditeter och hiv-infektioner. Dessa äktenskap utsätter flickor för risken för sexuella övergrepp, våld i hemmet och till och med hedersmord. |
| --- | --- |

C.

Barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap har en förödande inverkan på kvinnors och flickors möjligheter att förverkliga och åtnjuta sina rättigheter generellt och på flickors hälsa, inklusive allvarliga risker för komplikationer i samband med graviditeter och hiv-infektioner. Dessa äktenskap utsätter flickor för risken för sexuella övergrepp, våld i hemmet och till och med hedersmord.

| D. | Därför är det mycket oroande att notera återinförandet och utvidgningen av den s.k. munkavleregeln, vilken minskar stödet till organisationer, däribland UNFPA, som hjälper flickor som fallit offer för barnäktenskap med familjeplanering och tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa i syfte att minska risken för hiv-smitta och komplikationer vid tidiga graviditeter. |
| --- | --- |

D.

Därför är det mycket oroande att notera återinförandet och utvidgningen av den s.k. munkavleregeln, vilken minskar stödet till organisationer, däribland UNFPA, som hjälper flickor som fallit offer för barnäktenskap med familjeplanering och tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa i syfte att minska risken för hiv-smitta och komplikationer vid tidiga graviditeter.

| E. | Barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap är ett grundläggande förnekande av kvinnors och flickors rätt till kroppslig integritet och till att själva bestämma över sin egen kropp. |
| --- | --- |

E.

Barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap är ett grundläggande förnekande av kvinnors och flickors rätt till kroppslig integritet och till att själva bestämma över sin egen kropp.

| F. | Barnäktenskap är en form av tvångsäktenskap, eftersom barn – på grund av sin ålder – ofrånkomligen saknar förmågan att ge sitt fulla, fria och informerade samtycke till sitt äktenskap eller tidpunkten för detta. |
| --- | --- |

F.

Barnäktenskap är en form av tvångsäktenskap, eftersom barn – på grund av sin ålder – ofrånkomligen saknar förmågan att ge sitt fulla, fria och informerade samtycke till sitt äktenskap eller tidpunkten för detta.

| G. | I utvecklingsländer har var tredje flicka ingått äktenskap före 18 års ålder och var nionde före 15 års ålder. Flickor är mest utsatta och utgör 82 % av de barn som drabbas. |
| --- | --- |

G.

I utvecklingsländer har var tredje flicka ingått äktenskap före 18 års ålder och var nionde före 15 års ålder. Flickor är mest utsatta och utgör 82 % av de barn som drabbas.

| H. | Barnbrudar är under mycket stor social press att bevisa sin fertilitet, vilket gör att de löper större risk för att tidigt och ofta bli gravida. Komplikationer i samband med graviditet och förlossning är den främsta dödsorsaken bland flickor i åldern 15–19 år i låg- och medelinkomstländer. |
| --- | --- |

H.

Barnbrudar är under mycket stor social press att bevisa sin fertilitet, vilket gör att de löper större risk för att tidigt och ofta bli gravida. Komplikationer i samband med graviditet och förlossning är den främsta dödsorsaken bland flickor i åldern 15–19 år i låg- och medelinkomstländer.

| I. | Barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap är kopplade till hög mödradödlighet, minskad användning av preventivmedel samt oönskade graviditeter, och de innebär vanligtvis slutet på flickors utbildning. Avskaffandet av barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap är djupt rotat i Agenda 2030 för hållbar utveckling enligt det femte målet för hållbar utveckling och mål 5.3, och dessa äktenskap har tydligt nämnts som ett hinder för jämställdhet mellan kvinnor och män och för kvinnors egenmakt. |
| --- | --- |

I.

Barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap är kopplade till hög mödradödlighet, minskad användning av preventivmedel samt oönskade graviditeter, och de innebär vanligtvis slutet på flickors utbildning. Avskaffandet av barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap är djupt rotat i Agenda 2030 för hållbar utveckling enligt det femte målet för hållbar utveckling och mål 5.3, och dessa äktenskap har tydligt nämnts som ett hinder för jämställdhet mellan kvinnor och män och för kvinnors egenmakt.

| J. | Avskaffandet av barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap är en av prioriteringarna för EU:s yttre åtgärder när det gäller att främja kvinnors rättigheter och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

J.

Avskaffandet av barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap är en av prioriteringarna för EU:s yttre åtgärder när det gäller att främja kvinnors rättigheter och mänskliga rättigheter.

| K. | Över 60 % av barnbrudarna i utvecklingsländer har ingen formell utbildning, vilket är en form av könsdiskriminering, och barnäktenskap fråntar barn i skolåldern rätten till den utbildning de behöver för sin personliga utveckling, sin förberedelse inför vuxenlivet och sin förmåga att bidra till sitt lokalsamhälle. |
| --- | --- |

K.

Över 60 % av barnbrudarna i utvecklingsländer har ingen formell utbildning, vilket är en form av könsdiskriminering, och barnäktenskap fråntar barn i skolåldern rätten till den utbildning de behöver för sin personliga utveckling, sin förberedelse inför vuxenlivet och sin förmåga att bidra till sitt lokalsamhälle.

| L. | Problemet begränsar sig inte bara till tredjeländer utan förekommer även i EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

L.

Problemet begränsar sig inte bara till tredjeländer utan förekommer även i EU:s medlemsstater.

| M. | EU beslutade nyligen att underteckna Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen). |
| --- | --- |

M.

EU beslutade nyligen att underteckna Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen).

| N. | Istanbulkonventionen betraktar tvångsäktenskap som en form av våld mot kvinnor och begär att gärningar som består i att tvinga ett barn att ingå äktenskap eller lura ett barn till ett annat land i syfte att tvinga barnet att ingå äktenskap ska straffbeläggas. |
| --- | --- |

N.

Istanbulkonventionen betraktar tvångsäktenskap som en form av våld mot kvinnor och begär att gärningar som består i att tvinga ett barn att ingå äktenskap eller lura ett barn till ett annat land i syfte att tvinga barnet att ingå äktenskap ska straffbeläggas.

| O. | Det finns ytterst få statistiska uppgifter på nationell nivå, EU-nivå och internationell nivå för att visa omfattningen av problemet med barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap i EU:s medlemsstater (2). |
| --- | --- |

O.

Det finns ytterst få statistiska uppgifter på nationell nivå, EU-nivå och internationell nivå för att visa omfattningen av problemet med barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap i EU:s medlemsstater (2).

| P. | I samband med den senaste migrationskrisen har nya fall av barnäktenskap som ingåtts utomlands uppdagats och ibland har det rört sig om barn som är yngre än 14 år. |
| --- | --- |

P.

I samband med den senaste migrationskrisen har nya fall av barnäktenskap som ingåtts utomlands uppdagats och ibland har det rört sig om barn som är yngre än 14 år.

| Q. | Det är mer sannolikt att barn som ingått äktenskap före 18 års ålder avbryter sin skolgång eller lever i fattigdom. |
| --- | --- |

Q.

Det är mer sannolikt att barn som ingått äktenskap före 18 års ålder avbryter sin skolgång eller lever i fattigdom.

| R. | Väpnade konflikter och instabilitet ökar avsevärt förekomsten av barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap. |
| --- | --- |

R.

Väpnade konflikter och instabilitet ökar avsevärt förekomsten av barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap.

| 1. | Europaparlamentet påminner om att det finns en koppling mellan ett rättighetsbaserat synsätt som omfattar alla mänskliga rättigheter och jämställdhet, och om att EU står fast vid sitt åtagande att främja, skydda och förverkliga alla mänskliga rättigheter och att fullt ut och på ett effektivt sätt genomföra handlingsplanen från Peking, konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW), Istanbulkonventionen och EU:s handlingsplan för jämställdhet och kvinnors egenmakt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att barnäktenskap är en kränkning av barnets rättigheter och en form av våld mot kvinnor och flickor. Parlamentet betonar att det därför bör fördömas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att sträva efter att uppnå målen för Agenda 2030 för hållbar utveckling, i syfte att mer effektivt bekämpa skadliga sedvänjor och ställa de ansvariga till svars. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att samarbeta med UN Women, FN:s barnfond, UNFPA och andra partner för att uppmärksamma frågan om barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap genom att fokusera på kvinnors egenmakt, bl.a. genom utbildning, ekonomisk egenmakt och ökat deltagande i beslutsfattandet, och på skydd och främjande av mänskliga rättigheter för alla kvinnor och flickor, inbegripet sexuell och reproduktiv hälsa. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att förbättra tillgången till hälso- och sjukvårdstjänster, inbegripet för sexuell och reproduktiv hälsa och därmed sammanhängande rättigheter, för kvinnor och barnbrudar. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att utnyttja alla tillgängliga instrument, genom att utforma politik, program och lagstiftning, inklusive politiska dialoger, människorättsdialoger, bilateralt och multilateralt samarbete, ”Handel för alla”-strategin, GSP + och andra instrument, vilka syftar till att ta itu med och begränsa sedvänjan med barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att tillämpa enhetliga rättsliga standarder när det gäller förfaranden för att ta itu med barnäktenskap, även med tanke på ratificeringen av Istanbulkonventionen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att samarbeta med brottsbekämpande myndigheter och rättsliga system i tredjeländer och tillhandahålla utbildning och tekniskt stöd i syfte att hjälpa med antagandet och verkställandet av lagstiftning om förbud mot tidiga äktenskap och tvångsäktenskap, vilket omfattar fastställandet av en minimiålder för äktenskap. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar behovet av att införa särskilda rehabiliterings- och stödåtgärder för att barnbrudar ska kunna återvända till skola och utbildning och för att de ska undgå påtryckningar från familj och samhälle pga. det tidiga äktenskapet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar behovet av budgetanslag för program för förebyggande av barnäktenskap, vilka syftar till att skapa ett klimat där flickor kan förverkliga sin fulla potential, bl.a. genom utbildning för flickor, sociala och ekonomiska program för flickor som inte går i skola, program för skydd av barn, flick- och kvinnojourer, juridisk rådgivning samt psykologiskt stöd. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar projekt som utvecklas inom ramen för Daphne-programmet och som är inriktade på stöd till offren och förebyggande av barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap. Parlamentet anser att sådana projekt bör stärkas och erhålla tillräcklig ytterligare finansiering. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet begär att särskild uppmärksamhet ägnas barn från missgynnade grupper, och framhåller behovet av att fokusera på medvetandehöjande åtgärder, utbildning och ekonomisk egenmakt som sätt att ta itu med problemet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet understryker att särskilda förfaranden måste utvecklas och inrättas för att säkerställa skyddet av barn som är flyktingar och asylsökande, i enlighet med FN:s konvention om barnets rättigheter. Parlamentet uppmanar värdländerna att dels säkerställa att flyktingbarn ges full tillgång till utbildning, dels så långt som möjligt främja flyktingbarnens och de asylsökande barnens integrering i de nationella utbildningssystemen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet begär att särskilda förfaranden inrättas vid mottagningscentrum för flyktingar och asylsökande, i syfte att identifiera fall av barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap och hjälpa offren. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar behovet av en ordentlig och harmoniserad övervakning av fallen av barnäktenskap i EU:s medlemsstater, och av en insamling av könsuppdelade uppgifter, i syfte att bättre kunna bedöma problemets omfattning. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet framhåller den stora skillnaden mellan officiellt registrerade fall och fall av potentiella offer som ber om hjälp, vilket tyder på att många fall av barnäktenskap kanske inte upptäcks av myndigheterna. Parlamentet begär att socialarbetare, lärare och annan personal som kommer i kontakt med potentiella offer ges särskild utbildning och manualer med vars hjälp de kan identifiera offren och inleda förfaranden för att bistå dem. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet begär att man stärker särskilda projekt och kampanjer som är en del av EU:s yttre åtgärder inriktade på barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap. Parlamentet betonar att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt kampanjer för att öka medvetenheten och kampanjer med fokus på utbildning och egenmakt för kvinnor och flickor i utvidgningsländerna och i det europeiska grannskapet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar att EU bör stödja och uppmuntra tredjeländer att se till att det civila samhället kan spela en roll och garantera barn som är offer för barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap, och deras företrädare, oberoende tillgång till rättslig prövning på ett barnvänligt sätt. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar behovet av att inom ramen för humanitärt bistånd finansiera projekt med inriktning på förebyggande av könsrelaterat våld och på utbildning i nödsituationer, i syfte att minska trycket på offer för barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar behovet av att identifiera riskfaktorer för barnäktenskap vid humanitära kriser genom att involvera unga flickor, och av att integrera stöd till gifta flickor i varje humanitär insats i ett tidigt skede av krisen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet fördömer i kraftiga ordalag återinrättandet och utvidgningen av den så kallade munkavleregeln och dess inverkan på kvinnors och flickors övergripande hälso- och sjukvård och därmed förknippade rättigheter. Parlamentet upprepar sin uppmaning till EU och dess medlemsstater att täcka det ekonomiska underskott som lämnats av Förenta staterna inom området för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, med hjälp av både nationell och europeisk finansiering av utveckling. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  EUT C 289, 9.8.2016, s. 57.

(2)  http://fileserver.wave-network.org/home/ForceEarlyMarriageRoadmap.pdf

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/70 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/70

---

P8_TA(2017)0380

FN:s klimatkonferens 2017 i Bonn, Tyskland (COP23)

Europaparlamentets resolution av den 4 oktober 2017 om FN:s klimatkonferens 2017 – COP 23 i Bonn, Tyskland (2017/2620(RSP))

(2018/C 346/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och Kyotoprotokollet till denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och Kyotoprotokollet till denna,

| — | med beaktande av Parisavtalet, beslut 1/CP.21 och den tjugoförsta partskonferensen (COP 21) inom ramen för UNFCCC och av den elfte partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (CMP 11), som hölls i Paris den 30 november–11 december 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisavtalet, beslut 1/CP.21 och den tjugoförsta partskonferensen (COP 21) inom ramen för UNFCCC och av den elfte partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (CMP 11), som hölls i Paris den 30 november–11 december 2015,

| — | med beaktande av den artonde partskonferensen (COP 18) inom ramen för UNFCCC och av den åttonde partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (CMP 8), som hölls i Doha, Qatar, den 26 november–8 december 2012, samt av antagandet av en ändring av protokollet som innebär inrättande av en andra åtagandeperiod inom ramen för protokollet som sträcker sig från den 1 januari 2013 till den 31 december 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den artonde partskonferensen (COP 18) inom ramen för UNFCCC och av den åttonde partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (CMP 8), som hölls i Doha, Qatar, den 26 november–8 december 2012, samt av antagandet av en ändring av protokollet som innebär inrättande av en andra åtagandeperiod inom ramen för protokollet som sträcker sig från den 1 januari 2013 till den 31 december 2020,

| — | med beaktande av att Parisavtalet stod öppet för undertecknande vid FN:s högkvarter i New York från och med den 22 april 2016 till och med den 21 april 2017, av att 195 stater har undertecknat Parisavtalet och av att 160 stater har deponerat instrument för ratificeringen av det, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Parisavtalet stod öppet för undertecknande vid FN:s högkvarter i New York från och med den 22 april 2016 till och med den 21 april 2017, av att 195 stater har undertecknat Parisavtalet och av att 160 stater har deponerat instrument för ratificeringen av det,

| — | med beaktande av den tjugoandra partskonferensen (COP 22) inom ramen för UNFCCC och av den första partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Parisavtalet (CMA 1) i Marrakech, Marocko, den 15 november–18 november 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den tjugoandra partskonferensen (COP 22) inom ramen för UNFCCC och av den första partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Parisavtalet (CMA 1) i Marrakech, Marocko, den 15 november–18 november 2016,

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 oktober 2016 om genomförandet av Parisavtalet och FN:s klimatkonferens i Marrakech, Marocko, 2016 (COP 22) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 oktober 2016 om genomförandet av Parisavtalet och FN:s klimatkonferens i Marrakech, Marocko, 2016 (COP 22) (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 juli 2016Påskynda EU:s övergång till en koldioxidsnål ekonomi (COM(2016)0500), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 juli 2016Påskynda EU:s övergång till en koldioxidsnål ekonomi (COM(2016)0500),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010 Europa 2020 En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010 Europa 2020 En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 15 februari 2016, den 30 september 2016 och den 23 juni 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 15 februari 2016, den 30 september 2016 och den 23 juni 2017,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 19 juni 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 19 juni 2017,

| — | med beaktande av att Lettland och Europeiska kommissionen på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar den 6 mars 2015 lämnade in EU:s och dess medlemsstaters planerade nationellt fastställda bidrag till UNFCCC, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Lettland och Europeiska kommissionen på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar den 6 mars 2015 lämnade in EU:s och dess medlemsstaters planerade nationellt fastställda bidrag till UNFCCC,

| — | med beaktande av den femte utvärderingsrapporten från Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) och dess sammanfattande rapport, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den femte utvärderingsrapporten från Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) och dess sammanfattande rapport,

| — | med beaktande av den sammanfattande rapporten från FN:s miljöprogram (Unep) från november 2016 The Emissions Gap Report 2016 samt dess rapport Adaptation Gap Report från 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den sammanfattande rapporten från FN:s miljöprogram (Unep) från november 2016 The Emissions Gap Report 2016 samt dess rapport Adaptation Gap Report från 2016,

| — | med beaktande av G7-ledarnas förklaring som antogs vid toppmötet i Schloss Elmau, Tyskland, den 7–8 juni 2015, Think ahead. Act together, där G7-ledarna upprepade sin avsikt att fullgöra åtagandet att minska växthusgasutsläppen med 40–70 % senast 2050 jämfört med 2010 års nivåer, och att det är nödvändigt att se till att minskningen ligger närmare 70 % än 40 %, |
| --- | --- |

—

med beaktande av G7-ledarnas förklaring som antogs vid toppmötet i Schloss Elmau, Tyskland, den 7–8 juni 2015, Think ahead. Act together, där G7-ledarna upprepade sin avsikt att fullgöra åtagandet att minska växthusgasutsläppen med 40–70 % senast 2050 jämfört med 2010 års nivåer, och att det är nödvändigt att se till att minskningen ligger närmare 70 % än 40 %,

| — | med beaktande av 2017 års kommuniké från G7-ländernas ledare toppmöte och särskilt miljöministrarnas kommuniké från G7-mötet i Bologna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2017 års kommuniké från G7-ländernas ledare toppmöte och särskilt miljöministrarnas kommuniké från G7-mötet i Bologna,

| — | med beaktande av Förenta staternas presidents tillkännagivande om att landet ska dra sig ur Parisavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta staternas presidents tillkännagivande om att landet ska dra sig ur Parisavtalet,

| — | med beaktande av påven Franciskus encyklika Laudato Si, |
| --- | --- |

—

med beaktande av påven Franciskus encyklika Laudato Si,

| — | med beaktande av frågorna till rådet och kommissionen om FN:s klimatkonferens 2017 i Bonn, Tyskland (COP23) (O-000068/2017 – B8-0329/2017 och O-000069/2017 – B8-0330/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågorna till rådet och kommissionen om FN:s klimatkonferens 2017 i Bonn, Tyskland (COP23) (O-000068/2017 – B8-0329/2017 och O-000069/2017 – B8-0330/2017),

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Parisavtalet trädde i kraft den 4 november 2016, och 160 av de 197 parterna i konventionen har deponerat sina ratifikations-, godtagande-, godkännande- eller anslutningsinstrument till FN (per den 8 september 2017). |
| --- | --- |

A.

Parisavtalet trädde i kraft den 4 november 2016, och 160 av de 197 parterna i konventionen har deponerat sina ratifikations-, godtagande-, godkännande- eller anslutningsinstrument till FN (per den 8 september 2017).

| B. | Förslaget till en reform av utsläppshandelssystemet från juli 2015 och klimatpaketet från juli 2016 (som omfattar förslag om ansvarsfördelning, markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) och en europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet) hör till de viktigaste instrumenten för att genomföra dessa åtaganden och bekräfta EU:s ställning som världsledande i kampen mot klimatförändringarna. |
| --- | --- |

B.

Förslaget till en reform av utsläppshandelssystemet från juli 2015 och klimatpaketet från juli 2016 (som omfattar förslag om ansvarsfördelning, markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) och en europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet) hör till de viktigaste instrumenten för att genomföra dessa åtaganden och bekräfta EU:s ställning som världsledande i kampen mot klimatförändringarna.

| C. | Kampen mot den globala klimatuppvärmningen bör inte ses som ett hinder för strävandena efter ekonomisk tillväxt utan tvärtom som en hävstång för att förverkliga ny och hållbar tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

C.

Kampen mot den globala klimatuppvärmningen bör inte ses som ett hinder för strävandena efter ekonomisk tillväxt utan tvärtom som en hävstång för att förverkliga ny och hållbar tillväxt och sysselsättning.

| D. | Klimatförändringarna kommer att drabba utvecklingsländerna hårdare, i synnerhet de minst utvecklade länderna och små östater under utveckling som inte har tillräckliga resurser för att förbereda sig för och anpassa sig till de pågående förändringarna. Enligt den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) är Afrika särskilt sårbart för denna utmaning och är särskilt utsatt för vattenstress, extrema väderförhållanden och osäker livsmedelsförsörjning orsakad av torka och ökenspridning. |
| --- | --- |

D.

Klimatförändringarna kommer att drabba utvecklingsländerna hårdare, i synnerhet de minst utvecklade länderna och små östater under utveckling som inte har tillräckliga resurser för att förbereda sig för och anpassa sig till de pågående förändringarna. Enligt den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) är Afrika särskilt sårbart för denna utmaning och är särskilt utsatt för vattenstress, extrema väderförhållanden och osäker livsmedelsförsörjning orsakad av torka och ökenspridning.

| E. | Klimatförändringarna kan öka konkurrensen om tillgångar såsom livsmedel, vatten och betesmark, förvärra ekonomiska påfrestningar och politisk instabilitet, och kan bli den viktigaste orsaken till befolkningsförflyttningar, både inom och över nationella gränser, inom en inte alltför avlägsen framtid. Frågan om klimatmigration bör därför placeras högt upp på den internationella dagordningen. |
| --- | --- |

E.

Klimatförändringarna kan öka konkurrensen om tillgångar såsom livsmedel, vatten och betesmark, förvärra ekonomiska påfrestningar och politisk instabilitet, och kan bli den viktigaste orsaken till befolkningsförflyttningar, både inom och över nationella gränser, inom en inte alltför avlägsen framtid. Frågan om klimatmigration bör därför placeras högt upp på den internationella dagordningen.

| F. | Den 6 mars 2015 lämnade EU och dess medlemsstater in sina planerade nationellt fastställda bidrag till UNFCCC, och åtog sig således till ett bindande mål om en inhemsk minskning med minst 40 % av växthusgasutsläppen fram till 2030 jämfört med 1990 års nivåer. |
| --- | --- |

F.

Den 6 mars 2015 lämnade EU och dess medlemsstater in sina planerade nationellt fastställda bidrag till UNFCCC, och åtog sig således till ett bindande mål om en inhemsk minskning med minst 40 % av växthusgasutsläppen fram till 2030 jämfört med 1990 års nivåer.

| G. | En ambitiös politik för begränsning av klimatförändringar kan skapa tillväxt och arbetstillfällen. Vissa specifika sektorer med hög koldioxidintensitet och hög handelsintensitet kan dock påverkas negativt av koldioxidläckage om det inte finns en motsvarande ambition på andra marknader. Därför behövs ett fullgott skydd mot koldioxidläckage för att bevara arbetstillfällena i just dessa sektorer. |
| --- | --- |

G.

En ambitiös politik för begränsning av klimatförändringar kan skapa tillväxt och arbetstillfällen. Vissa specifika sektorer med hög koldioxidintensitet och hög handelsintensitet kan dock påverkas negativt av koldioxidläckage om det inte finns en motsvarande ambition på andra marknader. Därför behövs ett fullgott skydd mot koldioxidläckage för att bevara arbetstillfällena i just dessa sektorer.

1.

Europaparlamentet påminner om att klimatförändringarna är en av de största utmaningarna för mänskligheten och att alla stater och alla aktörer i hela världen måste göra sitt yttersta för att begränsa de problem som kan uppstå. Parlamentet understryker att Parisavtalet är ett stort steg i denna riktning, men mycket återstår dock att göra.

Vetenskaplig grund för klimatåtgärder

Vetenskaplig grund för klimatåtgärder

| 2. | Europaparlamentet påminner om att IPCC i sin femte utvärderingsrapport från 2014 presenterade vetenskapliga bevis för att uppvärmningen av klimatsystemet är otvetydig, att klimatförändringarna är verklighet och att det är mänskliga aktiviteter som huvudsakligen legat bakom den uppvärmning som observerats sedan mitten av 1900-talet. Parlamentet är oroat över att utbredda och påtagliga effekter av klimatförändringarna redan är tydliga i naturliga och mänskliga system på alla kontinenter och i alla hav. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att IPCC i sin femte utvärderingsrapport från 2014 presenterade vetenskapliga bevis för att uppvärmningen av klimatsystemet är otvetydig, att klimatförändringarna är verklighet och att det är mänskliga aktiviteter som huvudsakligen legat bakom den uppvärmning som observerats sedan mitten av 1900-talet. Parlamentet är oroat över att utbredda och påtagliga effekter av klimatförändringarna redan är tydliga i naturliga och mänskliga system på alla kontinenter och i alla hav.

| 3. | Europaparlamentet noterar den globala koldioxidbudget som presenteras i IPCC:s femte utvärderingsrapport och drar slutsatsen att om växthusgasutsläppen ligger kvar på samma nivå som för närvarande kommer det att ta fyra år att använda upp den koldioxidbudget som kvarstår innan den globala medeltemperaturen ökar med 1,5 oC. Parlamentet betonar att alla länder bör påskynda övergången till noll nettoutsläpp av växthusgaser och till klimattålighet i enlighet med Parisavtalet, för att undvika den globala uppvärmningens värsta konsekvenser. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar den globala koldioxidbudget som presenteras i IPCC:s femte utvärderingsrapport och drar slutsatsen att om växthusgasutsläppen ligger kvar på samma nivå som för närvarande kommer det att ta fyra år att använda upp den koldioxidbudget som kvarstår innan den globala medeltemperaturen ökar med 1,5 o

| 4. | Europaparlamentet upprepar betydelsen av att grunda globala klimatåtgärder på bästa tillgängliga forskning och välkomnar 2018 års positiva dialog som föregår UNFCCC:s tidsfrist 2020 för att lämna in nya nationellt fastställda bidrag till 2030, samt den första globala inventeringen 2023 som den första möjligheten att omsätta denna princip i praktiken. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet upprepar betydelsen av att grunda globala klimatåtgärder på bästa tillgängliga forskning och välkomnar 2018 års positiva dialog som föregår UNFCCC:s tidsfrist 2020 för att lämna in nya nationellt fastställda bidrag till 2030, samt den första globala inventeringen 2023 som den första möjligheten att omsätta denna princip i praktiken.

| 5. | Europaparlamentet uppmuntrar till dialog mellan IPCC-experter och panelens parter medan resultaten från den sjätte bedömningscykeln utarbetas och offentliggörs. Parlamentet välkomnar därför beslutet att offentliggöra en särskild IPCC-rapport 2018 om effekterna av en global uppvärmning på 1,5 oC över förindustriella nivåer och relaterade globala växthusgasutsläppsvägar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmuntrar till dialog mellan IPCC-experter och panelens parter medan resultaten från den sjätte bedömningscykeln utarbetas och offentliggörs. Parlamentet välkomnar därför beslutet att offentliggöra en särskild IPCC-rapport 2018 om effekterna av en global uppvärmning på 1,5 o

Ratificering av Parisavtalet och genomförande av åtaganden

Ratificering av Parisavtalet och genomförande av åtaganden

| 6. | Europaparlamentet välkomnar de snabbaste ratificeringarna någonsin och det snabba ikraftträdande av Parisavtalet samt den globala föresatsen att åstadkomma ett snabbt och fullständigt genomförande av det, såsom det uttrycks i åtgärdsförklaringen från Marrakech. Parlamentet uppmanar med kraft samtliga parter att ratificera avtalet snarast möjligt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar de snabbaste ratificeringarna någonsin och det snabba ikraftträdande av Parisavtalet samt den globala föresatsen att åstadkomma ett snabbt och fullständigt genomförande av det, såsom det uttrycks i åtgärdsförklaringen från Marrakech. Parlamentet uppmanar med kraft samtliga parter att ratificera avtalet snarast möjligt.

| 7. | Europaparlamentet uttrycker sin tillfredsställelse över att alla parter vid COP 22 i Marrakech åtog sig ett löpande engagemang på grundval av Parisåtagandena, oberoende av förändrade politiska omständigheter. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uttrycker sin tillfredsställelse över att alla parter vid COP 22 i Marrakech åtog sig ett löpande engagemang på grundval av Parisåtagandena, oberoende av förändrade politiska omständigheter.

| 8. | Europaparlamentet uttrycker sin stora besvikelse efter Förenta staternas president Donald Trumps uttalande om att Förenta staterna ska frånträda Parisavtalet. Parlamentet beklagar detta beslut, som är ett steg bakåt. Parlamentet påpekar att ett formellt utträde kan träda i kraft tidigast efter nästa presidentval i Förenta staterna 2020. Parlamentet välkomnar den stora responsen från regeringar runtom i världen och deras fortsatta och stärkta stöd för ett fullständigt genomförande av Parisavtalet. Parlamentet noterar med tillfredsställelse de utfästelser som vissa delstater, städer och företag i Förenta staterna har gjort om att fortsätta att upprätthålla Förenta staternas åtaganden inom ramen för Parisavtalet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uttrycker sin stora besvikelse efter Förenta staternas president Donald Trumps uttalande om att Förenta staterna ska frånträda Parisavtalet. Parlamentet beklagar detta beslut, som är ett steg bakåt. Parlamentet påpekar att ett formellt utträde kan träda i kraft tidigast efter nästa presidentval i Förenta staterna 2020. Parlamentet välkomnar den stora responsen från regeringar runtom i världen och deras fortsatta och stärkta stöd för ett fullständigt genomförande av Parisavtalet. Parlamentet noterar med tillfredsställelse de utfästelser som vissa delstater, städer och företag i Förenta staterna har gjort om att fortsätta att upprätthålla Förenta staternas åtaganden inom ramen för Parisavtalet.

| 9. | Europaparlamentet ser med glädje på att alla viktiga parter har bekräftat sitt engagemang för Parisavtalet efter president Trumps tillkännagivande. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet ser med glädje på att alla viktiga parter har bekräftat sitt engagemang för Parisavtalet efter president Trumps tillkännagivande.

| 10. | Europaparlamentet betonar att Europa nu måste inta en ledande roll för att försvara Parisavtalet, för att säkra framtiden både för vår miljö och för våra industrier. Parlamentet välkomnar EU:s planer på att stärka befintliga partnerskap och att eftersträva nya allianser. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att Europa nu måste inta en ledande roll för att försvara Parisavtalet, för att säkra framtiden både för vår miljö och för våra industrier. Parlamentet välkomnar EU:s planer på att stärka befintliga partnerskap och att eftersträva nya allianser.

| 11. | Europaparlamentet framhåller de snabba framsteg som gjorts hittills för att omvandla EU:s internationella åtagande till EU-lagstiftning som inrättar en robust klimat- och energipolitisk ram fram till 2030, och betonar sin föresats att avsluta detta lagstiftningsförfarande före utgången av 2017. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet framhåller de snabba framsteg som gjorts hittills för att omvandla EU:s internationella åtagande till EU-lagstiftning som inrättar en robust klimat- och energipolitisk ram fram till 2030, och betonar sin föresats att avsluta detta lagstiftningsförfarande före utgången av 2017.

| 12. | Europaparlamentet understryker att det, särskilt efter president Donald Trumps tillkännagivande, är viktigt att förfoga över lämpliga bestämmelser mot koldioxidläckage och att det måste garanteras att de koldioxid- och handelsintensiva företag som har bäst resultat kommer att få de utsläppsrätter som de behöver utan kostnad. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka effektiviteten och lagligheten hos ytterligare åtgärder för att skydda industrier mot risken för koldioxidläckage, exempelvis en gränsskattejustering för koldioxid och en konsumtionsavgift, särskilt för produkter från länder som inte uppfyller sina åtaganden enligt Parisavtalet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet understryker att det, särskilt efter president Donald Trumps tillkännagivande, är viktigt att förfoga över lämpliga bestämmelser mot koldioxidläckage och att det måste garanteras att de koldioxid- och handelsintensiva företag som har bäst resultat kommer att få de utsläppsrätter som de behöver utan kostnad. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka effektiviteten och lagligheten hos ytterligare åtgärder för att skydda industrier mot risken för koldioxidläckage, exempelvis en gränsskattejustering för koldioxid och en konsumtionsavgift, särskilt för produkter från länder som inte uppfyller sina åtaganden enligt Parisavtalet.

| 13. | Europaparlamentet betonar att de åtaganden som gjorts inom ramen för Parisavtalet om att begränsa höjningen av den globala medeltemperaturen till långt under 2 oC över förindustriell nivå och att fortsätta ansträngningarna för att begränsa temperaturökningen till 1,5 oC samt målet att uppnå en rättvis avvägning mellan antropogena utsläpp från källor och upptag i sänkor av växthusgaser (”nollutsläpp netto”) under senare hälften av detta århundrade utgör ett avgörande genombrott i de kollektiva globala ansträngningarna för en övergång till en klimattålig och klimatneutral global ekonomi. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att de åtaganden som gjorts inom ramen för Parisavtalet om att begränsa höjningen av den globala medeltemperaturen till långt under 2 o

o

| 14. | Europaparlamentet erinrar om en begränsning av höjningen av den globala medeltemperaturen till långt under 2 oC inte är någon garanti för att undvika betydande negativa klimateffekter. Parlamentet konstaterar att de nuvarande åtagandena ännu inte är tillräckliga för att uppnå Parisavtalets mål. Parlamentet betonar därför att de globala växthusgasutsläppen bör nå sin topp så snart som möjligt och att alla parter, särskilt samtliga G20-länder, bör öka insatserna och uppgradera sina nationellt fastställda bidrag senast 2020 efter 2018 års positiva dialog. Parlamentet påminner om att de globala koldioxidutsläppen måste fasas ut senast 2050. Parlamentet anser att det bör vara en viktig nationell prioritering för alla länder att införa strategier och åtgärder för att uppfylla och så småningom överskrida de nationella fastställda bidragen och att dessa bör omprövas vart femte år i överensstämmelse med ambitionsmekanismen i Parisavtalet. Parlamentet inser emellertid att stringensen och ambitionsnivån i fråga om de inhemska utsläppsminskningsstrategierna inte är beroende av att uppdaterade nationellt fastställda bidrag lämnas in. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet erinrar om en begränsning av höjningen av den globala medeltemperaturen till långt under 2 o

| 15. | Europaparlamentet uppmanar alla parter att säkerställa att deras nationellt fastställda bidrag är förenliga med långsiktiga mål för att uppnå Parisavtalets långsiktiga temperaturmål. Parlamentet betonar att arbetet i samband med IPCC:s särskilda rapport om effekterna av en uppvärmning på 1,5 oC och olika vägar dit samt slutsatserna av 2018 års positiva dialog bör beaktas. Parlamentet påminner i detta sammanhang om G7-ländernas åtagande om att lägga fram utvecklingsstrategier för låga växthusgasutsläpp till mitten av århundradet i god tid före den överenskomna tidsfristen 2020. Parlamentet uttrycker sin vilja att delta fullt ut i utvecklingen av en EU-strategi utifrån den analys som kommissionen presenterade i sitt meddelande Vägen efter Paris av den 2 mars 2016 (COM(2016)0110). |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar alla parter att säkerställa att deras nationellt fastställda bidrag är förenliga med långsiktiga mål för att uppnå Parisavtalets långsiktiga temperaturmål. Parlamentet betonar att arbetet i samband med IPCC:s särskilda rapport om effekterna av en uppvärmning på 1,5 o

Vägen efter Paris

| 16. | Europaparlamentet betonar att alla större ekonomier, som tillsammans står för tre fjärdedelar av världens utsläpp, har ett särskilt ansvar, och anser att klimatåtgärder bör fortsätta att vara en huvudfråga inom G7 och G20, särskilt på områden såsom genomförandet av nationellt fastställda bidrag, strategier fram till mitten av århundradet, reform av subventioner till fossila bränslen, öppenhet i fråga om mängden koldioxidutsläpp, ren energi m.m. Parlamentet framhåller behovet av att fortsätta ministersamarbetet mellan de större ekonomierna genom forum såsom Clean Energy Ministerial. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att alla större ekonomier, som tillsammans står för tre fjärdedelar av världens utsläpp, har ett särskilt ansvar, och anser att klimatåtgärder bör fortsätta att vara en huvudfråga inom G7 och G20, särskilt på områden såsom genomförandet av nationellt fastställda bidrag, strategier fram till mitten av århundradet, reform av subventioner till fossila bränslen, öppenhet i fråga om mängden koldioxidutsläpp, ren energi m.m. Parlamentet framhåller behovet av att fortsätta ministersamarbetet mellan de större ekonomierna genom forum såsom Clean Energy Ministerial.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar EU att åta sig ytterligare utsläppsminskningar i sina nationellt fastställda bidrag för 2030 efter 2018 års positiva dialog. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar EU att åta sig ytterligare utsläppsminskningar i sina nationellt fastställda bidrag för 2030 efter 2018 års positiva dialog.

| 18. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att visa att EU respekterar Parisavtalet, bland annat genom att genomföra avtalet med hjälp av EU-lagstiftning, inbegripet ett skyndsamt antagande från medlagstiftarnas sida av EU:s förordning om klimatåtgärder och översynen av direktivet om EU:s utsläppshandelssystem, och att utöka EU:s mål och politiska instrument i god tid. Parlamentet påminner om att alla parter uppmanas att senast 2020 meddela UNFCCC:s sekretariat långsiktiga utvecklingsstrategier för låga växthusgasutsläpp till mitten av århundradet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att, med tanke på skyldigheterna i avtalet före COP 24 utarbeta en EU-strategi för nollutsläpp till mitten av århundradet, där man stakar ut en kostnadseffektiv väg för att nå det mål om noll nettoutsläpp som antogs i Parisavtalet, för att hålla den genomsnittliga globala temperaturökningen långt under 2 oC och fortsätta ansträngningarna för att begränsa den till 1,5 oC. Parlamentet anser att denna process bör inledas så snart som möjligt för att möjliggöra en omfattande debatt, i vilken Europaparlamentet bör spela en avgörande roll i partnerskap med företrädare för nationella, regionala och lokala myndigheter samt det civila samhället och näringslivet. Parlamentet påminner dock om att åtgärder enbart inom EU inte kommer att räcka, varför kommissionen och rådet uppmanas att intensifiera sina insatser för att uppmuntra andra partner att göra detsamma. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att visa att EU respekterar Parisavtalet, bland annat genom att genomföra avtalet med hjälp av EU-lagstiftning, inbegripet ett skyndsamt antagande från medlagstiftarnas sida av EU:s förordning om klimatåtgärder och översynen av direktivet om EU:s utsläppshandelssystem, och att utöka EU:s mål och politiska instrument i god tid. Parlamentet påminner om att alla parter uppmanas att senast 2020 meddela UNFCCC:s sekretariat långsiktiga utvecklingsstrategier för låga växthusgasutsläpp till mitten av århundradet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att, med tanke på skyldigheterna i avtalet före COP 24 utarbeta en EU-strategi för nollutsläpp till mitten av århundradet, där man stakar ut en kostnadseffektiv väg för att nå det mål om noll nettoutsläpp som antogs i Parisavtalet, för att hålla den genomsnittliga globala temperaturökningen långt under 2 o

o

| 19. | Europaparlamentet välkomnar åtagandet i Parisavtalet att minska de globala nettoutsläppen till noll under århundradets andra hälft. Parlamentet erkänner att detta innebär att de flesta sektorerna inom EU blir tvungna att uppnå nollutsläpp betydligt tidigare. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar åtagandet i Parisavtalet att minska de globala nettoutsläppen till noll under århundradets andra hälft. Parlamentet erkänner att detta innebär att de flesta sektorerna inom EU blir tvungna att uppnå nollutsläpp betydligt tidigare.

| 20. | Europaparlamentet anser man måste gå fram i förhandlingarna utifrån de viktiga delarna i Parisavtalet, däribland en ram för ökad insyn, detaljerna i den globala inventeringen, ytterligare vägledning om de planerade nationellt fastställda bidragen, en överenskommelse om differentiering, förlust och skada, klimatfinansiering och kapacitetsstöd, inkluderande flernivåstyre samt en mekanism för att underlätta genomförande och främja efterlevnad. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen och medlemsstaterna att stå fast vid de åtaganden som man kom överens om inom ramen för Parisavtalet, särskilt vad gäller EU:s bidrag till begränsning och anpassning samt dess stöd inom finansiering, tekniköverföring och kapacitetsuppbyggnad. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser man måste gå fram i förhandlingarna utifrån de viktiga delarna i Parisavtalet, däribland en ram för ökad insyn, detaljerna i den globala inventeringen, ytterligare vägledning om de planerade nationellt fastställda bidragen, en överenskommelse om differentiering, förlust och skada, klimatfinansiering och kapacitetsstöd, inkluderande flernivåstyre samt en mekanism för att underlätta genomförande och främja efterlevnad. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen och medlemsstaterna att stå fast vid de åtaganden som man kom överens om inom ramen för Parisavtalet, särskilt vad gäller EU:s bidrag till begränsning och anpassning samt dess stöd inom finansiering, tekniköverföring och kapacitetsuppbyggnad.

| 21. | Europaparlamentet betonar att tidsaspekten är avgörande för de gemensamma ansträngningarna för att bekämpa klimatförändringarna och fullgöra Parisavtalets åtaganden. Parlamentet understryker att EU har både kapacitet och ansvar för att föregå med gott exempel och omedelbart påbörja arbetet med att anpassa sina klimat- och energimål till det mål som man kommit överens om internationellt om att begränsa ökningen av den globala medeltemperaturen till under 2 oC, samtidigt som man fortsätter ansträngningarna för att begränsa ökningen till 1,5 oC. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar att tidsaspekten är avgörande för de gemensamma ansträngningarna för att bekämpa klimatförändringarna och fullgöra Parisavtalets åtaganden. Parlamentet understryker att EU har både kapacitet och ansvar för att föregå med gott exempel och omedelbart påbörja arbetet med att anpassa sina klimat- och energimål till det mål som man kommit överens om internationellt om att begränsa ökningen av den globala medeltemperaturen till under 2 o

o

| 22. | Europaparlamentet påminner om att det krävs en tidig utfasning av fossila bränslen för att detta mål om den globala medeltemperaturen ska kunna nås, och att de globala växthusgasutsläppen måste nå sin topp så snart som möjligt. Parlamentet påminner om att de globala utsläppen bör fasas ut till 2050 eller kort därefter, i syfte att upprätthålla en kostnadseffektiv global utsläppsminskning som är förenlig med de temperaturmål som fastställs i Parisavtalet. Parlamentet uppmanar alla parter som kan, att fortsätta att genomföra sina nationella mål om och strategier för att fasa ut fossila bränslen genom att prioritera utfasning av utsläpp från kol, vilket är den mest förorenande energikällan, och uppmanar EU att arbeta med sina internationella partner för detta ändamål och ge exempel på god praxis. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet påminner om att det krävs en tidig utfasning av fossila bränslen för att detta mål om den globala medeltemperaturen ska kunna nås, och att de globala växthusgasutsläppen måste nå sin topp så snart som möjligt. Parlamentet påminner om att de globala utsläppen bör fasas ut till 2050 eller kort därefter, i syfte att upprätthålla en kostnadseffektiv global utsläppsminskning som är förenlig med de temperaturmål som fastställs i Parisavtalet. Parlamentet uppmanar alla parter som kan, att fortsätta att genomföra sina nationella mål om och strategier för att fasa ut fossila bränslen genom att prioritera utfasning av utsläpp från kol, vilket är den mest förorenande energikällan, och uppmanar EU att arbeta med sina internationella partner för detta ändamål och ge exempel på god praxis.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar att UNFCCC:s process är inkluderande. Parlamentet anser att man för att säkerställa ett effektivt deltagande bör behandla frågan om särintressen eller intressekonflikter. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang alla deltagare i processen att införa riktlinjer eller förfaranden som främjar öppenhet, transparens och inkludering, utan att äventyra UNFCCC:s och Parisavtalets syften och mål. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar att UNFCCC:s process är inkluderande. Parlamentet anser att man för att säkerställa ett effektivt deltagande bör behandla frågan om särintressen eller intressekonflikter. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang alla deltagare i processen att införa riktlinjer eller förfaranden som främjar öppenhet, transparens och inkludering, utan att äventyra UNFCCC:s och Parisavtalets syften och mål.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att ratificera Dohaändringen till Kyotoprotokollet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att ratificera Dohaändringen till Kyotoprotokollet.

COP 23 i Bonn

COP 23 i Bonn

| 25. | Europaparlamentet välkomnar det åtagande som gjordes i Marrakech för att slutföra arbetsprogrammet i syfte att utarbeta detaljerade genomförandebestämmelser för Parisavtalet senast 2018. Parlamentet anser att COP 23 är en viktig milstolpe i detta tekniska arbete. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar det åtagande som gjordes i Marrakech för att slutföra arbetsprogrammet i syfte att utarbeta detaljerade genomförandebestämmelser för Parisavtalet senast 2018. Parlamentet anser att COP 23 är en viktig milstolpe i detta tekniska arbete.

| 26. | Europaparlamentet ser fram emot förtydligandet av strukturen i 2018 års positiva dialog under COP 23, som kommer att vara ett viktigt tillfälle för att utvärdera de framsteg som gjorts vad gäller att uppnå avtalets begränsningsmål och för att beakta parternas utarbetande och översyn av de nationella fastställda bidragen för 2030 senast 2020 för att uppnå avtalets mål. Parlamentet anser att EU bör spela en proaktiv roll i denna första positiva dialog för inventering av de kollektiva ambitionerna och av framstegen med att uppfylla åtagandena. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i mycket god tid inför den positiva dialogen lämna in ytterligare åtaganden om minskningar av växthusgasutsläppen, som går utöver de nuvarande åtagandena enligt Parisavtalet och på ett adekvat sätt bidrar till att minska begränsningsklyftan i enlighet med EU:s kapacitet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet ser fram emot förtydligandet av strukturen i 2018 års positiva dialog under COP 23, som kommer att vara ett viktigt tillfälle för att utvärdera de framsteg som gjorts vad gäller att uppnå avtalets begränsningsmål och för att beakta parternas utarbetande och översyn av de nationella fastställda bidragen för 2030 senast 2020 för att uppnå avtalets mål. Parlamentet anser att EU bör spela en proaktiv roll i denna första positiva dialog för inventering av de kollektiva ambitionerna och av framstegen med att uppfylla åtagandena. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i mycket god tid inför den positiva dialogen lämna in ytterligare åtaganden om minskningar av växthusgasutsläppen, som går utöver de nuvarande åtagandena enligt Parisavtalet och på ett adekvat sätt bidrar till att minska begränsningsklyftan i enlighet med EU:s kapacitet.

| 27. | Europaparlamentet påminner om att en ökning av begränsningsåtgärderna under perioden före 2020 är en oundgänglig förutsättning för att man ska kunna uppnå de långsiktiga målen i Parisavtalet och uppmanar EU att säkerställa att omedelbara åtgärder även i fortsättningen är en del av dagordningen för COP 23. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet påminner om att en ökning av begränsningsåtgärderna under perioden före 2020 är en oundgänglig förutsättning för att man ska kunna uppnå de långsiktiga målen i Parisavtalet och uppmanar EU att säkerställa att omedelbara åtgärder även i fortsättningen är en del av dagordningen för COP 23.

Klimatfinansiering samt andra genomförandemetoder

Klimatfinansiering samt andra genomförandemetoder

| 28. | Europaparlamentet välkomnar färdplanen för 100 miljarder US-dollar, för att uppnå målet att mobilisera 100 miljarder US-dollar fram till 2020 för klimatåtgärder i utvecklingsländer. Parlamentet understryker att mobiliseringsmålet har förlängts till 2025, enligt överenskommelsen vid COP 21. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar färdplanen för 100 miljarder US-dollar, för att uppnå målet att mobilisera 100 miljarder US-dollar fram till 2020 för klimatåtgärder i utvecklingsländer. Parlamentet understryker att mobiliseringsmålet har förlängts till 2025, enligt överenskommelsen vid COP 21.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar parternas åtagande i Parisavtalet att göra alla finansiella flöden förenliga med en väg mot låga växthusgasutsläpp och en klimattålig utveckling. Parlamentet anser därför att EU omedelbart måste ta itu med de finansiella flödena till fossila bränslen och infrastruktur med höga koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar parternas åtagande i Parisavtalet att göra alla finansiella flöden förenliga med en väg mot låga växthusgasutsläpp och en klimattålig utveckling. Parlamentet anser därför att EU omedelbart måste ta itu med de finansiella flödena till fossila bränslen och infrastruktur med höga koldioxidutsläpp.

| 30. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att uppmärksamma den mekanism för förluster och skador som infogats i Parisavtalet och stöder helhjärtat diskussionen om mekanismen vid COP 23 i Bonn. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att uppmärksamma den mekanism för förluster och skador som infogats i Parisavtalet och stöder helhjärtat diskussionen om mekanismen vid COP 23 i Bonn.

| 31. | Europaparlamentet framhåller vikten av att mänskliga rättigheter fortsättningsvis ska stå i centrum för klimatåtgärderna, och insisterar på att kommissionen och medlemsstaterna ska se till att man vid förhandlingarna om anpassningsåtgärder erkänner behovet av att respektera, skydda och främja de mänskliga rättigheterna, vilket bl.a. omfattar jämställdhet, kvinnors fulla deltagande på lika villkor samt aktivt främjande av en rättvis arbetskraftsomställning, som skapar anständig sysselsättning av hög kvalitet för alla. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet framhåller vikten av att mänskliga rättigheter fortsättningsvis ska stå i centrum för klimatåtgärderna, och insisterar på att kommissionen och medlemsstaterna ska se till att man vid förhandlingarna om anpassningsåtgärder erkänner behovet av att respektera, skydda och främja de mänskliga rättigheterna, vilket bl.a. omfattar jämställdhet, kvinnors fulla deltagande på lika villkor samt aktivt främjande av en rättvis arbetskraftsomställning, som skapar anständig sysselsättning av hög kvalitet för alla.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar att EU:s klimatfinansiering ständigt ökar, men understryker att det behövs ytterligare ansträngningar. Parlamentet betonar vikten av att säkerställa att andra industriländer uppfyller sina bidrag till målet på 100 miljarder US-dollar. Parlamentet efterlyser konkreta internationella åtaganden för att skapa ytterligare finansieringskällor. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar att EU:s klimatfinansiering ständigt ökar, men understryker att det behövs ytterligare ansträngningar. Parlamentet betonar vikten av att säkerställa att andra industriländer uppfyller sina bidrag till målet på 100 miljarder US-dollar. Parlamentet efterlyser konkreta internationella åtaganden för att skapa ytterligare finansieringskällor.

| 33. | Europaparlamentet vill att myndigheter och offentliga och privata finansinstitut – bland dem banker, pensionsfonder och försäkringsföretag – på bred front ska gå in för att anpassa sin praxis för utlåning och investering med målet om att den globala uppvärmningen ska begränsas till långt under 2o C i enlighet med artikel 2.1 c i Parisavtalet, samt för att avveckla investeringar i fossila bränslen, bland annat genom att frångå exportkrediter för sådana investeringar. Parlamentet efterfrågar särskilda offentliga garantier för att främja gröna investeringar och märken, och erbjuda skatteförmåner för gröna investeringsfonder, samt utfärdande av gröna obligationer. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet vill att myndigheter och offentliga och privata finansinstitut – bland dem banker, pensionsfonder och försäkringsföretag – på bred front ska gå in för att anpassa sin praxis för utlåning och investering med målet om att den globala uppvärmningen ska begränsas till långt under 2o

| 34. | Europaparlamentet erkänner att förändringar i de nationella och internationella skattesystemen, däribland överföring av skattebördan från arbete till kapital, tillämpningen av principen att förorenaren betalar, avvecklingen av investeringar i fossila bränslen och en lämplig prissättning av kol, är avgörande för att skapa ett ekonomiskt klimat som är gynnsamt för att främja offentliga och privata investeringar som möjliggör för industripolitiken att uppnå sina mål om hållbar utveckling. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet erkänner att förändringar i de nationella och internationella skattesystemen, däribland överföring av skattebördan från arbete till kapital, tillämpningen av principen att förorenaren betalar, avvecklingen av investeringar i fossila bränslen och en lämplig prissättning av kol, är avgörande för att skapa ett ekonomiskt klimat som är gynnsamt för att främja offentliga och privata investeringar som möjliggör för industripolitiken att uppnå sina mål om hållbar utveckling.

| 35. | Europaparlamentet uppmuntrar till ett utökat samarbete mellan industriländer och utvecklingsländer, bland annat inom ramen för partnerskapet för nationellt fastställda bidrag, för att säkerställa att länderna har en effektivare tillgång till den tekniska kompetens och det ekonomiska stöd som krävs för att uppfylla och överskrida sina nationellt fastställda bidrag. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmuntrar till ett utökat samarbete mellan industriländer och utvecklingsländer, bland annat inom ramen för partnerskapet för nationellt fastställda bidrag, för att säkerställa att länderna har en effektivare tillgång till den tekniska kompetens och det ekonomiska stöd som krävs för att uppfylla och överskrida sina nationellt fastställda bidrag.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en heltäckande undersökning av Parisavtalets möjliga konsekvenser för EU:s budget och att utarbeta en för ändamålet avsedd automatisk finansieringsmekanism på EU-nivå, som ger ytterligare och tillräckligt stöd för att säkerställa att EU bidrar med sin skäliga andel till uppnåendet av det globala klimatfinansieringsmålet på 100 miljarder USD. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en heltäckande undersökning av Parisavtalets möjliga konsekvenser för EU:s budget och att utarbeta en för ändamålet avsedd automatisk finansieringsmekanism på EU-nivå, som ger ytterligare och tillräckligt stöd för att säkerställa att EU bidrar med sin skäliga andel till uppnåendet av det globala klimatfinansieringsmålet på 100 miljarder USD.

| 37. | Europaparlamentet efterlyser konkreta åtaganden för att skapa ytterligare finansieringskällor för klimatåtgärder, inbegripet genom att införa en skatt på finansiella transaktioner, att hålla inne en del av utsläppsrätterna inom EU:s utsläppshandelssystem under perioden 2021–2030 och att omfördela intäkter från EU-åtgärder och internationella åtgärder gällande flyg- och sjöfartsutsläpp till internationell klimatfinansiering och den gröna klimatfonden. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet efterlyser konkreta åtaganden för att skapa ytterligare finansieringskällor för klimatåtgärder, inbegripet genom att införa en skatt på finansiella transaktioner, att hålla inne en del av utsläppsrätterna inom EU:s utsläppshandelssystem under perioden 2021–2030 och att omfördela intäkter från EU-åtgärder och internationella åtgärder gällande flyg- och sjöfartsutsläpp till internationell klimatfinansiering och den gröna klimatfonden.

Icke-statliga aktörers roll

Icke-statliga aktörers roll

| 38. | Europaparlamentet vill lyfta fram de ansträngningar som allt fler icke-statliga aktörer gör för utfasning av fossila bränslen och för att öka motståndskraften mot klimatförändringarna. Parlamentet betonar därför vikten av en strukturerad och konstruktiv dialog mellan regeringar, näringsliv, städer, regioner, internationella organisationer, det civila samhället och akademiska institutioner, och av att dessa får delta i planeringen och genomförandet av skalbara klimatåtgärder för att främja kraftfulla globala insatser för skapandet av koldioxidsnåla och motståndskraftiga samhällen och uppvisa framsteg mot uppnåendet av målen i Parisavtalet. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet vill lyfta fram de ansträngningar som allt fler icke-statliga aktörer gör för utfasning av fossila bränslen och för att öka motståndskraften mot klimatförändringarna. Parlamentet betonar därför vikten av en strukturerad och konstruktiv dialog mellan regeringar, näringsliv, städer, regioner, internationella organisationer, det civila samhället och akademiska institutioner, och av att dessa får delta i planeringen och genomförandet av skalbara klimatåtgärder för att främja kraftfulla globala insatser för skapandet av koldioxidsnåla och motståndskraftiga samhällen och uppvisa framsteg mot uppnåendet av målen i Parisavtalet.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att tillsammans med andra parter i UNFCCC främja en process som aktivt engagerar icke-statliga aktörer i förhandlingarna om genomförandet av Parisavtalet, stöder deras ansträngningar att bidra till att uppnå en stats nationellt fastställda mål, trots nationella politiska omvandlingar, samt gör det möjligt för dem att undersöka nya former för deltagande och partnerskap inom ramen för UNFCCC. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att tillsammans med andra parter i UNFCCC främja en process som aktivt engagerar icke-statliga aktörer i förhandlingarna om genomförandet av Parisavtalet, stöder deras ansträngningar att bidra till att uppnå en stats nationellt fastställda mål, trots nationella politiska omvandlingar, samt gör det möjligt för dem att undersöka nya former för deltagande och partnerskap inom ramen för UNFCCC.

| 40. | Europaparlamentet betonar den viktiga roll som Non-State Actors Zone for Climate Action (Nazca) innehar när det gäller att främja och övervaka icke-statliga aktörers åtgärder, såsom det globala borgmästaravtalet, Mission Innovation, InsuResilience, Sustainable Energy for all och partnerskapsinitiativ för nationellt fastställda bidrag. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar den viktiga roll som Non-State Actors Zone for Climate Action (Nazca) innehar när det gäller att främja och övervaka icke-statliga aktörers åtgärder, såsom det globala borgmästaravtalet, Mission Innovation, InsuResilience, Sustainable Energy for all och partnerskapsinitiativ för nationellt fastställda bidrag.

| 41. | Europaparlamentet välkomnar Climate Champions ansträngningar inom ramen för Marrakeshpartnerskapet för klimatåtgärder. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet välkomnar Climate Champions ansträngningar inom ramen för Marrakeshpartnerskapet för klimatåtgärder.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att arbeta med det civila samhällets alla aktörer (institutioner, den privata sektorn, icke-statliga organisationer och närsamhället) för att utveckla minskningsinitiativ inom centrala sektorer (energi, teknik, stadsbyggnad, transport), liksom initiativ för anpassning och motståndskraft, i syfte att svara på anpassningsproblemen, framför allt i fråga om tillgång till vatten, tryggad livsmedelsförsörjning och riskförebyggande. Parlamentet uppmanar alla myndigheter och aktörer inom det civila samhället att stödja och stärka denna åtgärdsagenda. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att arbeta med det civila samhällets alla aktörer (institutioner, den privata sektorn, icke-statliga organisationer och närsamhället) för att utveckla minskningsinitiativ inom centrala sektorer (energi, teknik, stadsbyggnad, transport), liksom initiativ för anpassning och motståndskraft, i syfte att svara på anpassningsproblemen, framför allt i fråga om tillgång till vatten, tryggad livsmedelsförsörjning och riskförebyggande. Parlamentet uppmanar alla myndigheter och aktörer inom det civila samhället att stödja och stärka denna åtgärdsagenda.

| 43. | Europaparlamentet påminner FN och parterna i UNFCCC om att individuella åtgärder är lika viktiga som regeringars och institutioners agerande. Parlamentet efterlyser därför kampanjinsatser och åtgärder för att upplysa och informera allmänheten om de små och stora steg som kan bidra till att bekämpa klimatförändringarna i såväl utvecklade länder som utvecklingsländer. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet påminner FN och parterna i UNFCCC om att individuella åtgärder är lika viktiga som regeringars och institutioners agerande. Parlamentet efterlyser därför kampanjinsatser och åtgärder för att upplysa och informera allmänheten om de små och stora steg som kan bidra till att bekämpa klimatförändringarna i såväl utvecklade länder som utvecklingsländer.

Omfattande insatser från alla sektorer

Omfattande insatser från alla sektorer

| 44. | Europaparlamentet välkomnar utvecklingen av utsläppshandelssystem globalt, bl.a. 18 utsläppshandelssystem som är i bruk på fyra kontinenter och omfattar länder som står för sammanlagt 40 % av världens BNP. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja kopplingar mellan EU:s utsläppshandelssystem och andra utsläppshandelssystem för att åstadkomma internationella koldioxidmarknadsmekanismer och på det sättet öka ambitionsnivån i klimatfrågor och samtidigt bidra till att minska risken för koldioxidläckage genom att skapa lika villkor. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa skyddsåtgärder för att se till att en koppling till EU:s utsläppshandelssystem resulterar i varaktiga begränsningsåtgärder och inte undergräver EU:s inhemska mål i fråga om växthusgasutsläpp. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet välkomnar utvecklingen av utsläppshandelssystem globalt, bl.a. 18 utsläppshandelssystem som är i bruk på fyra kontinenter och omfattar länder som står för sammanlagt 40 % av världens BNP. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja kopplingar mellan EU:s utsläppshandelssystem och andra utsläppshandelssystem för att åstadkomma internationella koldioxidmarknadsmekanismer och på det sättet öka ambitionsnivån i klimatfrågor och samtidigt bidra till att minska risken för koldioxidläckage genom att skapa lika villkor. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa skyddsåtgärder för att se till att en koppling till EU:s utsläppshandelssystem resulterar i varaktiga begränsningsåtgärder och inte undergräver EU:s inhemska mål i fråga om växthusgasutsläpp.

| 45. | Europaparlamentet betonar att det krävs större ambitioner och fler åtgärder för att bibehålla tillräckliga incitament för att uppnå de minskningar av växthusgasutsläppen som måste till för att man ska kunna nå EU:s klimat- och energimål till 2050. Parlamentet understryker att framstegen har varit otillräckliga i fråga om att minska växthusgasutsläppen inom transport- och jordbrukssektorerna med hänsyn till 2020-målen och att ansträngningarna måste ökas om dessa sektorer ska nå målen för utsläppsminskningsbidrag till 2030. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet betonar att det krävs större ambitioner och fler åtgärder för att bibehålla tillräckliga incitament för att uppnå de minskningar av växthusgasutsläppen som måste till för att man ska kunna nå EU:s klimat- och energimål till 2050. Parlamentet understryker att framstegen har varit otillräckliga i fråga om att minska växthusgasutsläppen inom transport- och jordbrukssektorerna med hänsyn till 2020-målen och att ansträngningarna måste ökas om dessa sektorer ska nå målen för utsläppsminskningsbidrag till 2030.

| 46. | Europaparlamentet betonar vikten av att säkerställa miljöintegritet hos alla framtida marknadsmetoder, både inom och utanför Parisavtalets ramar, när det gäller risker såsom kryphål som tillåter dubbelräkning, problem med resultat och additionalitet i fråga om utsläppsminskningar, eventuella negativa effekter för hållbar utveckling och skadliga incitament till att sänka ambitionsnivån för de nationellt fastställda bidragen. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet betonar vikten av att säkerställa miljöintegritet hos alla framtida marknadsmetoder, både inom och utanför Parisavtalets ramar, när det gäller risker såsom kryphål som tillåter dubbelräkning, problem med resultat och additionalitet i fråga om utsläppsminskningar, eventuella negativa effekter för hållbar utveckling och skadliga incitament till att sänka ambitionsnivån för de nationellt fastställda bidragen.

| 47. | Europaparlamentet betonar att 20-20-20-målen för växthusgasutsläpp, förnybar energi och energibesparingar har spelat en avgörande roll för denna utveckling och har garanterat varaktig sysselsättning för mer än 4,2 miljoner människor inom olika delar av miljöindustrin, och att tillväxten inom denna sektor till och med fortsatte under den ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet betonar att 20-20-20-målen för växthusgasutsläpp, förnybar energi och energibesparingar har spelat en avgörande roll för denna utveckling och har garanterat varaktig sysselsättning för mer än 4,2 miljoner människor inom olika delar av miljöindustrin, och att tillväxten inom denna sektor till och med fortsatte under den ekonomiska krisen.

| 48. | Europaparlamentet noterar beslutet i Internationella civila luftfartsorganisationens (Icao) generalförsamling 2016 om att inrätta ett globalt system för att kompensera för och minska koldioxidutsläpp från internationell luftfart (Carbon Offsetting and Reduction Scheme for International Aviation, Corsia), |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet noterar beslutet i Internationella civila luftfartsorganisationens (Icao) generalförsamling 2016 om att inrätta ett globalt system för att kompensera för och minska koldioxidutsläpp från internationell luftfart (Carbon Offsetting and Reduction Scheme for International Aviation, Corsia),

| 49. | Europaparlamentet uttrycker dock sin besvikelse över att Icao inte kunde enas om en minskning av utsläppen i och med införandet av Corsia, utan främst inriktade sig på kompensation. Parlamentet beklagar att kvaliteten på kompensationen inte alls garanteras, att tillämpningen av Corsia bara är juridiskt bindande från 2027 och att vissa stora medlemmar i Icao ännu inte har gjort åtaganden om att delta i den frivilliga fasen, samtidigt som andra aktörer med stora utsläpp inte har gjort åtaganden om koldioxidneutral tillväxt, vilket föranleder ett stort antal frågor om den verkliga klimateffekten, så att resultaten blir betydligt sämre än vad unionen förväntade sig när den beslutade att sluta tillämpa EU:s utsläppshandelssystem. Parlamentet uppmanar till ett snabbt slutförande av en robust uppsättning regler för förverkligandet av Corsia, för att i god tid åstadkomma ett nationellt och regionalt genomförande och en korrekt tillämpning i alla stater. Parlamentet efterlyser vidare en förstärkning av all teknisk innovation med koppling till motorprestanda och bränslekvalitet. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uttrycker dock sin besvikelse över att Icao inte kunde enas om en minskning av utsläppen i och med införandet av Corsia, utan främst inriktade sig på kompensation. Parlamentet beklagar att kvaliteten på kompensationen inte alls garanteras, att tillämpningen av Corsia bara är juridiskt bindande från 2027 och att vissa stora medlemmar i Icao ännu inte har gjort åtaganden om att delta i den frivilliga fasen, samtidigt som andra aktörer med stora utsläpp inte har gjort åtaganden om koldioxidneutral tillväxt, vilket föranleder ett stort antal frågor om den verkliga klimateffekten, så att resultaten blir betydligt sämre än vad unionen förväntade sig när den beslutade att sluta tillämpa EU:s utsläppshandelssystem. Parlamentet uppmanar till ett snabbt slutförande av en robust uppsättning regler för förverkligandet av Corsia, för att i god tid åstadkomma ett nationellt och regionalt genomförande och en korrekt tillämpning i alla stater. Parlamentet efterlyser vidare en förstärkning av all teknisk innovation med koppling till motorprestanda och bränslekvalitet.

| 50. | Europaparlamentet påminner om att flygningar inom Europa även fortsättningsvis kommer att omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter, men att alla ändringar av den befintliga lagstiftningen och det planerade arbetet med att starta Corsia endast kan övervägas mot bakgrund av systemets ambitionsnivå och genomförandeåtgärder som ännu inte tagits fram. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet påminner om att flygningar inom Europa även fortsättningsvis kommer att omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter, men att alla ändringar av den befintliga lagstiftningen och det planerade arbetet med att starta Corsia endast kan övervägas mot bakgrund av systemets ambitionsnivå och genomförandeåtgärder som ännu inte tagits fram.

| 51. | Europaparlamentet noterar färdplanen för att utveckla en övergripande strategi för att minska utsläppen av växthusgaser från fartyg, som antogs vid den 70:e sessionen i Internationella sjöfartsorganisationens (IMO) kommitté för skydd av den marina miljön. Parlamentet uppmanar eftertryckligen IMO att utveckla en global mekanism i linje med Parisavtalets mål, genom att fastställa ett ambitiöst mål för utsläppsminskningarna och en konkret tidsplan som en del av IMO:s ursprungliga strategi för växthusgaser, som ska antas under våren 2018. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet noterar färdplanen för att utveckla en övergripande strategi för att minska utsläppen av växthusgaser från fartyg, som antogs vid den 70:e sessionen i Internationella sjöfartsorganisationens (IMO) kommitté för skydd av den marina miljön. Parlamentet uppmanar eftertryckligen IMO att utveckla en global mekanism i linje med Parisavtalets mål, genom att fastställa ett ambitiöst mål för utsläppsminskningarna och en konkret tidsplan som en del av IMO:s ursprungliga strategi för växthusgaser, som ska antas under våren 2018.

| 52. | Europaparlamentet välkomnar Kigaliändringen om en global utfasning av klimatuppvärmande fluorkolväten (HFC). Parlamentet anser att denna ändring är ett konkret steg i genomförandet av Parisavtalet som skulle kunna göra det möjligt att undvika utsläpp på långt över 70 miljarder ton koldioxidekvivalenter till 2050, vilket motsvarar Förenta staternas utsläpp under en elvaårsperiod, och uppmanar därför alla parter i Montrealprotokollet att vidta alla nödvändiga åtgärder för en snabb ratificering. Parlamentet erinrar om att EU har antagit ambitiös lagstiftning för att fasa ut fluorkolväten med 79 % fram till 2030 eftersom klimatvänliga alternativ finns lätt tillgängliga och deras potential bör utnyttjas fullt ut. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet välkomnar Kigaliändringen om en global utfasning av klimatuppvärmande fluorkolväten (HFC). Parlamentet anser att denna ändring är ett konkret steg i genomförandet av Parisavtalet som skulle kunna göra det möjligt att undvika utsläpp på långt över 70 miljarder ton koldioxidekvivalenter till 2050, vilket motsvarar Förenta staternas utsläpp under en elvaårsperiod, och uppmanar därför alla parter i Montrealprotokollet att vidta alla nödvändiga åtgärder för en snabb ratificering. Parlamentet erinrar om att EU har antagit ambitiös lagstiftning för att fasa ut fluorkolväten med 79 % fram till 2030 eftersom klimatvänliga alternativ finns lätt tillgängliga och deras potential bör utnyttjas fullt ut.

Klimattålighet genom anpassning

Klimattålighet genom anpassning

| 53. | Europaparlamentet noterar att prioriteringarna för Fijis ordförandeskap för COP23 inbegriper områden där anpassning och klimattålighet har en framskjuten ställning. Parlamentet påminner om att alla länder oundvikligen måste vidta anpassningsåtgärder om de ska kunna minimera de negativa effekterna och fullt ut utnyttja möjligheterna till en klimattålig tillväxt och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet noterar att prioriteringarna för Fijis ordförandeskap för COP23 inbegriper områden där anpassning och klimattålighet har en framskjuten ställning. Parlamentet påminner om att alla länder oundvikligen måste vidta anpassningsåtgärder om de ska kunna minimera de negativa effekterna och fullt ut utnyttja möjligheterna till en klimattålig tillväxt och hållbar utveckling.

| 54. | Europaparlamentet kräver att långsiktiga anpassningsmål ska fastställas i enlighet med detta. Parlamentet erinrar om att utvecklingsländerna, i synnerhet de minst utvecklade länderna och små östater under utveckling, har bidragit minst till klimatförändringarna och samtidigt som de länder som är mest utsatta för klimatförändringarnas negativa effekter och har den minsta anpassningskapaciteten. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet kräver att långsiktiga anpassningsmål ska fastställas i enlighet med detta. Parlamentet erinrar om att utvecklingsländerna, i synnerhet de minst utvecklade länderna och små östater under utveckling, har bidragit minst till klimatförändringarna och samtidigt som de länder som är mest utsatta för klimatförändringarnas negativa effekter och har den minsta anpassningskapaciteten.

| 55. | Europaparlamentet betonar behovet av att verkligen integrera klimatanpassning i sina nationella utvecklingsstrategier, inbegripet den finansiella planeringen, samtidigt som man förbättrar samordningen mellan olika förvaltningsnivåer och intressenter. Parlamentet anser också att det är viktigt att säkerställa samstämmighet med katastrofförebyggande strategier och planer. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet betonar behovet av att verkligen integrera klimatanpassning i sina nationella utvecklingsstrategier, inbegripet den finansiella planeringen, samtidigt som man förbättrar samordningen mellan olika förvaltningsnivåer och intressenter. Parlamentet anser också att det är viktigt att säkerställa samstämmighet med katastrofförebyggande strategier och planer.

| 56. | Europaparlamentet betonar vikten av att göra en särskild bedömning av klimatförändringarnas inverkan på städer och deras unika utmaningar och möjligheter när det gäller anpassning och begränsning. Parlamentet anser att en förstärkning av städernas och de lokala myndigheternas förmåga att engagera sig och arbeta för motståndskraft i sina samhällen är en viktig del av de lokala insatserna mot klimatförändringarnas effekter. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet betonar vikten av att göra en särskild bedömning av klimatförändringarnas inverkan på städer och deras unika utmaningar och möjligheter när det gäller anpassning och begränsning. Parlamentet anser att en förstärkning av städernas och de lokala myndigheternas förmåga att engagera sig och arbeta för motståndskraft i sina samhällen är en viktig del av de lokala insatserna mot klimatförändringarnas effekter.

| 57. | Europaparlamentet anser att klimatpolitiken kan åtnjuta tillräckligt brett stöd förutsatt att den åtföljs av sociala åtgärder, däribland en rättvis övergångsfond för att koppla de aktuella utmaningarna inom kampen mot klimatförändringar till kampen mot arbetslöshet och osäkra anställningar. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet anser att klimatpolitiken kan åtnjuta tillräckligt brett stöd förutsatt att den åtföljs av sociala åtgärder, däribland en rättvis övergångsfond för att koppla de aktuella utmaningarna inom kampen mot klimatförändringar till kampen mot arbetslöshet och osäkra anställningar.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över EU:s anpassningsstrategi för 2013 för att skapa större fokus på och ett europeiskt mervärde för anpassningsarbetet på en övergripande EU-nivå genom att verka för att stärka banden med Parisavtalet och stödja den fortsatta utvecklingen av ett effektivt utbyte av god praxis, exempel och information om anpassningsarbetet. Parlamentet betonar behovet av att utveckla system och verktyg för att bevaka framstegen och ändamålsenligheten hos nationella anpassningsplaner och anpassningsåtgärder. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över EU:s anpassningsstrategi för 2013 för att skapa större fokus på och ett europeiskt mervärde för anpassningsarbetet på en övergripande EU-nivå genom att verka för att stärka banden med Parisavtalet och stödja den fortsatta utvecklingen av ett effektivt utbyte av god praxis, exempel och information om anpassningsarbetet. Parlamentet betonar behovet av att utveckla system och verktyg för att bevaka framstegen och ändamålsenligheten hos nationella anpassningsplaner och anpassningsåtgärder.

| 59. | Europaparlamentet påminner om att jordbruksmark, våtmarker och skogar, vilka täcker mer än 90 % av EU:s landyta, kommer att drabbas hårt av klimatförändringarna. Parlamentet betonar att denna sektor – som går under benämningen markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) – utgör både en utsläppssänka och en källa till utsläpp och är oundgänglig för begränsning och ökad motståndskraft. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet påminner om att jordbruksmark, våtmarker och skogar, vilka täcker mer än 90 % av EU:s landyta, kommer att drabbas hårt av klimatförändringarna. Parlamentet betonar att denna sektor – som går under benämningen markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) – utgör både en utsläppssänka och en källa till utsläpp och är oundgänglig för begränsning och ökad motståndskraft.

| 60. | Europaparlamentet påminner om att i enlighet med artikel 2 i Parisavtalet av den 4 november 2016 syftar avtalet bland annat till att öka förmågan att anpassa sig till de negativa effekterna av klimatförändringarna och främja den klimatmässiga motståndskraften och utvecklingen i riktning mot låga utsläpp av växthusgaser på ett sätt som inte äventyrar livsmedelproduktionen, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra de finansiella flödena konsekventa med detta mål. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet påminner om att i enlighet med artikel 2 i Parisavtalet av den 4 november 2016 syftar avtalet bland annat till att öka förmågan att anpassa sig till de negativa effekterna av klimatförändringarna och främja den klimatmässiga motståndskraften och utvecklingen i riktning mot låga utsläpp av växthusgaser på ett sätt som inte äventyrar livsmedelproduktionen, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra de finansiella flödena konsekventa med detta mål.

| 61. | Europaparlamentet understryker de allvarliga negativa och ofta oåterkalleliga konsekvenserna av uteblivna åtgärder, med tanke på att klimatförändringar påverkar alla regioner i världen på olika men högst skadliga sätt som leder till migrationsströmmar och förlust av människoliv samt ekonomiska, miljömässiga och sociala förluster. Parlamentet betonar att en samlad global politisk och ekonomisk påtryckning till förmån för innovationsverksamhet i teknik för ren och förnybar energi är avgörande för att vi ska uppnå våra klimatmål och för att tillväxten ska främjas. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet understryker de allvarliga negativa och ofta oåterkalleliga konsekvenserna av uteblivna åtgärder, med tanke på att klimatförändringar påverkar alla regioner i världen på olika men högst skadliga sätt som leder till migrationsströmmar och förlust av människoliv samt ekonomiska, miljömässiga och sociala förluster. Parlamentet betonar att en samlad global politisk och ekonomisk påtryckning till förmån för innovationsverksamhet i teknik för ren och förnybar energi är avgörande för att vi ska uppnå våra klimatmål och för att tillväxten ska främjas.

| 62. | Europaparlamentet erkänner de många svårigheterna med att fastställa en godtagen allmän definition av ”klimatflykting”, men kräver att klimatrelaterad fördrivning och migration samt deras karaktär och omfattning, som en följd av klimatkatastrofer orsakade av den globala uppvärmningen, tas på allvar. Parlamentet noterar med oro att cirka 166 miljoner människor tvingades lämna sina hem mellan 2008 och 2013 på grund av naturkatastrofer, stigande havsnivåer, extrema väderfenomen, ökenspridning, vattenbrist och spridning av tropiska och vektorburna sjukdomar. Parlamentet betonar särskilt att den klimatrelaterade utvecklingen i delar av Afrika och Mellanöstern skulle kunna bidra till politisk instabilitet, ekonomiska påfrestningar och en upptrappning av flyktingkrisen i Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet erkänner de många svårigheterna med att fastställa en godtagen allmän definition av ”klimatflykting”, men kräver att klimatrelaterad fördrivning och migration samt deras karaktär och omfattning, som en följd av klimatkatastrofer orsakade av den globala uppvärmningen, tas på allvar. Parlamentet noterar med oro att cirka 166 miljoner människor tvingades lämna sina hem mellan 2008 och 2013 på grund av naturkatastrofer, stigande havsnivåer, extrema väderfenomen, ökenspridning, vattenbrist och spridning av tropiska och vektorburna sjukdomar. Parlamentet betonar särskilt att den klimatrelaterade utvecklingen i delar av Afrika och Mellanöstern skulle kunna bidra till politisk instabilitet, ekonomiska påfrestningar och en upptrappning av flyktingkrisen i Medelhavsområdet.

| 63. | Europaparlamentet framhåller att avskogning och skogsförstörelse svarar för 20 % av de globala växthusgasutsläppen och betonar skogarnas och ett aktivt hållbart skogsbruks betydelse för att begränsa klimatförändringarna samt behovet av att förbättra skogarnas anpassningsförmåga och klimattålighet. Parlamentet betonar att det behövs begränsningsinsatser som inriktar sig på tropiska skogar (Redd+). Parlamentet understryker att målet om att hålla den globala temperaturökningen under 2 oC utan dessa insatser förmodligen skulle vara omöjligt att uppnå. Parlamentet uppmanar vidare EU att öka den internationella finansieringen av åtgärder för att minska avskogningen i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet framhåller att avskogning och skogsförstörelse svarar för 20 % av de globala växthusgasutsläppen och betonar skogarnas och ett aktivt hållbart skogsbruks betydelse för att begränsa klimatförändringarna samt behovet av att förbättra skogarnas anpassningsförmåga och klimattålighet. Parlamentet betonar att det behövs begränsningsinsatser som inriktar sig på tropiska skogar (Redd+). Parlamentet understryker att målet om att hålla den globala temperaturökningen under 2 o

Stöd till utvecklingsländer

Stöd till utvecklingsländer

| 64. | Europaparlamentet betonar vilken viktig roll utvecklingsländerna spelar även när det gäller att uppnå målen i Parisavtalet, och att dessa länder behöver hjälp med att genomföra sina klimatplaner genom att fullt ut utnyttja synergierna mellan de relevanta målen för hållbar utveckling och de vidtagna klimatåtgärderna, handlingsplanen från Addis Abeba och Agenda 2030. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet betonar vilken viktig roll utvecklingsländerna spelar även när det gäller att uppnå målen i Parisavtalet, och att dessa länder behöver hjälp med att genomföra sina klimatplaner genom att fullt ut utnyttja synergierna mellan de relevanta målen för hållbar utveckling och de vidtagna klimatåtgärderna, handlingsplanen från Addis Abeba och Agenda 2030.

| 65. | Europaparlamentet betonar behovet av att främja allmän tillgång till hållbar energi i utvecklingsländer, i synnerhet i Afrika, genom en förstärkt utbyggnad av förnybar energi. Afrika besitter enorma naturresurser som kan säkerställa energitrygghet för kontinenten. Parlamentet betonar att en del av Europas energi så småningom skulle kunna komma från Afrika om elsammanlänkningar skulle upprättas på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet betonar behovet av att främja allmän tillgång till hållbar energi i utvecklingsländer, i synnerhet i Afrika, genom en förstärkt utbyggnad av förnybar energi. Afrika besitter enorma naturresurser som kan säkerställa energitrygghet för kontinenten. Parlamentet betonar att en del av Europas energi så småningom skulle kunna komma från Afrika om elsammanlänkningar skulle upprättas på ett effektivt sätt.

| 66. | Europaparlamentet betonar att EU har den erfarenhet, kapacitet och globala räckvidd som krävs för att leda skapandet av den smartare, renare och mer motståndskraftiga infrastruktur som behövs för att klara av den globala övergång som Parisavtalet uppmuntrar till. Parlamentet uppmanar EU att stödja utvecklingsländernas ansträngningar i övergången till koldioxidsnåla samhällen som är mer inkluderande, socialt och miljömässigt hållbara, välmående och trygga. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet betonar att EU har den erfarenhet, kapacitet och globala räckvidd som krävs för att leda skapandet av den smartare, renare och mer motståndskraftiga infrastruktur som behövs för att klara av den globala övergång som Parisavtalet uppmuntrar till. Parlamentet uppmanar EU att stödja utvecklingsländernas ansträngningar i övergången till koldioxidsnåla samhällen som är mer inkluderande, socialt och miljömässigt hållbara, välmående och trygga.

Industri och konkurrenskraft

Industri och konkurrenskraft

| 67. | Europaparlamentet välkomnar den europeiska industrins fortsatta ansträngningar och uppnådda framsteg i fråga om att uppfylla sina skyldigheter och ta vara på de möjligheter som erbjuds via Parisavtalet, vilket kan resultera i framgångsrika och kostnadseffektiva klimatåtgärder. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet välkomnar den europeiska industrins fortsatta ansträngningar och uppnådda framsteg i fråga om att uppfylla sina skyldigheter och ta vara på de möjligheter som erbjuds via Parisavtalet, vilket kan resultera i framgångsrika och kostnadseffektiva klimatåtgärder.

| 68. | Europaparlamentet understryker att kampen mot klimatförändringar är en global prioritering och bör betraktas som en genuint världsomspännande strävan, varvid energitryggheten och den hållbara ekonomin ska säkerställas. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet understryker att kampen mot klimatförändringar är en global prioritering och bör betraktas som en genuint världsomspännande strävan, varvid energitryggheten och den hållbara ekonomin ska säkerställas.

| 69. | Europaparlamentet betonar att en stabil och förutsägbar rättslig ram och tydliga politiska signaler på både EU-nivå och global nivå skulle underlätta och förstärka de klimatrelaterade investeringarna. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet betonar att en stabil och förutsägbar rättslig ram och tydliga politiska signaler på både EU-nivå och global nivå skulle underlätta och förstärka de klimatrelaterade investeringarna.

| 70. | Europaparlamentet understryker att fortsatta åtaganden, särskilt med avseende på stora globala utsläppare, är avgörande för klimatåtgärder och Parisavtalet. Parlamentet beklagar djupt den amerikanska regeringens tillkännagivande om sin ståndpunkt rörande Parisavtalet. Parlamentet välkomnar dock det fortsatta stödet från stora amerikanska industrier som verkligen är införstådda med riskerna med klimatförändringarna och de möjligheter som klimatåtgärder erbjuder. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet understryker att fortsatta åtaganden, särskilt med avseende på stora globala utsläppare, är avgörande för klimatåtgärder och Parisavtalet. Parlamentet beklagar djupt den amerikanska regeringens tillkännagivande om sin ståndpunkt rörande Parisavtalet. Parlamentet välkomnar dock det fortsatta stödet från stora amerikanska industrier som verkligen är införstådda med riskerna med klimatförändringarna och de möjligheter som klimatåtgärder erbjuder.

| 71. | Europaparlamentet anser att om andra stora ekonomier underlåter att göra åtaganden som är jämförbara med EU:s krav på minskning av växthusgasutsläpp, kommer det att bli nödvändigt att behålla bestämmelserna om koldioxidläckage, särskilt de som är inriktade på sektorer som är exponerade för både en hög handelsintensitet och en hög andel av koldioxidkostnaderna i produktionen, för att säkerställa den europeiska industrins globala konkurrenskraft. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet anser att om andra stora ekonomier underlåter att göra åtaganden som är jämförbara med EU:s krav på minskning av växthusgasutsläpp, kommer det att bli nödvändigt att behålla bestämmelserna om koldioxidläckage, särskilt de som är inriktade på sektorer som är exponerade för både en hög handelsintensitet och en hög andel av koldioxidkostnaderna i produktionen, för att säkerställa den europeiska industrins globala konkurrenskraft.

| 72. | Europaparlamentet ser positivt på att Kina och andra stora konkurrenter till EU:s energiintensiva industrier inför utsläppshandel eller andra prissättningsmekanismer. Parlamentet anser att EU fram till dess att lika villkor uppnås bör bibehålla lämpliga och proportionella åtgärder för att säkerställa sin industris konkurrenskraft, och vid behov förhindra koldioxidläckage, med tanke på att energi-, industri- och klimatpolitik går hand i hand. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet ser positivt på att Kina och andra stora konkurrenter till EU:s energiintensiva industrier inför utsläppshandel eller andra prissättningsmekanismer. Parlamentet anser att EU fram till dess att lika villkor uppnås bör bibehålla lämpliga och proportionella åtgärder för att säkerställa sin industris konkurrenskraft, och vid behov förhindra koldioxidläckage, med tanke på att energi-, industri- och klimatpolitik går hand i hand.

| 73. | Europaparlamentet understryker vikten av att öka antalet kvalificerade arbetstagare inom industrin och främja kunskap och bästa praxis för att stimulera skapandet av högkvalitativa arbetstillfällen, och samtidigt stödja en rättvis övergång för arbetskraften vid behov. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet understryker vikten av att öka antalet kvalificerade arbetstagare inom industrin och främja kunskap och bästa praxis för att stimulera skapandet av högkvalitativa arbetstillfällen, och samtidigt stödja en rättvis övergång för arbetskraften vid behov.

Energipolitiken

Energipolitiken

| 74. | Europaparlamentet uppmanar EU att driva på det internationella samfundet att utan dröjsmål anta konkreta åtgärder, däribland en tidsplan, för gradvis utfasning av miljömässigt skadliga bidrag, inbegripet för fossila bränslen, som snedvrider konkurrensen, skadar det internationella samarbetet och förhindrar innovation. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet uppmanar EU att driva på det internationella samfundet att utan dröjsmål anta konkreta åtgärder, däribland en tidsplan, för gradvis utfasning av miljömässigt skadliga bidrag, inbegripet för fossila bränslen, som snedvrider konkurrensen, skadar det internationella samarbetet och förhindrar innovation.

| 75. | Europaparlamentet betonar vikten av energibesparingar, energieffektivitet och förnybar energi för att minska utsläppen samt för ekonomiska besparingar, energitrygghet och förebyggande och lindrande av energifattigdom för att skydda och hjälpa utsatta och fattiga hushåll. Parlamentet efterlyser främjande på global nivå av energieffektivitets- och besparingsåtgärder samt utveckling och faktiskt utnyttjande av förnybar energi (t.ex. genom stimulans till egenproduktion och konsumtion av förnybara energikällor). Parlamentet påminner om två av de centrala målen för EU:s energiunion, nämligen prioritering av energieffektivitet och att bli världsledande på förnybar energi. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet betonar vikten av energibesparingar, energieffektivitet och förnybar energi för att minska utsläppen samt för ekonomiska besparingar, energitrygghet och förebyggande och lindrande av energifattigdom för att skydda och hjälpa utsatta och fattiga hushåll. Parlamentet efterlyser främjande på global nivå av energieffektivitets- och besparingsåtgärder samt utveckling och faktiskt utnyttjande av förnybar energi (t.ex. genom stimulans till egenproduktion och konsumtion av förnybara energikällor). Parlamentet påminner om två av de centrala målen för EU:s energiunion, nämligen prioritering av energieffektivitet och att bli världsledande på förnybar energi.

| 76. | Europaparlamentet understryker vikten av att utveckla energilagringsteknik, smarta nät och efterfrågeflexibilitet som kommer att bidra till att stärka den faktiska användningen av förnybar energi i elproduktionen och sektorerna för uppvärmning och kylning av hushåll. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet understryker vikten av att utveckla energilagringsteknik, smarta nät och efterfrågeflexibilitet som kommer att bidra till att stärka den faktiska användningen av förnybar energi i elproduktionen och sektorerna för uppvärmning och kylning av hushåll.

Forskning, innovation och digital teknik

Forskning, innovation och digital teknik

| 77. | Europaparlamentet understryker att fortsatt och förstärkt forskning och innovation inom områdena begränsning av klimatförändringar, anpassningspolitik, resurseffektivitet, teknik med låga utsläpp och hållbar användning av sekundära råvaror (”den cirkulära ekonomin”) spelar en avgörande roll i att bekämpa klimatförändringarna på ett kostnadseffektivt sätt och minska beroendet av fossila bränslen. Parlamentet efterlyser därför ett globalt åtagande att öka och inrikta investeringar på detta område. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet understryker att fortsatt och förstärkt forskning och innovation inom områdena begränsning av klimatförändringar, anpassningspolitik, resurseffektivitet, teknik med låga utsläpp och hållbar användning av sekundära råvaror (”den cirkulära ekonomin”) spelar en avgörande roll i att bekämpa klimatförändringarna på ett kostnadseffektivt sätt och minska beroendet av fossila bränslen. Parlamentet efterlyser därför ett globalt åtagande att öka och inrikta investeringar på detta område.

| 78. | Europaparlamentet betonar att tekniska framsteg som är nödvändiga för utfasningen av fossila bränslen kräver tydliga politiska signaler, inklusive minskning av marknads- och regleringshinder för nya tekniker och affärsmodeller samt välriktade offentliga satsningar. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet betonar att tekniska framsteg som är nödvändiga för utfasningen av fossila bränslen kräver tydliga politiska signaler, inklusive minskning av marknads- och regleringshinder för nya tekniker och affärsmodeller samt välriktade offentliga satsningar.

| 79. | Europaparlamentet påminner om att forskning, innovation och konkurrenskraft finns bland de fem pelarna i energiunionens strategi. Parlamentet konstaterar att EU är fast beslutet att förbli en global ledare på dessa områden och samtidigt utveckla ett nära vetenskapligt samarbete med internationella partner. Parlamentet betonar vikten av att skapa och bevara en stark innovationskapacitet, i både utvecklade länder och tillväxtekonomier, för införande av ren och hållbar energiteknik. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet påminner om att forskning, innovation och konkurrenskraft finns bland de fem pelarna i energiunionens strategi. Parlamentet konstaterar att EU är fast beslutet att förbli en global ledare på dessa områden och samtidigt utveckla ett nära vetenskapligt samarbete med internationella partner. Parlamentet betonar vikten av att skapa och bevara en stark innovationskapacitet, i både utvecklade länder och tillväxtekonomier, för införande av ren och hållbar energiteknik.

| 80. | Europaparlamentet påminner om den digitala teknologins viktiga roll när det gäller att underlätta energiövergången, skapa nya hållbara affärsmodeller, förbättra energieffektiviteten och öka besparingarna. Parlamentet betonar de miljöfördelar som digitaliseringen av den europeiska industrin kan ge genom effektiv resursanvändning och minskad materialintensitet. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet påminner om den digitala teknologins viktiga roll när det gäller att underlätta energiövergången, skapa nya hållbara affärsmodeller, förbättra energieffektiviteten och öka besparingarna. Parlamentet betonar de miljöfördelar som digitaliseringen av den europeiska industrin kan ge genom effektiv resursanvändning och minskad materialintensitet.

| 81. | Europaparlamentet understryker vikten av att till fullo utnyttja EU:s befintliga program och instrument, såsom Horisont 2020, vilka är öppna för tredjeländers deltagande, särskilt inom områdena energi, klimatförändringar och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet understryker vikten av att till fullo utnyttja EU:s befintliga program och instrument, såsom Horisont 2020, vilka är öppna för tredjeländers deltagande, särskilt inom områdena energi, klimatförändringar och hållbar utveckling.

| 82. | Europaparlamentet efterlyser en bättre användning av teknik, t.ex. rymdsatelliter, för korrekt insamling av uppgifter om utsläpp, temperatur och klimatförändringar. Parlamentet pekar i synnerhet på Copernicusprogrammets bidrag. Parlamentet efterlyser också ett öppet samarbete och informationsutbyte mellan länder och öppna data för forskarsamhället. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet efterlyser en bättre användning av teknik, t.ex. rymdsatelliter, för korrekt insamling av uppgifter om utsläpp, temperatur och klimatförändringar. Parlamentet pekar i synnerhet på Copernicusprogrammets bidrag. Parlamentet efterlyser också ett öppet samarbete och informationsutbyte mellan länder och öppna data för forskarsamhället.

Klimatdiplomati

Klimatdiplomati

| 83. | Europaparlamentet ger sitt helhjärtade stöd till EU:s fortsatta fokus på klimatdiplomati, som är mycket viktigt för att höja klimatåtgärdernas profil i partnerländerna och i den globala allmänna opinionen. Parlamentet understryker hur viktigt det är att klimatförändringar fortsätter att vara en strategisk prioritering i diplomatiska dialoger, med hänsyn till den senaste utvecklingen och det förändrade geopolitiska landskapet. Parlamentet understryker att Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna har en enorm utrikespolitisk kapacitet och måste visa ledarskap i klimatforum. Parlamentet betonar att ambitiösa och omgående klimatåtgärder samt genomförandet av åtagandena från COP 21 måste förbli en av EU:s prioriteringar i dess bilaterala och biregionala högnivådialoger med partnerländer, G7, G20, FN och andra internationella forum. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet ger sitt helhjärtade stöd till EU:s fortsatta fokus på klimatdiplomati, som är mycket viktigt för att höja klimatåtgärdernas profil i partnerländerna och i den globala allmänna opinionen. Parlamentet understryker hur viktigt det är att klimatförändringar fortsätter att vara en strategisk prioritering i diplomatiska dialoger, med hänsyn till den senaste utvecklingen och det förändrade geopolitiska landskapet. Parlamentet understryker att Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna har en enorm utrikespolitisk kapacitet och måste visa ledarskap i klimatforum. Parlamentet betonar att ambitiösa och omgående klimatåtgärder samt genomförandet av åtagandena från COP 21 måste förbli en av EU:s prioriteringar i dess bilaterala och biregionala högnivådialoger med partnerländer, G7, G20, FN och andra internationella forum.

| 84. | Europaparlamentet upprepar att klimatpolitiska mål bör ges en central plats i EU:s utrikespolitiska insatser och globala agenda. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att visa ledarskap i globala klimatåtgärder genom ett kontinuerligt engagemang för Parisavtalet och genom att aktivt vända sig till strategiska partner på både nationell och subnationell nivå för att skapa eller stärka klimatallianser i syfte att upprätthålla drivkraften mot en ambitiös klimatskyddsstrategi. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet upprepar att klimatpolitiska mål bör ges en central plats i EU:s utrikespolitiska insatser och globala agenda. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att visa ledarskap i globala klimatåtgärder genom ett kontinuerligt engagemang för Parisavtalet och genom att aktivt vända sig till strategiska partner på både nationell och subnationell nivå för att skapa eller stärka klimatallianser i syfte att upprätthålla drivkraften mot en ambitiös klimatskyddsstrategi.

| 85. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och medlemsstaterna att arbeta för att uppnå ökad medvetenhet, analys och hantering av klimatrisker och att stödja EU:s partner runtom i världen i deras ansträngningar för att bättre förstå, beakta, föregripa och hantera klimatförändringarnas inverkan på den interna stabiliteten, den internationella säkerheten och fördrivningen av människor. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och medlemsstaterna att arbeta för att uppnå ökad medvetenhet, analys och hantering av klimatrisker och att stödja EU:s partner runtom i världen i deras ansträngningar för att bättre förstå, beakta, föregripa och hantera klimatförändringarnas inverkan på den interna stabiliteten, den internationella säkerheten och fördrivningen av människor.

| 86. | Europaparlamentet förbinder sig att utnyttja sin ställning internationellt och sitt medlemskap i internationella parlamentariska nätverk för att konsekvent eftersträva framsteg i riktning mot ett snabbt genomförande av Parisavtalet. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet förbinder sig att utnyttja sin ställning internationellt och sitt medlemskap i internationella parlamentariska nätverk för att konsekvent eftersträva framsteg i riktning mot ett snabbt genomförande av Parisavtalet.

Europaparlamentets roll

Europaparlamentets roll

| 87. | Europaparlamentet anser att parlamentet måste vara väl integrerat i EU:s delegation, eftersom det måste godkänna internationella överenskommelser och spelar en central roll i det inhemska genomförandet av Parisavtalet i egenskap av medlagstiftare. Parlamentet förväntar sig därför att få närvara vid EU:s samordningsmöten i Bonn och få garanterad tillgång till alla förberedande dokument från och med att förhandlingarna inleds. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet anser att parlamentet måste vara väl integrerat i EU:s delegation, eftersom det måste godkänna internationella överenskommelser och spelar en central roll i det inhemska genomförandet av Parisavtalet i egenskap av medlagstiftare. Parlamentet förväntar sig därför att få närvara vid EU:s samordningsmöten i Bonn och få garanterad tillgång till alla förberedande dokument från och med att förhandlingarna inleds.

o

o o

| 88. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt sekretariatet för UNFCCC, med en begäran om att resolutionen ska spridas till alla parter i konventionen som inte är medlemmar i EU. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt sekretariatet för UNFCCC, med en begäran om att resolutionen ska spridas till alla parter i konventionen som inte är medlemmar i EU.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2016)0383.

1

---

Torsdagen den 5 oktober 2017

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/82 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/82

---

P8_TA(2017)0381

Situationen för personer med albinism i Malawi och andra afrikanska länder

Europaparlamentets resolution av den 5 oktober 2017 om situationen för personer med albinism i Afrika, särskilt i Malawi (2017/2868(RSP))

(2018/C 346/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om albinism i Afrika, särskilt resolutionen av den 7 juli 2016 om situationen för personer med albinism i Afrika, särskilt i Malawi (1), och av den 4 september 2008 om morden på albiner i Tanzania (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om albinism i Afrika, särskilt resolutionen av den 7 juli 2016 om situationen för personer med albinism i Afrika, särskilt i Malawi (1), och av den 4 september 2008 om morden på albiner i Tanzania (2),

| — | med beaktande av rapporterna av den 24 mars 2017 och av den 18 januari 2016 från FN:s oberoende expert om åtnjutande av mänskliga rättigheter för personer med albinism, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna av den 24 mars 2017 och av den 18 januari 2016 från FN:s oberoende expert om åtnjutande av mänskliga rättigheter för personer med albinism,

| — | med beaktande av Europeiska utrikestjänstens uttalande av den 13 juni 2017 om den internationella dagen för att öka medvetenheten om albinism, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska utrikestjänstens uttalande av den 13 juni 2017 om den internationella dagen för att öka medvetenheten om albinism,

| — | med beaktande av pressmeddelandena av den 19 september 2017 från kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (OHCHR) Ground-breaking step to tackle impunity for witchcraft related human rights violations, och av den 28 juli 2017, Tanzania: Reported attacks against persons with albinism decline, but root causes still rife in rural areas – FN:s expert, |
| --- | --- |

—

med beaktande av pressmeddelandena av den 19 september 2017 från kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (OHCHR) Ground-breaking step to tackle impunity for witchcraft related human rights violations, och av den 28 juli 2017, Tanzania: Reported attacks against persons with albinism decline, but root causes still rife in rural areas – FN:s expert,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 69/170 av den 18 december 2014 om en internationell dag för att öka medvetenheten om albinism, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 69/170 av den 18 december 2014 om en internationell dag för att öka medvetenheten om albinism,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 70/229 av den 23 december 2015 om personer med albinism, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 70/229 av den 23 december 2015 om personer med albinism,

| — | med beaktande av resolution 263 av den 5 november 2013 från Afrikanska kommissionen för mänskliga rättigheter och folkrättigheter om att förhindra angrepp mot och diskriminering av personer med albinism, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 263 av den 5 november 2013 från Afrikanska kommissionen för mänskliga rättigheter och folkrättigheter om att förhindra angrepp mot och diskriminering av personer med albinism,

| — | med beaktande av den regionala handlingsplanen för perioden 2017–2021 för att få attackerna mot personer med albinism i Afrika att upphöra, och resolution 373 av den 22 maj 2017 från Afrikanska kommissionen för mänskliga och folkens rättigheter om samma ämne, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den regionala handlingsplanen för perioden 2017–2021 för att få attackerna mot personer med albinism i Afrika att upphöra, och resolution 373 av den 22 maj 2017 från Afrikanska kommissionen för mänskliga och folkens rättigheter om samma ämne,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter,

| — | med beaktande av FN-konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering,

| — | med beaktande av FN:s förklaring om rättigheter för personer som tillhör nationella eller etniska religiösa och språkliga minoriteter av den 18 december 1992, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring om rättigheter för personer som tillhör nationella eller etniska religiösa och språkliga minoriteter av den 18 december 1992,

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter,

| — | med beaktande av Cotonouavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Cotonouavtalet,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Albinism är en ärftlig genetisk sjukdom som drabbar ungefär 1 av 20 000 personer världen över, och betydligt fler människor i länderna söder om Sahara, särskilt Tanzania, Malawi och Burundi som har de högsta koncentrationerna av personer med albinism. |
| --- | --- |

A.

Albinism är en ärftlig genetisk sjukdom som drabbar ungefär 1 av 20 000 personer världen över, och betydligt fler människor i länderna söder om Sahara, särskilt Tanzania, Malawi och Burundi som har de högsta koncentrationerna av personer med albinism.

| B. | Det största hotet mot personer med albinism i de flesta delar av Afrika kommer från vilseledande och vidskepliga övertygelser om sjukdomen. Den felaktiga kopplingen mellan albinism och magiska krafter utgör det allvarligaste hotet mot personer med albinism. Sådana myter föranleder våld och handel med deras kroppsdelar som ska ge lycka, hälsa och välstånd. Kvinnor med albinism våldtas på grund av den felaktiga uppfattningen att sexuellt umgänge med dem kan bota hiv/aids. |
| --- | --- |

B.

Det största hotet mot personer med albinism i de flesta delar av Afrika kommer från vilseledande och vidskepliga övertygelser om sjukdomen. Den felaktiga kopplingen mellan albinism och magiska krafter utgör det allvarligaste hotet mot personer med albinism. Sådana myter föranleder våld och handel med deras kroppsdelar som ska ge lycka, hälsa och välstånd. Kvinnor med albinism våldtas på grund av den felaktiga uppfattningen att sexuellt umgänge med dem kan bota hiv/aids.

| C. | Enligt människorättsgrupper har över 600 angrepp mot personer med albinism rapporterats i Afrika det senaste årtiondet, även om detta förmodligen är en underskattning. Dessa attacker har blivit betydligt vanligare under de senaste åren, särskilt i Malawi, Tanzania och Moçambique. |
| --- | --- |

C.

Enligt människorättsgrupper har över 600 angrepp mot personer med albinism rapporterats i Afrika det senaste årtiondet, även om detta förmodligen är en underskattning. Dessa attacker har blivit betydligt vanligare under de senaste åren, särskilt i Malawi, Tanzania och Moçambique.

| D. | Under 2016 begicks 172 mord och skedde 276 andra angrepp på personer med albinism i 25 afrikanska länder. I år har det förutom i Malawi, också rapporterats om angrepp mot personer med albinism i Burundi, Moçambique, Zambia och Tanzania, och en majoritet av offren där ska ha varit barn. |
| --- | --- |

D.

Under 2016 begicks 172 mord och skedde 276 andra angrepp på personer med albinism i 25 afrikanska länder. I år har det förutom i Malawi, också rapporterats om angrepp mot personer med albinism i Burundi, Moçambique, Zambia och Tanzania, och en majoritet av offren där ska ha varit barn.

| E. | Sedan början av 2017 har en ny våg av mord och angrepp riktade mot personer med albinism inletts som till följd av brister i Malawis straffrättsliga system, vilket gör att personer som tillhör denna sårbara grupp hamnar i händerna på kriminella gäng. Sedan januari 2017 har minst två personer med albinism dödats, medan sju andra har rapporterat att de utsatts för brott såsom mordförsök eller bortförande. |
| --- | --- |

E.

Sedan början av 2017 har en ny våg av mord och angrepp riktade mot personer med albinism inletts som till följd av brister i Malawis straffrättsliga system, vilket gör att personer som tillhör denna sårbara grupp hamnar i händerna på kriminella gäng. Sedan januari 2017 har minst två personer med albinism dödats, medan sju andra har rapporterat att de utsatts för brott såsom mordförsök eller bortförande.

| F. | Trots den skärpta lagstiftning som infördes i Malawi 2016, inklusive reformer av strafflagen och lagen om anatomi, har inte nya mord på och attacker mot denna utsatta grupp stoppats, och främst på grund av bristfällig tillämpning av lagen och bristande rättslig kapacitet, bakomliggande orsaker samt den sociala och kulturella miljön är det ovanligt att förövare identifieras, ställs inför rätta eller döms. |
| --- | --- |

F.

Trots den skärpta lagstiftning som infördes i Malawi 2016, inklusive reformer av strafflagen och lagen om anatomi, har inte nya mord på och attacker mot denna utsatta grupp stoppats, och främst på grund av bristfällig tillämpning av lagen och bristande rättslig kapacitet, bakomliggande orsaker samt den sociala och kulturella miljön är det ovanligt att förövare identifieras, ställs inför rätta eller döms.

| G. | Personer med albinism utsätts för extrema kränkningar av sina mänskliga rättigheter – allt från trakasserier, förföljelse, social diskriminering och utestängning till bortförande, våldtäkt och mord. |
| --- | --- |

G.

Personer med albinism utsätts för extrema kränkningar av sina mänskliga rättigheter – allt från trakasserier, förföljelse, social diskriminering och utestängning till bortförande, våldtäkt och mord.

| H. | Kvinnor och barn med albinism är särskilt sårbara för socialt utanförskap. Spädbarn överges på grund av sjukdomen. Barnens utbildning blir lidande till följd av mobbning, stigmatisering och allmän rädsla för angrepp. |
| --- | --- |

H.

Kvinnor och barn med albinism är särskilt sårbara för socialt utanförskap. Spädbarn överges på grund av sjukdomen. Barnens utbildning blir lidande till följd av mobbning, stigmatisering och allmän rädsla för angrepp.

| I. | Tanzanias regering har vidtagit seriösa och konkreta åtgärder för att hantera häxeriet i landet, bland annat genom att dra in tillstånden för traditionella helbrägdagörare och gripa flera häxdoktorer. Tanzanias president utnämnde den första parlamentsledamoten med albinism 2008 och den första biträdande ministern med albinism i december 2015. |
| --- | --- |

I.

Tanzanias regering har vidtagit seriösa och konkreta åtgärder för att hantera häxeriet i landet, bland annat genom att dra in tillstånden för traditionella helbrägdagörare och gripa flera häxdoktorer. Tanzanias president utnämnde den första parlamentsledamoten med albinism 2008 och den första biträdande ministern med albinism i december 2015.

| J. | Moçambique, Nigeria och Kenya har antagit en handlingsplan för att bemöta angreppen, med fokus på att främja offentlig utbildning om albinism och öka medvetenheten om frågan bland familjer och samhällen, för att garantera skydd och socialt stöd till personer med albinism, rättsligt bistånd, snabba förfaranden och förebyggande av angrepp, utbyte och publicering av domstolsavgöranden i avskräckande syfte, och bedriva ytterligare forskning för att förbättra de åtgärder som anges i planen och främja evidensbaserat beslutsfattande. |
| --- | --- |

J.

Moçambique, Nigeria och Kenya har antagit en handlingsplan för att bemöta angreppen, med fokus på att främja offentlig utbildning om albinism och öka medvetenheten om frågan bland familjer och samhällen, för att garantera skydd och socialt stöd till personer med albinism, rättsligt bistånd, snabba förfaranden och förebyggande av angrepp, utbyte och publicering av domstolsavgöranden i avskräckande syfte, och bedriva ytterligare forskning för att förbättra de åtgärder som anges i planen och främja evidensbaserat beslutsfattande.

| K. | I juni 2017 antog Afrikanska kommissionen för mänskliga och folkens rättigheter en handlingsplan för perioden 2017–2021 för att få attackerna mot personer med albinism att upphöra, som godkändes av FN och olika regionala och internationella intressenter. Denna handlingsplan syftar till att främja gemensamma ansträngningar och insatser för att bekämpa våld mot personer med albinism och skydda deras rättigheter och deras familjers rättigheter. |
| --- | --- |

K.

I juni 2017 antog Afrikanska kommissionen för mänskliga och folkens rättigheter en handlingsplan för perioden 2017–2021 för att få attackerna mot personer med albinism att upphöra, som godkändes av FN och olika regionala och internationella intressenter. Denna handlingsplan syftar till att främja gemensamma ansträngningar och insatser för att bekämpa våld mot personer med albinism och skydda deras rättigheter och deras familjers rättigheter.

| L. | Trots ökad internationell synlighet och antagandet av ny lagstiftning i de berörda länderna är antalet åtal och domar fortfarande mycket lågt, och brott och tortyr begås fortfarande med total straffrihet i många afrikanska länder. |
| --- | --- |

L.

Trots ökad internationell synlighet och antagandet av ny lagstiftning i de berörda länderna är antalet åtal och domar fortfarande mycket lågt, och brott och tortyr begås fortfarande med total straffrihet i många afrikanska länder.

| M. | Mord, könsstympning, diskriminering, trakasserier och stigmatisering har gjort att hundratals personer med albinism har tvingats fly till skyddade områden med tillfälliga bostäder. Denna situation har lett till en mer prekär och osäker situation för personer med albinism, vilket begränsar deras tillgång till grundläggande tjänster som hälso- och sjukvård samt utbildning och deras möjligheter till sysselsättning och deras deltagande i samhället. Lämplig medicinsk vård, inklusive förebyggande läkemedel mot hudcancer, begränsas av de svårigheter som personer med albinism står inför, vilka kan övervinnas om vårdinrättningar och medicinska kunskaper utvecklas i regionen. |
| --- | --- |

M.

Mord, könsstympning, diskriminering, trakasserier och stigmatisering har gjort att hundratals personer med albinism har tvingats fly till skyddade områden med tillfälliga bostäder. Denna situation har lett till en mer prekär och osäker situation för personer med albinism, vilket begränsar deras tillgång till grundläggande tjänster som hälso- och sjukvård samt utbildning och deras möjligheter till sysselsättning och deras deltagande i samhället. Lämplig medicinsk vård, inklusive förebyggande läkemedel mot hudcancer, begränsas av de svårigheter som personer med albinism står inför, vilka kan övervinnas om vårdinrättningar och medicinska kunskaper utvecklas i regionen.

| N. | Långvariga och till och med bestående psykosociala problem orsakas av livslång rädsla och diskriminering. |
| --- | --- |

N.

Långvariga och till och med bestående psykosociala problem orsakas av livslång rädsla och diskriminering.

| O. | I mars 2015 utsåg FN sin första oberoende expert om åtnjutandet av mänskliga rättigheter för personer med albinism, Ikponwosa Ero, och utropade officiellt den 13 juni till den internationella dagen för att öka medvetenheten om albinism. |
| --- | --- |

O.

I mars 2015 utsåg FN sin första oberoende expert om åtnjutandet av mänskliga rättigheter för personer med albinism, Ikponwosa Ero, och utropade officiellt den 13 juni till den internationella dagen för att öka medvetenheten om albinism.

| P. | EU har genomfört opinionsbildande kampanjer för allmänheten för att skapa större medvetenhet kring frågan och stöttat civila organisationers engagemang och lokala myndigheters kapacitetsbyggande åtgärder för att bekämpa dödandet av personer med albinism. |
| --- | --- |

P.

EU har genomfört opinionsbildande kampanjer för allmänheten för att skapa större medvetenhet kring frågan och stöttat civila organisationers engagemang och lokala myndigheters kapacitetsbyggande åtgärder för att bekämpa dödandet av personer med albinism.

| Q. | Personer med albinism drabbas i oproportionerligt hög grad av fattigdom till följd av det våld, den diskriminering och den marginalisering som de utsätts för. |
| --- | --- |

Q.

Personer med albinism drabbas i oproportionerligt hög grad av fattigdom till följd av det våld, den diskriminering och den marginalisering som de utsätts för.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över att personer med albinism fortsätter att utsättas för omfattande diskriminering och förföljelse i Afrika, särskilt efter den senaste tidens ökade våld i Malawi. Parlamentet fördömer kraftigt samtliga fall där människor dödas, bortförs, stympas eller utsätts för annan omänsklig eller förnedrande behandling, och framför sina kondoleanser till och uttrycker sin solidaritet med offrens familjer. Parlamentet fördömer dessutom all tvivelaktig handel med kroppsdelar från personer med albinism. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet är djupt oroat över att införandet av strängare lagstiftning i Malawi inte har förhindrat den senaste vågen av attacker mot personer med albinism. Parlamentet välkomnar reformerna av strafflagen och lagen om anatomi. Parlamentet uppmanar dock de malawiska myndigheterna att göra en fullständig utredning av den senaste tidens många brott mot personer med albinism och att ställa dem som begått dessa brott inför rätta. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet erinrar om att en stats primära ansvar är att skydda sina medborgare, även sårbara grupper, och uppmanar Malawis regering att erbjuda effektivt skydd för personer med albinism i syfte att upprätthålla deras rätt till liv och säkerhet, i enlighet med Malawis internationella skyldigheter och åtaganden på människorättsområdet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet vädjar till de malawiska myndigheterna att agera proaktivt mot kriminella organisationer som sysslar med häxeri och bedriver människohandel, ge polisen lämplig utbildning och tillräckliga resurser, grundligt utreda brott som rör albinism, få ett slut på straffriheten, och skyndsamt söka internationellt stöd för att genomföra opartiska och effektiva utredningar av samtliga rapporterade angrepp mot personer med albinism, för att ställa de ansvariga inför rätta och utkräva ansvar av dem. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar de afrikanska länderna att utöka lagstiftningen där så behövs för att kriminalisera innehav av och handel med kroppsdelar. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar Malawis regering att på ett mer effektivt sätt tillgodose de medicinska, psykologiska och sociala behov som personer med albinism har genom att garantera dem lika tillgång till hälso- och sjukvård och utbildning, som en del av integreringspolitiken. Parlamentet påminner om att det fortfarande är mycket svårt för personer med albinism att få tillgång till hälso- och sjukvård och utbildning och att detta måste åtgärdas. Parlamentet efterlyser större satsningar på lämpliga sociala och rådgivande strukturer samt vårdinrättningar för offer, särskilt kvinnor och barn, och vill att deras medicinska och psykologiska behov ska tillgodoses bättre. Parlamentet insisterar på att åtgärder bör vidtas för att underlätta deras återintegrering i samhället. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet understryker att den allmänna bristen på förståelse för och den bristande hälsoupplysningen om albinism tenderar att förvärra hälsotillståndet för personer med albinism. Parlamentet betonar behovet av att säkerställa deras tillgång till hälso- och sjukvård, särskilt på landsbygden och i avlägset belägna områden. Parlamentet anser att hälso- och sjukvårdpersonal bör ges utbildning i medvetenhet om albinism. Parlamentet efterlyser en bättre utbildning om albinism för lärare och skolförvaltningar, och uppmanar de malawiska myndigheterna att underlätta tillgången till och åtnjutandet av utbildning för personer med albinism. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar de ansträngningar som gjorts av Tanzanias regering för att bekämpa diskrimineringen av personer med albinism samt dess beslut att förbjuda häxdoktorer i ett försök att sätta stopp för dödandet av denna grupp, men erkänner att för få fall tas upp inför domstol. Parlamentet välkomnar dessutom de ansträngningar som gjorts av Moçambique, Kenya och Nigeria. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att ytterligare ansträngningar bör göras för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till diskrimineringen och våldet mot personer med albinism genom informationskampanjer riktade mot allmänheten. Parlamentet betonar den avgörande roll som lokala myndigheter och organisationer i det civila samhället har för att främja rättigheterna för personer med albinism, informera och utbilda befolkningen samt slå hål på myterna och fördomarna om albinism. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet är bekymrat över de specifika utmaningar som kvinnor och barn med albinism ställs inför och som gör dem mer utsatta för fattigdom, otrygghet och utanförskap. Parlamentet insisterar på att alla offer bör ha tillgång till lämplig vård och psykologisk vård och att lämpliga strategier bör inrättas för att göra det lättare för dem att återintegreras i samhället. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i de berörda länderna att, i samarbete med sina internationella och regionala partner, förbinda sig att ta itu med skadliga vidskepliga övertygelser som befäster personer med albinism som måltavla, vidta alla nödvändiga åtgärder för att förhindra och bekämpa den olagliga handeln med kroppsdelar från personer med albinism, se över misstänkta fall av grova rån, spåra och identifiera ursprunget till efterfrågan på sådana kroppsdelar samt att ställa de som jagar personer med albinism inför rätta. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att våldet mot personer med albinism ofta är gränsöverskridande och insisterar på behovet av att stärka det regionala samarbetet på detta område. Parlamentet välkomnar därför alla initiativ som vidtas på regional och internationell nivå för att bekämpa våld mot personer med albinism, och i synnerhet den regionala handlingsplanen om albinism för perioden 2017–2021 som Afrikanska unionen och FN nyligen antog, vilket är ett positivt och konkret tecken på afrikanska ledares engagemang. Parlamentet efterlyser ett omedelbart och effektivt genomförande av handlingsplanen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet kräver att EU och dess medlemsstater fortsätter att föra en dialog med de stater som berörs, för att effektivt stödja deras försök att utforma en politik som tar hänsyn till de särskilda behov och rättigheter som personer med albinism har, och som bygger på icke-diskriminering och social delaktighet, genom att tillhandahålla nödvändigt ekonomiskt och tekniskt stöd. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet vill att EU ska fortsätta att noga övervaka människorättssituationen för personer med albinism i Afrika, särskilt genom regelbunden rapportering och uppföljande arbete av dess delegationer, och att arbeta för att skyddet av dem och deras sociala integration avsevärt förbättras. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik, Malawis och Tanzanias regeringar och parlament, Afrikanska unionen samt FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2016)0314.

(2)  EUT C 295 E, 4.12.2009, s. 94.

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/86 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/86

---

P8_TA(2017)0382

Fallen med de krimtatariska ledarna Achtem Tjijgoz och Ilmi Umerov samt journalisten Mykola Semena

Europaparlamentets resolution av den 5 oktober 2017 om fallen med de krimtatariska ledarna Achtem Tjijgoz och Ilmi Umerov samt journalisten Mykola Semena (2017/2869(RSP))

(2018/C 346/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av associeringsavtalet mellan EU och Ukraina och det djupgående och omfattande frihandelsområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av associeringsavtalet mellan EU och Ukraina och det djupgående och omfattande frihandelsområdet,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ukraina och Krim, om den europeiska grannskapspolitiken och om det östliga partnerskapet, i synnerhet resolutionerna av den 21 januari 2016 om associeringsavtalen/de djupgående och omfattande frihandelsområdena med Georgien, Moldavien och Ukraina (1), av den 4 februari 2016 om människorättssituationen på Krim, framför allt för Krimtatarerna (2), av den 12 maj 2016 om Krimtatarerna (3) och av den 16 mars 2017 om ukrainska politiska fångar i Ryssland och situationen i Krim (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ukraina och Krim, om den europeiska grannskapspolitiken och om det östliga partnerskapet, i synnerhet resolutionerna av den 21 januari 2016 om associeringsavtalen/de djupgående och omfattande frihandelsområdena med Georgien, Moldavien och Ukraina (1), av den 4 februari 2016 om människorättssituationen på Krim, framför allt för Krimtatarerna (2), av den 12 maj 2016 om Krimtatarerna (3) och av den 16 mars 2017 om ukrainska politiska fångar i Ryssland och situationen i Krim (4),

| — | med beaktande av rapporten från kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter av den 25 september 2017 om människorättssituationen i den tillfälligt ockuperade autonoma republiken Krim och staden Sevastopol (Ukraina), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter av den 25 september 2017 om människorättssituationen i den tillfälligt ockuperade autonoma republiken Krim och staden Sevastopol (Ukraina),

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner 68/262 av den 27 mars 2014 om Ukrainas territoriella integritet och 71/205 av den 19 december 2016 om människorättssituationen i den autonoma republiken Krim och staden Sevastopol (Ukraina), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner 68/262 av den 27 mars 2014 om Ukrainas territoriella integritet och 71/205 av den 19 december 2016 om människorättssituationen i den autonoma republiken Krim och staden Sevastopol (Ukraina),

| — | med beaktande av rådets beslut om fortsatta sanktioner mot Ryssland till följd av den olagliga annekteringen av Krimhalvön, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut om fortsatta sanktioner mot Ryssland till följd av den olagliga annekteringen av Krimhalvön,

| — | med beaktande av internationell humanitär rätt, särskilt dess bestämmelser om ockuperade territorier och om behandling och skydd av civila, |
| --- | --- |

—

med beaktande av internationell humanitär rätt, särskilt dess bestämmelser om ockuperade territorier och om behandling och skydd av civila,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Många trovärdiga rapporter, däribland de senaste från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, vittnar om tilltagande kränkningar av de mänskliga rättigheterna på Krim, som drabbar företrädare för Krimtatarerna, journalister, mediearbetare, bloggare och vanliga människor som tar ställning mot den ryska ockupationen eller bara försöker dokumentera illdåden av de facto-myndigheterna. |
| --- | --- |

A.

Många trovärdiga rapporter, däribland de senaste från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, vittnar om tilltagande kränkningar av de mänskliga rättigheterna på Krim, som drabbar företrädare för Krimtatarerna, journalister, mediearbetare, bloggare och vanliga människor som tar ställning mot den ryska ockupationen eller bara försöker dokumentera illdåden av de facto-myndigheterna.

| B. | I rapporten från kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter av den 25 september 2017 om människorättssituationen i den tillfälligt ockuperade autonoma republiken Krim och staden Sevastopol (Ukraina) heter det att ”allvarliga människorättskränkningar, såsom godtyckliga gripanden och kvarhållanden, påtvingade försvinnanden, misshandel och tortyr samt minst en utomrättslig avrättning, dokumenterats”. |
| --- | --- |

B.

I rapporten från kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter av den 25 september 2017 om människorättssituationen i den tillfälligt ockuperade autonoma republiken Krim och staden Sevastopol (Ukraina) heter det att ”allvarliga människorättskränkningar, såsom godtyckliga gripanden och kvarhållanden, påtvingade försvinnanden, misshandel och tortyr samt minst en utomrättslig avrättning, dokumenterats”.

| C. | Ilmi Umerov, krimtatarisk ledare och vice talman i Mejlis, har dömts till två års fängelse för att ha uttryckt avvikande åsikter mot den olagliga annekteringen av Krimhalvön i enlighet med artikel 280.1 i den ryska strafflagen om ”offentliga upprop avsedda att kränka Rysslands territoriella integritet”. |
| --- | --- |

C.

Ilmi Umerov, krimtatarisk ledare och vice talman i Mejlis, har dömts till två års fängelse för att ha uttryckt avvikande åsikter mot den olagliga annekteringen av Krimhalvön i enlighet med artikel 280.1 i den ryska strafflagen om ”offentliga upprop avsedda att kränka Rysslands territoriella integritet”.

| D. | Achtem Tjijgoz, vice talman i Mejlis, har dömts till åtta års fängelse för att ha ”organiserat masstörningar” den 26 februari 2014. |
| --- | --- |

D.

Achtem Tjijgoz, vice talman i Mejlis, har dömts till åtta års fängelse för att ha ”organiserat masstörningar” den 26 februari 2014.

| E. | Journalisten Mykola Semena har dömts till 2,5 års fängelse villkorligt samt tre års förbud mot att bedriva journalistiskt arbete i kraft av artikel 280.1 i den ryska strafflagen om ”offentliga upprop avsedda att kränka Rysslands territoriella integritet”. |
| --- | --- |

E.

Journalisten Mykola Semena har dömts till 2,5 års fängelse villkorligt samt tre års förbud mot att bedriva journalistiskt arbete i kraft av artikel 280.1 i den ryska strafflagen om ”offentliga upprop avsedda att kränka Rysslands territoriella integritet”.

| F. | Den senaste tidens domstolsdomar bevisar att rättsväsendet utnyttjas som politiskt slagträ för att kuva dem som motsatt sig Rysslands annektering av Krimhalvön. |
| --- | --- |

F.

Den senaste tidens domstolsdomar bevisar att rättsväsendet utnyttjas som politiskt slagträ för att kuva dem som motsatt sig Rysslands annektering av Krimhalvön.

| G. | Bortföranden, påtvingade försvinnanden samt tortyr och grym och förnedrande behandling på fångvårdsanstalter har rapporterats i olika fall. Tortyr har använts för att tvinga fram falska bevis. Dessa beskyllningar har till dags dato inte utretts ordentligt. |
| --- | --- |

G.

Bortföranden, påtvingade försvinnanden samt tortyr och grym och förnedrande behandling på fångvårdsanstalter har rapporterats i olika fall. Tortyr har använts för att tvinga fram falska bevis. Dessa beskyllningar har till dags dato inte utretts ordentligt.

| H. | Storskalig expropriering av offentlig och privat egendom har genomförts på Krim utan ersättning eller hänsyn till bestämmelser i internationell humanitär rätt som skyddar egendom mot beslagtagande eller förstörelse. |
| --- | --- |

H.

Storskalig expropriering av offentlig och privat egendom har genomförts på Krim utan ersättning eller hänsyn till bestämmelser i internationell humanitär rätt som skyddar egendom mot beslagtagande eller förstörelse.

| I. | Civilsamhällets manöverutrymme på Krim har minskat påtagligt i takt med att medieföretag stängts ned, vilket i oproportionerligt hög grad påverkar Krims tatarbefolkning och dess rätt till information och rätt att upprätthålla sin kultur och identitet. |
| --- | --- |

I.

Civilsamhällets manöverutrymme på Krim har minskat påtagligt i takt med att medieföretag stängts ned, vilket i oproportionerligt hög grad påverkar Krims tatarbefolkning och dess rätt till information och rätt att upprätthålla sin kultur och identitet.

| J. | Rysslands annektering av Krim är olaglig och strider mot folkrätten och europeiska avtal som undertecknats av både Ryssland och Ukraina, framför allt FN-stadgan, Helsingforsslutakten och 1994 års samförståndsavtal från Budapest samt 1997 års fördrag om vänskap, samarbete och partnerskap mellan Ukraina och Ryssland. |
| --- | --- |

J.

Rysslands annektering av Krim är olaglig och strider mot folkrätten och europeiska avtal som undertecknats av både Ryssland och Ukraina, framför allt FN-stadgan, Helsingforsslutakten och 1994 års samförståndsavtal från Budapest samt 1997 års fördrag om vänskap, samarbete och partnerskap mellan Ukraina och Ryssland.

| K. | Så länge annekteringen pågår är det Ryssland som ansvarar för skyddet av Krims befolkning och medborgare genom de i regionen befintliga de facto-myndigheterna. |
| --- | --- |

K.

Så länge annekteringen pågår är det Ryssland som ansvarar för skyddet av Krims befolkning och medborgare genom de i regionen befintliga de facto-myndigheterna.

| 1. | Europaparlamentet fördömer domarna mot den krimtatariske ledaren och vice talmannen i Mejlis Ilmi Umerov, vice talmannen i Mejlis Achtem Tjijgoz och journalisten Mykola Semena. Parlamentet begär att domarna upphävs och att Umerov och Tjijgoz omedelbart och villkorslöst försätts på fri fot och att alla anklagelser mot Semena omedelbart och villkorslöst dras tillbaka. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet fördömer skarpt de stränga domar som efter farsartade rättegångar och tvivelaktiga åtal utdömts för ledare för Krims tatarbefolkning och andra personer som motsatt sig den ryska annekteringen, såsom Uzair Abdullaev, Teymur Abdullaev, Zevri Abseutov, Rustem Abiltarov, Muslim Aliyev, Refat Alimov, Ali Asanov, Volodymyr Balukh, Enver Bekirov, Oleksiy Bessarabov, Hlib Shabliy, Oleksiy Chirniy, Mustafa Degermenji, Emil Dzhemadenov, Arsen Dzheparov, Volodymyr Dudka, Pavlo Gryb, Rustem Ismailov, Mykola Karpyuk, Stanislav Klykh, Andriy Kolomiyets, Oleksandr Kolchenko, Oleksandr Kostenko, Emir-Usein Kuku, Sergey Litvinov, Enver Mamutov, Remzi Memethov, Yevhen Panov, Yuri Primov, Volodymyr Prisich, Ferat Sayfullayev, Eider Saledinov, Oleg Sentsov, Vadym Siruk, Oleksiy Stogniy, Redvan Suleymanov, Roman Sushchenko, Mykola Shiptur, Dmytro Shtyblikov, Viktor Shchur, Rustem Vaitov, Valentyn Vygovsky, Andriy Zakhtey och Ruslan Zeytullaev. Parlamentet begär att domstolsdomarna upphävs och att de frihetsberövade omedelbart försätts på fri fot. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet fördömer den diskriminerande politik som de så kallade myndigheterna infört mot i synnerhet den krimtatariska ursprungsbefolkningen samt kränkningarna av deras egendomsrätt och de tilltagande trakasserierna i det politiska, sociala och ekonomiska livet för denna befolkningsgrupp och alla dem som motsätter sig den ryska annekteringen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet anser att Krimtatarernas rättigheter har kränkts å det grövsta genom att Mejlis förbjudits att bedriva verksamhet och utropats som extremistorganisation den 26 april 2016 samt genom att deras ledare förbjudits att ta sig tillbaka till halvön. Parlamentet upprepar med eftertryck sin begäran att besluten om detta och deras effekter omedelbart ska upphävas och manar till efterlevnad av Internationella domstolens order av den 19 april 2017 om provisoriska åtgärder i förfaranden som inletts av Ukraina mot Ryssland, i vilken det slås fast att Ryssland måste ”avstå från att behålla eller införa begränsningar vad gäller den krimtatariska befolkningsgruppens möjligheter att bevara sina representativa institutioner, däribland Mejlis”. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet erinrar om att förtryckets verklighet och tillämpningen av lagstiftningen om extremism, terrorism och separatism har fått till följd att människorättssituation på Krimhalvön är kraftigt försämrad, kränkningarna av yttrande- och föreningsfriheten är utbredda, tvångsinförande av ryskt medborgarskap har blivit systematiskt och grundläggande friheter inte är garanterade på Krimhalvön. Parlamentet begär att den diskriminerande lagstiftningen ska dras tillbaka och framhåller det brådskande behovet av att ansvar utkrävs för människorättskränkningar och övergrepp på halvön. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet fördömer skarpt det rådande bruket att förflytta fångar till avlägsna regioner i Ryssland, eftersom detta kraftigt hindrar dem från att kommunicera med sina anhöriga och vänner och eftersom människorättsorganisationer hindras från att bevaka deras välbefinnande. Parlamentet understryker att detta bruk strider mot gällande rysk lagstiftning, särskilt artikel 73 i lagen om verkställande av straff, enligt vilken ett straff ska avtjänas i den region där den dömde bor eller i vilken domstolsdomen utfärdades. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten och EU:s Rysslandsdelegation att noga följa de pågående rättegångarna och att vara uppmärksamma på behandlingen av de frihetsberövade. Parlamentet uttrycker särskild oro över rapporterna om att psykiatrisk behandling används i bestraffningssyfte. Parlamentet förväntar sig att EU:s delegation, utrikestjänsten och medlemsstaternas ambassader noga följer dessa förfaranden och försöker få tillgång till de frihetsberövade före, under och efter deras rättegångar. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna att behandla alla ansökningar om rättslig prövning från Krim med högsta möjliga prioritet, eftersom Rysslands inhemska rättssystem inte erbjuder, och inte kan erbjuda, några rättsmedel i dessa fall. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet fördömer undertryckandet av oberoende medieföretag som företräder minoritetsgrupper, och uppmanar med kraft de ryska myndigheterna att inte hindra deras verksamhet genom rättsliga och administrativa hinder. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet begär att internationella människorättsobservatörer, däribland specialiserade strukturer inom FN, OSSE och Europarådet, ska få obehindrat tillträde till Krimhalvön för att kunna undersöka situationen på halvön, och att oberoende övervakningsmekanismer ska inrättas. Parlamentet stöder initiativen under ledning av Ukraina om att dessa frågor ska tas upp i människorättsrådet och generalförsamlingen. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten och Europeiska unionens särskilda representant för mänskliga rättigheter att ständigt uppmärksamma människorättssituationen på Krimhalvön och att hålla parlamentet underrättat. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja projekt och utbyten som syftar till att förbättra mellanmänskliga kontakter och sådana som främjar fredsbyggande, konfliktlösning, försoning och interkulturell dialog, även på själva Krim. Parlamentet vill att byråkratiska hinder undviks och uppmuntrar till flexiblare förhållningssätt som gör det lättare för internationella observatörer, däribland parlamentariker, att få tillträde till halvön, med Kievs godkännande och utan att detta tolkas som ett erkännande av annekteringen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet understryker att restriktiva åtgärder bör införas mot alla personer som är ansvariga för grova människorättskränkningar, däribland de företrädare för Krim och Ryssland som bär det direkta ansvaret för åtalen och domarna mot Achtem Tjijgoz, Mykola Semena och Ilmi Umerov. Dessa åtgärder bör inkludera frysning av tillgångar i EU-banker samt reseförbud. Parlamentet upprepar sitt stöd för EU:s beslut att förbjuda import från Krim och export av vissa varor och viss teknik samt investeringar, handel och tjänster på Krim. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet beklagar djupt umbärandena för de barn på Krim som växer upp utan sina pappor som olagligen berövats sin frihet som politiska de facto-fångar, bland annat de som förflyttats till avlägsna delar av Ryssland. Parlamentet betraktar detta som en flagrant kränkning av internationella mänskliga rättigheter, barnens rättigheter och Rysslands internationella skyldigheter, såsom FN-konventionen om barnets rättigheter. Parlamentet uppmanar de ryska myndigheterna och Krims de facto-myndigheter att låta ovannämnda personer ha regelbunden kontakt med sina familjemedlemmar, särskilt minderåriga. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet erinrar de ryska myndigheterna om att de i sin de facto-egenskap av ockupationsmakt som utövar den faktiska kontrollen över Krim bär det fulla ansvaret för att skydda Krims medborgare mot godtyckliga rättsliga eller administrativa åtgärder, och att de i samma egenskap är skyldiga enligt internationell humanitär rätt att säkerställa skyddet av de mänskliga rättigheterna på halvön. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet stöder Ukrainas suveränitet, självständighet, enhet och territoriella integritet inom landets internationellt erkända gränser och upprepar sitt fördömande av Rysslands olagliga annektering av den autonoma republiken Krim och staden Sevastopol. Parlamentet stöder EU:s och dess medlemsstaters policy att inte erkänna den olagliga annekteringen av Krimhalvön och att införa restriktiva åtgärder i detta sammanhang. Parlamentet uttrycker djup oro över Rysslands pågående storskaliga militarisering av Krim, vilket hotar säkerheten regionalt och i hela Europa. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaterna, Ukrainas president, regeringarna och parlamenten i Ukraina och Ryssland, de parlamentariska församlingarna i Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa, Krimtatarernas Mejlis samt FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2016)0018.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2016)0043.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2016)0218.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2017)0087.

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/90 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/90

---

P8_TA(2017)0383

Situationen i Maldiverna

Europaparlamentets resolution av den 5 oktober 2017 om situationen i Maldiverna (2017/2870(RSP))

(2018/C 346/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Maldiverna, särskilt resolutionen av den 16 september 2004 (1), den 30 april 2015 (2) och den 17 december 2015 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Maldiverna, särskilt resolutionen av den 16 september 2004 (1), den 30 april 2015 (2) och den 17 december 2015 (3),

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Maldiverna är part i, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Maldiverna är part i,

| — | med beaktande av FN:s förklaring från 1981 om avskaffande av alla former av intolerans och diskriminering grundad på religion eller övertygelse, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring från 1981 om avskaffande av alla former av intolerans och diskriminering grundad på religion eller övertygelse,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraffet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraffet,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, särskilt artiklarna 2, 7 och 19, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, särskilt artiklarna 2, 7 och 19,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter från 1989, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter från 1989,

| — | med beaktande av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av uttalandet av den 27 juli 2017 från FN:s generalsekreterare António Guterres, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 27 juli 2017 från FN:s generalsekreterare António Guterres,

| — | med beaktande av uppdragsrapporten från det femte interparlamentariska sammanträdet mellan EU och Maldiverna den 8 och 9 februari 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uppdragsrapporten från det femte interparlamentariska sammanträdet mellan EU och Maldiverna den 8 och 9 februari 2016,

| — | med beaktande av uttalandet av den 25 juli 2017 från EU:s delegation till Maldiverna, tillsammans med EU:s medlemsstaters ambassader och Förenta staternas, Kanadas, Norges och Schweiz ambassader med ackreditering i Maldiverna, om situationen i Maldiverna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 25 juli 2017 från EU:s delegation till Maldiverna, tillsammans med EU:s medlemsstaters ambassader och Förenta staternas, Kanadas, Norges och Schweiz ambassader med ackreditering i Maldiverna, om situationen i Maldiverna,

| — | med beaktande av uttalandet av den 14 mars 2016 från talespersonen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om den fällande domen mot Maldivernas före detta president Mohamed Nasheed, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 14 mars 2016 från talespersonen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om den fällande domen mot Maldivernas före detta president Mohamed Nasheed,

| — | med beaktande av uttalandet av den 3 augusti 2017 från FN:s särskilda rapportörer om utomrättsliga, summariska och godtyckliga avrättningar, Agnès Callamard, om det ”omedelbart förestående” återupptagandet av avrättningar i Maldiverna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 3 augusti 2017 från FN:s särskilda rapportörer om utomrättsliga, summariska och godtyckliga avrättningar, Agnès Callamard, om det ”omedelbart förestående” återupptagandet av avrättningar i Maldiverna,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU har sedan länge förbindelser med Maldiverna, och hundratusentals europeiska turister reser varje år dit. |
| --- | --- |

A.

EU har sedan länge förbindelser med Maldiverna, och hundratusentals europeiska turister reser varje år dit.

| B. | Situationen för de mänskliga rättigheterna i Maldiverna har dramatiskt försämrats efter landets första demokratiska val 2008, och efter att landets första demokratiskt valda president, Mohamed Nasheed, störtades 2012. |
| --- | --- |

B.

Situationen för de mänskliga rättigheterna i Maldiverna har dramatiskt försämrats efter landets första demokratiska val 2008, och efter att landets första demokratiskt valda president, Mohamed Nasheed, störtades 2012.

| C. | Politiska och medborgerliga friheter har urholkats, oppositionsledare har godtyckligt gripits, medierna har utsatts för angrepp och den tilltagande religiösa konservatismen beskylls för att det gått bakåt för religionsfrihet och tolerans, i takt med att president Abdulla Yameen, f.d. ledare för Maldivernas framstegsparti (Progressive Party of Maldives) och hans regering allt hårdare söker klamra sig fast vid makten. |
| --- | --- |

C.

Politiska och medborgerliga friheter har urholkats, oppositionsledare har godtyckligt gripits, medierna har utsatts för angrepp och den tilltagande religiösa konservatismen beskylls för att det gått bakåt för religionsfrihet och tolerans, i takt med att president Abdulla Yameen, f.d. ledare för Maldivernas framstegsparti (Progressive Party of Maldives) och hans regering allt hårdare söker klamra sig fast vid makten.

| D. | Den 22 augusti 2017 stängde säkerhetsstyrkor med maktmedel landets parlament (Majlis), i något som parlamentsledamöter från oppositionen beskrivit som ett försök att hindra ett förslag om att parlamentets talman skulle ställas inför riksrätt. |
| --- | --- |

D.

Den 22 augusti 2017 stängde säkerhetsstyrkor med maktmedel landets parlament (Majlis), i något som parlamentsledamöter från oppositionen beskrivit som ett försök att hindra ett förslag om att parlamentets talman skulle ställas inför riksrätt.

| E. | Oppositionspartimedlemmar, oberoende journalister och människorättsförsvarare rapporterar om ökande hot och angrepp från myndigheter, polis och extremistgrupper. |
| --- | --- |

E.

Oppositionspartimedlemmar, oberoende journalister och människorättsförsvarare rapporterar om ökande hot och angrepp från myndigheter, polis och extremistgrupper.

| F. | I mars 2015 dömdes Maldivernas första demokratiskt valda president, Mohamed Nasheed, till 13 års fängelse såsom anklagad för terrorism. Av parlamentets 85 ledamöter står 12 medlemmar av oppositionen inför rätta, vartill minst tre har fått sina pass tagna i beslag och minst en fortfarande är godtyckligt frihetsberövad. Presidentval ska hållas under 2018. |
| --- | --- |

F.

I mars 2015 dömdes Maldivernas första demokratiskt valda president, Mohamed Nasheed, till 13 års fängelse såsom anklagad för terrorism. Av parlamentets 85 ledamöter står 12 medlemmar av oppositionen inför rätta, vartill minst tre har fått sina pass tagna i beslag och minst en fortfarande är godtyckligt frihetsberövad. Presidentval ska hållas under 2018.

| G. | Det har yppats farhågor om Maldivernas ytterst politiserade domstolsväsen, som i åratal missbrukat sina befogenheter och agerat till förmån för det parti som sitter vid makten i dag, och gått emot oppositionspolitiker. Det finns fortfarande inga garantier för rätten till rättvis rättegång, och principen om detta är grundläggande för en rättsstat. |
| --- | --- |

G.

Det har yppats farhågor om Maldivernas ytterst politiserade domstolsväsen, som i åratal missbrukat sina befogenheter och agerat till förmån för det parti som sitter vid makten i dag, och gått emot oppositionspolitiker. Det finns fortfarande inga garantier för rätten till rättvis rättegång, och principen om detta är grundläggande för en rättsstat.

| H. | Den 9 augusti 2016 antog Maldivernas parlament en lag om skydd av rykte, god frejd och yttrandefrihet, där yttrandefriheten beläggs med en rad restriktioner och regeringen får rätt att återkalla eller tillfälligt dra in tillstånden för programföretag, publikationer, webbplatser och andra mediekällor. |
| --- | --- |

H.

Den 9 augusti 2016 antog Maldivernas parlament en lag om skydd av rykte, god frejd och yttrandefrihet, där yttrandefriheten beläggs med en rad restriktioner och regeringen får rätt att återkalla eller tillfälligt dra in tillstånden för programföretag, publikationer, webbplatser och andra mediekällor.

| I. | I augusti 2016 ratificerade Maldivernas president ett antal ändringar av lagen om mötesfrihet, med begränsningar av det utrymme som medges för lagliga protester. |
| --- | --- |

I.

I augusti 2016 ratificerade Maldivernas president ett antal ändringar av lagen om mötesfrihet, med begränsningar av det utrymme som medges för lagliga protester.

| J. | Interparlamentariska unionens kommitté för parlamentarikers mänskliga rättigheter har fastställt att Maldiverna är ett av de värsta länderna i världen på grund av angrepp mot parlamentsledamöter i oppositionen. Att oppositionspolitiker utsätts för skrämseltaktik, grips och sätts i fängelse är vardagsmat i landet. Yttrandefriheten, mediefriheten, föreningsfriheten och den demokratiska åsiktsmångfalden utsätts för allt större hot, i och med att hundratals personer som protesterat mot regeringen gripits och åtalats. Det finns alltmer som tyder på att brottsåtalet mot de politiska meningsmotståndarna till president Yameen kan ha varit politiskt motiverat. |
| --- | --- |

J.

Interparlamentariska unionens kommitté för parlamentarikers mänskliga rättigheter har fastställt att Maldiverna är ett av de värsta länderna i världen på grund av angrepp mot parlamentsledamöter i oppositionen. Att oppositionspolitiker utsätts för skrämseltaktik, grips och sätts i fängelse är vardagsmat i landet. Yttrandefriheten, mediefriheten, föreningsfriheten och den demokratiska åsiktsmångfalden utsätts för allt större hot, i och med att hundratals personer som protesterat mot regeringen gripits och åtalats. Det finns alltmer som tyder på att brottsåtalet mot de politiska meningsmotståndarna till president Yameen kan ha varit politiskt motiverat.

| K. | President Yameen har gång på gång tillkännagett sin avsikt att återuppta avrättningar med statens godkännande, vilket skulle innebära slutet på ett sextioårigt moratorium. I Asien- och Stillahavsområdet har tjugo stater avskaffat dödsstraffet och sju andra har i praktiken avskaffat det. |
| --- | --- |

K.

President Yameen har gång på gång tillkännagett sin avsikt att återuppta avrättningar med statens godkännande, vilket skulle innebära slutet på ett sextioårigt moratorium. I Asien- och Stillahavsområdet har tjugo stater avskaffat dödsstraffet och sju andra har i praktiken avskaffat det.

| L. | För närvarande finns det minst 20 dödsdömda i Maldiverna och minst fem av dem var yngre än 18 år då de greps. I strid med internationell rätt tillåter Maldiverna att underåriga döms till döden med fördröjd verkan, varvid straffet verkställs när personen i fråga uppnår 18 års ålder. FN:s särskilda rapportörer om utomrättsliga, summariska och godtyckliga avrättningar har med kraft uppmanat Maldivernas regering att inte återuppta avrättningarna. |
| --- | --- |

L.

För närvarande finns det minst 20 dödsdömda i Maldiverna och minst fem av dem var yngre än 18 år då de greps. I strid med internationell rätt tillåter Maldiverna att underåriga döms till döden med fördröjd verkan, varvid straffet verkställs när personen i fråga uppnår 18 års ålder. FN:s särskilda rapportörer om utomrättsliga, summariska och godtyckliga avrättningar har med kraft uppmanat Maldivernas regering att inte återuppta avrättningarna.

| M. | Maldivernas högsta domstol har åtminstone i tre fall, nämligen fallen med Hussein Humaam Ahmed, Ahmed Murrath och Mohamed Nabeel, bekräftat dödsdomar efter rättegångar där internationellt erkända normer inte följts. Dessa tre löper nu risk att omedelbart avrättas. |
| --- | --- |

M.

Maldivernas högsta domstol har åtminstone i tre fall, nämligen fallen med Hussein Humaam Ahmed, Ahmed Murrath och Mohamed Nabeel, bekräftat dödsdomar efter rättegångar där internationellt erkända normer inte följts. Dessa tre löper nu risk att omedelbart avrättas.

| N. | Internationella juristkommissionen har nyligen fördömt att 56 maldiviska advokater, alltså en tredjedel av landets yrkesutövande advokater, avstängts från yrkesutövningen, efter att alla av dem deltagit i upprop om reformer av rättsväsendet för att säkerställa rättsväsendets oberoende. |
| --- | --- |

N.

Internationella juristkommissionen har nyligen fördömt att 56 maldiviska advokater, alltså en tredjedel av landets yrkesutövande advokater, avstängts från yrkesutövningen, efter att alla av dem deltagit i upprop om reformer av rättsväsendet för att säkerställa rättsväsendets oberoende.

| O. | Det finns också farhågor om att radikal och militant islamism växer sig allt starkare, och om antalet radikaliserade unga män och kvinnor som påstås ha anslutit sig till Isis. |
| --- | --- |

O.

Det finns också farhågor om att radikal och militant islamism växer sig allt starkare, och om antalet radikaliserade unga män och kvinnor som påstås ha anslutit sig till Isis.

| P. | Bloggaren och den uttalade regeringskritikern Yameen Rasheed mördades den 23 april 2017. Journalisten Ahmen Rilwan har varit försvunnen sedan augusti 2014 och befaras vara död. Bloggaren Ismail Rasheed knivhöggs och skadades 2012. |
| --- | --- |

P.

Bloggaren och den uttalade regeringskritikern Yameen Rasheed mördades den 23 april 2017. Journalisten Ahmen Rilwan har varit försvunnen sedan augusti 2014 och befaras vara död. Bloggaren Ismail Rasheed knivhöggs och skadades 2012.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sitt djupa beklagande av den allt svårare politiska situationen och människorättssituationen i Maldiverna och av president Abdulla Yameens och hans regerings alltmer auktoritära styre, som skapat en atmosfär av fruktan och satt på spel de landvinningar som landet gjort under de senaste åren på de mänskliga rättigheternas, demokratins och rättsstatens område, framför allt mot bakgrund av det val som ska hållas 2018. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet fördömer antagandet 2016 av lagen om ärekränkning och yttrandefrihet, som söker kringskära yttrandefriheten, liksom också de ändringar av lagen om mötesfrihet som gjordes 2016 och begränsade mötesfriheten. Parlamentet uppmanar Maldivernas regering att få alla nationella lagar att överensstämma med internationell människorättslagstiftning och att upphäva eller reformera de ovannämnda lagarna. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet beklagar djupt tillslaget mot politiska meningsmotståndare i Maldiverna, och uppmanar regeringen att lägga ned alla åtal mot f.d. presidenten Mohamed Nasheed och att omedelbart och utan villkor frige alla som frihetsberövats på politiska grunder, bland dem partiledaren för Jumhoory-partiet, Qasim Ibrahim. Parlamentet erinrar regeringen om dess internationella skyldigheter att respektera grundläggande fri- och rättigheter enligt den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, där det också ingår minimigarantier för rättvis rättegång. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar Maldivernas högsta domstol att omedelbart upphäva beslutet om avstängning från yrkesutövningen för dem bland de 56 advokater som avstängts i september 2017 och för vilka beslutet ännu gäller. Parlamentet uppmanar än en gång regeringen att säkerställa ett fullständigt fritt och opartiskt rättsväsen och att garantera alla medborgare rätten till ett rättvist och öppet rättsväsen, som är fritt från politiskt inflytande. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet upprepar EU:s avgjorda motstånd mot dödsstraffet i samtliga fall och utan undantag. Parlamentet efterlyser ett universellt avskaffande av dödsstraffet. Parlamentet fördömer skarpt tillkännagivandet om att dödsstraffet ska återinföras på Maldiverna och uppmanar med kraft Maldivernas regering och parlament att visa aktning för det moratorium mot dödsstraffet som funnits i över 60 år. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att offentligen och med kraft uppmana president Yameen och Maldivernas regering att ompröva samtliga dödsdomar för att säkerställa att de internationellt erkända och konstitutionellt skyddade rättigheterna till en rättvis rättegång respekteras. Parlamentet uppmanar regeringen att omedelbart upphäva alla åtal som kan medföra dödsstraff för ungdomsbrottslingar och förbjuda alla avrättningar av dem. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser att det enda sättet att få en lösning på frågan om den sämre situationen för demokrati, mänskliga rättigheter och friheter i Maldiverna är genom en process med seriös dialog där alla politiska partier och andra ledare från civilsamhället får medverka. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar Maldivernas regering att respektera och till fullo stödja rätten att protestera, tillsammans med yttrande-, förenings-, mötes-, samvets- och religionsfriheten och friheten till övertygelse, oavsett majoritetens religion. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar Maldivernas regering att sätta stopp för straffriheten för medlemmar av medborgargarden som använt våld mot personer som främjat religiös tolerans och mot fredliga demonstranter, kritiska medier och civilsamhället. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet fördömer att Maldivernas Majlis med maktmedel stängts för sina ledamöter, liksom trakasserierna av, skrämseltaktiken mot och gripandena av folkvalda parlamentsledamöter. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet fördömer den fortsatta skrämseltaktiken och hoten mot journalister, bloggare och människorättsförsvarare i Maldiverna, liksom att reportrar gripits och nyhetsorganisationer utsatts för angrepp och tvingats stänga. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar regeringen att garantera en opartisk och oberoende utredning av fallen med Yameen Rasheeds död och bortförandet av Ahmed Rilwan, för att få reda på vilka alla som bär ansvaret för detta och ställa dem inför rätta. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar Maldivernas myndigheter att se till att kommissionen för mänskliga rättigheter i Maldiverna, den nationella integritetskommissionen och valkommissionerna kan arbeta oberoende och utan inblandning från regeringshåll. Parlamentet uppmanar Maldivernas regering att fullt ut samarbeta med FN:s människorättsmekanismer, bland dem också de särskilda förfarandena och kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar EU att göra fullt bruk av alla instrument som EU har till sitt förfogande för att främja respekten för mänskliga rättigheter och demokratiska principer i Maldiverna, också genom att överväga införandet av tillfälliga riktade sanktioner mot enskilda personer som undergräver de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, OSSE/ODHIR, Europarådet och Maldivernas regering. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  EUT C 140 E, 9.6.2005, s. 165.

(2)  EUT C 346, 21.9.2016, s. 60.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2015)0464.

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/94 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/94

---

P8_TA(2017)0385

Kriminalvårdssystem och fängelseförhållanden

Europaparlamentets resolution av den 5 oktober 2017 om kriminalvårdssystem och fängelseförhållanden (2015/2062(INI))

(2018/C 346/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2, 6 och 7 i fördraget om Europeiska unionen och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 4, 19, 47, 48 och 49, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 6 och 7 i fördraget om Europeiska unionen och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 4, 19, 47, 48 och 49,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen) (artikel 3, artikel 8), tilläggsprotokollen till Europakonventionen och rättspraxis vid Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, den europeiska konventionen från 1987 till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning samt rapporterna från Europeiska kommittén till förhindrande av tortyr (CPT), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen) (artikel 3, artikel 8), tilläggsprotokollen till Europakonventionen och rättspraxis vid Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, den europeiska konventionen från 1987 till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning samt rapporterna från Europeiska kommittén till förhindrande av tortyr (CPT),

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna (artiklarna 3 och 5), den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (artikel 7) och konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna (artiklarna 3 och 5), den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (artikel 7) och konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter, som antogs i New York den 20 november 1989, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter, som antogs i New York den 20 november 1989,

| — | med beaktande av följande allmänna kommentarer från FN:s kommitté för barnets rättigheter: nr 10 (2007) om barns rättigheter i samband med rättskipning som rör unga, nr 13 (2011) om barns rätt till frihet från alla former av våld och nr 17 (2013) om barns rätt till vila, ledighet, lek, fritidsaktiviteter, kulturliv, konst, film, musik m.m. (art. 31), |
| --- | --- |

—

med beaktande av följande allmänna kommentarer från FN:s kommitté för barnets rättigheter: nr 10 (2007) om barns rättigheter i samband med rättskipning som rör unga, nr 13 (2011) om barns rätt till frihet från alla former av våld och nr 17 (2013) om barns rätt till vila, ledighet, lek, fritidsaktiviteter, kulturliv, konst, film, musik m.m. (art. 31),

| — | med beaktande av FN:s minimiregler för behandling av fångar och de förklaringar och principer som antagits av FN:s generalförsamling, FN:s minimistandardregler för rättskipning rörande ungdomsbrottslighet (Pekingreglerna), som antagits av generalförsamlingen, riktlinjerna från Europarådets ministerkommitté om barnvänlig rättskipning, rekommendationerna från Europarådets ministerkommitté, särskilt rekommendation CM/Rec (2006)2 om de europeiska fängelsereglerna, rekommendation CM/Rec (2006)13 om användning av häktning, villkoren för häktning och införande av garantier mot missbruk, rekommendation CM/Rec (2008)11 om de europeiska bestämmelserna för ungdomsbrottslingar som är föremål för påföljder eller åtgärder, rekommendation CM/Rec (2010)1 om Europarådets bestämmelser om skyddstillsyn och rekommendation CM/Rec (2017)3 om de europeiska bestämmelserna om gemensamma sanktioner och åtgärder samt de rekommendationer som antagits av Europarådets parlamentariska församling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s minimiregler för behandling av fångar och de förklaringar och principer som antagits av FN:s generalförsamling, FN:s minimistandardregler för rättskipning rörande ungdomsbrottslighet (Pekingreglerna), som antagits av generalförsamlingen, riktlinjerna från Europarådets ministerkommitté om barnvänlig rättskipning, rekommendationerna från Europarådets ministerkommitté, särskilt rekommendation CM/Rec (2006)2 om de europeiska fängelsereglerna, rekommendation CM/Rec (2006)13 om användning av häktning, villkoren för häktning och införande av garantier mot missbruk, rekommendation CM/Rec (2008)11 om de europeiska bestämmelserna för ungdomsbrottslingar som är föremål för påföljder eller åtgärder, rekommendation CM/Rec (2010)1 om Europarådets bestämmelser om skyddstillsyn och rekommendation CM/Rec (2017)3 om de europeiska bestämmelserna om gemensamma sanktioner och åtgärder samt de rekommendationer som antagits av Europarådets parlamentariska församling,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 18 januari 1996 om dåliga förhållanden i fängelser inom Europeiska unionen (1), av den 17 december 1998 om fängelseförhållandena i Europeiska unionen: förbättringar och alternativa straff (2), av den 25 november 2009 om det fleråriga programmet 2010–2014 om området med frihet, säkerhet och rättvisa (Stockholmsprogrammet) (3) och av den 15 december 2011 om villkoren för frihetsberövanden i EU (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 18 januari 1996 om dåliga förhållanden i fängelser inom Europeiska unionen (1), av den 17 december 1998 om fängelseförhållandena i Europeiska unionen: förbättringar och alternativa straff (2), av den 25 november 2009 om det fleråriga programmet 2010–2014 om området med frihet, säkerhet och rättvisa (Stockholmsprogrammet) (3) och av den 15 december 2011 om villkoren för frihetsberövanden i EU (4),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2002/584/RIF av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2002/584/RIF av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna (5),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2008/909/RIF av den 27 november 2008 om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på brottmålsdomar avseende fängelse eller andra frihetsberövande åtgärder i syfte att verkställa dessa inom Europeiska unionen (6) (överföring av fångar), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2008/909/RIF av den 27 november 2008 om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på brottmålsdomar avseende fängelse eller andra frihetsberövande åtgärder i syfte att verkställa dessa inom Europeiska unionen (6) (överföring av fångar),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2008/947/RIF av den 27 november 2008 om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på domar och övervakningsbeslut i syfte att övervaka alternativa påföljder och övervakningsåtgärder (7) (skyddstillsyn och alternativa påföljder), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2008/947/RIF av den 27 november 2008 om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på domar och övervakningsbeslut i syfte att övervaka alternativa påföljder och övervakningsåtgärder (7) (skyddstillsyn och alternativa påföljder),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2009/829/RIF av den 23 oktober 2009 om tillämpning mellan Europeiska unionens medlemsstater av principen om ömsesidigt erkännande på beslut om övervakningsåtgärder som ett alternativ till tillfälligt frihetsberövande (8) (europeisk övervakningsorder), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2009/829/RIF av den 23 oktober 2009 om tillämpning mellan Europeiska unionens medlemsstater av principen om ömsesidigt erkännande på beslut om övervakningsåtgärder som ett alternativ till tillfälligt frihetsberövande (8) (europeisk övervakningsorder),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/800 av den 11 maj 2016 om rättssäkerhetsgarantier för barn som är misstänkta eller tilltalade i straffrättsliga förfaranden (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/800 av den 11 maj 2016 om rättssäkerhetsgarantier för barn som är misstänkta eller tilltalade i straffrättsliga förfaranden (9),

| — | med beaktande av rapporten från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter Criminal detention and alternatives: fundamental rights aspects in EU cross-border transfers (Straffrättsligt frihetsberövande och alternativ: aspekter som rör de grundläggande rättigheterna i gränsöverskridande överföringar i EU), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter Criminal detention and alternatives: fundamental rights aspects in EU cross-border transfers (Straffrättsligt frihetsberövande och alternativ: aspekter som rör de grundläggande rättigheterna i gränsöverskridande överföringar i EU),

| — | med beaktande av kommissionens grönbok av den 14 juni 2011Stärkande av det ömsesidiga förtroendet inom det europeiska rättsliga området – en grönbok om tillämpningen av EU:s straffrättsliga lagstiftning på frågor som rör frihetsberövande (COM(2011)0327), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok av den 14 juni 2011Stärkande av det ömsesidiga förtroendet inom det europeiska rättsliga området – en grönbok om tillämpningen av EU:s straffrättsliga lagstiftning på frågor som rör frihetsberövande (COM(2011)0327),

| — | med beaktande av domen från Europeiska unionens domstol i de förenade målen C-404/15 och C-659/15 PPU, Pál Aranyosi och Robert Căldăraru, |
| --- | --- |

—

med beaktande av domen från Europeiska unionens domstol i de förenade målen C-404/15 och C-659/15 PPU, Pál Aranyosi och Robert Căldăraru,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2015 om att förhindra att EU-medborgare radikaliseras och rekryteras av terroristorganisationer (10) och UNODC:s handbok om hantering av våldsamma extremistiska fångar och förebyggande av våldsinriktad radikalisering i fängelserna (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2015 om att förhindra att EU-medborgare radikaliseras och rekryteras av terroristorganisationer (10) och UNODC:s handbok om hantering av våldsamma extremistiska fångar och förebyggande av våldsinriktad radikalisering i fängelserna (11),

| — | med beaktande av den skriftliga förklaringen 0006/2011 av den 14 februari 2011 om brott mot de grundläggande rättigheterna för personer som fängslas i Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den skriftliga förklaringen 0006/2011 av den 14 februari 2011 om brott mot de grundläggande rättigheterna för personer som fängslas i Europeiska unionen,

| — | med beaktande av Europarådets konventioner, rekommendationer och resolutioner om fängelserelaterade frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konventioner, rekommendationer och resolutioner om fängelserelaterade frågor,

| — | med beaktande av Europarådets vitbok om överfulla fängelser av den 28 september 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets vitbok om överfulla fängelser av den 28 september 2016,

| — | med beaktande av rekommendation CM/Rec (2012) 12 från Europarådets ministerkommitté till medlemsstaterna om utländska fångar (som antogs av ministerkommittén den 10 oktober 2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendation CM/Rec (2012) 12 från Europarådets ministerkommitté till medlemsstaterna om utländska fångar (som antogs av ministerkommittén den 10 oktober 2012),

| — | med beaktande av rekommendation CM/Rec (2012) 5 från Europarådets ministerkommitté till medlemsstaterna om de etiska reglerna för fängelsepersonal (som antogs av ministerkommittén den 12 april 2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendation CM/Rec (2012) 5 från Europarådets ministerkommitté till medlemsstaterna om de etiska reglerna för fängelsepersonal (som antogs av ministerkommittén den 12 april 2012),

| — | med beaktande av Europarådets handbok för fängelser och skyddstillsynsinstanser gällande radikalisering och våldsbejakande extremism, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets handbok för fängelser och skyddstillsynsinstanser gällande radikalisering och våldsbejakande extremism,

| — | med beaktande av studierna från det europeiska fängelseobservatoriet (EPO) From national practices to European guidelines: interesting initiatives in prisons management (Från nationell praxis till europeiska riktlinjer: intressanta initiativ i kriminalvården) (2013) och National monitoring bodies of prison conditions and the European standards (Nationella organ för övervakning av fängelseförhållanden och de europeiska normerna) (2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studierna från det europeiska fängelseobservatoriet (EPO) From national practices to European guidelines: interesting initiatives in prisons management (Från nationell praxis till europeiska riktlinjer: intressanta initiativ i kriminalvården) (2013) och National monitoring bodies of prison conditions and the European standards (Nationella organ för övervakning av fängelseförhållanden och de europeiska normerna) (2015),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0251/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0251/2017), och av följande skäl:

| A. | 2014 hölls mer än en halv miljon personer i fängsligt förvar inom Europeiska unionen. I denna siffra ingår både personer som dömts och avtjänar sitt slutliga straff och personer som anklagas för att ha begått ett brott och kvarhålls i häkte. |
| --- | --- |

A.

2014 hölls mer än en halv miljon personer i fängsligt förvar inom Europeiska unionen. I denna siffra ingår både personer som dömts och avtjänar sitt slutliga straff och personer som anklagas för att ha begått ett brott och kvarhålls i häkte.

| B. | Fängelseförhållanden och kriminalvård är medlemsstaternas ansvar, men EU har också en nödvändig roll att spela för skyddet av fångars grundläggande rättigheter och skapandet av det europeiska området med frihet, säkerhet och rättvisa. Det tillhör EU:s befogenheter att uppmuntra utbyte av god praxis mellan medlemsstater som står inför gemensamma problem som innebär verkliga säkerhetsrisker över hela Europa. |
| --- | --- |

B.

Fängelseförhållanden och kriminalvård är medlemsstaternas ansvar, men EU har också en nödvändig roll att spela för skyddet av fångars grundläggande rättigheter och skapandet av det europeiska området med frihet, säkerhet och rättvisa. Det tillhör EU:s befogenheter att uppmuntra utbyte av god praxis mellan medlemsstater som står inför gemensamma problem som innebär verkliga säkerhetsrisker över hela Europa.

| C. | Situationen i fängelserna och de ibland förnedrande och omänskliga fängelseförhållandena i vissa medlemsstater väcker mycket stor oro, såsom framgår av rapporter från exempelvis Europarådets kommitté till förhindrande av tortyr. |
| --- | --- |

C.

Situationen i fängelserna och de ibland förnedrande och omänskliga fängelseförhållandena i vissa medlemsstater väcker mycket stor oro, såsom framgår av rapporter från exempelvis Europarådets kommitté till förhindrande av tortyr.

| D. | Överfulla fängelser är ett återkommande problem i unionen, vilket bekräftas av över en tredjedel av medlemsstaterna och framgår av rapporter såsom den senaste upplagan av Europarådets årliga fängelsestatistik, som publicerades den 14 mars 2017. Europadomstolen har betraktat överbeläggning som en överträdelse av artikel 3 i Europakonventionen. |
| --- | --- |

D.

Överfulla fängelser är ett återkommande problem i unionen, vilket bekräftas av över en tredjedel av medlemsstaterna och framgår av rapporter såsom den senaste upplagan av Europarådets årliga fängelsestatistik, som publicerades den 14 mars 2017. Europadomstolen har betraktat överbeläggning som en överträdelse av artikel 3 i Europakonventionen.

| E. | Överbeläggning hindrar utlämning eller överföring av dömda personer på grund av farhågor om undermåliga fängelseförhållanden i den mottagande staten. Situationen i vissa medlemsstater fortsätter att förvärras och håller på att bli ohållbar i några av deras fängelser. |
| --- | --- |

E.

Överbeläggning hindrar utlämning eller överföring av dömda personer på grund av farhågor om undermåliga fängelseförhållanden i den mottagande staten. Situationen i vissa medlemsstater fortsätter att förvärras och håller på att bli ohållbar i några av deras fängelser.

| F. | Överbeläggningen av fängelserna skadar allvarligt kvaliteten på fängelseförhållandena, kan bidra till radikalisering, har negativa effekter för fångarnas hälsa och välbefinnande, är ett hinder för social rehabilitering och bidrar till en osäker, komplicerad och ohälsosam arbetsmiljö för fängelsepersonalen. |
| --- | --- |

F.

Överbeläggningen av fängelserna skadar allvarligt kvaliteten på fängelseförhållandena, kan bidra till radikalisering, har negativa effekter för fångarnas hälsa och välbefinnande, är ett hinder för social rehabilitering och bidrar till en osäker, komplicerad och ohälsosam arbetsmiljö för fängelsepersonalen.

| G. | I sin dom av den 6 oktober 2005 i målet Hirst mot Förenade kungariket bekräftade Europadomstolen att ett allmänt och automatiskt upphävande av fångars rösträtt inte är förenligt med demokrati. 2011 röstade 58,7 procent av de röstberättigade fångarna i parlamentsvalet i Polen. |
| --- | --- |

G.

I sin dom av den 6 oktober 2005 i målet Hirst mot Förenade kungariket bekräftade Europadomstolen att ett allmänt och automatiskt upphävande av fångars rösträtt inte är förenligt med demokrati. 2011 röstade 58,7 procent av de röstberättigade fångarna i parlamentsvalet i Polen.

| H. | Det finns inget samband mellan stränga påföljder och minskad brottslighet. |
| --- | --- |

H.

Det finns inget samband mellan stränga påföljder och minskad brottslighet.

| I. | Frihetsberövande är en situation som är särskilt olämplig för vissa sårbara personer, som minderåriga, äldre, gravida kvinnor och personer som lider av allvarlig psykisk eller fysisk sjukdom eller oförmåga. Dessa personer behöver en lämplig skräddarsydd strategi. |
| --- | --- |

I.

Frihetsberövande är en situation som är särskilt olämplig för vissa sårbara personer, som minderåriga, äldre, gravida kvinnor och personer som lider av allvarlig psykisk eller fysisk sjukdom eller oförmåga. Dessa personer behöver en lämplig skräddarsydd strategi.

| J. | I artikel 37 i FN:s konvention om barnets rättigheter fastställs att frihetsberövande av barn enbart får vara en sista utväg och tillämpas under kortast möjliga tid och att barn bör hållas avskilda från vuxna, såvida inte motsatsen anses ligga i deras intresse. |
| --- | --- |

J.

I artikel 37 i FN:s konvention om barnets rättigheter fastställs att frihetsberövande av barn enbart får vara en sista utväg och tillämpas under kortast möjliga tid och att barn bör hållas avskilda från vuxna, såvida inte motsatsen anses ligga i deras intresse.

| K. | Enligt uppgifter från Eurostat stod häktade personer 2014 för mer än 20 procent av den totala fängelsepopulationen. |
| --- | --- |

K.

Enligt uppgifter från Eurostat stod häktade personer 2014 för mer än 20 procent av den totala fängelsepopulationen.

| L. | Frihetsberövande före rättegång bör tillämpas endast som en sista utväg. Barn bör aldrig hållas i en anläggning där de är sårbara för dåligt inflytande. Hänsyn bör alltid tas till de behov som är specifika för barnets utvecklingsfas. |
| --- | --- |

L.

Frihetsberövande före rättegång bör tillämpas endast som en sista utväg. Barn bör aldrig hållas i en anläggning där de är sårbara för dåligt inflytande. Hänsyn bör alltid tas till de behov som är specifika för barnets utvecklingsfas.

| M. | Fängsligt förvar, inklusive frihetsberövande före rättegång, bör användas endast i rättsligt motiverade fall, och alternativ till fängelsestraff – såsom husarrest eller andra åtgärder – bör vara att föredra när det gäller fångar som inte utgör ett allvarligt hot mot samhället och som därför kan vistas i en öppen eller bekant miljö och få bättre tillgång till sociala tjänster, vård och återanpassning. |
| --- | --- |

M.

Fängsligt förvar, inklusive frihetsberövande före rättegång, bör användas endast i rättsligt motiverade fall, och alternativ till fängelsestraff – såsom husarrest eller andra åtgärder – bör vara att föredra när det gäller fångar som inte utgör ett allvarligt hot mot samhället och som därför kan vistas i en öppen eller bekant miljö och få bättre tillgång till sociala tjänster, vård och återanpassning.

| N. | Ungdomsbrottslingar bör i princip alltid ha rätt till alternativ till frihetsberövande oavsett vilket brott de har begått. |
| --- | --- |

N.

Ungdomsbrottslingar bör i princip alltid ha rätt till alternativ till frihetsberövande oavsett vilket brott de har begått.

| O. | Enligt uppgifter för 2015 från Europarådet var i genomsnitt så många som 10,8 procent av de intagna i Europas fängelser utländska medborgare, en siffra som 2014 uppgick till 13,7 procent, och utlänningar i häkten satt oftast häktade på grund av den förmodat högre risken för avvikande. |
| --- | --- |

O.

Enligt uppgifter för 2015 från Europarådet var i genomsnitt så många som 10,8 procent av de intagna i Europas fängelser utländska medborgare, en siffra som 2014 uppgick till 13,7 procent, och utlänningar i häkten satt oftast häktade på grund av den förmodat högre risken för avvikande.

| P. | Kriminalvårdspersonal utför en väsentlig samhällsfunktion och bör ha anställningsvillkor som motsvarar deras kvalifikationer och som tar hänsyn till deras arbetes krävande natur. Med tanke på deras verksamhets svåra och känsliga natur är åtgärder såsom bättre inledande och fortlöpande utbildning av fängelsepersonal, en ökning av öronmärkt finansiering, utbyte av bästa praxis, drägliga och säkra arbetsvillkor samt en ökning av personalstyrkan viktiga sätt att säkerställa goda fängelseförhållanden. Fortlöpande utbildning skulle hjälpa fängelsepersonalen att ta tag i nya och framväxande utmaningar såsom radikalisering i fängelser. |
| --- | --- |

P.

Kriminalvårdspersonal utför en väsentlig samhällsfunktion och bör ha anställningsvillkor som motsvarar deras kvalifikationer och som tar hänsyn till deras arbetes krävande natur. Med tanke på deras verksamhets svåra och känsliga natur är åtgärder såsom bättre inledande och fortlöpande utbildning av fängelsepersonal, en ökning av öronmärkt finansiering, utbyte av bästa praxis, drägliga och säkra arbetsvillkor samt en ökning av personalstyrkan viktiga sätt att säkerställa goda fängelseförhållanden. Fortlöpande utbildning skulle hjälpa fängelsepersonalen att ta tag i nya och framväxande utmaningar såsom radikalisering i fängelser.

| Q. | Motiverad, engagerad och respekterad fängelsepersonal är en förutsättning för humana fängelseförhållanden, och därmed för att de koncept för frihetsberövande som är avsedda att förbättra driften av fängelserna ska nå goda resultat, för en framgångsrik återanpassning i samhället och för en minskad risk för radikalisering och återfall i brott. |
| --- | --- |

Q.

Motiverad, engagerad och respekterad fängelsepersonal är en förutsättning för humana fängelseförhållanden, och därmed för att de koncept för frihetsberövande som är avsedda att förbättra driften av fängelserna ska nå goda resultat, för en framgångsrik återanpassning i samhället och för en minskad risk för radikalisering och återfall i brott.

| R. | Självskadebeteende och våldsamt beteende bland fångar beror ofta på överbeläggning och usla fängelseförhållanden. En ytterligare faktor är att personalen inte har riktig utbildning eller kvalifikationer. I många fängelser skapar spänningarna särskilt svåra arbetsvillkor för personalen, vilket i flera fall har lett till stridsåtgärder i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

R.

Självskadebeteende och våldsamt beteende bland fångar beror ofta på överbeläggning och usla fängelseförhållanden. En ytterligare faktor är att personalen inte har riktig utbildning eller kvalifikationer. I många fängelser skapar spänningarna särskilt svåra arbetsvillkor för personalen, vilket i flera fall har lett till stridsåtgärder i medlemsstaterna.

| S. | En effektiv kriminalvård måste få tillräckligt med medel och personal om den ska kunna utföra sitt säkerhets- och rehabiliteringsuppdrag. |
| --- | --- |

S.

En effektiv kriminalvård måste få tillräckligt med medel och personal om den ska kunna utföra sitt säkerhets- och rehabiliteringsuppdrag.

| T. | Förbudet mot tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning är en allmän regel som gäller både barn och vuxna, och alla överträdelser av fångars grundläggande rättigheter som inte är ett resultat av inskränkningar som är avgörande för frihetsberövandet skadar den mänskliga värdigheten. |
| --- | --- |

T.

Förbudet mot tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning är en allmän regel som gäller både barn och vuxna, och alla överträdelser av fångars grundläggande rättigheter som inte är ett resultat av inskränkningar som är avgörande för frihetsberövandet skadar den mänskliga värdigheten.

| U. | Självmordsfrekvensen i fängelserna i EU är särskilt oroväckande. |
| --- | --- |

U.

Självmordsfrekvensen i fängelserna i EU är särskilt oroväckande.

| V. | Radikaliseringen i många fängelser i EU är en företeelse som inger stor oro. Den kräver särskild uppmärksamhet och behöver bekämpas med lämpliga medel, med full respekt för mänskliga rättigheter och internationella skyldigheter. Omänskliga fängelseförhållanden och överbeläggning kan finnas bland faktorerna bakom ökningen av denna företeelse, eftersom det kan öka inflytandet för dem som rekryterar till våldsbejakande extremism. |
| --- | --- |

V.

Radikaliseringen i många fängelser i EU är en företeelse som inger stor oro. Den kräver särskild uppmärksamhet och behöver bekämpas med lämpliga medel, med full respekt för mänskliga rättigheter och internationella skyldigheter. Omänskliga fängelseförhållanden och överbeläggning kan finnas bland faktorerna bakom ökningen av denna företeelse, eftersom det kan öka inflytandet för dem som rekryterar till våldsbejakande extremism.

| W. | Unionen har tillgängliggjort finansiering inom ramen för den europeiska säkerhetsagendan för att bekämpa radikalisering i fängelser. Med tanke på säkerhetskontexten i Europa bör varje medlemsstat snarast vidta åtgärder för att förebygga radikalisering i fängelser. Utbyte av god praxis på europeisk nivå är mycket viktigt. |
| --- | --- |

W.

Unionen har tillgängliggjort finansiering inom ramen för den europeiska säkerhetsagendan för att bekämpa radikalisering i fängelser. Med tanke på säkerhetskontexten i Europa bör varje medlemsstat snarast vidta åtgärder för att förebygga radikalisering i fängelser. Utbyte av god praxis på europeisk nivå är mycket viktigt.

| X. | Vissa av de nuvarande fängelsesystemen och fängelseanläggningarna, och en betydande andel av de byggnader som för närvarande används som fängelser i ett antal europeiska länder, härrör från 1800-talet. Vissa av dessa byggnader är inte lämpliga för användning på 2000-talet, då de undermåliga förhållandena i dem kränker grundläggande mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

X.

Vissa av de nuvarande fängelsesystemen och fängelseanläggningarna, och en betydande andel av de byggnader som för närvarande används som fängelser i ett antal europeiska länder, härrör från 1800-talet. Vissa av dessa byggnader är inte lämpliga för användning på 2000-talet, då de undermåliga förhållandena i dem kränker grundläggande mänskliga rättigheter.

| Y. | Forskningen har slagit fast att utvecklingen av representativ demokrati och en konstruktiv dialog inne i fängelserna har gynnat fångar, personal och samhället i stort och hjälper till att förbättra relationerna mellan personal och fångar. |
| --- | --- |

Y.

Forskningen har slagit fast att utvecklingen av representativ demokrati och en konstruktiv dialog inne i fängelserna har gynnat fångar, personal och samhället i stort och hjälper till att förbättra relationerna mellan personal och fångar.

| 1. | Europaparlamentet är djupt oroat över fängelseförhållandena i vissa medlemsstater och tillståndet i ett antal europeiska fängelser. Medlemsstaterna uppmanas att följa reglerna om fängsligt förvar enligt de folkrättsliga instrumenten och Europarådets normer. Parlamentet konstaterar att frihetsberövande inte är liktydigt med berövande av värdighet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa mekanismer för oberoende övervakning av fängelser, så som anges i det fakultativa protokollet till tortyrkonventionen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka sina rättssystem och satsa på fortbildning för domare. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet bekräftar att fängelseförhållandena är avgörande för tillämpningen av principen om ömsesidigt erkännande av domstolsavgöranden på EU:s område med frihet, säkerhet och rättvisa, såsom domstolen slagit fast i målen Aranyosi och Căldăraru. Parlamentet påminner om den grundläggande betydelsen av principen om ömsesidigt erkännande av domstolsavgöranden, som föreskrivs i fördraget om Europeiska unionen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet beklagar djupt den mycket omfattande överbeläggningen i fängelserna i Europa. Parlamentet är djupt oroat över de nya rekordnivåerna på överbeläggningen i vissa medlemsstater. Enligt den senaste utgåvan av Europarådets årliga kriminalvårdsstatistik av den 14 mars 2017 fortsätter antalet frihetsberövade personer att överskrida antalet tillgängliga platser på en tredjedel av de europeiska kriminalvårdsanstalterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att följa rekommendationerna i Europarådets vitbok om överfulla fängelser av den 28 september 2016 och rekommendation R(99)22 från Europarådets ministerkommitté av den 30 september 1999 angående överbeläggning i fängelser och det ökande antalet intagna. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påpekar att medlemsstaterna beräknar fängelsernas kapacitet, och följaktligen överbeläggningsnivån, utifrån fysiska parametrar som skiljer sig radikalt åt från en medlemsstat till en annan, vilket gör det svårt, för att inte säga omöjligt, att göra unionsomfattande jämförelser. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet beklagar vidare djupt att överbeläggningen i fängelserna i många fall har en allvarlig inverkan på säkerheten för personal och fångar och påverkar levnadsförhållanden och hälsa, tillgängliga aktiviteter, medicinsk och psykologisk vård samt rehabilitering och övervakning av fångar. Medlemsstaterna uppmanas kraftfullt att inrätta system och databaser för övervakning i realtid av fängelseförhållandena för de intagna och att säkerställa en effektiv fördelning av fängelsepopulationen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser att en ökning av fängelsekapaciteten inte är den enda lösningen på problemet med överbeläggning. Parlamentet uppmanar emellertid medlemsstaterna att avsätta tillräckliga resurser till renovering och modernisering av fängelser i syfte att prioritera små enheter med inkvartering för ett begränsat antal fångar, erbjuda värdiga fängelseförhållanden, skapa gemensamma utrymmen som motsvarar målen rörande aktiviteter och socialisering, uppmuntra till rehabilitering och återintegrering i samhället, utveckla ytterligare utbildningsmöjligheter samt skapa en säkrare miljö för både fångar och personal. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet anser att bestämmelser för frihetsberövande som är anpassade efter fångarna och den risknivå de motsvarar är en bra metod för att förebygga återfall i brott och uppmuntra till återanpassning till samhället. Parlamentet påpekar återigen att åtgärder för återanpassning måste vara internaliserade och inledas under tiden i fängsligt förvar. Medlemsstaterna uppmuntras att beakta den typ av brott som begåtts när de beslutar hur fängelsepopulationen ska fördelas, så att fångar som avtjänar korta straff och sådana som dömts för mindre förseelser inte kommer i kontakt med fångar som avtjänar långa straff. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att de intagna har ett balanserat aktivitetsprogram och får tillbringa så många timmar om dagen utanför sina celler som behövs för en lämplig nivå av mänsklig och social interaktion och för att minska frustration och våld. Det boende som erbjuds fångar, i synnerhet sovarrangemangen, måste beakta mänsklig värdighet och personlig integritet samt uppfylla krav på hälsa och hygien, och vederbörlig hänsyn måste tas till klimatförhållanden, särskilt golvutrymme, kubikinnehåll av luft, belysning, bullerskydd, uppvärmning och ventilation. Parlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att anta en gemensam definition av det ”minsta utrymme” som varje intagen ska ha, och påminner om att kommissionen nyligen flaggade för möjligheten till finansiering för medlemsstaterna från EU:s strukturfonder. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga att rekrytera frivilliga, inom ramen för verkställandet av påföljder, till stöd för den anställda personalen, i syfte att skapa länkar som kan främja människors återanpassning till samhället. De frivilligas arbetsuppgifter bör vara tydligt avgränsade från dem som utförs av den anställda personalen och ligga inom deras behörighet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet råder medlemsstaterna att inrätta fängelseinspektioner (vilket redan finns i vissa) så att man kan förlita sig på oberoende instanser för att utvärdera fängelseförhållanden. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet är oroat över den ökande privatiseringen av fängelsesystemen i EU, och påminner om att privatiseringen av straffrättsliga system ofta lämnar många frågor obesvarade när det gäller dess inverkan på fängelseförhållandena och respekten för de grundläggande rättigheterna. Parlamentet beklagar djupt att det har gjorts mycket få jämförande studier för att utvärdera kostnaderna för och kvaliteten på driften när det gäller fängelser i offentlig och privat regi. De grundläggande uppgifterna ledning, övervakning och domstolsförvaltning måste ligga kvar under statens myndighet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar att frihetsberövande före rättegång måste förbli en sista utväg och tillämpas enbart i fall där det är strikt nödvändigt och under så kort tid som möjligt, i överensstämmelse med den tillämpliga nationella straffprocesslagen. Parlamentet beklagar djupt att frihetsberövande före rättegång används systematiskt i flera medlemsstater, vilket i kombination med undermåliga förhållanden under frihetsberövandet, men inte enbart, utgör en överträdelse av de frihetsberövade personernas grundläggande rättigheter. Det behövs innovativa lösningar på problemet med överanvändning av frihetsberövande före rättegång, bland annat genom en modernisering av straffprocesslagarna och en förstärkning av rättsväsendet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påminner om att de europeiska fängelsereglerna, som antagits av Europarådets ministerråd, understryker att fångar bör få delta i val, folkomröstningar och i andra aspekter av samhällslivet, i den mån deras rätt till detta inte begränsas av nationell lag. Parlamentet påminner om att deltagande i val gör det möjligt för fångar att åter bli aktiva samhällsmedlemmar, vilket hjälper dem på vägen till återanpassning. Medlemsstaterna uppmanas eftertryckligen att underlätta det praktiska utövandet av valrättigheter för fångar, genom att exempelvis inrätta vallokaler inne i fängelser på valdagar. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet insisterar på att man bör genomföra en effektiv långsiktig förvaltning av kriminalvårdssystemen, med en minskning av antalet fångar genom ett flitigare bruk av icke frihetsberövande straff – såsom samhällstjänst eller elektronisk fotboja – och minimal användning av frihetsberövande före rättegång. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att komplettera straffets repressiva karaktär med en utveckling av praktiska färdigheter och rehabilitering av fångar i syfte att möjliggöra en bättre handläggning av straffet, en framgångsrik återanpassning till samhället och färre återfall i brott. Parlamentet påpekar att fängelsestraff, jämfört med alternativa åtgärder, leder till fler återfall i brott när det handlar om kortare straff. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att införa åtgärder för anpassning av straff, i synnerhet för de kortaste straffen, bland annat frigång, avtjänande av straff under ledighet så att fången slipper bli av med sitt arbete, samhällstjänst samt ökad användning av husarrest och elektronisk fotboja. Parlamentet anser även att straffen bör vara mer individuellt anpassade så att de kan verkställas bättre. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet anser att införandet av nya, icke frihetsbegränsande åtgärder bör åtföljas av andra åtgärder, såsom straffrättsliga, utbildningsmässiga och sociala reformer som syftar till att främja återanpassning och kontakt med yttervärlden och ekonomin. I detta avseende anser parlamentet att kriminalvårdsförvaltningarna bör upprätta starka band med lokalsamhällena och ta fram förklarande dokument och statistiska bevis för att övertyga allmänheten om att icke frihetsberövande åtgärder är nödvändiga för att minska återfall och säkerställa långsiktig säkerhet i vårt samhälle. Parlamentet framhåller här den goda praxis som finns i de skandinaviska länderna. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utföra en jämförande studie för att analysera medlemsstaternas alternativa åtgärder och att stödja spridningen av nationell bästa praxis. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att införa kraftfullare åtgärder för uppföljning av fångar efter frigivningen från fängelset, om de har blivit dömda för allvarliga brott. Parlamentet föreslår att uppföljningsåtgärder efter frigivningen införs, med en kallelse till en utfrågning som leds av en domare, biträdd av övervakare och återanpassningstjänstemän, för att utvärdera återanpassningen till samhället och risken för återfall i brott. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet understryker att rambeslutet om skyddstillsyn och alternativa påföljder innehåller mekanismer för ömsesidigt erkännande som är tillämpliga på åtgärder som används av medlemsstaterna, såsom begränsningar av rörelsefriheten, samhällstjänst, kommunikationsrestriktioner samt beslut om avlägsnande, och att rambeslutet om en europeisk övervakningsorder har samma innehåll med avseende på frihetsberövande före rättegång. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att rätta sig efter de särskilda rekommendationerna avseende fängelseförhållanden för sårbara fångar. Parlamentet beklagar djupt att psykiskt sjuka människor ibland sitter kvar i fängelser bara för att det saknas lämplig vård utanför, och påminner om att otillräcklig behandling av psykiskt sjuka människor enligt Europadomstolens mening kan likställas med en överträdelse av artikel 3 i Europakonventionen och av dess artikel 2 (rätten till liv) i fråga om fångar som är självmordsbenägna. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet beklagar djupt att den utsatta situationen för äldre fångar och fångar med funktionsnedsättningar inte beaktas fullt ut i vissa medlemsstater. Medlemsstaterna uppmanas att se till att äldre fångar som blir invalidiserade friges och att fångar med funktionsnedsättningar får tillgång till nödvändiga hjälpmedel. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder mot alla former av diskriminerande behandling av fångar på grund av sexuell läggning eller könsidentitet och att garantera fångarnas rätt till sin sexualitet. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar att kvinnliga fångar har särskilda behov och måste få tillgång till lämplig hälso- och sjukvård och läkarundersökningar samt lämpliga sanitära åtgärder. Medlemsstaterna uppmanas att följa de gällande rekommendationerna avseende behandling av kvinnliga fångar och att undvika all könsdiskriminering. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att ägna särskild uppmärksamhet åt behoven för kvinnor i fängelser under graviditet och efter förlossning genom att tillhandahålla adekvata utrymmen för amning och kompetent och specialiserad omvårdnad. Alternativa modeller där hänsyn tas till barnens välmående i fängelserna bör övervägas. Parlamentet menar att automatisk separering av modern och barnet vållar barnet stor känslomässig skada och kan innebära ett ytterligare straff som drabbar både mor och barn. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över de många självmorden i fängelserna, och uppmanar varje medlemsstat att ta fram en nationell handlingsplan för att förebygga självmord bland frihetsberövade personer. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att se till att fångar har regelbunden kontakt med sina familjemedlemmar och vänner genom att ge dem möjlighet att avtjäna sina straff i anläggningar nära sina hem och genom att underlätta besök, telefonsamtal och elektronisk kommunikation, med tillstånd av domare och under övervakning av kriminalvården, i syfte att bevara familjebanden. Parlamentet påminner om att begreppet familj bör tolkas brett så att det omfattar icke formaliserade förhållanden. Det är viktigt att säkerställa lämpliga villkor för att dessa band ska kunna bevaras. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet fördömer den politik för utplacering i fängelser som tillämpas av vissa medlemsstater, eftersom den utgör ytterligare en bestraffning som påverkar fångarnas familjer. Parlamentet kräver att åtgärder införs som möjliggör förflyttning närmare hemorten av alla fångar som hålls frihetsberövade långt därifrån, såvida inte den rättsliga myndigheten av rättsligt motiverade skäl beslutar något annat. Parlamentet påminner om att det enligt Europadomstolen kan utgöra en överträdelse av artikel 8 i Europakonventionen (rätt till skydd för privat- och familjeliv) om en person hålls frihetsberövad i ett fängelse som ligger så långt borta från hans eller hennes familj att familjebesök blir mycket svåra eller till och med omöjliga. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet bekräftar vikten av att barn i fängelser behandlas på ett sätt som tar hänsyn till deras bästa, bland annat att de alltid hålls avskilda från vuxna, även under överföringar mellan fängelser, och har rätt att behålla kontakten med sin familj såvida inte en domstol beslutar något annat. Parlamentet beklagar att ungdomsbrottslingar i vissa medlemsstater hålls frihetsberövade i anläggningar tillsammans med vuxna och därmed riskerar att utsättas för övergrepp och våld och förvägras den särskilda omsorg som en sårbar grupp behöver. Parlamentet påminner om att direktiv (EU) 2016/800 om rättssäkerhetsgarantier för barn säger att alternativa åtgärder är att föredra. Medlemsstaterna uppmanas att inrätta omsorgscentrum för tonåringar. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet påminner om att frihetsberövade barn bör få omsorg, skydd och allt nödvändigt individuellt stöd – socialt, utbildningsmässigt, yrkesrelaterat, psykologiskt, medicinskt och fysiskt – som de kan behöva med hänsyn till deras ålder, kön och personlighet. Medlemsstaterna uppmuntras att främja säkra utbildningsanstalter med inrättningar för barn- och ungdomspsykiatrisk vård för de mest besvärliga minderåriga, i stället för fängelsestraff. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge särskild omsorg och särskilt skydd till frihetsberövade barn. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla ungdomar som sitter i fängelse lämpliga utbildningsmöjligheter. Frihetsberövade barn måste få tillgång till program som i förväg förbereder dem för att återvända till sina samhällen, där de får fullständig uppmärksamhet med avseende på deras känslomässiga och fysiska behov, deras familjeförhållanden, boende, skolgång och anställningsmöjligheter samt socioekonomiska status. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att inrätta särskilda arbetsgrupper som består av företrädare för medlemsstaternas justitieministerier och nationella myndigheter samt icke-statliga organisationer som är verksamma på området, i syfte att underlätta utbytet av bästa praxis. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet betonar att frihetsberövade barn bör få ha en regelbunden och meningsfull kontakt med föräldrar, familjemedlemmar och vänner genom besök och korrespondens, förutom när restriktioner krävs i rättvisans och barnets intresse. Parlamentet påminner om att inskränkningar av denna rättighet aldrig bör användas som bestraffning. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja strategier som syftar till att komma till rätta med den diskriminering som kan drabba barn till föräldrar i fängelse, ur perspektivet att stärka den sociala integrationen och bygga ett inkluderande och rättvist samhälle. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet erkänner barns rätt att ha direkt kontakt med en frihetsberövad förälder och upprepar samtidigt fångens rätt att vara förälder. I detta avseende bör fängelser förses med lämpliga utrymmen för barn, där barn ses efter av lämpligt utbildad fängelsepersonal, socialarbetare och frivilliga från icke-statliga organisationer som kan bistå barn och familjer under fängelsebesök. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera möjligheten att upprätta ett samförståndsavtal på EU-nivå i syfte att låta föräldrar i fängelse bevara sitt föräldraskap och kunna närvara vid viktiga tillfällen i sina barns utbildning, och på så sätt skydda de minderårigas intressen. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet understryker att fångar som hålls frihetsberövade i en annan medlemsstat än den där de är bosatta har svårare att hålla kontakten med sina familjer. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att följa de gällande rekommendationerna om behandling av utländska fångar, som utgår från deras rätt att inte bli diskriminerade, och i synnerhet att främja insatser från kulturtolkar. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda isolering endast som en sista utväg och om fången utgör en fara för andra intagna eller sig själv och att vidta alla åtgärder för att förhindra missbruk. Medlemsstaterna uppmanas vidare att upphöra med att tillämpa isolering när det gäller minderåriga. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bekämpa fenomenet handel med olagliga ämnen och narkotika i fängelser på ett mer effektivt sätt. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet erinrar om principen om den universella rätten till hälsa, och uppmanar medlemsstaterna att garantera tillgång till tillräcklig sjukvård och lämpliga medicinska inrättningar i fängelser och att se till att fångarna när de behöver det ges sjukvård av kvalificerad sjukvårdspersonal i tillräckligt antal för varje fängelse. Parlamentet uttrycker oro över de svårigheter som fångar upplever i ett antal medlemsstater med att få träffa en läkare eller få psykologiskt stöd. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att se till att fångar som lider av allvarliga eller kroniska sjukdomstillstånd, inklusive cancer, får tillgång till den specifika behandling de behöver. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som inte redan tillämpar denna praxis att överväga att justera straffen för allvarligt sjuka fångar av humanitära skäl, under förutsättning att en domstol godkänt det och med hänsyn till den fara som de intagna utgör och ett yttrande från en expertkommitté. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bekämpa den ökande radikaliseringen i fängelserna, samtidigt som man värnar om religionsfriheten och undviker diskriminering på grund av utövande av en särskild trosinriktning. Alla specifika program som riktas mot en viss grupp av fångar, såsom fångar som anses vara ”radikaliserade”, måste respektera samma människorättskriterier och internationella skyldigheter som gäller för vilka fångar som helst. Parlamentet rekommenderar att kriminalvården underrättar de behöriga myndigheterna om radikalisering av enskilda individer. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet betonar att omänskliga fängelseförhållanden, dålig behandling och överbeläggning kan utgöra faktorer som ökar risken för radikalisering. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet anser att radikalisering på ett effektivt sätt kan bekämpas om man bland annat blir bättre på att upptäcka tidiga tecken på radikalisering (t.ex. genom att utbilda personalen och förbättra fängelsernas underrättelseverksamhet), stärker sina åtgärder för att hantera extremistiskt beteende, utvecklar utbildningsåtgärder och stöder dialog och kommunikation mellan religioner. Bättre mentorskap, större psykiatrisk omvårdnad och utbyten med avradikaliserade personer är avgörande i kampen mot radikalisering. Unga människor är särskilt sårbara för propaganda från terroristorganisationer. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att inrätta program för avradikalisering. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet anser att medlemsstaternas övervakning bör omfatta flaggning av de farligaste radikaliserade fångarna hos de rättsliga myndigheterna och/eller de nationella myndigheter som ansvarar för terrorismbekämpning. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att utbyta god praxis i syfte att förhindra och bekämpa radikalisering i fängelser och anstalter för minderåriga. Parlamentet påminner om att EU inom ramen för den europeiska säkerhetsagendan har tillgängliggjort finansiering för att stödja fortbildning för fängelsepersonal i syfte att motarbeta radikalisering i fängelser. Medlemsstaterna uppmanas att till fullo utnyttja kompetenscentrumet för nätverket för kunskapsspridning om radikalisering, och särskilt att ytterligare dela med sig av expertis genom dess arbetsgrupp för fängelser och skyddstillsyn. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet påpekar att speciella bestämmelser om frihetsberövande för fångar som anses vara radikaliserade eller har rekryterats av terroristorganisationer utgör en möjlig åtgärd för att stävja radikaliseringen i fängelserna. Parlamentet påpekar emellertid att sådana åtgärder bör föreskrivas endast efter en bedömning i det enskilda fallet att de bör grundas på ett rättsligt beslut och prövas av de behöriga rättsliga myndigheterna. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet betonar att fängelsepersonal utför ett mycket krävande arbete på samhällets vägnar och därför bör få tillräcklig lön och ha drägliga arbetsvillkor, med kostnadsfritt psykologiskt stöd och särskilda hjälplinjer som ger stöd till personal som stöter på problem som sannolikt påverkar deras arbete. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet påminner om att det är väsentligt att fängelsepersonalen får ett socialt erkännande och systematisk fortbildning för att säkerställa säkra och lämpliga fängelseförhållanden. Medlemsstaterna uppmuntras att dela med sig av information, att utbyta och tillämpa god praxis och att anta en uppförandekod och etiska regler för fängelsepersonalen. I detta syfte begär parlamentet att en stor konferens för kriminalvården, som bör omfatta företrädare för fängelsepersonal, ska sammankallas. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet påminner om den grundläggande rollen för den sociala dialogen med fängelsepersonalen, liksom behovet att involvera personalen med hjälp av information och samråd, särskilt när man utvecklar nya koncept för frihetsberövande som är avsedda att förbättra fängelsesystem och fängelseförhållanden, även sådana som syftar till att stävja radikaliseringshot. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa regelbunden dialog mellan fångar och fängelsepersonal, eftersom goda arbetsrelationer mellan personal och fångar är ett viktigt inslag i den dynamiska säkerheten, för att avstyra potentiella incidenter eller för att återställa ordningen genom dialog. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra fängelsedirektörer att åta sig att inrätta fängelseråd vid samtliga anläggningar. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lansera ett europeiskt forum om fängelsevillkor i syfte att uppmuntra utbyte av bästa praxis mellan experter och yrkesverksamma i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och EU:s institutioner att vidta de nödvändiga åtgärderna inom ramen för sin behörighet för att garantera respekten och skyddet för de frihetsberövade personernas grundläggande rättigheter, särskilt sårbara personer, barn, psykiskt sjuka, personer med funktionsnedsättning och kvinnor, inklusive ett antagande av gemensamma europeiska normer och regler för frihetsberövande i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka och samla in information och statistik om fängelseförhållandena i alla medlemsstater och om alla överträdelser av frihetsberövades grundläggande rättigheter, på grundval av respekt för subsidiaritetsprincipen. Medlemsstaterna uppmanas att ge Europaparlamentets ledamöter obehindrat tillträde till fängelser och häkten. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta en europeisk fängelsestadga i enlighet med Europarådets rekommendation 1656/2004 av den 27 april 2004. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja en politik för återanpassning av fångar till en civil tillvaro, i synnerhet politik som syftar till att avlägsna strukturella hinder för före detta fångars återanpassning till samhället, och att införa strategier för uppföljning och anpassning av straff. Parlamentet påminner om att återfall i brott är mindre vanligt när fångarna gradvis övergår från livet i fängelset till livet utanför. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet anser att en reparativ och skyddande syn på de straffrättsliga systemen automatiskt leder till större respekt för den enskildes mänskliga värdighet, eftersom syftet är att skydda samhället och rehabilitera personen genom att göra det lättare att uppnå straffets omskolningsmål, återanpassa fångar i samhället och minska återfallen i brott. Parlamentet beklagar att en utveckling av medling och reparativa metoder framför användning av disciplinära förfaranden nästan är helt frånvarande i de flesta medlemsstaterna. Medlemsstaterna uppmuntras att prioritera politik och lagstiftning som fokuserar på reparativ och medlingsbaserad rättvisa med hjälp av sociala, ekonomiska och kulturella verktyg snarare än rent bestraffande åtgärder. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att ge fångar tillgång till utbildnings- och yrkeskvalifikationer. Medlemsstaterna uppmuntras att erbjuda samtliga fångar meningsfulla aktiviteter, såsom utbildning- eller arbetsmöjligheter i enlighet med internationella normer, i syfte att återintegrera de intagna i samhället och erbjuda verktyg för ett liv utan brottslighet efter deras tid i fängelset. Medlemsstaterna uppmuntras vidare att se till att de intagna arbetar, studerar för en examen eller går en utbildning under fängelsetiden, så att de bättre utnyttjar sin tid och förbereder sig för sin återanpassning i samhället. Parlamentet anser att det är avgörande att minderåriga har tillgång till skolundervisning och yrkesutbildning. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att ta fram verktyg till stöd för fångarnas återgång till arbetslivet, i syfte att kartlägga arbetstillfällen i förhållande till lokala behov, organisera och övervaka utbildning och arbete på ett så individanpassat sätt som möjligt och kontinuerligt föra en dialog med företrädare för arbetsgivare. Medlemsstaterna uppmanas att inrätta utbildningssystem som inriktas på att uppmuntra arbetsgivare och privata företag att erbjuda intagna yrkesutbildning i syfte att rekrytera dem när fängelsevistelsen är över. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att skapa incitament, bland annat ekonomiska och skattemässiga incitament, för arbetsgivare som vill anställa fångar eller att uppmuntra tidigare fångar att starta egna företag. Parlamentet uppmuntrar även medlemsstaterna att inrätta kontaktpunkter för frigivna fångar med information och stöd under arbetssökandet samt obligatorisk och strikt övervakad distansutbildning. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet påminner om att Europeiska socialfonden är ett av unionens finansiella instrument som syftar till att förbättra utsikterna till arbete för miljontals européer, i synnerhet sådana som har svårt att hitta arbete, bland annat fångar och före detta brottslingar. Parlamentet välkomnar inrättandet av projekt som hjälper fångar att återanpassas i samhället och på arbetsmarknaden när de väl har avtjänat sitt straff. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet understryker att inget arbete som utförs av en fånge bör betraktas som en form av bestraffning och att eventuellt missbruk måste bekämpas. De arbetstillfällen som erbjuds fångar bör följa moderna arbetsstandarder och arbetstekniker och organiseras så att de fungerar inom moderna driftssystem och produktionsprocesser. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att arbete i fängelserna avlönas bättre än i dag. Parlamentet uppmanar kommissionen att utföra en jämförande studie av fångars löner i medlemsstaterna, i syfte att fastställa rättvisa och hållbara lönenivåer som gör det möjligt för alla fångar att arbeta. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att dela bästa praxis om utbildnings-, rehabiliterings- och återanpassningsprogram, framför allt för att förbättra återanpassningen efter frigivningen och för att hjälpa till att förebygga återfall i brott och ytterligare radikalisering. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att, i den mån det är möjligt, tillhandahålla tekniskt och ekonomiskt stöd för en förbättring av fängelsesystemen och fängelseförhållandena, särskilt i medlemsstater som drabbats av allvarliga ekonomiska svårigheter. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra utförliga rapporter om situationen i Europas fängelser vart femte år efter antagandet av denna resolution, med en djupgående analys av kvaliteten på den utbildning som erbjuds intagna och en bedömning av resultaten (inklusive andelen återfall) av alternativa åtgärder till frihetsberövande. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europarådet, Europarådets parlamentariska församling, Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter samt Europarådets kommitté till förhindrande av tortyr. |
| --- | --- |

69.

---

(1)  EGT C 32, 5.2.1996, s. 102.

(2)  EGT C 98, 9.4.1999, s. 299.

(3)  EUT C 285 E, 21.10.2010, s. 12.

(4)  EUT C 168 E, 14.6.2013, s. 82.

(5)  EGT L 190, 18.7.2002, s. 1.

(6)  EUT L 327, 5.12.2008, s. 27.

(7)  EUT L 337, 16.12.2008, s. 102.

(8)  EUT L 294, 11.11.2009, s. 20.

(9)  EUT L 132, 21.5.2016, s. 1.

(10)  Antagna texter, P8_TA(2015)0410.

(11)  www.unodc.org/documents/brussels/News/2016.10_Handbook_on_VEPs.pdf

---

Tisdagen den 24 oktober 2017

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/105 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/105

---

P8_TA(2017)0390

Kontroll av utgifterna för EU:s ungdomsgaranti och övervakning av garantins kostnadseffektivitet

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2017 om kontroll av utgifterna för EU:s ungdomsgaranti och övervakning av garantins kostnadseffektivitet (2016/2242(INI))

(2018/C 346/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 145, 147, 165, 166 och 310.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 145, 147, 165, 166 och 310.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen,

| — | med beaktande av protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna,

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 22 april 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 22 april 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1304/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska socialfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1081/2006 (2), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/779 av den 20 maj 2015 om ändring av förordning (EU) nr 1304/2013, vad gäller ett ytterligare inledande förskott till operativa program som får stöd från sysselsättningsinitiativet för unga (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1304/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska socialfonden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1081/2006 (2), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/779 av den 20 maj 2015 om ändring av förordning (EU) nr 1304/2013, vad gäller ett ytterligare inledande förskott till operativa program som får stöd från sysselsättningsinitiativet för unga (3),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapporter nr 3/2015 ”EU:s ungdomsgaranti: Första stegen har tagits men det finns risker med genomförandet”, nr 17/2015 ”Kommissionens stöd till insatsgrupper för ungdomars sysselsättning: ESF-finansieringen har omdirigerats men är inte tillräckligt inriktad på resultat” och nr 5/2017 ”Ungdomsarbetslösheten – har EU:s politik gjort någon skillnad?”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapporter nr 3/2015 ”EU:s ungdomsgaranti: Första stegen har tagits men det finns risker med genomförandet”, nr 17/2015 ”Kommissionens stöd till insatsgrupper för ungdomars sysselsättning: ESF-finansieringen har omdirigerats men är inte tillräckligt inriktad på resultat” och nr 5/2017 ”Ungdomsarbetslösheten – har EU:s politik gjort någon skillnad?”,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 oktober 2016”Ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för ungdomar efter tre år” (COM(2016)0646) och (SWD(2016)0324), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 oktober 2016”Ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för ungdomar efter tre år” (COM(2016)0646) och (SWD(2016)0324),

| — | med beaktande av kommissionens vitbok om EU:s framtid, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok om EU:s framtid,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av budgetkontrollutskottets betänkande och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för kultur och utbildning (A8-0296/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av budgetkontrollutskottets betänkande och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för kultur och utbildning (A8-0296/2017), och av följande skäl:

| A. | Ungdomsarbetslösheten har varit och fortsätter att vara ett allvarligt problem i ett antal medlemsstater, och 2016 är fler än 4 miljoner ungdomar i EU i åldern 15–24 år arbetslösa. Situationen i unionen varierar mycket. |
| --- | --- |

A.

Ungdomsarbetslösheten har varit och fortsätter att vara ett allvarligt problem i ett antal medlemsstater, och 2016 är fler än 4 miljoner ungdomar i EU i åldern 15–24 år arbetslösa. Situationen i unionen varierar mycket.

| B. | Kampen mot ungdomsarbetslösheten är en politisk prioritet som delas av parlamentet, kommissionen och medlemsstaterna och som bidrar till att uppnå unionens mål om tillväxt och arbetstillfällen. |
| --- | --- |

B.

Kampen mot ungdomsarbetslösheten är en politisk prioritet som delas av parlamentet, kommissionen och medlemsstaterna och som bidrar till att uppnå unionens mål om tillväxt och arbetstillfällen.

| C. | En hög ungdomsarbetslöshet – 18,8 % i EU under 2016 – är negativ för samhället och de berörda personerna, med ihållande negativa effekter för anställbarhet, inkomststabilitet och karriärutveckling. Den ekonomiska krisen drabbade unga människor i oproportionerligt hög grad och i vissa medlemsstater är över en fjärdedel av de unga arbetslösa. |
| --- | --- |

C.

En hög ungdomsarbetslöshet – 18,8 % i EU under 2016 – är negativ för samhället och de berörda personerna, med ihållande negativa effekter för anställbarhet, inkomststabilitet och karriärutveckling. Den ekonomiska krisen drabbade unga människor i oproportionerligt hög grad och i vissa medlemsstater är över en fjärdedel av de unga arbetslösa.

| D. | Ett stort antal aktiva sysselsättningspolitiska åtgärder har införts för att bekämpa den höga ungdomsarbetslösheten, med varierande resultat. |
| --- | --- |

D.

Ett stort antal aktiva sysselsättningspolitiska åtgärder har införts för att bekämpa den höga ungdomsarbetslösheten, med varierande resultat.

| E. | Det finns en annan grupp ungdomar, vars antal och sammansättning varierar kraftigt mellan medlemsstaterna, som varken deltar i någon form av utbildning eller yrkesutbildning och som inte arbetar, och som kan delas in i två kategorier: arbetslösa ungdomar som varken arbetar eller studerar, som kan börja arbeta och som aktivt söker arbete, och inaktiva ungdomar som varken arbetar eller studerar, som inte får någon utbildning och som inte aktivt söker arbete. |
| --- | --- |

E.

Det finns en annan grupp ungdomar, vars antal och sammansättning varierar kraftigt mellan medlemsstaterna, som varken deltar i någon form av utbildning eller yrkesutbildning och som inte arbetar, och som kan delas in i två kategorier: arbetslösa ungdomar som varken arbetar eller studerar, som kan börja arbeta och som aktivt söker arbete, och inaktiva ungdomar som varken arbetar eller studerar, som inte får någon utbildning och som inte aktivt söker arbete.

| F. | I genomsnitt har bara 41,9 % av ungdomarna i EU som varken arbetar eller studerar tillgång till ungdomsgarantin. |
| --- | --- |

F.

I genomsnitt har bara 41,9 % av ungdomarna i EU som varken arbetar eller studerar tillgång till ungdomsgarantin.

| G. | Sedan den europeiska sysselsättningsstrategin infördes 1997 har kommissionen stött en rad åtgärder som syftar till att förbättra ungdomars utsikter till sysselsättning och utbildning (4), och sedan krisen har EU:s ansträngningar lagt särskild tonvikt vid ungdomsgarantin, som inrättades av rådet i april 2013, och ungdomssysselsättningsinitiativet, som inleddes i slutet av 2013. |
| --- | --- |

G.

Sedan den europeiska sysselsättningsstrategin infördes 1997 har kommissionen stött en rad åtgärder som syftar till att förbättra ungdomars utsikter till sysselsättning och utbildning (4), och sedan krisen har EU:s ansträngningar lagt särskild tonvikt vid ungdomsgarantin, som inrättades av rådet i april 2013, och ungdomssysselsättningsinitiativet, som inleddes i slutet av 2013.

| H. | Ungdomsgarantin och ungdomssysselsättningsinitiativet har redan etablerat sig som den mest effektiva och synliga åtgärden på unionsnivå för att bekämpa ungdomsarbetslösheten. |
| --- | --- |

H.

Ungdomsgarantin och ungdomssysselsättningsinitiativet har redan etablerat sig som den mest effektiva och synliga åtgärden på unionsnivå för att bekämpa ungdomsarbetslösheten.

| I. | Ungdomsgarantin och ungdomssysselsättningsinitiativet har i hög grad bidragit till att minska ungdomsarbetslösheten i EU genom att öka utbildningen och efterfrågan på ungdomar på arbetsmarknaden och ge stöd till sysselsättningsskapande åtgärder. Parlamentet noterar att en oacceptabel hög andel (17,2 %) av unga i EU-28 fortfarande är arbetslösa (5). |
| --- | --- |

I.

Ungdomsgarantin och ungdomssysselsättningsinitiativet har i hög grad bidragit till att minska ungdomsarbetslösheten i EU genom att öka utbildningen och efterfrågan på ungdomar på arbetsmarknaden och ge stöd till sysselsättningsskapande åtgärder. Parlamentet noterar att en oacceptabel hög andel (17,2 %) av unga i EU-28 fortfarande är arbetslösa (5).

| J. | Ungdomsgarantin kräver att medlemsstaterna ser till att alla ungdomar under 25 år (eller under 30 år i vissa medlemsstater) får ett högkvalitativt erbjudande om sysselsättning, vidareutbildning, lärlingsutbildning eller praktik inom fyra månader efter att de blivit arbetslösa eller avslutat sin formella utbildning. |
| --- | --- |

J.

Ungdomsgarantin kräver att medlemsstaterna ser till att alla ungdomar under 25 år (eller under 30 år i vissa medlemsstater) får ett högkvalitativt erbjudande om sysselsättning, vidareutbildning, lärlingsutbildning eller praktik inom fyra månader efter att de blivit arbetslösa eller avslutat sin formella utbildning.

| K. | Externa faktorer, såsom det särskilda ekonomiska läget eller produktionsmodellen i varje region, påverkar möjligheterna att uppnå de mål som fastställts i ungdomsgarantin. |
| --- | --- |

K.

Externa faktorer, såsom det särskilda ekonomiska läget eller produktionsmodellen i varje region, påverkar möjligheterna att uppnå de mål som fastställts i ungdomsgarantin.

| L. | Ungdomssysselsättningsinitiativet är ett initiativ för att stödja ungdomar som varken arbetar eller studerar, långtidsarbetslösa unga och de som inte är registrerade som arbetssökande och som bor i områden där ungdomsarbetslösheten 2012 var högre än 25 %. |
| --- | --- |

L.

Ungdomssysselsättningsinitiativet är ett initiativ för att stödja ungdomar som varken arbetar eller studerar, långtidsarbetslösa unga och de som inte är registrerade som arbetssökande och som bor i områden där ungdomsarbetslösheten 2012 var högre än 25 %.

| M. | Den totala godkända budgeten för ungdomssysselsättningsinitiativet för programperioden 2014–2020 uppgår till 6,4 miljarder EUR, varav 3,2 miljarder EUR från en ny särskild post i EU:s budget som ska kompletteras med minst 3,2 miljarder EUR i nationella anslag inom den nuvarande Europeiska socialfonden (ESF). Detta kommer att kompletteras med ytterligare 1 miljard EUR till ungdomssysselsättningsinitiativets specifika anslag under perioden 2017–2020, vilket kommer att kompletteras med 1 miljard EUR från ESF för att främja sysselsättningen för unga i de värst drabbade regionerna. 500 miljoner EUR av detta belopp kommer att föras in i budgeten för 2017 genom förslaget till ändringsbudget nr 3/2017. Det slutgiltiga anslaget för programmet kommer att fastställas under de kommande årliga budgetförfarandena. |
| --- | --- |

M.

Den totala godkända budgeten för ungdomssysselsättningsinitiativet för programperioden 2014–2020 uppgår till 6,4 miljarder EUR, varav 3,2 miljarder EUR från en ny särskild post i EU:s budget som ska kompletteras med minst 3,2 miljarder EUR i nationella anslag inom den nuvarande Europeiska socialfonden (ESF). Detta kommer att kompletteras med ytterligare 1 miljard EUR till ungdomssysselsättningsinitiativets specifika anslag under perioden 2017–2020, vilket kommer att kompletteras med 1 miljard EUR från ESF för att främja sysselsättningen för unga i de värst drabbade regionerna. 500 miljoner EUR av detta belopp kommer att föras in i budgeten för 2017 genom förslaget till ändringsbudget nr 3/2017. Det slutgiltiga anslaget för programmet kommer att fastställas under de kommande årliga budgetförfarandena.

| N. | De årliga investeringar som krävs för genomförandet av ungdomsgarantin i Europa har uppskattats till 50,4 miljarder EUR (6), vilket är betydligt lägre än den årliga ekonomiska förlusten till följd av ungdomars utestängning från arbetsmarknaden i Europa, vilken skulle kunna uppgå till minst 153 miljarder EUR (7). |
| --- | --- |

N.

De årliga investeringar som krävs för genomförandet av ungdomsgarantin i Europa har uppskattats till 50,4 miljarder EUR (6), vilket är betydligt lägre än den årliga ekonomiska förlusten till följd av ungdomars utestängning från arbetsmarknaden i Europa, vilken skulle kunna uppgå till minst 153 miljarder EUR (7).

| O. | För att påskynda utnyttjandet av åtgärderna inom ungdomssysselsättningsinitiativet fattades under 2015 ett beslut om att öka de resurser som avsätts för förfinansiering av initiativet med 1 miljard EUR, vilket innebar en ökning från 1–1,5 % till 30 % för stödberättigade medlemsstater. |
| --- | --- |

O.

För att påskynda utnyttjandet av åtgärderna inom ungdomssysselsättningsinitiativet fattades under 2015 ett beslut om att öka de resurser som avsätts för förfinansiering av initiativet med 1 miljard EUR, vilket innebar en ökning från 1–1,5 % till 30 % för stödberättigade medlemsstater.

| P. | Hela det ursprungliga anslaget för ungdomssysselsättningsinitiativet tidigarelades under åren 2014–2015 och inga nya anslag infördes för detta syfte i 2016 års budget. Avbrottet i finansieringen av ungdomssysselsättningsinitiativet har undergrävt programmets framgång. |
| --- | --- |

P.

Hela det ursprungliga anslaget för ungdomssysselsättningsinitiativet tidigarelades under åren 2014–2015 och inga nya anslag infördes för detta syfte i 2016 års budget. Avbrottet i finansieringen av ungdomssysselsättningsinitiativet har undergrävt programmets framgång.

| Q. | Den nuvarande finansieringsnivån, både från EU:s budget och från medlemsstaterna, är otillräcklig för att täcka behoven. |
| --- | --- |

Q.

Den nuvarande finansieringsnivån, både från EU:s budget och från medlemsstaterna, är otillräcklig för att täcka behoven.

| R. | Ungdomsgarantin och ungdomssysselsättningsinitiativet omfattar olika insatser, där ungdomsgarantin syftar till att uppmuntra strukturreformer inom utbildning och fungera som en kortsiktig åtgärd för att bekämpa ungdomsarbetslösheten, medan ungdomssysselsättningsinitiativet är ett finansieringsinstrument. Ungdomsgarantin finansieras via ESF, nationella budgetar och ungdomssysselsättningsinitiativet, medan sysselsättningsinitiativet direkt kan finansiera tillhandahållandet av jobb, lärlingsplatser, praktikplatser eller fortbildning för ungdomssysselsättningsinitiativets målgrupp i de stödberättigade regionerna. Ungdomsgarantin ska tillämpas i alla 28 medlemsstaterna, men endast 20 medlemsstater är berättigade till stöd genom ungdomssysselsättningsinitiativet. Ungdomssysselsättningsinitiativets åtgärder har inga i förväg fastställda tidsgränser, medan ungdomsgarantin kräver att ett erbjudande ska presenteras inom fyra månader. |
| --- | --- |

R.

Ungdomsgarantin och ungdomssysselsättningsinitiativet omfattar olika insatser, där ungdomsgarantin syftar till att uppmuntra strukturreformer inom utbildning och fungera som en kortsiktig åtgärd för att bekämpa ungdomsarbetslösheten, medan ungdomssysselsättningsinitiativet är ett finansieringsinstrument. Ungdomsgarantin finansieras via ESF, nationella budgetar och ungdomssysselsättningsinitiativet, medan sysselsättningsinitiativet direkt kan finansiera tillhandahållandet av jobb, lärlingsplatser, praktikplatser eller fortbildning för ungdomssysselsättningsinitiativets målgrupp i de stödberättigade regionerna. Ungdomsgarantin ska tillämpas i alla 28 medlemsstaterna, men endast 20 medlemsstater är berättigade till stöd genom ungdomssysselsättningsinitiativet. Ungdomssysselsättningsinitiativets åtgärder har inga i förväg fastställda tidsgränser, medan ungdomsgarantin kräver att ett erbjudande ska presenteras inom fyra månader.

| S. | Kvantitativt har utnyttjandet av ungdomsgarantin varit ojämnt, och varierar kraftigt från land till land. |
| --- | --- |

S.

Kvantitativt har utnyttjandet av ungdomsgarantin varit ojämnt, och varierar kraftigt från land till land.

| T. | Resultaten av ungdomsgarantins genomförande har hittills varit skiftande, och i vissa fall har det varit svårt att fastställa eller bedöma garantins bidrag. |
| --- | --- |

T.

Resultaten av ungdomsgarantins genomförande har hittills varit skiftande, och i vissa fall har det varit svårt att fastställa eller bedöma garantins bidrag.

| U. | Det finns stora skillnader mellan regionerna i Europa. I vissa fall kommer områden med hög arbetslöshet inte att ingå i de regioner som är berättigade till EU-stöd på Nuts-nivå. |
| --- | --- |

U.

Det finns stora skillnader mellan regionerna i Europa. I vissa fall kommer områden med hög arbetslöshet inte att ingå i de regioner som är berättigade till EU-stöd på Nuts-nivå.

| V. | Genomförandet av de integrationstjänster som ingår i ungdomsgarantin är ofta ofullständigt, urvalet av de deltagare som kan komma i fråga är alltför begränsat, och man är beroende av de offentliga arbetsförmedlingarnas kapacitet och effektivitet och av hur snabbt förfarandena på europeisk nivå fortskrider. Medlemsstaterna bör fortsätta sina insatser för att förstärka och reformera sina offentliga arbetsförmedlingar. |
| --- | --- |

V.

Genomförandet av de integrationstjänster som ingår i ungdomsgarantin är ofta ofullständigt, urvalet av de deltagare som kan komma i fråga är alltför begränsat, och man är beroende av de offentliga arbetsförmedlingarnas kapacitet och effektivitet och av hur snabbt förfarandena på europeisk nivå fortskrider. Medlemsstaterna bör fortsätta sina insatser för att förstärka och reformera sina offentliga arbetsförmedlingar.

| W. | Det är värt att framhålla den roll som ungdomssysselsättningsinitiativet kan spela, särskilt i medlemsstater som har påverkats i mycket högre grad av den ekonomiska, finansiella och sociala krisen sedan 2007. Man bör understryka att detta program behöver förstärkas, och att ytterligare kompletterande åtgärder, både på EU-nivå och på nationell nivå, behöver utvecklas, vilka ska syfta till att främja integration och sammanhållning samtidigt som de stärker en jämn könsfördelning och garanterar tillgång till utbildningsprogram som lanserats för att tillmötesgå nya arbetskraftsrelaterade tekniska utmaningar. |
| --- | --- |

W.

Det är värt att framhålla den roll som ungdomssysselsättningsinitiativet kan spela, särskilt i medlemsstater som har påverkats i mycket högre grad av den ekonomiska, finansiella och sociala krisen sedan 2007. Man bör understryka att detta program behöver förstärkas, och att ytterligare kompletterande åtgärder, både på EU-nivå och på nationell nivå, behöver utvecklas, vilka ska syfta till att främja integration och sammanhållning samtidigt som de stärker en jämn könsfördelning och garanterar tillgång till utbildningsprogram som lanserats för att tillmötesgå nya arbetskraftsrelaterade tekniska utmaningar.

| X. | Ungdomsgarantin, som är en investering i ungdomar, är ett exempel på en resultatdriven budget. |
| --- | --- |

X.

Ungdomsgarantin, som är en investering i ungdomar, är ett exempel på en resultatdriven budget.

| Y. | I kommissionens vitbok om Europas framtid konstateras att det verkligen finns en ”klyfta mellan människors förväntningar och EU:s förmåga att möta dem” (8). |
| --- | --- |

Y.

I kommissionens vitbok om Europas framtid konstateras att det verkligen finns en ”klyfta mellan människors förväntningar och EU:s förmåga att möta dem” (8).

| Z. | EU:s socialpolitiska åtgärder som är avsedda för målgruppen bör marknadsföras och annonseras bättre för att åtgärderna ska bli synligare för EU:s befolkning. |
| --- | --- |

Z.

EU:s socialpolitiska åtgärder som är avsedda för målgruppen bör marknadsföras och annonseras bättre för att åtgärderna ska bli synligare för EU:s befolkning.

| AA. | Revisionsrättens granskning gjordes alltför tidigt eftersom den period som omfattades av undersökningen ligger för nära lanseringen av de nationella garantisystemen och undersökningen är begränsad till endast vissa medlemsstater. Av denna anledning skulle det ha varit lämpligare att göra en inledande bedömning av genomförandet innan granskningen gjordes. |
| --- | --- |

AA.

Revisionsrättens granskning gjordes alltför tidigt eftersom den period som omfattades av undersökningen ligger för nära lanseringen av de nationella garantisystemen och undersökningen är begränsad till endast vissa medlemsstater. Av denna anledning skulle det ha varit lämpligare att göra en inledande bedömning av genomförandet innan granskningen gjordes.

Allmänna synpunkter

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att under de fyra år då ungdomsgarantin har genomförts, från 2013 till 2017, har ungdomsarbetslösheten i EU minskat med mer än 7 procentenheter, från 23,8 % i april 2013 till 16,6 % i april 2017, vilket innebär att nästan 2 miljoner ungdomar har upphört att vara arbetslösa. Parlamentet noterar att sedan ungdomsgarantin infördes har mer än 14 miljoner ungdomar deltagit i någon form av program. Parlamentet beklagar att i många fall beror alltför mycket av denna minskning på att så många unga har tvingats söka anställning utanför EU, vilket är en förlust som kommer att märkas tydligt under kommande årtionden. Parlamentet beklagar också att i mitten av 2016 var 4,2 miljoner ungdomar i EU fortfarande arbetslösa (18,8 % av den berörda befolkningsgruppen). Medlemsstaterna uppmanas med eftertryck att använda tillgängligt EU-stöd för att lösa detta långvariga problem. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att genomföra strategier som uppfyller kraven och behoven på arbetsmarknaden i varje enskild medlemsstat i syfte att skapa högkvalitativa utbildningsmöjligheter och varaktig sysselsättning. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att ungdomsgarantin spelar en viktig roll när det gäller att stödja åtgärder som ger arbetslösa ungdomar den kompetens, de erfarenheter och den kunskap de behöver för att få långvarig anställning och för att bli egenföretagare, och att den också erbjuder ett tillfälle att ta itu med kompetensglapp. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet framhåller den viktiga roll som utbildning och yrkesvägledning spelar när det gäller att ge ungdomar den arbetsmoral och den kompetens som krävs på arbetsmarknaden. Parlamentet påpekar dock att utbildning inte enbart bör ge kvalifikationer och färdigheter som är relevanta för arbetsmarknadens behov, utan även måste bidra till ungas personliga utveckling för att de ska bli handlingskraftiga och ansvarstagande medborgare. Parlamentet betonar därför behovet av samhällsutbildning i hela utbildningssystemet, med både formella och icke-formella undervisningsmetoder. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att ju yngre människor är och ju mindre utbildning de har, desto högre är ungdomsarbetslösheten, och denna utveckling har förstärkts i samband med krisen, som också har drabbat ungdomar över 25 år utan kvalifikationer, som utgör en grupp som kan bli särskilt ekonomiskt sårbar om inte investeringar görs i deras utbildning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet noterar att trots de framsteg som gjorts har de mest utsatta unga arbetslösa fortfarande otillräcklig tillgång till offentliga arbetsförmedlingar, och att denna grupp, tillsammans med unga nyutexaminerade, är den som är minst sannolik att registrera sig som arbetssökande. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet är allvarligt oroat över att den grupp som varken arbetar eller är under utbildning är bortkopplad från utbildnings- och arbetsmarknaden, i många fall utan att det är deras eget fel. Parlamentet inser att denna grupp är den som är svårast att nå genom de nuvarande operativa programmen genom vilka de ekonomiska stödåtgärderna mot ungdomsarbetslösheten ska genomföras, som alltför ofta inte erbjuder någon ordentlig och stadig lön eller goda arbetsvillkor. Under perioden 2017-2020 bör man fokusera särskilt på denna grupp så att de viktigaste målen inom ungdomsgarantin kan uppnås. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påpekar att åtgärder som stöds av ungdomsgarantin också behöver ta itu med de strukturella utmaningar som ungdomar som varken arbetar eller studerar ställs inför, för att se till att de har en långsiktig effekt. Parlamentet är bekymrat över att ungdomsgarantin ännu inte har nått alla unga som lämnat skolan eller blivit arbetslösa. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra målinriktade ekonomiska åtaganden i de nationella budgetarna för att hantera dessa strukturella utmaningar. Parlamentet uppmanar de regioner som inte omfattas av EU:s medfinansiering att delta i ungdomsgarantin. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet understryker att integrationen av unga som varken arbetar eller studerar kräver både en förbättrad effektivitet när det gäller de resurser som finns tillgängliga och en ökning av dessa resurser, samt en mer omfattande medverkan och mobilisering från medlemsstaternas sida. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet efterlyser en diversifiering av finansieringskällor på lokal, regional och nationell nivå, för att bättre nå ut till alla ungdomar. Parlamentet påpekar vidare att lokala och regionala myndigheter redan är mycket aktiva och bör stödjas i sina insatser för ungdomar genom att integrera olika politiska riktlinjer. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar att ungdomsgarantin sedan 2012 har bidragit positivt till att bekämpa ungdomsarbetslösheten, men att ungdomsarbetslöshetsnivån fortfarande är oacceptabelt hög. Parlamentet välkomnar därför den överenskommelse som uppnåtts av medlagstiftarna för förlängningen av ungdomssysselsättningsinitiativet fram till 2020. Parlamentet noterar dock att frågan om ungdomsarbetslösheten kan komma att bestå och därför bör beaktas i nästa fleråriga budgetram för att säkerställa kontinuitet och kostnadseffektivitet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar att ungdomssysselsättningsinitiativet inte bara syftar till att främja skapandet av arbetstillfällen för unga människor, utan också till att hjälpa medlemsstaterna att inrätta lämpliga system för att identifiera ungdomars behov och motsvarande stöd. Parlamentet betonar därför att ungdomsgarantin och ungdomssysselsättningsinitiativet i framtiden bör bedömas på grundval av resultat för att skapa eller förbättra medlemsstaternas system för att stödja unga människor. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att ungdomsgarantin utnyttjar EU:s finansiella stöd genom ESF och ungdomssysselsättningsinitiativet som kompletterar medlemsstaternas bidrag. Parlamentet stöder programarbete inom ramen för unionens gemensamma strategiska ram genom peer learning, nätverksaktiviteter och tekniskt bistånd. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar att ungdomssysselsättningsinitiativet tidigarelades under 2014 och 2015, och att det inledande förskottet ökades för att säkerställa en snabb mobilisering av resurser. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar att ungdomssysselsättningsinitiativets åtgärder har gett stöd till mer än 1,4 miljoner ungdomar och lett till konsoliderade insatser i medlemsstaterna på över 4 miljarder EUR. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet påminner om att ungdomssysselsättningsinitiativets framgång är beroende av en god ekonomisk styrning i medlemsstaterna. Utan ett gynnsamt företagsklimat som uppmuntrar små och medelstora företag samt ett utbildnings- och vetenskapssystem som är anpassat till de krav som ställs i ekonomin kan inga arbetstillfällen skapas och man kan heller inte finna någon långsiktig lösning på problemet med den höga ungdomsarbetslösheten. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet noterar revisionsrättens särskilda rapport om effekten av ungdomsgarantin och ungdomssysselsättningsinitiativet för ungdomsarbetslösheten, och noterar att tre år efter att rådets rekommendation antogs har ungdomsgarantin ännu inte uppfyllt förväntningarna. Parlamentet noterar revisionsrättens kommentar att det är omöjligt att nå ut till alla unga som varken arbetar eller studerar genom att endast använda medel från EU:s budget. Parlamentet konstaterar att den nuvarande situationen inte återspeglar de förväntningar som skapades när ungdomsgarantin infördes, dvs. att se till att alla unga som varken arbetar eller studerar inom fyra månader ska få ett högkvalitativt erbjudande om utbildning eller sysselsättning. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet påminner om utmaningarna och möjligheterna för att locka unga som varken arbetar eller studerar till arbetsmarknaden. Parlamentet rekommenderar ytterligare insatser från kommissionen, medlemsstaterna och de offentliga arbetsförmedlingarna för att inkludera fler inaktiva ungdomar i ungdomsgarantisystemen och att hålla dem kvar på arbetsmarknaden efter utgången av de relevanta stödåtgärderna. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att ungdomssysselsättningsinitiativet är avsett att stödja ungdomar under 25 år som varken arbetar eller är under utbildning och som normalt inte får något anställnings- eller utbildningsstöd. Parlamentet beklagar att ungdomssysselsättningsinitiativet antagande påverkar anslagen från ESF inom andra program, och betonar att medlen från det särskilda anslaget för ungdomssysselsättningsinitiativet bör kompletteras av minst samma belopp från ESF. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att de medel som finns tillgängliga för ungdomssysselsättningsinitiativet/Europeiska socialfonden inte ersätter medlemsstaternas offentliga utgifter i enlighet med artikel 95 och skäl 87 i förordningen om gemensamma bestämmelser (förordning (EU) nr 1303/2013) och i linje med additionalitetsprincipen. Parlamentet betonar att program som ungdomsgarantin inte får ersätta medlemsstaternas egna insatser för att bekämpa ungdomsarbetslösheten och för att uppnå en varaktig integration på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet betonar vikten av ett bättre samarbete mellan alla berörda aktörer, även på regional och lokal nivå, t.ex. offentliga och, i förekommande fall, privata arbetsförmedlingar och utbildningsinstitut, arbetsgivare, ungdomsorganisationer och icke-statliga organisationer som arbetar med ungdomar, i syfte att nå hela gruppen av unga som varken arbetar eller studerar. Parlamentet efterlyser ett större deltagande av intressenter genom en partnerskapsstrategi när det gäller utformningen, genomförandet och utvärderingen av ungdomsgarantin. Parlamentet efterlyser ett ökat samarbete mellan utbildningsinstitut och entreprenörer för att komma till rätta med den dåliga matchningen av kompetenser. Parlamentet upprepar tanken att partnerskapsstrategin syftar till att man bättre ska nå ut till målgrupperna och se till att erbjudandena är av hög kvalitet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet påminner om att enligt Internationella arbetsorganisationen (ILO) kräver en effektiv ungdomsgaranti ett årligt anslag på ca 45 miljarder EUR för EU-28. Denna finansiering bör ses som en investering, med tanke på den avsevärda minskning som den kommer att innebära, om den är effektiv, av kostnaderna i samband med ungdomssysselsättningen. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla en specificering av vilka nationella bidrag till ungdomssysselsättningsinitiativet som varje medlemsstat måste ge för att ungdomsgarantin ska kunna genomföras på ett effektivt sätt, med hänsyn till ILO:s skattningar. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet noterar förseningen i genomförandet av ungdomssysselsättningsinitiativet, som orsakats av den sena utnämningen av de relevanta förvaltningsmyndigheterna, och anser att detta är en brist i ungdomssysselsättningsinitiativets rättsliga grund, som har underminerat de inledande ansträngningarna för att uppnå ett snabbt genomförande genom en tidigareläggning av finansieringen. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att underlätta mångfalden av och tillgången till finansiering och att fokusera på effektiva utgifter, och samtidigt ytterligare reformera politiska åtgärder och tjänster. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet framhåller behovet av att anpassa åtgärderna till lokala behov i syfte att öka deras genomslag, till exempel genom att i högre grad involvera lokala företrädare för arbetsgivarorganisationer, lokala utbildningsanordnare och lokala myndigheter. Parlamentet efterlyser en diversifiering av finansieringskällor som involverar lokala, regionala och nationella nivåer, för att bättre nå ut till alla unga som varken arbetar eller studerar. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet påminner om att inom den nuvarande fleråriga budgetramen bör YEI finansieras med nya anslag, och inte genom omfördelningar av de nuvarande budgetanslagen. Parlamentet förväntar sig ett ambitiöst politiskt åtagande för nästa fleråriga budgetram. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet anser att för att ungdomsgarantin ska kunna fungera ordentligt måste även de lokala offentliga arbetsförmedlingarna fungera effektivt. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet efterlyser eftertryckligen utveckling av särskild expertis och kapacitet inom medlemsstaternas offentliga arbetsförmedlingar för att stödja personer som inte har kunnat hitta en anställning inom fyra månader efter det att de blivit arbetslösa eller avslutat sin formella utbildning. Parlamentet uppmuntrar näringslivet och branschorganisationer att engagera sig mera i genomförandet av programmet. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet beklagar att majoriteten av unga som varken arbetar eller studerar i EU ännu inte har tillgång till ungdomsgarantin, bland annat eftersom de i allmänhet inte är registrerade hos de offentliga arbetsförmedlingarna. Parlamentet uppmanar rådet att överväga ett fortsatt utbyte för lärande inom det nuvarande nätverket för offentliga arbetsförmedlingar i syfte att utveckla strategier grundade på bästa praxis för att nå och stödja ungdomar som varken arbetar eller studerar. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens särskilda rapport nr 5/2017 och uppmanar med eftertryck kommissionen och medlemsstaterna att fullt ut genomföra dess rekommendationer i syfte att öka ungdomsgarantisystemens omfattning och effektivitet. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet betonar att utvecklingen av gemensamma kontaktpunkter bör främjas för att öka de positiva effekterna av ungdomsgarantin genom att se till att alla tjänster och all rådgivning för ungdomar finns på samma ställe. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet konstaterar att ungdomsgarantisystemens brist på synlighet kan göra det svårt att nå ut till alla ungdomar. Parlamentet rekommenderar att möjligheten att finansiera lokala kampanjer som anordnas tillsammans med alla lokala partner, inklusive ungdomsorganisationer, ska förbättras och att utvecklingen av plattformar där ungdomar kan registrera sig för ungdomsgarantin stöds. Parlamentet förordar att den information som rör ungdomsgarantin ska vara tillgänglig och begriplig för alla. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet rekommenderar att medlemsstaterna lämnar in anbud som kan anses vara av god kvalitet. Parlamentet betonar till exempel att de förslag som lagts fram bör matcha deltagarnas profiler och efterfrågan på arbetsmarknaden, så att en hållbar och om möjligt varaktig integration på arbetsmarknaden möjliggörs. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet beklagar att de flesta medlemsstater inte har fastställt en definition av ”högkvalitativt erbjudande”. Europaparlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna och kommissionen att, inom ramen för Sysselsättningskommittén (EMCO), använda befintliga nätverk för att arbeta med utvecklingen av gemensamt överenskomna egenskaper hos detta begrepp, med beaktande av kvalitetskriterierna för praktikprogram, den gemensamma förklaringen av de europeiska arbetsmarknadsparterna med rubriken ”På väg mot en gemensam vision av lärlingsutbildning” och domstolens rättspraxis om otrygga anställningsförhållanden. Parlamentet uppmanar dessutom med eftertryck medlemsstaterna och kommissionen att se till att sådana egenskaper grundar sig på ett erbjudande som matchar deltagarnas kvalifikationsnivå, profil och arbetsmarknadens behov, och därmed erbjuder möjligheter till arbete som ger dem möjlighet att tjäna en anständig inkomst, att åtnjuta socialt skydd och erbjudas utsikter till utveckling, och som leder till en hållbar, väl avvägd integration på arbetsmarknaden. Parlamentet välkomnar särskilt revisionsrättens rekommendation i dess särskilda rapport nr 5/2017 att mer ansträngning måste läggas ned på att förbättra erbjudandenas kvalitet. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med sysselsättningskommittén föreslå normer för kvalitetskriterier för framtida erbjudanden inom ramen för ungdomsgarantin. Parlamentet framhåller att man måste fastställa en kvalitetsram med kvalitetsnormer för sådana erbjudanden. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet konstaterar att för att uppnå målet att säkra ett erbjudande om högkvalitativ och varaktig anställning för alla ungdomar på högst 24 år, krävs det betydligt mer resurser på mänsklig, teknisk och finansiell nivå. Parlamentet välkomnar att flera medlemsstater har höjt åldersgränsen till 30 år för att komma i fråga för stöd via ungdomsgarantin. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet anser att de ungdomar som omfattas av ungdomsgarantin ska fortsätta att bidra till och ha tillgång till de gällande sociala trygghetssystemen och arbetsrättsliga systemen i sina medlemsstater, varmed man stärker det gemensamma ansvaret hos samtliga aktörer, i synnerhet ungdomar och arbetsgivare. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet framhåller att sannolikheten för att åtgärder inom ungdomsgarantin ska lyckas är större om ungdomar får hjälp in på arbetsmarknaden på ett sätt som kan erbjuda dem möjligheter till långsiktig anställning och löneutveckling. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet betonar att ungdomar som varken arbetar eller studerar är en heterogen och diversifierad grupp, och att program som är inriktade på att hantera identifierade utmaningar är mer ändamålsenliga och kostnadseffektiva. Parlamentet betonar i detta sammanhang behovet av att inrätta övergripande strategier med tydliga mål för varje grupp av unga som varken arbetar eller studerar. Parlamentet understryker behovet av att tillhandahålla skräddarsydda lösningar, samtidigt som man beaktar det lokala och regionala sammanhanget, till exempel genom att i högre grad involvera lokala företrädare för arbetsgivarorganisationer, lokala utbildningsorganisationer och lokala myndigheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utforma en individuell plan för varje kandidat och samtidigt ge de nationella offentliga arbetsförmedlingarna den flexibilitet de behöver för att anpassa profileringsmodellerna. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta lämpliga strategier för att nå ut till de berörda personerna och att intensifiera insatserna för att identifiera de unga som varken arbetar eller studerar, särskilt inaktiva ungdomar inom denna grupp som inte omfattas av befintliga system, i syfte att registrera dem och med bestämda intervaller (efter 6, 12 och 18 månader) kontrollera situationen för unga som lämnar ungdomsgarantin, för att främja varaktig integration på arbetsmarknaden. Parlamentet understryker behovet av skräddarsydda lösningar för en diversifierad grupp av ungdomar och av att de oregistrerade ungdomarna blir en viktig målgrupp. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att tillgängliga ESF-medel inte ersätter offentliga utgifter och konstaterar att en tillräcklig ekonomisk tillväxt är en nödvändig förutsättning för att unga som varken arbetar eller studerar ska kunna integreras effektivt på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att utvärdera bristerna och att göra en analys av marknaden innan de inrättar de system som fastställs i ungdomsgarantin, för att på detta sätt undvika onödiga utbildningar eller ett tillfälligt utnyttjande av systemet som inte erbjuder praktikanterna några framtida möjligheter på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att överväga proaktiva tillfälliga initiativ, t.ex. yrkesvägledning, karriärrådgivning och information om arbetsmarknaden samt stödtjänster i skolor och karriärvägledningstjänster vid universitet, i syfte att underlätta ungdomars övergång till arbetslivet genom att utrusta dem med färdigheter i förändrings- och karriärplanering. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet konstaterar att ungdomsgarantins brist på synlighet kan göra det svårt att nå ut till alla ungdomar. Parlamentet rekommenderar att åtgärder vidtas för att förbättra möjligheten att finansiera lokala kampanjer som anordnas med alla berörda lokala partner, inklusive ungdomsorganisationer, och att utvecklingen av plattformar för ungdomar där de kan registrera sig för ungdomsgarantin stöds. Parlamentet framhåller att den information som rör ungdomsgarantin ska vara tillgänglig och begriplig för alla. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet noterar den permanenta utmaning som gapet mellan tillgänglig kompetens och efterfrågan på arbetsmarknaden utgör. Kommissionen uppmanas att inom ramen för sysselsättningskommittén främja utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna och berörda aktörer för att ta itu med denna fråga. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet anser att problemen i samband med dålig matchning av kompetenser skulle kunna lösas genom bättre identifiering av enskildas kompetenser och genom att man åtgärdar bristerna i de nationella utbildningssystemen. Parlamentet betonar att ökad rörlighet bland ungdomar kan förbättra deras kompetens och tillsammans med erkännandet av kvalifikationer bidra till att åtgärda den rådande dåliga geografiska matchningen av kompetenser. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att i större utsträckning använda sig av Eures i detta avseende. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet understryker att kompetens inom informations- och kommunikationsteknik (IKT) kan erbjuda många möjligheter när det gäller skapandet av varaktig sysselsättning, och uppmanar därför medlemsstaterna att inkludera effektiva åtgärder för att förbättra IKT-kompetens och digital kompetens i sina genomförandeplaner för ungdomsgarantin. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet noterar att det krävs ett mer diversifierat och skräddarsytt angreppssätt när det gäller tillhandahållande av tjänster till olika grupper bland ungdomarna, för att undvika praxis som går ut på att plocka russinen ur kakan eller diskriminerande praxis. Man måste nå ut bättre, mer obehindrat och mer målinriktat till ungdomar som står inför flera hinder och de som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av att effektivt samordna ungdomsgarantin med annan politik, såsom antidiskrimineringspolitiken, och att erbjuda flera olika insatser inom ramen för ungdomsgarantin. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet anser att ungdomsarbetslösheten bör betraktas som en prioritering redan från början i framtida operativa program inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (Esif). |
| --- | --- |

48.

Genomförande och övervakning

| 49. | Europaparlamentet noterar att genomförandet av ungdomsgarantin övervakas genom den europeiska planeringsterminen, genom sysselsättningskommitténs översyner och en särskild ram med indikatorer som sysselsättningskommittén har tagit fram i samarbete med kommissionen. Rådet uppmanas att stödja medlemsstaterna när det gäller att förbättra rapporteringen av uppgifter. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet noterar att bristen på information om den potentiella kostnaden av att införa ett program i en medlemsstat kan resultera i otillräcklig finansiering för att genomföra programmet och uppnå dess mål. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att skapa sig en bild av kostnaderna för genomförandet av ungdomsgarantin, enligt rekommendationerna i revisionsrättens särskilda rapport nr 5/2017. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet understryker att för att ungdomsgarantin ska kunna genomföras framgångsrikt måste nödvändiga medel anslås och den totala finansieringen utvärderas, men utvärderingen av den totala finansieringen kan hindras av svårigheten att skilja mellan de olika typer av åtgärder som riktas till ungdomar på nationell nivå. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge mer exakt information om ungdomsgarantins kostnadseffektivitet och om hur genomförandet av programmet övervakas i medlemsstaterna samt tillhandahålla heltäckande årliga rapporter om detta. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet betonar att det behövs effektiva mekanismer för att diskutera och lösa de problem som man möter vid genomförandet av ungdomsgarantin. Parlamentet betonar vikten av ett starkt, men samtidigt realistiskt och uppnåeligt politiskt och finansiellt engagemang från medlemsstaterna för att genomföra ungdomsgarantin fullt ut, bl.a. genom att säkerställa mekanismer för tidigt ingripande, jobberbjudandenas kvalitet, vidareutbildning och yrkesutbildning samt tydliga behörighetskriterier och partnerskapsuppbyggnad med relevanta intressenter. Parlamentet betonar att detta bör ske genom att man ser till att nå ut på ett effektivt sätt, vid behov stärker den administrativa kapaciteten med hänsyn till lokala förhållanden, främjar en förbättring av färdigheter och inrättar lämpliga strukturer för kontroll och övervakning under och efter genomförandet av dessa åtgärder. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet efterlyser en effektiv multilateral övervakning av efterlevnaden av rådets rekommendation om inrättande av en ungdomsgaranti inom ramen för den europeiska planeringsterminen, och vill se att man vid behov följer upp med de landspecifika rekommendationerna. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet upprepar sitt löfte att noggrant övervaka alla medlemsstaters åtgärder för att förverkliga ungdomsgarantin, och uppmanar ungdomsorganisationerna att hålla parlamentet underrättat om sina analyser av medlemsstaternas åtgärder. Medlemsstaterna och kommissionen uppmanas enträget att involvera ungdomsaktörer i utformningen av politiken. Parlamentet påminner om att ungdomsorganisationernas deltagande i kommunikationen om ungdomsgarantin och dess utvärdering och genomförande är avgörande för dess framgång. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet noterar att det förekommer vissa förseningar i genomförandet av ungdomssysselsättningsinitiativet i medlemsstaterna, främst av förfarandemässiga och strukturella orsaker. Parlamentet uttrycker oro över medlemsstaternas utnyttjande av den förfinansiering som tilldelats för genomförandet av sysselsättningsinitiativet för unga. Parlamentet insisterar därför på att de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna skyndsamt vidtar åtgärder så att tillgängliga medel för att bekämpa ungdomsarbetslösheten utnyttjas i sin helhet och i rätt tid. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra målinriktade ekonomiska åtaganden i de nationella budgetarna för att hantera dessa strukturella utmaningar. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens samarbete med medlemsstaterna för att identifiera och sprida god praxis när det gäller övervakning och rapportering, baserat på medlemsstaternas befintliga system. Kommissionen påminns om att jämförelser av uppgifter är avgörande för dessa syften. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet rekommenderar kommissionen att fortsätta identifiera och sprida bästa praxis för övervakning och rapportering, så att medlemsstaternas resultat kan rapporteras på ett konsekvent och tillförlitligt sätt och även utvärderas på ett harmoniserat sätt ur kvalitativ synvinkel. Parlamentet rekommenderar framför allt att man regelbundet bör tillhandahålla uppgifter av hög kvalitet som gör det möjligt för medlemsstaterna att genomföra en mer realistisk och effektiv ungdomspolitik, bl.a. genom övervakning av deltagare som lämnar ungdomsgarantin, i syfte att i största möjliga utsträckning minska antalet deltagare som hoppar av programmet och inte gynnas av det. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka det sätt på vilket medlemsstater genomför program som godkänts inom ungdomsgarantin och att införa ett transparent, övergripande övervakningssystem med öppna data som omfattar kostnadseffektivitet och strukturella reformer samt åtgärder för enskilda personer. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet föreslår förhandsanalyser i varje medlemsstat för att fastställa konkreta mål och tidsfrister för det förväntade resultatet av ungdomsgarantisystemen, och framhåller att dubbelfinansiering bör undvikas. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar till utbyte av bästa praxis genom sysselsättningskommittén och Europeiska sysselsättningsstrategins program för ömsesidigt lärande. Parlamentet noterar i detta avseende hur viktigt det är med ömsesidigt lärande som syftar till att aktivera de mest utsatta grupperna. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet är oroat över att uppgifter om stödmottagare och resultat av ungdomssysselsättningsinitiativet är få och ofta motstridiga. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att vidta nödvändiga åtgärder för att inrätta mindre administrativt betungande och mer aktuella övervakningssystem för den återstående finansieringen av ungdomssysselsättningsinitiativet. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet efterlyser en fokusering på de resultat som uppnåtts inom ungdomssysselsättningsinitiativet, genom att man fastställer konkreta indikatorer i form av reformer som genomförts i medlemsstaterna, kunskaper och färdigheter som erhållits genom programmet, och antalet fasta anställningar som erbjudits. Parlamentet framhåller dessutom att mentorernas erfarenheter av det yrke som valts ska motsvara de färdigheter som respektive sökande behöver. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att effektivisera övervaknings- och rapporteringssystemen så att ungdomsgarantins mål blir mer kvantifierbara och så att det blir lättare att ta fram mer faktabaserade aktiverande åtgärder för ungdomar samt att i synnerhet förbättra kapaciteten att följa upp deltagare som lämnar ungdomsgarantin, för att i så stor utsträckning som möjligt minska antalet okända avhopp och ha uppgifter om alla deltagares aktuella situation. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över sin vägledning för uppgiftsinsamling, och uppmanar medlemsstaterna att se över sina utgångsvärden och mål för att minimera risken för att resultat överskattas. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet betonar att för vissa medlemsstater har ungdomsgarantin blivit en drivkraft för politiska förändringar och bättre samordning inom sysselsättning och utbildning. Parlamentet betonar vikten av att fastställa realistiska och mätbara mål för att främja politik och ramar såsom ungdomsgarantin, att identifiera de viktigaste utmaningarna och vilka lämpliga åtgärder som bör vidtas för att komma till rätta med dem och utvärdera dessa utmaningar med vederbörlig hänsyn till förbättrad anställbarhet. Parlamentet konstaterar att i vissa fall har det varit svårt att identifiera och bedöma ungdomsgarantins bidrag hittills, och att statistik av hög kvalitet bör hjälpa medlemsstaterna att utforma mer realistiska och effektiva åtgärder för ungdomar utan att ge upphov till falska förhoppningar. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet uppskattar många medlemsstaters avsevärda ansträngningar för att genomföra ungdomsgarantin. De flesta reformer har dock ännu inte genomförts fullt ut, i synnerhet uppbyggnaden av partnerskap mellan arbetsmarknadens parter och ungdomar vid utformning, genomförande och utvärdering av åtgärderna inom ramen för ungdomsgarantin, och när det gäller stöd till dem som möter många hinder. Parlamentet drar slutsatsen att det krävs stora ansträngningar och ekonomiska resurser för att på lång sikt uppnå ungdomsgarantins mål. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet anser att ett systematiskt användande av ungdomsgarantin inte får strida mot andan i aktiveringsåtgärderna på arbetsmarknaden och målet att dessa ska övergå till fasta anställningar. Parlamentet uppmanar rådet att utnyttja översynen av den fleråriga budgetramen för att anslå lämpliga resurser till ungdomsgarantin. Medlemsstaterna uppmanas att se till att ungdomar, inklusive unga upp till 30 år, får högkvalitativa erbjudanden som är anpassade till deras profil och kompetensnivå och till efterfrågan på arbetsmarknaden, i syfte att skapa hållbar sysselsättning och förhindra ett systematiskt användande av ungdomsgarantin. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet anser att man för att bedöma programmens ändamålsenlighet, måste utvärdera alla aspekter, inbegripet om systemen ger valuta för pengarna. Parlamentet noterar tidigare skattningar från ILO och Eurofound och uppmanar kommissionen att bekräfta eller uppdatera dessa prognoser. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet begär en utvärdering i varje deltagande medlemsstat av ungdomsgarantins effektivitet, så att man undviker att ungdomar utnyttjas av vissa företag som genom falska utbildningsåtgärder drar nytta av offentligt finansierad arbetskraft. Parlamentet föreslår därför att sysselsättningssituationen för de ungdomar som har fått stöd genom programmet följs upp, och att det inrättas mekanismer som ålägger de berörda arbetsgivarna, oavsett om de kommer från den offentliga eller privata sektorn, en skyldighet att omvandla en viss minsta andel av lärlingskontrakten till arbetskontrakt, som villkor för att få fortsätta att utnyttja programmet. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet noterar att kommissionen ska ha gjort en utvärdering av ungdomssysselsättningsinitiativet senast i slutet av 2017, och förväntar sig ett snabbt införande av nödvändiga justeringar, så att genomförandet blir framgångsrikt. Parlamentet betonar hur viktigt det är att de berörda intressenterna, inklusive ungdomsorganisationer, fortsätter att utvärdera hur väl ungdomssysselsättningsinitiativet fungerar. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet betonar att man måste inrätta ett system av indikatorer och åtgärder för att bedöma och övervaka effektiviteten av både offentliga sysselsättningsprogram och ungdomsgarantin, eftersom det fortfarande finns många brister trots att det fastställdes bestämmelser om ett sådant system redan från början. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet begär att programdeltagarna vederbörligen informeras om de förfaranden som ska följas i händelse av missbruk av instrumentet och att åtgärder vidtas för att se till att de får det nödvändiga skyddet, som planerat. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet efterlyser effektiv och transparent kontroll, rapportering och övervakning av användningen av de tilldelade medlen på europeisk och nationell nivå för att förebygga missbruk och slöseri med resurser. |
| --- | --- |

73.

Möjliga förbättringar

| 74. | Europaparlamentet understryker att man måste garantera ett långsiktigt åtagande genom ambitiös programplanering och stabil finansiering från både EU:s budget och de nationella budgetarna för att kunna erbjuda alla unga som varken arbetar eller studerar i EU oinskränkt tillgång till programmet. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet påminner om vikten av samarbete mellan alla förvaltningsnivåer (EU, medlemsstaterna och lokala enheter) och av kommissionens tekniska bistånd för att ungdomsgarantin ska kunna genomföras på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet betonar att man måste skapa och utveckla högkvalitativ livslång yrkesvägledning med aktivt deltagande av familjerna, för att hjälpa ungdomar att göra bättre utbildnings- och yrkesval. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet noterar att kommissionen i sitt meddelande från oktober 2016 drar slutsatsen att ungdomssysselsättningsinitiativets effektivitet måste förbättras. Detta kan åstadkommas genom att garantera att ungdomar som varken arbetar eller studerar integreras på arbetsmarknaden på ett hållbart sätt och genom att sätta upp mål som återspeglar de olika sammansättningarna av denna grupp, med särskilda logiska insatser för varje delgrupp. Parlamentet konstaterar att ytterligare användning av andra ESF-program för att åstadkomma en hållbar integration av ungdomar som varken arbetar eller studerar skulle kunna förbättra effektiviteten. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att hantera förväntningarna genom att fastställa realistiska och uppnåbara mål, som gör det möjligt att utvärdera skillnaderna, analysera marknaden innan systemen genomförs, förbättra systemen för övervakning och anmälan, och förbättra uppgifternas kvalitet, så att resultaten kan mätas på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att det finns tillräcklig finansiering för att säkerställa en framgångsrik integrering av alla ungdomar som är arbetslösa eller som inte har tillgång till en lämplig utbildning eller något lämpligt utbildningsutbud. Parlamentet betonar att i syfte att säkerställa hållbara resultat bör ungdomsgarantin bygga på konstaterade resultat och erfarenheter och få en långsiktig fortsättning. Parlamentet understryker att detta kräver en ökning av offentliga medel för aktiva arbetsmarknadsåtgärder på EU-nivå och på medlemsstatsnivå. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att noggrant utvärdera kostnaderna för sina ungdomsgarantier, hantera förväntningar genom att fastställa realistiska och uppnåbara mål och delmål, få fram ytterligare resurser från sina nationella budgetar och förstärka finansieringen av sina offentliga arbetsförmedlingar så att de kan klara av ytterligare uppgifter i samband med genomförandet av ungdomssysselsättningsinitiativet. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att uppföljningsdata tillhandahålls, så att man kan utvärdera huruvida resultaten är långsiktigt hållbara ur kvalitativ och kvantitativ synvinkel, och för att göra det lättare att ta fram en mer faktabaserad ungdomspolitik. Parlamentet kräver större transparens och konsekvens vid insamlingen av uppgifter, inklusive insamlingen av könsuppdelade uppgifter, i alla medlemsstater. Parlamentet noterar med oro att hittills har hållbarheten när det gäller positiva utträden i ungdomsgarantin försämrats (9). |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en ingående analys av effekterna av de åtgärder som genomförts i medlemsstaterna, välja ut de mest effektiva lösningarna och med utgångspunkt från dessa ge rekommendationer till medlemsstaterna om hur man ska uppnå bättre resultat med högre effektivitet. |
| --- | --- |

82.

o

o o

| 83. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och revisionsrätten. |
| --- | --- |

83.

---

(1)  EUT C 120, 26.4.2013, s. 1.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 470.

(3)  EUT L 126, 21.5.2015, s. 1.

(4)  Andra åtgärder omfattar initiativet ”Unga på väg”, som inleddes i september 2010, initiativet ”Bättre möjligheter för unga” som inleddes i december 2011 och ”Insatsgrupper för ungdomars sysselsättning” som inleddes i januari 2012.

(5)  Från och med mars 2017: http://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/8002525/3-02052017-AP-EN.pdf/94b69232-83a9-4011-8c85-1d4311215619

(6)  Den sociala integrationen av ungdomar (Eurofound 2015),

(7)  Unga som varken arbetar eller studerar (NEET, not in education, employment or training): Utmärkande drag, kostnader och politiska åtgärder i Europa (Eurofound 2012).

(8)  Vitbok om EU:s framtid, s. 13.

(9)  Punkt 164 i revisionsrättens särskilda rapport nr 5/2017.

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/117 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/117

---

P8_TA(2017)0395

Förnyelse av godkännandet av det verksamma ämnet glyfosat (Invändning enligt artikel 106)

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandeförordning om förnyelse av godkännandet av det verksamma ämnet glyfosat i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (D053565-01 – 2017/2904(RSP))

(2018/C 346/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandeförordning om förnyelse av godkännandet av det verksamma ämnet glyfosat i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (D053565-01), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandeförordning om förnyelse av godkännandet av det verksamma ämnet glyfosat i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (D053565-01),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1), särskilt artikel 20.1, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1), särskilt artikel 20.1,

| — | med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2),

| — | med beaktande av artikel 7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (3),

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) angående sakkunniggranskningen av riskbedömningen av växtskyddsmedel med glyfosat som verksamt ämne (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) angående sakkunniggranskningen av riskbedömningen av växtskyddsmedel med glyfosat som verksamt ämne (4),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska kemikaliemyndighetens kommitté för riskbedömning med förslag på harmoniserad klassificering och märkning av glyfosat på EU-nivå (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska kemikaliemyndighetens kommitté för riskbedömning med förslag på harmoniserad klassificering och märkning av glyfosat på EU-nivå (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 april 2016 om utkastet till kommissionens genomförandeförordning om förnyelse av godkännandet av det verksamma ämnet glyfosat i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 april 2016 om utkastet till kommissionens genomförandeförordning om förnyelse av godkännandet av det verksamma ämnet glyfosat i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (6),

| — | med beaktande av det europeiska medborgarinitiativet Förbjud glyfosat och skydda människor och miljön mot giftiga bekämpningsmedel (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det europeiska medborgarinitiativet Förbjud glyfosat och skydda människor och miljön mot giftiga bekämpningsmedel (7),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet,

| — | med beaktande av artikel 106.2 och 106.3 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106.2 och 106.3 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Syftet med förordning (EG) nr 1107/2009 är att ”säkerställa en hög skyddsnivå både för människors och djurs hälsa och för miljön samt att förbättra den inre marknadens funktionssätt genom att harmonisera reglerna för utsläppande på marknaden av växtskyddsmedel och samtidigt förbättra jordbruksproduktionen”. Bestämmelserna i förordning (EG) nr 1107/2009 vilar på försiktighetsprincipen. |
| --- | --- |

A.

Syftet med förordning (EG) nr 1107/2009 är att ”säkerställa en hög skyddsnivå både för människors och djurs hälsa och för miljön samt att förbättra den inre marknadens funktionssätt genom att harmonisera reglerna för utsläppande på marknaden av växtskyddsmedel och samtidigt förbättra jordbruksproduktionen”. Bestämmelserna i förordning (EG) nr 1107/2009 vilar på försiktighetsprincipen.

| B. | Den systemiska herbiciden glyfosat har för närvarande den största globala produktionsvolymen av alla herbicider. 76 % av användningen av glyfosat i världen förekommer inom jordbruket. Även inom skogsbruk och i urbana tillämpningar och trädgårdstillämpningar används det flitigt. 72 % av den totala mängden glyfosat som använts i världen mellan 1974 och 2014 har besprutats under de senaste 10 åren. |
| --- | --- |

B.

Den systemiska herbiciden glyfosat har för närvarande den största globala produktionsvolymen av alla herbicider. 76 % av användningen av glyfosat i världen förekommer inom jordbruket. Även inom skogsbruk och i urbana tillämpningar och trädgårdstillämpningar används det flitigt. 72 % av den totala mängden glyfosat som använts i världen mellan 1974 och 2014 har besprutats under de senaste 10 åren.

| C. | Allmänheten utsätts främst genom boende i närheten av besprutade områden, genom användning i hemmet och genom kostintag. Exponeringen för glyfosat är på uppåtgående på grund av en ökning av den totala användningen av glyfosat. Konsekvenserna av glyfosat och dess vanligaste tillsatsämnen för människors hälsa måste regelbundet övervakas. Glyfosat och/eller dess rester har upptäckts i vatten, mark, mat och dryck och icke ätbara varor, liksom även i människokroppen (exempelvis i urin). |
| --- | --- |

C.

Allmänheten utsätts främst genom boende i närheten av besprutade områden, genom användning i hemmet och genom kostintag. Exponeringen för glyfosat är på uppåtgående på grund av en ökning av den totala användningen av glyfosat. Konsekvenserna av glyfosat och dess vanligaste tillsatsämnen för människors hälsa måste regelbundet övervakas. Glyfosat och/eller dess rester har upptäckts i vatten, mark, mat och dryck och icke ätbara varor, liksom även i människokroppen (exempelvis i urin).

| D. | I Europeiska unionens rapport från 2014 om bekämpningsmedelsrester i livsmedel, som offentliggjordes den 26 oktober 2016, konstaterar Efsa att medlemsstaterna tog ett begränsat antal prover av raps och sojabönor, trots att dessa grödor sannolikt behandlas med glyfosat och rester därför kan förväntas. Enligt Efsa finns det ingen information om rester av glyfosat i animaliska produkter. Efsa anser inte att resultaten är särskilt tillförlitliga statistiskt. |
| --- | --- |

D.

I Europeiska unionens rapport från 2014 om bekämpningsmedelsrester i livsmedel, som offentliggjordes den 26 oktober 2016, konstaterar Efsa att medlemsstaterna tog ett begränsat antal prover av raps och sojabönor, trots att dessa grödor sannolikt behandlas med glyfosat och rester därför kan förväntas. Enligt Efsa finns det ingen information om rester av glyfosat i animaliska produkter. Efsa anser inte att resultaten är särskilt tillförlitliga statistiskt.

| E. | Efsa rekommenderade 2015 att medlemsstaterna skulle öka antalet analyser av glyfosat och tillhörande resthalter (t.ex. trimetyl-sulfonium) i produkter för vilka användningen av glyfosat har godkänts och där mätbara rester förväntas. Framför allt bör antalet prover av sojabönor, majs och raps ökas. Medlemsstaterna uppmuntras också att utveckla och/eller genomföra befintliga analysmodeller för att kontrollera glyfosatrelaterade metaboliter och att delge Efsa resultaten. |
| --- | --- |

E.

Efsa rekommenderade 2015 att medlemsstaterna skulle öka antalet analyser av glyfosat och tillhörande resthalter (t.ex. trimetyl-sulfonium) i produkter för vilka användningen av glyfosat har godkänts och där mätbara rester förväntas. Framför allt bör antalet prover av sojabönor, majs och raps ökas. Medlemsstaterna uppmuntras också att utveckla och/eller genomföra befintliga analysmodeller för att kontrollera glyfosatrelaterade metaboliter och att delge Efsa resultaten.

| F. | Glyfosat är en icke-selektiv herbicid som dödar allt gräs. Den verkar genom att interferera med den så kallade shikimisyravägen, en väg som även finns i alger, bakterier och svampar. Subletala exponeringar för kommersiella sammansättningar av glyfosat i Escherichia coli och Salmonella enterica serovar Typhimurium har visat sig föranleda förändrad reaktion på antibiotika. |
| --- | --- |

F.

Glyfosat är en icke-selektiv herbicid som dödar allt gräs. Den verkar genom att interferera med den så kallade shikimisyravägen, en väg som även finns i alger, bakterier och svampar. Subletala exponeringar för kommersiella sammansättningar av glyfosat i Escherichia coli och Salmonella enterica serovar Typhimurium har visat sig föranleda förändrad reaktion på antibiotika.

| G. | I enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009 får ett verksamt ämne godkännas endast om det inte klassificeras eller inte ska klassificeras som cancerogent ämne i kategori 1A eller 1B enligt förordning (EG) nr 1272/2008, utom om människors exponering för detta verksamma ämne är försumbar eller om det föreligger en allvarlig fara för växtskyddet som inte kan avvärjas med andra medel. |
| --- | --- |

G.

I enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009 får ett verksamt ämne godkännas endast om det inte klassificeras eller inte ska klassificeras som cancerogent ämne i kategori 1A eller 1B enligt förordning (EG) nr 1272/2008, utom om människors exponering för detta verksamma ämne är försumbar eller om det föreligger en allvarlig fara för växtskyddet som inte kan avvärjas med andra medel.

| H. | I mars 2015 klassade Internationella centret för cancerforskning (IARC) glyfosat som ”troligtvis cancerframkallande för människor” (grupp 2A) på grundval av ”begränsade belägg” för cancer hos människor (från fall av verklig exponering), ”tillräckliga belägg” för cancer hos laboratoriedjur (från studier av ”ren” glyfosat) och ”starka belägg” för mekanistisk information om cancerogenitet (gentoxicitet och oxidativ stress) hos både ”ren” glyfosat och glyfosatsammansättningar. De kriterier IARC använder för grupp 2A är jämförbara med dem i kategori 1B i förordning (EG) nr 1272/2008. |
| --- | --- |

H.

I mars 2015 klassade Internationella centret för cancerforskning (IARC) glyfosat som ”troligtvis cancerframkallande för människor” (grupp 2A) på grundval av ”begränsade belägg” för cancer hos människor (från fall av verklig exponering), ”tillräckliga belägg” för cancer hos laboratoriedjur (från studier av ”ren” glyfosat) och ”starka belägg” för mekanistisk information om cancerogenitet (gentoxicitet och oxidativ stress) hos både ”ren” glyfosat och glyfosatsammansättningar. De kriterier IARC använder för grupp 2A är jämförbara med dem i kategori 1B i förordning (EG) nr 1272/2008.

| I. | Efsa slutförde i november 2015 en sakkunningbedömnning av glyfosat och kom fram till att glyfosat sannolikt inte utgör någon cancerrisk för människor och att uppgifterna inte föranleder någon klassificering av glyfosat med avseende på dess cancerframkallande potential enligt förordning (EG) nr 1272/2008. Europeiska kemikaliemyndighetens kommitté för riskbedömning konstaterade i mars 2017 enhälligt att det inte finns några belägg för att utifrån tillgänglig information koppla glyfosat till cancer hos människor, och att glyfosat inte bör klassificeras som ett ämne som orsakar genetiska skador (mutagener) eller stör reproduktionen. |
| --- | --- |

I.

Efsa slutförde i november 2015 en sakkunningbedömnning av glyfosat och kom fram till att glyfosat sannolikt inte utgör någon cancerrisk för människor och att uppgifterna inte föranleder någon klassificering av glyfosat med avseende på dess cancerframkallande potential enligt förordning (EG) nr 1272/2008. Europeiska kemikaliemyndighetens kommitté för riskbedömning konstaterade i mars 2017 enhälligt att det inte finns några belägg för att utifrån tillgänglig information koppla glyfosat till cancer hos människor, och att glyfosat inte bör klassificeras som ett ämne som orsakar genetiska skador (mutagener) eller stör reproduktionen.

| J. | FN:s organisation för livsmedel och jordbruk (FAO) och Världshälsoorganisationen (WHO) höll ett gemensamt möte om bekämpningsmedelsrester i maj 2016. FAO:s expertpanel för bekämpningsmedelsrester i livsmedel och miljö och WHO:s centrala bedömningsgrupp för bekämpningsmedelsrester kom fram till att glyfosat sannolikt inte är genotoxiskt vid förväntad daglig exponering och sannolikt inte utgör någon cancerrisk för människor genom kostintag. |
| --- | --- |

J.

FN:s organisation för livsmedel och jordbruk (FAO) och Världshälsoorganisationen (WHO) höll ett gemensamt möte om bekämpningsmedelsrester i maj 2016. FAO:s expertpanel för bekämpningsmedelsrester i livsmedel och miljö och WHO:s centrala bedömningsgrupp för bekämpningsmedelsrester kom fram till att glyfosat sannolikt inte är genotoxiskt vid förväntad daglig exponering och sannolikt inte utgör någon cancerrisk för människor genom kostintag.

| K. | I samband med en rättstvist i USA där målsäganden säger sig ha utvecklat non-Hodgkin-lymfom till följd av exponering för glyfosat släppte domstolen interna dokument från Monsanto, som äger och tillverkar Roundup, en produkt vars verksamma ämne är glyfosat. Den släppta skriftväxlingen väcker tvivel om vissa studiers trovärdighet, både Monsantosponsrade och förment oberoende studier, vilka ingick i den bevisning som Efsa och Echa använde i sin bedömning av glyfosats säkerhet. I detta sammanhang är det mycket viktigt med transparens och att allmänheten får tillgång till vetenskapliga studier och till de rådata som dessa studier bygger på. |
| --- | --- |

K.

I samband med en rättstvist i USA där målsäganden säger sig ha utvecklat non-Hodgkin-lymfom till följd av exponering för glyfosat släppte domstolen interna dokument från Monsanto, som äger och tillverkar Roundup, en produkt vars verksamma ämne är glyfosat. Den släppta skriftväxlingen väcker tvivel om vissa studiers trovärdighet, både Monsantosponsrade och förment oberoende studier, vilka ingick i den bevisning som Efsa och Echa använde i sin bedömning av glyfosats säkerhet. I detta sammanhang är det mycket viktigt med transparens och att allmänheten får tillgång till vetenskapliga studier och till de rådata som dessa studier bygger på.

| L. | Echa kommer förutom sina slutsatser om huruvida glyfosat är cancerframkallande fram till att glyfosat orsakar allvarliga ögonskador och är toxiskt för vattenlevande organismer och har långvariga effekter. |
| --- | --- |

L.

Echa kommer förutom sina slutsatser om huruvida glyfosat är cancerframkallande fram till att glyfosat orsakar allvarliga ögonskador och är toxiskt för vattenlevande organismer och har långvariga effekter.

| M. | Innan en 18 månaders teknisk förlängning beviljades för glyfosat den 29 juni 2016 antog parlamentet en resolution den 13 april 2016, där kommissionen uppmanades att förnya godkännandet av glyfosat för sju år, att inte godkänna annat än yrkesmässig användning av glyfosat, att inte godkänna att glyfosat används i eller nära offentliga parker, offentliga lekplatser och offentliga trädgårdar, och att inte godkänna att glyfosat används inom jordbruket, om det räcker med system för integrerat växtskydd för den ogräsbekämpning som behövs. I samma resolution uppmanas även kommissionen att utveckla yrkesutbildningen och användargodkännandet för yrkesfolk, att ge bättre information om användningen av glyfosat och att strikt begränsa användningen före skörd av produkter som innehåller det verksamma ämnet glyfosat för att förhindra inkorrekt användning av ämnet och begränsa de potentiella riskerna med det. |
| --- | --- |

M.

Innan en 18 månaders teknisk förlängning beviljades för glyfosat den 29 juni 2016 antog parlamentet en resolution den 13 april 2016, där kommissionen uppmanades att förnya godkännandet av glyfosat för sju år, att inte godkänna annat än yrkesmässig användning av glyfosat, att inte godkänna att glyfosat används i eller nära offentliga parker, offentliga lekplatser och offentliga trädgårdar, och att inte godkänna att glyfosat används inom jordbruket, om det räcker med system för integrerat växtskydd för den ogräsbekämpning som behövs. I samma resolution uppmanas även kommissionen att utveckla yrkesutbildningen och användargodkännandet för yrkesfolk, att ge bättre information om användningen av glyfosat och att strikt begränsa användningen före skörd av produkter som innehåller det verksamma ämnet glyfosat för att förhindra inkorrekt användning av ämnet och begränsa de potentiella riskerna med det.

| N. | I parlamentets resolution av den 13 april 2016 uppmanades också kommissionen och Efsa att omedelbart uppge all vetenskaplig bevisning som ligger till grund för den positiva klassificeringen av glyfosat och det föreslagna förnyade tillståndet, med beaktande av det övervägande allmänintresset av ett sådant offentliggörande. Så har hittills inte skett. |
| --- | --- |

N.

I parlamentets resolution av den 13 april 2016 uppmanades också kommissionen och Efsa att omedelbart uppge all vetenskaplig bevisning som ligger till grund för den positiva klassificeringen av glyfosat och det föreslagna förnyade tillståndet, med beaktande av det övervägande allmänintresset av ett sådant offentliggörande. Så har hittills inte skett.

| O. | I utkastet till genomförandeförordning hänvisas det i skäl 13 till det europeiska medborgarinitiativet, som samlade mer än en miljon underskrifter från EU-medborgare på mindre än ett år, och som specifikt nämner glyfosat i ett av sina tre mål och också har ”Förbjud glyfosat och skydda människor och miljön mot giftiga bekämpningsmedel” i titeln. Kommissionen tog emot detta medborgarinitiativ den 6 oktober 2017 och ska svara före den 8 januari 2018. |
| --- | --- |

O.

I utkastet till genomförandeförordning hänvisas det i skäl 13 till det europeiska medborgarinitiativet, som samlade mer än en miljon underskrifter från EU-medborgare på mindre än ett år, och som specifikt nämner glyfosat i ett av sina tre mål och också har ”Förbjud glyfosat och skydda människor och miljön mot giftiga bekämpningsmedel” i titeln. Kommissionen tog emot detta medborgarinitiativ den 6 oktober 2017 och ska svara före den 8 januari 2018.

| P. | I enlighet med artikel 13 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska beslut om godkännande av ett verksamt ämne baseras på Efsas granskningsrapport, andra faktorer av betydelse för den aktuella frågan och försiktighetsprincipen. |
| --- | --- |

P.

I enlighet med artikel 13 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska beslut om godkännande av ett verksamt ämne baseras på Efsas granskningsrapport, andra faktorer av betydelse för den aktuella frågan och försiktighetsprincipen.

| Q. | Enligt utkastet till kommissionens genomförandeförordning, som bygger på en vetenskaplig bedömning av det tyska federala institutet för riskbedömning (Bundesinstitut für Risikobewertung, BfR), föreslår Efsa och Echa att glyfosat ska tillåtas till och med den 15 december 2027, dvs. i tio år. Tillståndet skulle gälla från och med den 16 december 2017. |
| --- | --- |

Q.

Enligt utkastet till kommissionens genomförandeförordning, som bygger på en vetenskaplig bedömning av det tyska federala institutet för riskbedömning (Bundesinstitut für Risikobewertung, BfR), föreslår Efsa och Echa att glyfosat ska tillåtas till och med den 15 december 2027, dvs. i tio år. Tillståndet skulle gälla från och med den 16 december 2017.

| R. | De särskilda bestämmelserna i bilaga 1 till utkastet till genomförandeförordningen som förnyar godkännandet av det verksamma ämnet glyfosat är inte bindande på unionsnivå, utan överlåter ansvaret på medlemsstaterna. |
| --- | --- |

R.

De särskilda bestämmelserna i bilaga 1 till utkastet till genomförandeförordningen som förnyar godkännandet av det verksamma ämnet glyfosat är inte bindande på unionsnivå, utan överlåter ansvaret på medlemsstaterna.

| S. | Parlamentet betonade i sin resolution av den 15 februari 2017 om biologiska bekämpningsmedel med låg risk (8) behovet av en översyn av förordning (EG) nr 1107/2009 för att främja utveckling, godkännande och utsläppande på unionsmarknaden av biologiska bekämpningsmedel med låg risk, och uppmanade kommissionen att före utgången av 2018 lägga fram ett specifikt lagstiftningsförslag om ändring av förordning (EG) nr 1107/2009, utanför den allmänna översynen i samband med Refit-initiativet, i syfte att införa ett snabbare bedömnings-, godkännande- och registreringsförfarande för biologiska bekämpningsmedel med låg risk. |
| --- | --- |

S.

Parlamentet betonade i sin resolution av den 15 februari 2017 om biologiska bekämpningsmedel med låg risk (8) behovet av en översyn av förordning (EG) nr 1107/2009 för att främja utveckling, godkännande och utsläppande på unionsmarknaden av biologiska bekämpningsmedel med låg risk, och uppmanade kommissionen att före utgången av 2018 lägga fram ett specifikt lagstiftningsförslag om ändring av förordning (EG) nr 1107/2009, utanför den allmänna översynen i samband med Refit-initiativet, i syfte att införa ett snabbare bedömnings-, godkännande- och registreringsförfarande för biologiska bekämpningsmedel med låg risk.

| T. | Kommissionen ska före utgången av 2017 lägga fram ett meddelande om framtiden för den gemensamma jordbrukspolitiken och budgetförslag i maj 2018. |
| --- | --- |

T.

Kommissionen ska före utgången av 2017 lägga fram ett meddelande om framtiden för den gemensamma jordbrukspolitiken och budgetförslag i maj 2018.

| 1. | Europaparlamentet anser att kommissionens utkast till genomförandeförordning inte säkerställer en hög skyddsnivå för både människors och djurs hälsa och för miljön, att den inte tillämpar försiktighetsprincipen och att den överskrider de genomförandebefogenheter som föreskrivs i förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka utkastet till genomförandeförordning och lägga fram en ny genomförandeförordning i överensstämmelse med kraven i förordning (EG) nr 1107/2009, dvs. inkludera inte bara Efsas yttrande utan också andra faktorer av betydelse och försiktighetsprincipen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inte godkänna vare sig någon icke-yrkesmässig användning av glyfosat eller någon användning av glyfosat i eller nära offentliga parker, offentliga lekplatser eller offentliga trädgårdar efter den 15 december 2017. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna i synnerhet att inte godkänna att glyfosat används inom jordbruket efter den 15 december 2017, om det räcker med system för integrerat växtskydd för den ogräsbekämpning som behövs. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inte godkänna användningen av glyfosat för uttorkning före skörd, med verkan från och med den 16 december 2017. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att fasa ut det verksamma ämnet glyfosat i EU senast den 15 december 2022, och säkerställa att ingen användning av glyfosat godkänns efter detta datum, vilket inbegriper all eventuell förlängning eller giltighetstid som avses i artikel 32 i förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Parlamentet välkomnar förslaget att POEA (polyetoxilerad talgamin) utesluts från användning i växtskyddsprodukter som innehåller glyfosat. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att påskynda sitt arbete med upprättandet av en förteckning över tillsatsämnen som inte accepteras i växtskyddsprodukter. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att den vetenskapliga bedömningen av bekämpningsmedel i EU:s godkännandeförfaranden enbart baserar sig på fackgranskade och oberoende undersökningar som beställts av behöriga offentliga myndigheter. Refit-förfarandet för förordning (EG) nr 1107/2009 kan potentiellt användas för detta ändamål. Efsa och Echa bör dessutom beviljas tillräckliga resurser för att öka deras kapacitet, för att oberoende vetenskapliga studier ska kunna beställas och också för att högsta vetenskapliga standarder ska upprätthållas och EU-medborgarnas hälsa och säkerhet skyddas. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa tillräcklig testning och övervakning av rester av glyfosat i foder, mat och dryck som producerats i såväl som importerats till unionen, för att åtgärda den nuvarande bristen på data som Efsa påpekat. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att finansiera forskning och innovation kring hållbara och kostnadseffektiva lösningar för produkter för bekämpning av skadedjur, för att säkerställa en hög nivå av skydd för människors och djurs hälsa och för miljön. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att föreslå lämpliga övergångsåtgärder för jordbrukssektorn och att offentliggöra en vägledning med samtliga möjliga alternativ med lägre risk, för att hjälpa jordbrukssektorn under utfasningen av det verksamma ämnet glyfosat, och samtliga resurser som redan finns tillgängliga för jordbrukssektorn inom ramen för den nuvarande gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

(2)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.

(4)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(5)  https://echa.europa.eu/documents/10162/2d3a87cc-5ca1-31d6-8967-9f124f1ab7ae

(6)  Antagna texter, P8_TA(2016)0119.

(7)  ECI(2017)000002.

(8)  Antagna texter, P8_TA(2017)0042.

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/122 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/122

---

P8_TA(2017)0396

Genmodifierad majs 1507

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (D052754 – 2017/2905(RSP))

(2018/C 346/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (D052754), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (D052754),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 11.3 och 23.3, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 11.3 och 23.3,

| — | med beaktande av omröstningen den 14 september 2017 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, där inget yttrande avgavs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av omröstningen den 14 september 2017 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, där inget yttrande avgavs,

| — | med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2),

| — | med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 19 januari 2005, och som offentliggjordes den 3 mars 2005 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 19 januari 2005, och som offentliggjordes den 3 mars 2005 (3),

| — | med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 30 november 2016, och som offentliggjordes den 12 januari 2017 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 30 november 2016, och som offentliggjordes den 12 januari 2017 (4),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 182/2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (COM(2017)0085 – COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 182/2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (COM(2017)0085 – COD(2017)0035),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner med invändningar mot godkännande av genetiskt modifierade organismer (5), särskilt resolutionen av den 6 oktober 2016 om utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs 1507, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner med invändningar mot godkännande av genetiskt modifierade organismer (5), särskilt resolutionen av den 6 oktober 2016 om utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs 1507,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet,

| — | med beaktande av artikel 106.2 och 106.3 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106.2 och 106.3 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 27 februari 2015 lämnade Pioneer Overseas Corporation och Dow AgroSciences Ltd. tillsammans in en ansökan till kommissionen i enlighet med artiklarna 11 och 23 i förordning (EG) nr 1829/2003 om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av livsmedel och foder som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs 1507. Förlängningen omfattar också andra produkter än livsmedel och foder som innehåller eller består av majs 1507. |
| --- | --- |

A.

Den 27 februari 2015 lämnade Pioneer Overseas Corporation och Dow AgroSciences Ltd. tillsammans in en ansökan till kommissionen i enlighet med artiklarna 11 och 23 i förordning (EG) nr 1829/2003 om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av livsmedel och foder som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs 1507. Förlängningen omfattar också andra produkter än livsmedel och foder som innehåller eller består av majs 1507.

| B. | Den 30 november 2016 antog Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) ett positivt yttrande i enlighet med artiklarna 6 och 18 i förordning (EG) nr 1829/2003, som offentliggjordes den 12 januari 2017. |
| --- | --- |

B.

Den 30 november 2016 antog Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) ett positivt yttrande i enlighet med artiklarna 6 och 18 i förordning (EG) nr 1829/2003, som offentliggjordes den 12 januari 2017.

| C. | I förordning (EG) nr 1829/2003 fastställs att genetiskt modifierade livsmedel eller foder inte får ha negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller för miljön, och att kommissionen ska ta hänsyn till alla relevanta bestämmelser i unionslagstiftningen och andra berättigade faktorer som har betydelse för den aktuella frågan vid utarbetandet av beslutet. |
| --- | --- |

C.

I förordning (EG) nr 1829/2003 fastställs att genetiskt modifierade livsmedel eller foder inte får ha negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller för miljön, och att kommissionen ska ta hänsyn till alla relevanta bestämmelser i unionslagstiftningen och andra berättigade faktorer som har betydelse för den aktuella frågan vid utarbetandet av beslutet.

| D. | Genetiskt modifierad majs 1507 uttrycker Cry1F-protein, som är ett Bt-protein (utvunnet från Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki) som ger skydd mot den europeiska majsmotten (Ostrinia nubilalis) och vissa andra skadegörande fjärilsarter såsom Sesamia spp., Spodoptera frugiperda, Agrotis ipsilon samt Diatraea grandiosella, och Pat-protein, som ger tolerans mot herbiciden glyfosinatammonium. |
| --- | --- |

D.

Genetiskt modifierad majs 1507 uttrycker Cry1F-protein, som är ett Bt-protein (utvunnet från Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki) som ger skydd mot den europeiska majsmotten (Ostrinia nubilalis) och vissa andra skadegörande fjärilsarter såsom Sesamia spp., Spodoptera frugiperda, Agrotis ipsilon samt Diatraea grandiosella, och Pat-protein, som ger tolerans mot herbiciden glyfosinatammonium.

| E. | Genetiskt modifierade Bt-växter uttrycker det insektsdödande toxinet i varje cell under hela sin livscykel, även i de delar som konsumeras av människor och djur. Försök på djurfoder visar att genetiskt modifierade Bt-växter kan ha toxiska effekter (6). Det har påvisats att Bt-toxinet i genetiskt modifierade växter skiljer sig avsevärt från naturligt förekommande Bt-toxin (7). |
| --- | --- |

E.

Genetiskt modifierade Bt-växter uttrycker det insektsdödande toxinet i varje cell under hela sin livscykel, även i de delar som konsumeras av människor och djur. Försök på djurfoder visar att genetiskt modifierade Bt-växter kan ha toxiska effekter (6). Det har påvisats att Bt-toxinet i genetiskt modifierade växter skiljer sig avsevärt från naturligt förekommande Bt-toxin (7).

| F. | Förfarandet för godkännande av odling av majs 1507 i unionen pågår. Parlamentet har invänt mot detta godkännande på grund av farhågor beträffande bland annat en eventuell utveckling av resistens mot Cry1F-protein i skadegörande fjärilsarter vilken kan leda till förändrade rutiner för skadedjursbekämpning (8). |
| --- | --- |

F.

Förfarandet för godkännande av odling av majs 1507 i unionen pågår. Parlamentet har invänt mot detta godkännande på grund av farhågor beträffande bland annat en eventuell utveckling av resistens mot Cry1F-protein i skadegörande fjärilsarter vilken kan leda till förändrade rutiner för skadedjursbekämpning (8).

| G. | Många kritiska synpunkter lämnades in av medlemsstaterna under den tre månader långa samrådsperioden för Efsas riskbedömning avseende det ursprungliga godkännandet. De mest kritiska synpunkterna gäller iakttagelserna att dokumentationen är otillräcklig för att göra en riskbedömning, att övervakningsplanen inte stämmer överens med bilaga VII till direktiv 2001/18/EG och att de uppgifter och riskbedömningar som lämnats av den sökande inte håller måttet (9). |
| --- | --- |

G.

Många kritiska synpunkter lämnades in av medlemsstaterna under den tre månader långa samrådsperioden för Efsas riskbedömning avseende det ursprungliga godkännandet. De mest kritiska synpunkterna gäller iakttagelserna att dokumentationen är otillräcklig för att göra en riskbedömning, att övervakningsplanen inte stämmer överens med bilaga VII till direktiv 2001/18/EG och att de uppgifter och riskbedömningar som lämnats av den sökande inte håller måttet (9).

| H. | Många kritiska synpunkter lämnades in av medlemsstaterna under den tre månader långa samrådsperioden för Efsas riskbedömning avseende förlängningen av godkännandet (10). De mest kritiska synpunkterna gäller iakttagelserna att den föreslagna övervakningsplanen inte anses lämplig för att hantera relevanta frågor i miljöövervakningen efter utsläppandet på marknaden av genetiskt modifierat majs 1057 och inte kan betraktas som tillräckligt genomarbetad för övervakning av eventuell miljöexponering av genetiskt modifierad majs 1507, att den övervakning som genomförts av anmälaren inte resulterat i tillförlitliga uppgifter som bekräftar riskbedömningens slutsats att effekterna på människors och djurs hälsa skulle vara försumbara samt att bevisen för en historik av säker användning av Pat-proteinet, enligt kravet i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 503/2013, inte vederbörligen dokumenterats av anmälaren. |
| --- | --- |

H.

Många kritiska synpunkter lämnades in av medlemsstaterna under den tre månader långa samrådsperioden för Efsas riskbedömning avseende förlängningen av godkännandet (10). De mest kritiska synpunkterna gäller iakttagelserna att den föreslagna övervakningsplanen inte anses lämplig för att hantera relevanta frågor i miljöövervakningen efter utsläppandet på marknaden av genetiskt modifierat majs 1057 och inte kan betraktas som tillräckligt genomarbetad för övervakning av eventuell miljöexponering av genetiskt modifierad majs 1507, att den övervakning som genomförts av anmälaren inte resulterat i tillförlitliga uppgifter som bekräftar riskbedömningens slutsats att effekterna på människors och djurs hälsa skulle vara försumbara samt att bevisen för en historik av säker användning av Pat-proteinet, enligt kravet i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 503/2013, inte vederbörligen dokumenterats av anmälaren.

| I. | Beständigheten för Cry-proteiner som frigörs i miljön till följd av användningen av genetiskt modifierad majs 1507 i foder har inte övervakats, trots att Cry-proteiner kan finnas kvar i marken i månader med bibehållen insekticid verkan, såsom man funnit för Cry1Ab-toxin (11). |
| --- | --- |

I.

Beständigheten för Cry-proteiner som frigörs i miljön till följd av användningen av genetiskt modifierad majs 1507 i foder har inte övervakats, trots att Cry-proteiner kan finnas kvar i marken i månader med bibehållen insekticid verkan, såsom man funnit för Cry1Ab-toxin (11).

| J. | Glufosinat klassificeras som toxiskt för reproduktion och omfattas därför av uteslutningskriterierna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden. Godkännandet för glufosinat löper ut den 31 juli 2018. |
| --- | --- |

J.

Glufosinat klassificeras som toxiskt för reproduktion och omfattas därför av uteslutningskriterierna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden. Godkännandet för glufosinat löper ut den 31 juli 2018.

| K. | Användning av kompletterande herbicider ingår i regelbunden jordbrukspraxis vid odlingen av herbicidresistenta växter, och man måste därför räkna med att restprodukter från besprutning alltid kommer att finnas i skörden och utgör oundvikliga beståndsdelar. Det har visat sig att herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor leder till att kompletterande herbicider används mer än sina traditionella motsvarigheter. (12) |
| --- | --- |

K.

Användning av kompletterande herbicider ingår i regelbunden jordbrukspraxis vid odlingen av herbicidresistenta växter, och man måste därför räkna med att restprodukter från besprutning alltid kommer att finnas i skörden och utgör oundvikliga beståndsdelar. Det har visat sig att herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor leder till att kompletterande herbicider används mer än sina traditionella motsvarigheter. (12)

| L. | Rester från besprutning med glufosinat har inte bedömts. Det går därför inte att dra slutsatsen att genetiskt modifierad majs 1507 är säker för användning i livsmedel och foder. |
| --- | --- |

L.

Rester från besprutning med glufosinat har inte bedömts. Det går därför inte att dra slutsatsen att genetiskt modifierad majs 1507 är säker för användning i livsmedel och foder.

| M. | Majs 1507 är godkänd för odling i Argentina, Brasilien, Colombia, Filippinerna, Honduras, Japan, Kanada, Panama, Paraguay, Sydafrika, Uruguay och USA. Enligt en nyligen publicerad fackgranskad studie är målinsekter som utvecklar resistens mot Cry-protein ett ”allvarligt hot mot Bt-teknikens överlevnad” (13). Glyfosatresistenta ogräs har kunnat iakttas sedan 2009. |
| --- | --- |

M.

Majs 1507 är godkänd för odling i Argentina, Brasilien, Colombia, Filippinerna, Honduras, Japan, Kanada, Panama, Paraguay, Sydafrika, Uruguay och USA. Enligt en nyligen publicerad fackgranskad studie är målinsekter som utvecklar resistens mot Cry-protein ett ”allvarligt hot mot Bt-teknikens överlevnad” (13). Glyfosatresistenta ogräs har kunnat iakttas sedan 2009.

| N. | Inget yttrande avgavs efter omröstningen den 14 september 2017 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003. Tolv medlemsstater röstade emot, tolv medlemsstater, som dock bara utgjorde 38,75 procent av unionens befolkning, röstade för, och fyra medlemsstater lade ner sina röster. |
| --- | --- |

N.

Inget yttrande avgavs efter omröstningen den 14 september 2017 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003. Tolv medlemsstater röstade emot, tolv medlemsstater, som dock bara utgjorde 38,75 procent av unionens befolkning, röstade för, och fyra medlemsstater lade ner sina röster.

| O. | Kommissionen har vid flera tillfällen djupt beklagat att den sedan förordning (EG) nr 1829/2003 trädde i kraft varit tvungen att anta beslut om godkännande utan stöd av den ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och att det vid beslut om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder har blivit norm att hänskjuta ärendet till kommissionen för slutligt beslut, något som egentligen är ett undantag i förfarandet son helhet. Kommissionens ordförande, Jean-Claude Juncker, har också kritiserat denna praxis som odemokratisk (14). |
| --- | --- |

O.

Kommissionen har vid flera tillfällen djupt beklagat att den sedan förordning (EG) nr 1829/2003 trädde i kraft varit tvungen att anta beslut om godkännande utan stöd av den ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och att det vid beslut om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder har blivit norm att hänskjuta ärendet till kommissionen för slutligt beslut, något som egentligen är ett undantag i förfarandet son helhet. Kommissionens ordförande, Jean-Claude Juncker, har också kritiserat denna praxis som odemokratisk (14).

| P. | Den 28 oktober 2015 förkastade parlamentet, vid första behandlingen (15), lagstiftningsförslaget av den 22 april 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003, och uppmanade kommissionen att dra tillbaka sitt förslag och lägga fram ett nytt. |
| --- | --- |

P.

Den 28 oktober 2015 förkastade parlamentet, vid första behandlingen (15), lagstiftningsförslaget av den 22 april 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003, och uppmanade kommissionen att dra tillbaka sitt förslag och lägga fram ett nytt.

| Q. | Enligt skäl 14 i förordning (EU) nr 182/2011 bör kommissionen, i möjligaste mån, agera på ett sådant sätt att man undviker att gå emot en dominerande ståndpunkt som kan uppstå inom omprövningskommittén mot lämpligheten av en genomförandeakt, särskilt i känsliga frågor som konsumenthälsa, livsmedelssäkerhet och miljöskydd. |
| --- | --- |

Q.

Enligt skäl 14 i förordning (EU) nr 182/2011 bör kommissionen, i möjligaste mån, agera på ett sådant sätt att man undviker att gå emot en dominerande ståndpunkt som kan uppstå inom omprövningskommittén mot lämpligheten av en genomförandeakt, särskilt i känsliga frågor som konsumenthälsa, livsmedelssäkerhet och miljöskydd.

| R. | Kommissionens förslag om ändring av förordning (EU) nr 182/2011 är otillräckligt för att åtgärda bristen på demokrati i processen för godkännande av genetiskt modifierade organismer. |
| --- | --- |

R.

Kommissionens förslag om ändring av förordning (EU) nr 182/2011 är otillräckligt för att åtgärda bristen på demokrati i processen för godkännande av genetiskt modifierade organismer.

| S. | Den demokratiska legitimiteten kan säkerställas endast om man, såsom ett minimikrav, föreskriver att kommissionens förslag ska dras tillbaka om ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa inte avger något yttrande. Detta förfarande finns redan för vissa andra ständiga kommittéer. |
| --- | --- |

S.

Den demokratiska legitimiteten kan säkerställas endast om man, såsom ett minimikrav, föreskriver att kommissionens förslag ska dras tillbaka om ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa inte avger något yttrande. Detta förfarande finns redan för vissa andra ständiga kommittéer.

| 1. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i förordning (EG) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut inte överensstämmer med unionslagstiftningen, eftersom det inte är förenligt med målet i förordning (EG) nr 1829/2003, nämligen att, i enlighet med de allmänna principerna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (16), skapa en grund för att säkerställa ett gott skydd för människors liv och hälsa, djurs hälsa och välbefinnande samt miljö- och konsumentintressena med avseende på genetiskt modifierade livsmedel och foder, och att samtidigt sörja för att den inre marknaden fungerar effektivt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt utkast till genomförandebeslut. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upphäva eventuella genomförandebeslut avseende ansökningar om godkännande av genetiskt modifierade organismer till dess att tillståndsförfarandet har setts över på ett sådant sätt att bristerna åtgärdats i det nuvarande förfarandet, som har visat sig vara bristfälligt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar de ansvariga lagstiftarna att så snart som möjligt gå vidare med arbetet med kommissionens förslag om ändring av förordning (EU) nr 182/2011 och att bland annat se till att kommissionen drar tillbaka sitt förslag om ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa inte avger något yttrande om godkännande av genetiskt modifierade organismer, antingen för odling eller som livsmedel och foder. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte godkänna några herbicidtoleranta genetiskt modifierade växter utan en fullständig bedömning av resterna från besprutning med kompletterande herbicider och deras kommersiella sammansättningar såsom de används i de länder där de odlas. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram strategier för bedömning av hälsorisker och toxikologi, liksom för övervakning efter utsläppandet på marknaden, vilka inriktar sig på hela livsmedels- och foderkedjan. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut integrera riskbedömningen av tillämpningen av kompletterande herbicider och deras restsubstanser i riskbedömningen av herbicidtoleranta genetiskt modifierade växter, oavsett om den genetiskt modifierade växten är avsedd för odling inom unionen eller för import för livsmedel och foder. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/182

(4)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4659

(5)

| — | Resolution av den 16 januari 2014 om förslaget till rådets beslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG, av en majsprodukt (Zea mays L. linje 1507) som modifierats genetiskt för resistens mot vissa fjärilsarter som är skadegörare (EUT C 482, 23.12.2016, s. 110). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 16 januari 2014 om förslaget till rådets beslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG, av en majsprodukt (Zea mays L. linje 1507) som modifierats genetiskt för resistens mot vissa fjärilsarter som är skadegörare (EUT C 482, 23.12.2016, s. 110).

| — | Resolution av den 16 december 2015 om kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2279 av den 4 december 2015 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen NK603 × T25 (Antagna texter, P8_TA(2015)0456). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 16 december 2015 om kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2279 av den 4 december 2015 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen NK603 × T25 (Antagna texter, P8_TA(2015)0456).

| — | Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87705 x MON 89788 (Antagna texter, P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87705 x MON 89788 (Antagna texter, P8_TA(2016)0040).

| — | Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87708 x MON 89788 (Antagna texter, P8_TA(2016)0039). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87708 x MON 89788 (Antagna texter, P8_TA(2016)0039).

| — | Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan FG72 (MST-FGØ72-2) (Antagna texter, P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan FG72 (MST-FGØ72-2) (Antagna texter, P8_TA(2016)0038).

| — | Resolution av den 8 juni 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av dessa transformationshändelser (Antagna texter, P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 8 juni 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av dessa transformationshändelser (Antagna texter, P8_TA(2016)0271).

| — | Resolution av den 8 juni 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden av en genetiskt modifierad nejlika (Dianthus caryophyllus L., linje SHD-27531-4) (Antagna texter, P8_TA(2016)0272). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 8 juni 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden av en genetiskt modifierad nejlika (Dianthus caryophyllus L., linje SHD-27531-4) (Antagna texter, P8_TA(2016)0272).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs MON 810 (Antagna texter, P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs MON 810 (Antagna texter, P8_TA(2016)0388).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade majsprodukter MON 810 (Antagna texter, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade majsprodukter MON 810 (Antagna texter, P8_TA(2016)0389).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs Bt11 (Antagna texter, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs Bt11 (Antagna texter, P8_TA(2016)0386).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs 1507 (Antagna texter, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs 1507 (Antagna texter, P8_TA(2016)0387).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (Antagna texter, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (Antagna texter, P8_TA(2016)0390).

| — | Resolution av den 5 april 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av transformationshändelserna Bt11, 59122, MIR604, 1507 och GA21, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 5 april 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av transformationshändelserna Bt11, 59122, MIR604, 1507 och GA21, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0123).

| — | Resolution av den 17 maj 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen DAS-40278–9, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 17 maj 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen DAS-40278–9, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0215).

| — | Resolution av den 17 maj 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull GHB119 (BCS-GHØØ5-8) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 17 maj 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull GHB119 (BCS-GHØØ5-8) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P8_TA(2017)0214).

| — | Resolution av den 13 september 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-68416-4, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0341). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 13 september 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-68416-4, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0341).

| — | Resolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan FG72 × A5547-127, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0377). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan FG72 × A5547-127, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0377).

| — | Resolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-44406-6, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0378). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-44406-6, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0378).

(6)  Se till exempel El-Shamei ZS, Gab-Alla AA, Shatta AA, Moussa EA, Rayan AM, Histopathological Changes in Some Organs of Male Rats Fed on Genetically Modified Corn (”Histopatologiska förändring i vissa organ i hanråttor som utfodrats med genetiskt modifierad majs”) (Ajeeb YG). J Am Sci. 2012, 8(9):1127–1123. https://www.researchgate.net/publication/235256452_Histopathological_Changes_in_Some_Organs_of_Male_Rats_Fed_on_Genetically_Modified_Corn_Ajeeb_YG

(7)  Székács A, Darvas B. Comparative aspects of Cry toxin usage in insect control (”Jämförande aspekter av användning av Cry-toxin i insektsbekämpning). I: Ishaaya I, Palli SR, Horowitz AR, eds. Advanced Technologies for Managing Insect Pests. Dordrecht, Nederländerna: Springer; 2012:195-230. https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-4497-4_10

(8)  Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs 1507 (Antagna texter, P8_TA(2016)0387).

(9)  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2004-08

(10)  Bilaga F – medlemsstaternas kommentarer och GMO-panelens svar,http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2015-00342

(11)  Bilaga F – medlemsstaternas kommentarer och GMO-panelens svar,http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2015-00342 p7

(12)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7

(13)  https://drive.google.com/file/d/0B7H5dHXeodSCc2RjYmwzaUIyZWs/view

(14)  Exempelvis i öppningsanförandet vid Europaparlamentets plenarsammanträde, som ingick i de politiska riktlinjerna för nästa Europeiska kommission (Strasbourg den 15 juli 2014), och i talet om tillståndet i unionen 2016 (Strasbourg den 14 september 2016).

(15)  EUT C 355, 20.10.2017, s. 165.

(16)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/127 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/127

---

P8_TA(2017)0397

Genetiskt modifierad sojaböna 305423 x 40-3-2

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan 305423 x 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (D052752 – 2017/2906(RSP))

(2018/C 346/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan 305423 x 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (D052752), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan 305423 x 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (D052752),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 7.3 och 19.3, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 7.3 och 19.3,

| — | med beaktande av omröstningen den 14 september 2017 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, där inget yttrande avgavs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av omröstningen den 14 september 2017 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, där inget yttrande avgavs,

| — | med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2),

| — | med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 14 juli 2016, och som offentliggjordes den 18 augusti 2016 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 14 juli 2016, och som offentliggjordes den 18 augusti 2016 (3),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 182/2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (COM(2017)0085 – COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 182/2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (COM(2017)0085 – COD(2017)0035),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner där parlamentet framfört invändningar mot godkännande av genetiskt modifierade organismer (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner där parlamentet framfört invändningar mot godkännande av genetiskt modifierade organismer (4),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet,

| — | med beaktande av artikel 106.2 och 106.3 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106.2 och 106.3 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 20 september 2007 lämnade Pioneer Overseas Corporation in en ansökan om utsläppande på marknaden av livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan 305423 x 40-3-2 till den nationella behöriga myndigheten i Nederländerna, i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003. Ansökan gällde även utsläppande på marknaden av den genetiskt modifierade sojabönan 305423 x 40-3-2 i produkter som består av eller innehåller denna sojaböna för annan användning än som livsmedel och foder, som är tillåten för andra sojabönor, med undantag för odling. |
| --- | --- |

A.

Den 20 september 2007 lämnade Pioneer Overseas Corporation in en ansökan om utsläppande på marknaden av livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan 305423 x 40-3-2 till den nationella behöriga myndigheten i Nederländerna, i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003. Ansökan gällde även utsläppande på marknaden av den genetiskt modifierade sojabönan 305423 x 40-3-2 i produkter som består av eller innehåller denna sojaböna för annan användning än som livsmedel och foder, som är tillåten för andra sojabönor, med undantag för odling.

| B. | Den 14 juli 2016 antog Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) ett positivt yttrande i enlighet med artiklarna 6 och 18 i förordning (EG) nr 1829/2003, som offentliggjordes den 18 augusti 2016. |
| --- | --- |

B.

Den 14 juli 2016 antog Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) ett positivt yttrande i enlighet med artiklarna 6 och 18 i förordning (EG) nr 1829/2003, som offentliggjordes den 18 augusti 2016.

| C. | I förordning (EG) nr 1829/2003 fastställs att genetiskt modifierade livsmedel eller foder inte får ha negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller för miljön, och att kommissionen ska ta hänsyn till alla relevanta bestämmelser i unionslagstiftningen och andra berättigade faktorer som har betydelse för den aktuella frågan vid utarbetandet av beslutet. |
| --- | --- |

C.

I förordning (EG) nr 1829/2003 fastställs att genetiskt modifierade livsmedel eller foder inte får ha negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller för miljön, och att kommissionen ska ta hänsyn till alla relevanta bestämmelser i unionslagstiftningen och andra berättigade faktorer som har betydelse för den aktuella frågan vid utarbetandet av beslutet.

| D. | En av moderväxterna, sojabönan 305423, modifierades genetiskt i syfte att förändra växternas oljesammansättning och för att göra dem resistenta mot acetolaktatsyntasprotein (ALS)-hämmande herbicider, vilka inbegriper herbicider av de kemiska familjerna imidazolinon, sulfonylurea, triazolopyrimidin, pyrimidinyl(tio)bensoat och sulfonylaminocarbonyltriazolinon. Den andra moderväxten, sojabönan 40-3-2, innehåller genen EPSPS som gör växten resistent mot glyfosatbaserade herbicider. Dessa genetiskt modifierade sojabönor kombinerades för att skapa en s.k. staplad transformationshändelse som är resistent mot två herbicider och som har modifierad oljesammansättning. |
| --- | --- |

D.

En av moderväxterna, sojabönan 305423, modifierades genetiskt i syfte att förändra växternas oljesammansättning och för att göra dem resistenta mot acetolaktatsyntasprotein (ALS)-hämmande herbicider, vilka inbegriper herbicider av de kemiska familjerna imidazolinon, sulfonylurea, triazolopyrimidin, pyrimidinyl(tio)bensoat och sulfonylaminocarbonyltriazolinon. Den andra moderväxten, sojabönan 40-3-2, innehåller genen EPSPS som gör växten resistent mot glyfosatbaserade herbicider. Dessa genetiskt modifierade sojabönor kombinerades för att skapa en s.k. staplad transformationshändelse som är resistent mot två herbicider och som har modifierad oljesammansättning.

| E. | Många kritiska synpunkter har inkommit från medlemsstaterna under den tre månader långa samrådsperioden (5). De mest kritiska synpunkterna gäller faktumet att det inte är möjligt att ge ett positivt utlåtande, med tanke på människors eller djurs föda, om säkerhetsprofiler för produkter som framställs av olika sorters soja som innehåller transformationshändelserna 305423 och 40–3 – 2, att det inte är möjligt att dra slutsatser om de allergiframkallande beståndsdelarna av denna transformerade sojaböna, att tillräckliga uppgifter och lämpliga jämförelseobjekten saknas för att bedöma potentiell interaktion mellan föräldralinjer och för att upptäcka oavsiktliga effekter i de staplade transformationshändelserna jämfört med föräldralinjer, och att riskbedömningen av sojabönan 305423 x 40–3 – 2 inte kan slutföras på grundval av de uppgifter som lämnats. |
| --- | --- |

E.

Många kritiska synpunkter har inkommit från medlemsstaterna under den tre månader långa samrådsperioden (5). De mest kritiska synpunkterna gäller faktumet att det inte är möjligt att ge ett positivt utlåtande, med tanke på människors eller djurs föda, om säkerhetsprofiler för produkter som framställs av olika sorters soja som innehåller transformationshändelserna 305423 och 40–3 – 2, att det inte är möjligt att dra slutsatser om de allergiframkallande beståndsdelarna av denna transformerade sojaböna, att tillräckliga uppgifter och lämpliga jämförelseobjekten saknas för att bedöma potentiell interaktion mellan föräldralinjer och för att upptäcka oavsiktliga effekter i de staplade transformationshändelserna jämfört med föräldralinjer, och att riskbedömningen av sojabönan 305423 x 40–3 – 2 inte kan slutföras på grundval av de uppgifter som lämnats.

| F. | Den sökande lämnade in en 90-dagars toxikologisk utfodringsstudie som förkastades av Efsa på grund av otillräcklig kvalitet. Till följd av detta omfattar riskbedömningen ingen sådan studie, något som kritiserades av vissa medlemsstaters behöriga myndigheter. Denna brist på data är oacceptabel, särskilt med tanke på att Efsas riktlinjer från 2006 kräver en sådan studie (6). |
| --- | --- |

F.

Den sökande lämnade in en 90-dagars toxikologisk utfodringsstudie som förkastades av Efsa på grund av otillräcklig kvalitet. Till följd av detta omfattar riskbedömningen ingen sådan studie, något som kritiserades av vissa medlemsstaters behöriga myndigheter. Denna brist på data är oacceptabel, särskilt med tanke på att Efsas riktlinjer från 2006 kräver en sådan studie (6).

| G. | På grund av flera uppgiftsluckor (inklusive avsaknaden av en bedömning av oavsiktliga effekter till följd av den genetiska modifieringen, avsaknaden av en bedömning av toxiska effekter och avsaknaden av en bedömning av restprodukter från besprutning med kompletterande herbicider), visar en oberoende studie att riskbedömningen inte kan slutföras och att ansökan därför bör avslås (7). |
| --- | --- |

G.

På grund av flera uppgiftsluckor (inklusive avsaknaden av en bedömning av oavsiktliga effekter till följd av den genetiska modifieringen, avsaknaden av en bedömning av toxiska effekter och avsaknaden av en bedömning av restprodukter från besprutning med kompletterande herbicider), visar en oberoende studie att riskbedömningen inte kan slutföras och att ansökan därför bör avslås (7).

| H. | Användning av kompletterande herbicider ingår i regelbunden jordbrukspraxis vid odlingen av herbicidresistenta växter, och man måste därför räkna med att restprodukter från besprutning alltid kommer att finnas i skörden och utgöra oundvikliga beståndsdelar. Det har visat sig att herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor leder till att kompletterande herbicider används mer än deras traditionella motsvarigheter (8). |
| --- | --- |

H.

Användning av kompletterande herbicider ingår i regelbunden jordbrukspraxis vid odlingen av herbicidresistenta växter, och man måste därför räkna med att restprodukter från besprutning alltid kommer att finnas i skörden och utgöra oundvikliga beståndsdelar. Det har visat sig att herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor leder till att kompletterande herbicider används mer än deras traditionella motsvarigheter (8).

| I. | Det nuvarande tillståndet för glyfosat löper ut senast den 31 december 2017. Frågetecknen kvarstår kring huruvida glyfosat är cancerframkallande. Efsa fastställde i november 2015 att glyfosat sannolikt inte är cancerframkallande och Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) fastställde i mars 2017 att det inte var motiverat med någon klassificering. WHO:s internationella center för cancerforskning (IARC) klassificerade däremot 2015 glyfosat som troligtvis cancerframkallande för människor. |
| --- | --- |

I.

Det nuvarande tillståndet för glyfosat löper ut senast den 31 december 2017. Frågetecknen kvarstår kring huruvida glyfosat är cancerframkallande. Efsa fastställde i november 2015 att glyfosat sannolikt inte är cancerframkallande och Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) fastställde i mars 2017 att det inte var motiverat med någon klassificering. WHO:s internationella center för cancerforskning (IARC) klassificerade däremot 2015 glyfosat som troligtvis cancerframkallande för människor.

| J. | Enligt Efsas panel för bekämpningsmedel går det inte, i dagens läge att utifrån de uppgifter som föreligger dra några slutsatser om säkerheten när det gäller restprodukter efter besprutning av genetiskt modifierade grödor med glyfosatberedningar (9). Tillsatsämnen och blandningar av dem, som används i kommersiella beredningar för glyfosatbesprutning, kan vara giftigare än det verksamma ämnet i sig (10). Ett antal studier visar att glyfosatberedningar kan vara hormonstörande (11). |
| --- | --- |

J.

Enligt Efsas panel för bekämpningsmedel går det inte, i dagens läge att utifrån de uppgifter som föreligger dra några slutsatser om säkerheten när det gäller restprodukter efter besprutning av genetiskt modifierade grödor med glyfosatberedningar (9). Tillsatsämnen och blandningar av dem, som används i kommersiella beredningar för glyfosatbesprutning, kan vara giftigare än det verksamma ämnet i sig (10). Ett antal studier visar att glyfosatberedningar kan vara hormonstörande (11).

| K. | Importerade genetiskt modifierade sojabönor används ofta som djurfoder inom unionen. En sakkunnigbedömd vetenskaplig studie har visat att det eventuellt kan finnas ett samband mellan glyfosat i foder som getts till dräktiga suggor och en ökning av antalet allvarliga medfödda missbildningar hos deras kultingar (12). |
| --- | --- |

K.

Importerade genetiskt modifierade sojabönor används ofta som djurfoder inom unionen. En sakkunnigbedömd vetenskaplig studie har visat att det eventuellt kan finnas ett samband mellan glyfosat i foder som getts till dräktiga suggor och en ökning av antalet allvarliga medfödda missbildningar hos deras kultingar (12).

| L. | Det finns ingen heltäckande riskbedömning av restprodukter från besprutning med ALS-hämmare som kompletterande herbicider på genetiskt modifierade sojabönor. Däremot har Efsas panel för bekämpningsmedel upptäckt stora uppgiftsluckor när det gäller thifensulfuron, som är en av de aktiva ingredienser som fungerar som en ALS-hämmare (13). |
| --- | --- |

L.

Det finns ingen heltäckande riskbedömning av restprodukter från besprutning med ALS-hämmare som kompletterande herbicider på genetiskt modifierade sojabönor. Däremot har Efsas panel för bekämpningsmedel upptäckt stora uppgiftsluckor när det gäller thifensulfuron, som är en av de aktiva ingredienser som fungerar som en ALS-hämmare (13).

| M. | Restprodukter från besprutning med kompletterande herbicider bedömdes inte. Det går därför inte att dra slutsatsen att den genetiskt modifierade sojabönan 305423 x 40-3-2 som besprutats med glyfosat och ALS-hämmare är säker för användning i livsmedel och foder. |
| --- | --- |

M.

Restprodukter från besprutning med kompletterande herbicider bedömdes inte. Det går därför inte att dra slutsatsen att den genetiskt modifierade sojabönan 305423 x 40-3-2 som besprutats med glyfosat och ALS-hämmare är säker för användning i livsmedel och foder.

| N. | Ett tillstånd för att importera sojabönan 305423 x 40-3-2 till unionen kommer utan tvekan att leda till att den odlas mer i tredjeländer och till en motsvarande ökning i användningen av kompletterande herbicider. |
| --- | --- |

N.

Ett tillstånd för att importera sojabönan 305423 x 40-3-2 till unionen kommer utan tvekan att leda till att den odlas mer i tredjeländer och till en motsvarande ökning i användningen av kompletterande herbicider.

| O. | Sojabönan 305423 x 40-3-2 odlas i Argentina, Kanada och Japan. Det finns omfattande dokumentation om de förödande effekter som användningen av glyfosat har haft på människors hälsa i Argentina. |
| --- | --- |

O.

Sojabönan 305423 x 40-3-2 odlas i Argentina, Kanada och Japan. Det finns omfattande dokumentation om de förödande effekter som användningen av glyfosat har haft på människors hälsa i Argentina.

| P. | Unionen har förbundit sig till FN:s mål för hållbar utveckling, i vilka ingår ett åtagande om att före 2030 avsevärt minska antalet dödsfall och sjukdomar orsakade av farliga kemikalier samt förorening och kontaminering av luft, vatten och mark (mål 3 för hållbar utveckling, delmål 3.9) (14). Unionen har förbundit sig att föra en konsekvent politik för utveckling som strävar efter att minimera inkonsekvenser och skapa synergieffekter mellan unionens olika politikområden, bland annat på områdena handel, miljö och jordbruk, för att gynna utvecklingsländerna och effektivisera utvecklingssamarbetet. |
| --- | --- |

P.

Unionen har förbundit sig till FN:s mål för hållbar utveckling, i vilka ingår ett åtagande om att före 2030 avsevärt minska antalet dödsfall och sjukdomar orsakade av farliga kemikalier samt förorening och kontaminering av luft, vatten och mark (mål 3 för hållbar utveckling, delmål 3.9) (14). Unionen har förbundit sig att föra en konsekvent politik för utveckling som strävar efter att minimera inkonsekvenser och skapa synergieffekter mellan unionens olika politikområden, bland annat på områdena handel, miljö och jordbruk, för att gynna utvecklingsländerna och effektivisera utvecklingssamarbetet.

| Q. | Utvecklingen av genetiskt modifierade grödor med tolerans mot flera selektiva herbicider beror främst på den snabba utvecklingen av ogräs som uppvisat resistens mot glyfosat i länder som varit starkt beroende av genetiskt modifierade grödor. Över tjugo olika sorter av glyfosatresistenta ogräs har dokumenterats i vetenskapliga publikationer (15). |
| --- | --- |

Q.

Utvecklingen av genetiskt modifierade grödor med tolerans mot flera selektiva herbicider beror främst på den snabba utvecklingen av ogräs som uppvisat resistens mot glyfosat i länder som varit starkt beroende av genetiskt modifierade grödor. Över tjugo olika sorter av glyfosatresistenta ogräs har dokumenterats i vetenskapliga publikationer (15).

| R. | Inget yttrande avgavs efter omröstningen den 14 september 2017 i den ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003. Fjorton medlemsstater röstade emot medan endast tio medlemsstater som bara utgör 38,43 % av unionens befolkning röstade för, och fyra medlemsstater lade ner sina röster. |
| --- | --- |

R.

Inget yttrande avgavs efter omröstningen den 14 september 2017 i den ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003. Fjorton medlemsstater röstade emot medan endast tio medlemsstater som bara utgör 38,43 % av unionens befolkning röstade för, och fyra medlemsstater lade ner sina röster.

| S. | Kommissionen har vid flera tillfällen djupt beklagat att den sedan förordning (EG) nr 1829/2003 trädde i kraft varit tvungen att anta beslut om godkännande utan stöd av den ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och att det vid beslut om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder har blivit norm att hänskjuta ärendet till kommissionen för slutligt beslut, något som egentligen är ett undantag i förfarandet son helhet. Kommissionens ordförande, Jean-Claude Juncker, har också kritiserat denna praxis som odemokratisk (16). |
| --- | --- |

S.

Kommissionen har vid flera tillfällen djupt beklagat att den sedan förordning (EG) nr 1829/2003 trädde i kraft varit tvungen att anta beslut om godkännande utan stöd av den ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och att det vid beslut om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder har blivit norm att hänskjuta ärendet till kommissionen för slutligt beslut, något som egentligen är ett undantag i förfarandet son helhet. Kommissionens ordförande, Jean-Claude Juncker, har också kritiserat denna praxis som odemokratisk (16).

| T. | Den 28 oktober 2015 förkastade parlamentet, vid första behandlingen (17), lagstiftningsförslaget av den 22 april 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003, och uppmanade kommissionen att dra tillbaka sitt förslag och lägga fram ett nytt. |
| --- | --- |

T.

Den 28 oktober 2015 förkastade parlamentet, vid första behandlingen (17), lagstiftningsförslaget av den 22 april 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003, och uppmanade kommissionen att dra tillbaka sitt förslag och lägga fram ett nytt.

| U. | Enligt skäl 14 i förordning (EU) nr 182/2011 bör kommissionen, i möjligaste mån, agera på ett sådant sätt att man undviker att gå emot en dominerande ståndpunkt som kan uppstå inom omprövningskommittén mot lämpligheten av en genomförandeakt, särskilt i känsliga frågor som konsumenthälsa, livsmedelssäkerhet och miljöskydd. |
| --- | --- |

U.

Enligt skäl 14 i förordning (EU) nr 182/2011 bör kommissionen, i möjligaste mån, agera på ett sådant sätt att man undviker att gå emot en dominerande ståndpunkt som kan uppstå inom omprövningskommittén mot lämpligheten av en genomförandeakt, särskilt i känsliga frågor som konsumenthälsa, livsmedelssäkerhet och miljöskydd.

| V. | Kommissionens förslag om ändring av förordning (EU) nr 182/2011 är otillräckligt för att åtgärda bristen på demokrati i processen för godkännande av genetiskt modifierade organismer. |
| --- | --- |

V.

Kommissionens förslag om ändring av förordning (EU) nr 182/2011 är otillräckligt för att åtgärda bristen på demokrati i processen för godkännande av genetiskt modifierade organismer.

| W. | Demokratisk legitimitet kan säkerställas endast om man, såsom ett minimikrav, föreskriver att kommissionens förslag dras tillbaka om ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa inte avger något yttrande. Detta förfarande finns redan för vissa andra ständiga kommittéer. |
| --- | --- |

W.

Demokratisk legitimitet kan säkerställas endast om man, såsom ett minimikrav, föreskriver att kommissionens förslag dras tillbaka om ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa inte avger något yttrande. Detta förfarande finns redan för vissa andra ständiga kommittéer.

| 1. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i förordning (EG) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut inte överensstämmer med unionslagstiftningen, eftersom det inte är förenligt med målet i förordning (EG) nr 1829/2003, nämligen att, i enlighet med de allmänna principerna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (18), skapa en grund för att säkerställa ett gott skydd för människors liv och hälsa, djurs hälsa och välbefinnande samt miljö- och konsumentintressena med avseende på genetiskt modifierade livsmedel och foder, och att samtidigt sörja för att den inre marknaden fungerar effektivt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt utkast till genomförandebeslut. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upphäva eventuella genomförandebeslut avseende ansökningar om godkännande av genetiskt modifierade organismer till dess att tillståndsförfarandet har setts över på ett sådant sätt att bristerna åtgärdats i det nuvarande förfarandet, som har visat sig vara bristfälligt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar de ansvariga lagstiftarna att skyndsamt driva på arbetet med kommissionens förslag om ändring av förordning (EU) nr 182/2011 eftersom detta är mycket angeläget, och att bland annat säkerställa att om ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa inte avger något yttrande om godkännande av genetiskt modifierade organismer, antingen för odling eller som livsmedel och foder, kommer kommissionens förslag dras tillbaka. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte godkänna några herbicidtoleranta genetiskt modifierade växter utan en fullständig bedömning av de särskilda kumulativa effekterna av restprodukterna från besprutning med en kombination av kompletterande herbicider och deras kommersiella beredningar såsom de används i de länder där de odlas. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kräva en betydligt mer detaljerad testning för att fastställa hälsoriskerna i samband med staplade transformationshändelser såsom sojabönan 305423 x 40-3-2. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram strategier för bedömning av hälsorisker och toxikologi, liksom för övervakning efter utsläppande på marknaden, vilka inriktar sig på hela livsmedels- och foderkedjan. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut integrera riskbedömningen av tillämpningen av kompletterande herbicider och deras restprodukter i riskbedömningen av herbicidtoleranta genetiskt modifierade växter, oavsett om den genetiskt modifierade växten är avsedd för odling inom unionen eller för import för livsmedel och foder. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4566

(4)

| — | Resolution av den 16 januari 2014 om förslaget till rådets beslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG, av en majsprodukt (Zea mays L. linje 1507) som modifierats genetiskt för resistens mot vissa fjärilsarter som är skadegörare (EUT C 482, 23.12.2016, s. 110). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 16 januari 2014 om förslaget till rådets beslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG, av en majsprodukt (Zea mays L. linje 1507) som modifierats genetiskt för resistens mot vissa fjärilsarter som är skadegörare (EUT C 482, 23.12.2016, s. 110).

| — | Resolution av den 16 december 2015 om kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2279 av den 4 december 2015 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen NK603 × T25 (Antagna texter, P8_TA(2015)0456). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 16 december 2015 om kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2279 av den 4 december 2015 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen NK603 × T25 (Antagna texter, P8_TA(2015)0456).

| — | Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87705 x MON 89788 (Antagna texter, P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87705 x MON 89788 (Antagna texter, P8_TA(2016)0040).

| — | Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87708 x MON 89788 (Antagna texter, P8_TA(2016)0039). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87708 x MON 89788 (Antagna texter, P8_TA(2016)0039).

| — | Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan FG72 (MST-FGØ72-2) (Antagna texter, P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan FG72 (MST-FGØ72-2) (Antagna texter, P8_TA(2016)0038).

| — | Resolution av den 8 juni 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av dessa transformationshändelser (Antagna texter, P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 8 juni 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av dessa transformationshändelser (Antagna texter, P8_TA(2016)0271).

| — | Resolution av den 8 juni 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden av en genetiskt modifierad nejlika (Dianthus caryophyllus L., linje SHD-27531-4) (Antagna texter, P8_TA(2016)0272). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 8 juni 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden av en genetiskt modifierad nejlika (Dianthus caryophyllus L., linje SHD-27531-4) (Antagna texter, P8_TA(2016)0272).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs MON 810 (Antagna texter, P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs MON 810 (Antagna texter, P8_TA(2016)0388).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade majsprodukter MON 810 (Antagna texter, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade majsprodukter MON 810 (Antagna texter, P8_TA(2016)0389).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs Bt11 (Antagna texter, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs Bt11 (Antagna texter, P8_TA(2016)0386).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs 1507 (Antagna texter, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs 1507 (Antagna texter, P8_TA(2016)0387).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (Antagna texter, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (Antagna texter, P8_TA(2016)0390).

| — | Resolution av den 5 april 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av transformationshändelserna Bt11, 59122, MIR604, 1507 och GA21, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 5 april 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av transformationshändelserna Bt11, 59122, MIR604, 1507 och GA21, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0123).

| — | Resolution av den 17 maj 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen DAS-40278–9, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 17 maj 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen DAS-40278–9, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0215).

| — | Resolution av den 17 maj 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull GHB119 (BCS-GHØØ5-8) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 17 maj 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull GHB119 (BCS-GHØØ5-8) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P8_TA(2017)0214).

| — | Resolution av den 13 september 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-68416-4, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0341). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 13 september 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-68416-4, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0341).

| — | Resolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan FG72 × A5547-127, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0377). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan FG72 × A5547-127, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0377).

| — | Resolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-44406-6, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0378). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-44406-6, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0378).

(5)  Bilaga G – medlemsstaternas kommentarer och GMO-panelens svar http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2007-175

(6)  Se föregående.

(7)  https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT%20Background%20Soybean %20305423%20x%2040-3-2.pdf.

(8)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7

(9)  Efsas slutsatser om sakkunnigbedömningen av riskbedömningen av bekämpningsmedel med det verksamma ämnet glyfosat. EFSA Journal 2015, vol. 13 (11):4302 http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4302/epdf

(10)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3955666

(11)  https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT%20Background%20Soybean %20305423%20x%2040-3-2.pdf

(12)  https://www.omicsonline.org/open-access/detection-of-glyphosate-in-malformed-piglets-2161-0525.1000230.php?aid=27562

(13)  ”potentiella endokrina störningar av thifensufron-methyl identifierades som en fråga som inte kunde avslutas och ett viktigt problemområde”. Conclusion on the peer review of the active substance thifensulfuron-methyl. EFSA Journal 13, vol. 7 (4201):2 http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4201/epdf

(14)  https://sustainabledevelopment.un.org/sdg3

(15)  . https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-7796-5_12

(16)  Exempelvis i öppningsanförandet vid Europaparlamentets plenarsammanträde, som ingick i de politiska riktlinjerna för nästa Europeiska kommission (Strasbourg den 15 juli 2014), och i talet om tillståndet i unionen 2016 (Strasbourg den 14 september 2016).

(17)  EUT C 355, 20.10.2017, s. 165.

(18)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/133 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/133

---

P8_TA(2017)0398

Genetiskt modifierad raps MON 88302 x Ms8 x Rf3

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad raps av typ MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) och MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (D052753 – 2017/2907(RSP))

(2018/C 346/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierade raps av typ MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) och MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (D052753), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierade raps av typ MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) och MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (D052753),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 7.3 och 19.3, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 7.3 och 19.3,

| — | med beaktande av omröstningen den 14 september 2017 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, varvid inget yttrande avgavs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av omröstningen den 14 september 2017 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, varvid inget yttrande avgavs,

| — | med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2),

| — | med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 1 mars 2017, och som offentliggjordes den 10 april 2017 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 1 mars 2017, och som offentliggjordes den 10 april 2017 (3),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 182/2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (COM(2017)0085 – COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 182/2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (COM(2017)0085 – COD(2017)0035),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner där parlamentet framfört invändningar mot godkännande av genetiskt modifierade organismer (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner där parlamentet framfört invändningar mot godkännande av genetiskt modifierade organismer (4),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet,

| — | med beaktande av artikel 106.2 och 106.3 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106.2 och 106.3 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 3 december 2013 lämnade Monsanto Europe S.A. och Bayer CropScience N.V. in en ansökan om utsläppande på marknaden av livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade rapsen MON 88302 x Ms8 x Rf3 till den nationella behöriga myndigheten i Nederländerna, i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003. Ansökan gällde även utsläppande på marknaden av den genetiskt modifierade rapsen MON 88302 x Ms8 x Rf3 i produkter som består av eller innehåller denna raps för annan användning än som livsmedel och foder på samma sätt som all annan raps, med undantag för odling. Ansökan omfattade, för dessa användningar, alla klyvningsprodukter av de enskilda transformationshändelser som utgör rapsen MON 88302 x Ms8 x Rf3. |
| --- | --- |

A.

Den 3 december 2013 lämnade Monsanto Europe S.A. och Bayer CropScience N.V. in en ansökan om utsläppande på marknaden av livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade rapsen MON 88302 x Ms8 x Rf3 till den nationella behöriga myndigheten i Nederländerna, i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003. Ansökan gällde även utsläppande på marknaden av den genetiskt modifierade rapsen MON 88302 x Ms8 x Rf3 i produkter som består av eller innehåller denna raps för annan användning än som livsmedel och foder på samma sätt som all annan raps, med undantag för odling. Ansökan omfattade, för dessa användningar, alla klyvningsprodukter av de enskilda transformationshändelser som utgör rapsen MON 88302 x Ms8 x Rf3.

| B. | Den 1 mars 2017 antog Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) ett positivt yttrande i enlighet med artiklarna 6 och 18 i förordning (EG) nr 1829/2003, vilket offentliggjordes den 10 april 2017. |
| --- | --- |

B.

Den 1 mars 2017 antog Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) ett positivt yttrande i enlighet med artiklarna 6 och 18 i förordning (EG) nr 1829/2003, vilket offentliggjordes den 10 april 2017.

| C. | I förordning (EG) nr 1829/2003 fastställs att genetiskt modifierade livsmedel eller foder inte får ha negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller för miljön, och att kommissionen ska ta hänsyn till alla relevanta bestämmelser i unionslagstiftningen och andra berättigade faktorer som har betydelse för den aktuella frågan vid utarbetandet av beslutet. |
| --- | --- |

C.

I förordning (EG) nr 1829/2003 fastställs att genetiskt modifierade livsmedel eller foder inte får ha negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller för miljön, och att kommissionen ska ta hänsyn till alla relevanta bestämmelser i unionslagstiftningen och andra berättigade faktorer som har betydelse för den aktuella frågan vid utarbetandet av beslutet.

| D. | Den ovannämnda rapsen med sina tre staplade transformationshändelser producerades genom konventionell korsning där tre enskilda transformationshändelser för raps sammanfördes: MON 88302, som uttrycker proteinet för 5-enolpyruvylshikimat-3-fosfatsyntas (CP4 EPSPS) som ger tolerans mot herbicider som innehåller glyfosat, samt RF3, som uttrycker proteinerna för Barstar och PAT, som ger tolerans mot herbicider som innehåller glufosinatammonium och dessutom ger heterosis. |
| --- | --- |

D.

Den ovannämnda rapsen med sina tre staplade transformationshändelser producerades genom konventionell korsning där tre enskilda transformationshändelser för raps sammanfördes: MON 88302, som uttrycker proteinet för 5-enolpyruvylshikimat-3-fosfatsyntas (CP4 EPSPS) som ger tolerans mot herbicider som innehåller glyfosat, samt RF3, som uttrycker proteinerna för Barstar och PAT, som ger tolerans mot herbicider som innehåller glufosinatammonium och dessutom ger heterosis.

| E. | Många kritiska synpunkter har inkommit från medlemsstaterna under den tre månader långa samrådsperioden. Bland de mest kritiska allmänna synpunkterna märks ett påpekande om att de uppgifter som finns att tillgå i dag inte fungerar som stöd för en heltäckande och handfast bedömning av olika slag av potentiell växelverkan mellan enskilda transformationshändelser som tagits med i den genetiskt modifierade rapsen MON 88302 x Ms8 x Rf3. Enligt Efsas riktlinjer krävs det en sådan bedömning eftersom man med nuvarande testbatterier och utformningar inte kan vinna några slutgiltiga rön om långsiktseffekterna (särskilt i livsmedel) på reproduktion och utveckling, vartill kommer att informationen (data och analyser av data) om fenotypisk utvärdering, sammansättning och toxikologi är otillräcklig och att ytterligare studier bör utföras för att det ska kunna påvisas att rapsen MON 88302 x Ms8 x Rf3 är säker (5). |
| --- | --- |

E.

Många kritiska synpunkter har inkommit från medlemsstaterna under den tre månader långa samrådsperioden. Bland de mest kritiska allmänna synpunkterna märks ett påpekande om att de uppgifter som finns att tillgå i dag inte fungerar som stöd för en heltäckande och handfast bedömning av olika slag av potentiell växelverkan mellan enskilda transformationshändelser som tagits med i den genetiskt modifierade rapsen MON 88302 x Ms8 x Rf3. Enligt Efsas riktlinjer krävs det en sådan bedömning eftersom man med nuvarande testbatterier och utformningar inte kan vinna några slutgiltiga rön om långsiktseffekterna (särskilt i livsmedel) på reproduktion och utveckling, vartill kommer att informationen (data och analyser av data) om fenotypisk utvärdering, sammansättning och toxikologi är otillräcklig och att ytterligare studier bör utföras för att det ska kunna påvisas att rapsen MON 88302 x Ms8 x Rf3 är säker (5).

| F. | Farhågorna handlar närmare bestämt om bristen på en nittio dygns utfodringsundersökning på råttor, liksom på en bedömning av restprodukterna efter kompletterande herbicider i importerade livsmedel och foder eller av vilka negativa konsekvenser för hälsan dessa restprodukter kan medföra, samt om att miljöövervakningsplanen är otillräcklig. |
| --- | --- |

F.

Farhågorna handlar närmare bestämt om bristen på en nittio dygns utfodringsundersökning på råttor, liksom på en bedömning av restprodukterna efter kompletterande herbicider i importerade livsmedel och foder eller av vilka negativa konsekvenser för hälsan dessa restprodukter kan medföra, samt om att miljöövervakningsplanen är otillräcklig.

| G. | Eftersom det inte förelåg någon rapport om subkronisk toxicitet (90 dagar) på råttor beslutade den franska byrån för livsmedel, miljöhälsa och hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i vederbörlig ordning om att inte bevilja ansökan om att rapsen MON 88302 x Ms8 x Rf3 skulle få släppas ut på marknaden (6). |
| --- | --- |

G.

Eftersom det inte förelåg någon rapport om subkronisk toxicitet (90 dagar) på råttor beslutade den franska byrån för livsmedel, miljöhälsa och hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i vederbörlig ordning om att inte bevilja ansökan om att rapsen MON 88302 x Ms8 x Rf3 skulle få släppas ut på marknaden (6).

| H. | I en oberoende studie kom man fram till att Efsas yttrande bör tillbakavisas på grund av stora brister och avsevärda luckor i det, och att följaktligen livsdugliga frön från rapsen MON 88302 x Ms8 x Rf3, som är ett resultat av en staplad transformationshändelse, inte skulle få importeras till unionen (7). |
| --- | --- |

H.

I en oberoende studie kom man fram till att Efsas yttrande bör tillbakavisas på grund av stora brister och avsevärda luckor i det, och att följaktligen livsdugliga frön från rapsen MON 88302 x Ms8 x Rf3, som är ett resultat av en staplad transformationshändelse, inte skulle få importeras till unionen (7).

| I. | Kompletterande herbicider används regelbundet som ett led i jordbrukspraxis vid odlingen av herbicidresistenta växter, och man måste därför räkna med att restprodukter från besprutning alltid kommer att finnas i skörden och utgör oundvikliga beståndsdelar. Det har visat sig att herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor leder till att kompletterande herbicider används mer än sina traditionella motsvarigheter (8). |
| --- | --- |

I.

Kompletterande herbicider används regelbundet som ett led i jordbrukspraxis vid odlingen av herbicidresistenta växter, och man måste därför räkna med att restprodukter från besprutning alltid kommer att finnas i skörden och utgör oundvikliga beståndsdelar. Det har visat sig att herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor leder till att kompletterande herbicider används mer än sina traditionella motsvarigheter (8).

| J. | Det nuvarande tillståndet för glyfosat löper ut senast den 31 december 2017. Frågetecknen kvarstår kring huruvida glyfosat är cancerframkallande. Efsa fastställde i november 2015 att glyfosat sannolikt inte är cancerframkallande och Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) fastställde i mars 2017 att det inte var motiverat med någon klassificering. WHO:s internationella center för cancerforskning (IARC) klassificerade däremot 2015 glyfosat som troligtvis cancerframkallande för människor. |
| --- | --- |

J.

Det nuvarande tillståndet för glyfosat löper ut senast den 31 december 2017. Frågetecknen kvarstår kring huruvida glyfosat är cancerframkallande. Efsa fastställde i november 2015 att glyfosat sannolikt inte är cancerframkallande och Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) fastställde i mars 2017 att det inte var motiverat med någon klassificering. WHO:s internationella center för cancerforskning (IARC) klassificerade däremot 2015 glyfosat som troligtvis cancerframkallande för människor.

| K. | Enligt Efsas panel för bekämpningsmedel går det inte, utgående från de uppgifter som hittills förelegat, att dra några slutsatser om säkerheten för restprodukter efter besprutning av genetiskt modifierade grödor med glyfosatberedningar (9). Tillsatsämnen och blandningar av dem, vilka används i kommersiella beredningar för glyfosatbesprutning, kan vara giftigare än det verksamma ämnet ensamt för sig (10). Ett antal studier visar att glyfosatberedningar kan vara hormonstörande (11). |
| --- | --- |

K.

Enligt Efsas panel för bekämpningsmedel går det inte, utgående från de uppgifter som hittills förelegat, att dra några slutsatser om säkerheten för restprodukter efter besprutning av genetiskt modifierade grödor med glyfosatberedningar (9). Tillsatsämnen och blandningar av dem, vilka används i kommersiella beredningar för glyfosatbesprutning, kan vara giftigare än det verksamma ämnet ensamt för sig (10). Ett antal studier visar att glyfosatberedningar kan vara hormonstörande (11).

| L. | Importerad genetiskt modifierad raps används i stor utsträckning som djurfoder inom unionen. En sakkunnigbedömd vetenskaplig studie har visat att det eventuellt kan finnas ett samband mellan dels glyfosat i foder till dräktiga suggor, dels ökat antal allvarliga medfödda missbildningar hos deras kultingar (12). |
| --- | --- |

L.

Importerad genetiskt modifierad raps används i stor utsträckning som djurfoder inom unionen. En sakkunnigbedömd vetenskaplig studie har visat att det eventuellt kan finnas ett samband mellan dels glyfosat i foder till dräktiga suggor, dels ökat antal allvarliga medfödda missbildningar hos deras kultingar (12).

| M. | Glufosinat klassificeras som reproduktionstoxiskt och omfattas därför av uteslutningskriterierna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (13). Godkännandet för glufosinat löper ut den 31 juli 2018 (14). |
| --- | --- |

M.

Glufosinat klassificeras som reproduktionstoxiskt och omfattas därför av uteslutningskriterierna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (13). Godkännandet för glufosinat löper ut den 31 juli 2018 (14).

| N. | Den behöriga myndigheten i en medlemsstat har framhållit att det är inkonsekvent att den ovannämnda rapsen som tål glufosinat får importeras, i och med att tillståndet att använda glufosinat i unionen knappast kommer att förlängas, eftersom glufosinat är reproduktionstoxiskt (15). |
| --- | --- |

N.

Den behöriga myndigheten i en medlemsstat har framhållit att det är inkonsekvent att den ovannämnda rapsen som tål glufosinat får importeras, i och med att tillståndet att använda glufosinat i unionen knappast kommer att förlängas, eftersom glufosinat är reproduktionstoxiskt (15).

| O. | Restprodukterna efter besprutning med kompletterande herbicider bedömdes inte. Det är därför inte möjligt att dra slutsatsen att denna genetiskt modifierade raps som besprutats med glyfosat och glufosinat är säker för användning i livsmedel och foder. |
| --- | --- |

O.

Restprodukterna efter besprutning med kompletterande herbicider bedömdes inte. Det är därför inte möjligt att dra slutsatsen att denna genetiskt modifierade raps som besprutats med glyfosat och glufosinat är säker för användning i livsmedel och foder.

| P. | Många medlemsstaters behöriga myndigheter har dessutom uttryckt farhågor om att denna genetiskt modifierade raps kan vinna insteg som vildväxande population i unionen, särskilt längsmed transportvägarna för importvaror, och påpekat att övervakningsplanen är otillräcklig i detta hänseende. |
| --- | --- |

P.

Många medlemsstaters behöriga myndigheter har dessutom uttryckt farhågor om att denna genetiskt modifierade raps kan vinna insteg som vildväxande population i unionen, särskilt längsmed transportvägarna för importvaror, och påpekat att övervakningsplanen är otillräcklig i detta hänseende.

| Q. | En medlemsstat påpekade att glyfosat ofta används för ogräsbekämpning utmed järnvägar och vägar i unionen. Eftersom MON88302 x Ms8 x Rf3 har hög tolerans mot glyfosat kan den under dessa omständigheter få en selektiv fördel. Vid bedömningen av sannolikheten för att raps av detta slag bildar permanenta populationer i Europa bör man ta hänsyn till hur denna selektiva fördel påverkar växtens härdighet och invasiva karaktär, och särskilt beakta rapsens överlevnadsförmåga i fröbanken. |
| --- | --- |

Q.

En medlemsstat påpekade att glyfosat ofta används för ogräsbekämpning utmed järnvägar och vägar i unionen. Eftersom MON88302 x Ms8 x Rf3 har hög tolerans mot glyfosat kan den under dessa omständigheter få en selektiv fördel. Vid bedömningen av sannolikheten för att raps av detta slag bildar permanenta populationer i Europa bör man ta hänsyn till hur denna selektiva fördel påverkar växtens härdighet och invasiva karaktär, och särskilt beakta rapsens överlevnadsförmåga i fröbanken.

| R. | I en österrikisk studie från 2011 framhölls det att man i ett flertal internationella studier påpekat att frön som spills i samband med transporter spelar en viktig roll för att vilda populationer av raps vinner insteg i livsmiljöer utmed vägkanter, och att det är ett välkänt problem att sådana populationer finns överallt i rapsodlande länder, men också i sådana länder dit raps bara importeras i form av frön och sedan transporteras till växtoljefabriker, liksom att import av olika typer av herbicidtolerant raps dessutom kan leda till multiresistenta vilda populationer (”genstapling”), så att problem med ogräshantering utmed vägkanter uppkommer eller förvärras (16). |
| --- | --- |

R.

I en österrikisk studie från 2011 framhölls det att man i ett flertal internationella studier påpekat att frön som spills i samband med transporter spelar en viktig roll för att vilda populationer av raps vinner insteg i livsmiljöer utmed vägkanter, och att det är ett välkänt problem att sådana populationer finns överallt i rapsodlande länder, men också i sådana länder dit raps bara importeras i form av frön och sedan transporteras till växtoljefabriker, liksom att import av olika typer av herbicidtolerant raps dessutom kan leda till multiresistenta vilda populationer (”genstapling”), så att problem med ogräshantering utmed vägkanter uppkommer eller förvärras (16).

| S. | Utvecklingen av genetiskt modifierade grödor med tolerans mot flera selektiva herbicider beror främst på den snabba utvecklingen av glyfosatresistenta ogräs i länder som varit starkt beroende av genetiskt modifierade grödor. Över tjugo olika sorter av glyfosatresistenta ogräs har dokumenterats i vetenskapliga publikationer (17). Glyfosatresistenta ogräs har kunnat iakttas sedan 2009. |
| --- | --- |

S.

Utvecklingen av genetiskt modifierade grödor med tolerans mot flera selektiva herbicider beror främst på den snabba utvecklingen av glyfosatresistenta ogräs i länder som varit starkt beroende av genetiskt modifierade grödor. Över tjugo olika sorter av glyfosatresistenta ogräs har dokumenterats i vetenskapliga publikationer (17). Glyfosatresistenta ogräs har kunnat iakttas sedan 2009.

| T. | Inget yttrande avgavs efter omröstningen den 14 september 2017 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003. 14 medlemsstater röstade emot förslaget till genomförandeakt medan endast 9 medlemsstater, som företrädde bara 36,48 % av unionens befolkning, röstade för det, och 5 medlemsstater lade ner sina röster. |
| --- | --- |

T.

Inget yttrande avgavs efter omröstningen den 14 september 2017 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003. 14 medlemsstater röstade emot förslaget till genomförandeakt medan endast 9 medlemsstater, som företrädde bara 36,48 % av unionens befolkning, röstade för det, och 5 medlemsstater lade ner sina röster.

| U. | Kommissionen har vid flera tillfällen djupt beklagat att den sedan förordning (EG) nr 1829/2003 trädde i kraft har antagit beslut om godkännande utan stöd av ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och att det vid beslut om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder har blivit norm att hänskjuta ärendet till kommissionen för slutligt beslut, något som egentligen tillhör undantagen i förfarandet. Kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker har också påtalat denna praxis såsom odemokratisk (18). |
| --- | --- |

U.

Kommissionen har vid flera tillfällen djupt beklagat att den sedan förordning (EG) nr 1829/2003 trädde i kraft har antagit beslut om godkännande utan stöd av ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, och att det vid beslut om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder har blivit norm att hänskjuta ärendet till kommissionen för slutligt beslut, något som egentligen tillhör undantagen i förfarandet. Kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker har också påtalat denna praxis såsom odemokratisk (18).

| V. | Den 28 oktober 2015 förkastade parlamentet, vid första behandlingen (19), lagstiftningsförslaget av den 22 april 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003, och uppmanade kommissionen att dra tillbaka sitt förslag och lägga fram ett nytt. |
| --- | --- |

V.

Den 28 oktober 2015 förkastade parlamentet, vid första behandlingen (19), lagstiftningsförslaget av den 22 april 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003, och uppmanade kommissionen att dra tillbaka sitt förslag och lägga fram ett nytt.

| W. | Enligt skäl 14 i förordning (EU) nr 182/2011 bör kommissionen, i möjligaste mån agera på ett sådant sätt att man undviker att gå emot en dominerande ståndpunkt som kan uppstå inom omprövningskommittén och som ifrågasätter en genomförandeakts lämplighet, särskilt i känsliga frågor såsom konsumenthälsa, livsmedelssäkerhet och miljöskydd. |
| --- | --- |

W.

Enligt skäl 14 i förordning (EU) nr 182/2011 bör kommissionen, i möjligaste mån agera på ett sådant sätt att man undviker att gå emot en dominerande ståndpunkt som kan uppstå inom omprövningskommittén och som ifrågasätter en genomförandeakts lämplighet, särskilt i känsliga frågor såsom konsumenthälsa, livsmedelssäkerhet och miljöskydd.

| X. | Det räcker inte med kommissionens förslag om ändring av förordning (EU) nr 182/2011 för att bristen på demokrati i processen för godkännande av genetiskt modifierade organismer ska kunna åtgärdas. |
| --- | --- |

X.

Det räcker inte med kommissionens förslag om ändring av förordning (EU) nr 182/2011 för att bristen på demokrati i processen för godkännande av genetiskt modifierade organismer ska kunna åtgärdas.

| Y. | Demokratisk legitimitet kan säkerställas endast om man, såsom ett minimikrav, föreskriver att kommissionens förslag ska dras tillbaka om ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa inte avger något yttrande. Detta förfarande tillämpas redan i fråga om vissa ständiga kommittéer. |
| --- | --- |

Y.

Demokratisk legitimitet kan säkerställas endast om man, såsom ett minimikrav, föreskriver att kommissionens förslag ska dras tillbaka om ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa inte avger något yttrande. Detta förfarande tillämpas redan i fråga om vissa ständiga kommittéer.

| 1. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i förordning (EG) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att kommissionens genomförandebeslut inte överensstämmer med unionslagstiftningen, eftersom det inte är förenligt med målet i förordning (EG) nr 1829/2003, nämligen att, i enlighet med de allmänna principerna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (20), lägga grunden för säkerställande av ett gott skydd för människors liv och hälsa, djurs hälsa och välbefinnande, miljön och konsumenternas intresse i frågor som berör genetiskt modifierade livsmedel och foder, och att samtidigt sörja för att den inre marknaden fungerar effektivt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt utkast till genomförandebeslut. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tills vidare inte tillämpa eventuella genomförandebeslut avseende ansökningar om godkännande av genetiskt modifierade organismer till dess att tillståndsförfarandet har setts över på ett sådant sätt att bristerna åtgärdas i det nuvarande förfarandet, som har visat sig vara olämpligt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar de ansvariga lagstiftarna att så snart som möjligt gå vidare med arbetet med kommissionens förslag om ändring av förordning (EU) nr 182/2011 och att bland annat se till att kommissionen drar tillbaka sitt förslag ifall ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa inte avger något yttrande om godkännande av genetiskt modifierade organismer, antingen för odling eller som livsmedel och foder. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inte godkänna några herbicidtoleranta genetiskt modifierade växter som blivit resistenta mot en kombination av herbicider, såsom rapsen MON 88302 x Ms8 x Rf3, om det inte görs en fullständig bedömning av den specifika kumulativa effekten av restprodukterna från besprutning med ifrågavarande kombination av de kompletterande herbiciderna och deras kommersiella sammansättningar såsom de används i de länder där de odlas. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kräva en betydligt mer detaljerad testning av hälsoriskerna i samband med staplade transformationshändelser såsom rapsen MON 88302 x Ms8 x Rf3. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram strategier för bedömning av hälsorisker och toxikologi, samt för övervakning efter utsläppandet på marknaden, som inriktar sig på hela livsmedels- och foderkedjan. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i riskbedömningen av herbicidtoleranta genetiskt modifierade växter fullständigt ta med bedömningen av riskerna med att kompletterande herbicider används samt av deras restprodukter, oavsett om den genetiskt modifierade växten är avsedd att odlas inom unionen eller att importeras i form av livsmedel och foder. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4767

(4)

| — | Resolution av den 16 januari 2014 om förslaget till rådets beslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG, av en majsprodukt (Zea mays L. linje 1507) som modifierats genetiskt för resistens mot vissa fjärilsarter som är skadegörare (EUT C 482, 23.12.2016, s. 110). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 16 januari 2014 om förslaget till rådets beslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG, av en majsprodukt (Zea mays L. linje 1507) som modifierats genetiskt för resistens mot vissa fjärilsarter som är skadegörare (EUT C 482, 23.12.2016, s. 110).

| — | Resolution av den 16 december 2015 om kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2279 av den 4 december 2015 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen NK603 × T25 (Antagna texter, P8_TA(2015)0456). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 16 december 2015 om kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2279 av den 4 december 2015 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen NK603 × T25 (Antagna texter, P8_TA(2015)0456).

| — | Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87705 x MON 89788 (Antagna texter, P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87705 x MON 89788 (Antagna texter, P8_TA(2016)0040).

| — | Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87708 x MON 89788 (Antagna texter, P8_TA(2016)0039). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87708 x MON 89788 (Antagna texter, P8_TA(2016)0039).

| — | Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan FG72 (MST-FGØ72-2) (Antagna texter, P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 3 februari 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan FG72 (MST-FGØ72-2) (Antagna texter, P8_TA(2016)0038).

| — | Resolution av den 8 juni 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av dessa transformationshändelser (Antagna texter, P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 8 juni 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av dessa transformationshändelser (Antagna texter, P8_TA(2016)0271).

| — | Resolution av den 8 juni 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden av en genetiskt modifierad nejlika (Dianthus caryophyllus L., linje SHD-27531-4) (Antagna texter, P8_TA(2016)0272). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 8 juni 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden av en genetiskt modifierad nejlika (Dianthus caryophyllus L., linje SHD-27531-4) (Antagna texter, P8_TA(2016)0272).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs MON 810 (Antagna texter, P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs MON 810 (Antagna texter, P8_TA(2016)0388).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade majsprodukter MON 810 (Antagna texter, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade majsprodukter MON 810 (Antagna texter, P8_TA(2016)0389).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs Bt11 (Antagna texter, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs Bt11 (Antagna texter, P8_TA(2016)0386).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs 1507 (Antagna texter, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om utsläppande på marknaden för odlingsändamål av genetiskt modifierat utsäde av majs 1507 (Antagna texter, P8_TA(2016)0387).

| — | Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (Antagna texter, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 6 oktober 2016 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (Antagna texter, P8_TA(2016)0390).

| — | Resolution av den 5 april 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av transformationshändelserna Bt11, 59122, MIR604, 1507 och GA21, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 5 april 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av transformationshändelserna Bt11, 59122, MIR604, 1507 och GA21, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0123).

| — | Resolution av den 17 maj 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen DAS-40278–9, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 17 maj 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen DAS-40278–9, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0215).

| — | Resolution av den 17 maj 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull GHB119 (BCS-GHØØ5-8), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 17 maj 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull GHB119 (BCS-GHØØ5-8), i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P8_TA(2017)0214).

| — | Resolution av den 13 september 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-68416-4, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0341). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 13 september 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-68416-4, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0341).

| — | Resolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan FG72 × A5547-127, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0377). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan FG72 × A5547-127, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0377).

| — | Resolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-44406-6, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0378). |
| --- | --- |

—

Resolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-44406-6, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (Antagna texter, P8_TA(2017)0378).

(5)  Bilaga G – medlemsstaternas kommentarer och GMO-panelens svar http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2013-01002

(6)  Se föregående.

(7)  https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT%20comment%20MON80332%2 0x%20MS8%20x%20RF3_v2.pdf

(8)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7

(9)  Efsas slutsatser om sakkunniggranskningen av riskbedömningen av bekämpningsmedel med det verksamma ämnet glyfosat. EFSA journal 2015, 13 (11):4302 http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4302/epdf

(10)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3955666

(11)  https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT%20Background%20Soybean% 20305423%20x%2040-3-2.pdf

(12)  https://www.omicsonline.org/open-access/detection-of-glyphosate-in-malformed-piglets-2161-0525.1000230.php?aid=27562

(13)  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

(14)  EUT L 67, 12.3.2015, s. 6.

(15)  Bilaga G – medlemsstaternas kommentarer och GMO-panelens svar http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2013-01002

(16)  https://www.bmgf.gv.at/cms/home/attachments/3/0/9/CH1060/CMS1215778250501/osrimportban_gt73,ms8xrf3_2011_(nicht_zu_versenden_).pdf, p. 4.

(17)  https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-7796-5_12

(18)  Exempelvis i öppningsanförandet vid Europaparlamentets plenarsammanträde, som ingick i de politiska riktlinjerna för nästa Europeiska kommission (Strasbourg den 15 juli 2014), och i talet om tillståndet i unionen 2016 (Strasbourg den 14 september 2016).

(19)  EUT C 355, 20.10.2017, s. 165.

(20)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/139 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/139

---

P8_TA(2017)0401

Diskussionsunderlag om framtiden för EU:s finanser

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2017 om diskussionsunderlaget om framtiden för EU:s finanser (2017/2742(RSP))

(2018/C 346/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 311, 312 och 323 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 311, 312 och 323 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (1), särskilt artikel 2, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (1), särskilt artikel 2,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2016 om förberedelse av revideringen av den fleråriga budgetramen 2014–2020 efter valet: parlamentets synpunkter inför kommissionens förslag (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2016 om förberedelse av revideringen av den fleråriga budgetramen 2014–2020 efter valet: parlamentets synpunkter inför kommissionens förslag (3),

| — | med beaktande av kommissionens diskussionsunderlag om framtiden för EU:s finanser av den 28 juni 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens diskussionsunderlag om framtiden för EU:s finanser av den 28 juni 2017,

| — | med beaktande av kommissionens uttalande av den 4 juli 2017 om diskussionsunderlaget om framtiden för EU:s finanser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens uttalande av den 4 juli 2017 om diskussionsunderlaget om framtiden för EU:s finanser,

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 om budgetkapacitet för euroområdet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 om budgetkapacitet för euroområdet (4),

| — | med beaktande av budgetutskottets förslag till resolution, |
| --- | --- |

—

med beaktande av budgetutskottets förslag till resolution,

| — | med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen.

| 1. | Europaparlamentet är övertygat om att en debatt om den framtida finansieringen av Europeiska unionen inte kan ske utan hänsyn till lärdomarna från de tidigare fleråriga budgetramarna, särskilt den fleråriga budgetramen 2014–2020. Parlamentet pekar på de allvarliga bristerna i den nuvarande fleråriga budgetramen, som utnyttjats till bristningsgränsen för att tillhandahålla de resurser som krävs för att unionen ska kunna ta itu med ett antal allvarliga kriser och nya utmaningar och finansiera sina nya politiska prioriteringar. Parlamentet betonar sin övertygelse om att den låga nivån på den nuvarande fleråriga budgetramen har varit otillräcklig för att motsvara de verkliga behoven och unionens politiska ambitioner. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens presentation av sitt diskussionsunderlag om framtiden för EU:s finanser. Parlamentet konstaterar att kommissionen i budgettermer ger uttryck för de fem scenarier för den framtida modellen för Europeiska unionen som presenterades i vitboken från mars 2017 om framtiden för Europa, samtidigt som man diskuterar ett antal grundläggande egenskaper och principer för EU:s budget. Parlamentet instämmer i den föreslagna metoden och ser positivt på kommissionens uttalande att den framtida fleråriga budgetramen måste byggas utifrån en klar vision av Europas prioriteringar. Parlamentet räknar med att detta dokument fastställer en tydlig struktur för diskussionerna och inleder en välbehövlig politisk debatt om inriktning, syfte och nivå när det gäller EU:s budget mot bakgrund av de grundläggande målen och framtida utmaningarna för unionen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att samråda med medborgarna och att spela en aktiv och konstruktiv roll för att presentera deras vision för EU:s framtida budget. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet beklagar dock att fyra av de fem presenterade scenarierna (fortsätta som förut, göra mindre tillsammans, vissa gör mer och radikal omstöpning) innebär en faktisk minskning av unionens ambitioner och förutser en nedskärning i två av EU:s långvariga politikområden, som är hörnstenar i det europeiska projektet och som fastställs i fördragen, dvs. den gemensamma jordbrukspolitiken och sammanhållningspolitiken. Parlamentet betonar sin sedan länge etablerade ståndpunkt att ytterligare politiska prioriteringar bör kompletteras med ytterligare finansiella medel och inte finansieras på bekostnad av EU:s befintliga politik. Parlamentet förordar det femte scenariot (göra mycket mer tillsammans), som är en positiv och konstruktiv utgångspunkt för den pågående diskussionen om framtiden för EU:s finanser och följaktligen den framtida modellen för Europeiska unionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta ett scenario som beaktar parlamentets rekommendationer för att kunna möta nuvarande och framtida utmaningar, och för att fastställa en ny uppsättning prioriteringar. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att unionen, enligt artikel 311 i EUF-fördraget, ska se till att den har nödvändiga medel för att nå sina mål. Parlamentet anser att bristerna i den nuvarande fleråriga budgetramen, omfattningen av de nya prioriteringarna och konsekvenserna av Förenade kungarikets utträde leder till samma slutsats: Behovet av att gå utöver taket för utgifter på 1 % av EU:s bruttonationalinkomst (BNI) och därför avsevärt öka unionens budget för att kunna möta framtida utmaningar. Parlamentet motsätter sig i detta sammanhang en eventuell nominell minskning av volymen på EU:s budget i nästa fleråriga budgetram, och anser därför att nästa fleråriga budgetram bör fastställas till minst 1,23 % av EU:s BNI. Parlamentet förespråkar en diskussion mellan medlemsstaterna i denna fråga. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att EU:s budget främst finansieras från nationella bidrag, som baseras på BNI, i stället för genuint egna medel, vilket föreskrivs i EU-fördragen. Parlamentet upprepar sitt engagemang för en övergripande reform av EU:s system för egna medel, med enkelhet, rättvisa och öppenhet som ledande principer, och i linje med rekommendationerna från högnivågruppen för egna medel. Parlamentet betonar att ett sådant system bör innehålla en balanserad korg med nya egna EU-medel, som tas fram för att främja EU:s politiska mål och som bör införas progressivt i syfte att skapa rättvisare och stabilare EU-finanser. Parlamentet framhåller dessutom att Förenade kungarikets utträde ur unionen innebär en möjlighet att sätta stopp för alla rabatter. Parlamentet förväntar sig att kommissionen lägger fram ambitiösa lagstiftningsförslag i detta syfte och betonar att både utgifts- och inkomstsidan i nästa fleråriga budgetram kommer att behandlas som ett enda paket under de kommande förhandlingarna. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet är övertygat om att, såvida inte rådet beslutar att avsevärt öka de nationella bidragen till EU:s budget, införandet av nya egna EU-medel är det enda alternativet för att man på ett lämpligt sätt ska kunna finansiera nästa fleråriga budgetram till en nivå som motsvarar unionens faktiska behov och politiska ambitioner. Parlamentet förväntar sig därför att rådet kommer med ett politiskt ställningstagande i frågan, med tanke på att en de facto-blockering av en reform av EU:s system för egna medel inte längre kan övervägas. Parlamentet påminner i detta avseende om att rapporten från högnivågruppen för egna medel antogs enhälligt av alla dess medlemmar, inklusive de som utsetts av rådet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att utforma den framtida EU-budgeten på grundval av principerna om ett europeiskt mervärde, fokus på resultat, ansvarsskyldighet, större flexibilitet inom en stabil ram och förenklade bestämmelser, i enlighet med diskussionsunderlaget. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av en noggrann utvärdering av effektiviteten och ändamålsenligheten hos EU:s nuvarande politik, program och instrument. Parlamentet ser i detta avseende fram emot resultaten av den pågående utgiftsöversynen och förväntar sig att de kommer att beaktas vid utformningen av den fleråriga budgetramen efter 2020. Parlamentet understryker i synnerhet behovet av att garantera resultatnivån för mycket övertecknade EU-program å ena sidan och att fastställa orsakerna till underutnyttjande å andra sidan. Parlamentet anser att det är viktigt att skapa synergier mellan EU:s budget och de nationella budgetarna samt att göra det möjligt att övervaka nivån och resultaten när det gäller utgifterna på nationell nivå och EU-nivå. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet erkänner att strävan efter europeiskt mervärde är en grundläggande fråga som måste behandlas och instämmer i att unionens budget bland annat bör vara ett verktyg för att uppnå målen i fördraget och tillhandahålla europeiska kollektiva nyttigheter. Parlamentet noterar dock den mångfacetterade karaktären av begreppet europeiskt mervärde och dess många tolkningar, och varnar för varje försök att använda definitionen för att ifrågasätta relevansen av EU:s politik och program av rent kvantitativa eller kortsiktiga ekonomiska skäl. Parlamentet anser att det finns ett tydligt mervärde om en åtgärd på EU-nivå






  — | går längre än vad som är möjligt med nationella, regionala eller lokala insatser (spridningseffekt), |
| --- | --- | --- |

9.

—

går längre än vad som är möjligt med nationella, regionala eller lokala insatser (spridningseffekt),

| — | uppmuntrar åtgärder på nationell, regional eller lokal nivå för att uppfylla mål i EU-fördraget som annars inte skulle genomföras, |
| --- | --- |

—

uppmuntrar åtgärder på nationell, regional eller lokal nivå för att uppfylla mål i EU-fördraget som annars inte skulle genomföras,

| — | stöder åtgärder som endast kan finansieras genom att man slår ihop medel på EU-nivå på grund av att de har ett mycket stort finansieringsbehov, eller |
| --- | --- |

—

stöder åtgärder som endast kan finansieras genom att man slår ihop medel på EU-nivå på grund av att de har ett mycket stort finansieringsbehov, eller

| — | bidrar till att uppnå och stödja freden och stabiliteten i EU:s grannskap och längre bort. |
| --- | --- |

—

bidrar till att uppnå och stödja freden och stabiliteten i EU:s grannskap och längre bort.

Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare utveckla konceptet med europeiskt mervärde samtidigt som territoriella särdrag beaktas. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå lämpliga resultatindikatorer för detta ändamål.

| 10. | Europaparlamentet anser att strukturen hos nästa fleråriga budgetram bör göra EU-budgeten mer lättläst och förståelig för EU-medborgarna och möjliggöra en tydligare presentation av EU:s alla utgiftsområden. Parlamentet påminner samtidigt om behovet av att underlätta både kontinuerlig planering och flexibilitet inom rubriker. Parlamentet anser att den fleråriga budgetramens allmänna struktur bör avspegla den politiska debatten om de viktigaste pelarna och inriktningen när det gäller EU:s utgifter, inbegripet hållbar utveckling, tillväxt och innovation samt klimatförändringar, solidaritet, säkerhet och försvar. Parlamentet är därför övertygat om att rubrikerna i den nuvarande fleråriga budgetramen måste anpassas. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet anser att EU:s budget måste vara transparent och demokratisk. Parlamentet erinrar om sitt starka engagemang för idén om EU-budgetens enhetlighet och ifrågasätter nödvändigheten och mervärdet av att inrätta ytterligare instrument utanför den fleråriga budgetramen. Parlamentet upprepar sin sedan länge etablerade ståndpunkt att den europeiska utvecklingsfonden, tillsammans med andra instrument utanför den fleråriga budgetramen, bör ingå i unionens budget. Parlamentet betonar att en sådan integrering bör medföra att instrumentens respektive finansieringsram läggs till utöver de nuvarande taken i den fleråriga budgetramen, för att inte äventyra finansieringen av annan EU-politik och andra EU-program. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Parlamentet betonar att budgetmyndigheten, efter att ha förbrukat samtliga tillgängliga marginaler, har godkänt ett omfattande ianspråktagande av flexibilitetsbestämmelserna och de särskilda instrument som ingår i förordningen om den fleråriga budgetramen, för att säkerställa de ytterligare anslag som behövs i krissituationer eller för att finansiera nya politiska prioriteringar under den nuvarande fleråriga budgetramen. Parlamentet understryker att man vid halvtidsrevideringen av den fleråriga budgetramen avlägsnade flera hinder för den fleråriga budgetramens flexibilitetsmekanismer, för att möjliggöra större flexibilitet inom den nuvarande budgetramen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar i detta sammanhang att nästa fleråriga budgetram direkt bör möjliggöra en lämplig nivå av flexibilitet för att unionen ska kunna reagera på oförutsedda omständigheter och finansiera sina nya politiska prioriteringar. Parlamentet anser därför att den fleråriga budgetramens flexibilitetsbestämmelser bör tillåta att alla outnyttjade marginaler och tillbakadragna anslag utan några begränsningar förs över till kommande budgetår och mobiliseras av budgetmyndigheten, för alla ändamål som anses vara nödvändiga, inom ramen för det årliga budgetförfarandet. Parlamentet efterlyser dessutom en avsevärd förstärkning av de särskilda instrumenten inom den fleråriga budgetramen, som bör gå utöver taken i den fleråriga budgetramen för både åtaganden och betalningar samt för inrättandet av en särskild krisreserv för att resurser ska kunna mobiliseras omgående i händelse av en nödsituation. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet förespråkar en verklig och konkret förenkling av genomförandebestämmelserna för stödmottagarna och en minskning av den administrativa bördan. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att identifiera och undanröja överlappningar mellan instrument som erbjuds genom EU:s budget och som har liknande målsättningar och liknande typer av åtgärder. Parlamentet anser dock att en sådan förenkling inte får leda till att bidrag ersätts med finansiella instrument och att det sker en sektorisering av EU:s program och åtgärder, utan bör garantera en övergripande strategi med komplementaritet i centrum. Parlamentet efterlyser en långtgående harmonisering av regler i syfte att skapa ett enhetligt regelverk för EU:s alla instrument. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet erkänner de finansiella instrumentens potential som en kompletterande finansieringsform i förhållande till subventioner och bidrag. Parlamentet varnar dock för att de inte är lämpliga för alla typer av åtgärder och politikområden eftersom inte all politik är helt marknadsstyrd. Parlamentet uppmanar kommissionen att förenkla reglerna för användning av finansieringsinstrument och främja möjligheten att kombinera olika EU-resurser enligt harmoniserade regler genom att skapa synergieffekter och undvika konkurrens mellan olika former av finansiering. Parlamentet uttrycker oro över alternativet med en enda fond som skulle integrera finansieringsinstrument på EU-nivå och tillhandahålla lån, garantier och riskdelningsinstrument inom olika politiska områden, i enlighet med diskussionsunderlaget i detta sammanhang, och kommer att noggrant granska förslaget. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet upprepar sin åsikt att den fleråriga budgetramens löptid bör anpassas till både parlamentets och kommissionens politiska cykler, och säkerställa en långsiktig programplanering. Parlamentet betonar i detta sammanhang att den fleråriga budgetramens löptid bör ta full hänsyn till behovet av långsiktig förutsägbarhet i genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfondsprogrammen under delad förvaltning, som inte kan fungera utan den stabilitet som ett minst sjuårigt åtagande innebär. Parlamentet föreslår därför att nästa fleråriga budgetram bör antas för en period på 5 + 5 år med en obligatorisk halvtidsrevidering. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet noterar kommissionsordförandens tillkännagivande i sitt tal om tillståndet i unionen av ett kommande förslag till en särskild budgetpost för euroområdet. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla ytterligare och mer detaljerad information i detta syfte. Parlamentet påminner om att parlamentet i sin resolution av den 16 februari 2017 begär en specifik budgetkapacitet för euroområdet, som bör ingå i EU:s budget utöver de aktuella taken för den fleråriga budgetramen och finansieras av euroområdet och andra deltagande medlemmar via en inkomstkälla, som deltagande medlemsstater ska komma överens om och som ska betraktas som inkomster avsatta för särskilda ändamål och garantier. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen lägger fram sina förslag både om den fleråriga budgetramen och om egna medel senast i maj 2018. Parlamentet förklarar sin avsikt att i tid lägga fram sin ståndpunkt om alla därtill hörande aspekter och förväntar sig att parlamentets åsikter till fullo kommer att ingå i kommissionens kommande förslag. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uttrycker sin beredvillighet att inleda en strukturerad dialog med kommissionen och rådet, för att nå en slutlig överenskommelse om nästa fleråriga budgetram före utgången av parlamentets nuvarande valperiod. Parlamentet är övertygat om att ett snabbt antagande av förordningen om den fleråriga budgetramen kommer att möjliggöra det påföljande antagandet av alla sektorsspecifika rättsakter i tid för att de nya programmen ska kunna inledas i början av nästa period. Parlamentet betonar de negativa följderna av det sena inledandet av program inom ramen för den nuvarande fleråriga budgetramen. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang Europeiska rådet att använda övergångsklausulen i artikel 312.2 i EUF-fördraget, som medger omröstning med kvalificerad majoritet i rådet om den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, till övriga berörda institutioner och organ samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(2)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2016)0309.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2017)0050.

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/143 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/143

---

P8_TA(2017)0402

Legitima åtgärder för att skydda visselblåsare som agerar i allmänhetens intresse

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2017 om legitima åtgärder för att skydda visselblåsare som agerar i allmänhetens intresse när de lämnar ut konfidentiella uppgifter om företag och offentliga organ (2016/2224(INI))

(2018/C 346/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 2, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 2,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 11, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 11,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna, särskilt artikel 10, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna, särskilt artikel 10,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/943 av den 8 juni 2016 om skydd mot att icke röjd know-how och företagsinformation (företagshemligheter) olagligen anskaffas, utnyttjas och röjs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/943 av den 8 juni 2016 om skydd mot att icke röjd know-how och företagsinformation (företagshemligheter) olagligen anskaffas, utnyttjas och röjs,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/30/EU av den 12 juni 2013 om säkerhet för olje- och gasverksamhet till havs och om ändring av direktiv 2004/35/EG, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/30/EU av den 12 juni 2013 om säkerhet för olje- och gasverksamhet till havs och om ändring av direktiv 2004/35/EG,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 596/2014 av den 16 april 2014 om marknadsmissbruk (marknadsmissbruksförordning) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/6/EG och kommissionens direktiv 2003/124/EG, 2003/125/EG och 2004/72/EG, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 596/2014 av den 16 april 2014 om marknadsmissbruk (marknadsmissbruksförordning) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/6/EG och kommissionens direktiv 2003/124/EG, 2003/125/EG och 2004/72/EG,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 maj 2015 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG och kommissionens direktiv 2006/70/EG, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 maj 2015 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG och kommissionens direktiv 2006/70/EG,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2015 om skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2015 om skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2016 om skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt (TAXE 2) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2016 om skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt (TAXE 2) (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2013 om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt: rekommendationer med avseende på de åtgärder och initiativ som ska vidtas (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2013 om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt: rekommendationer med avseende på de åtgärder och initiativ som ska vidtas (3),

| — | med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings resolution 1729 (2010) om skydd av visselblåsare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings resolution 1729 (2010) om skydd av visselblåsare,

| — | med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings resolution 2060 (2015) om förbättring av skyddet av visselblåsare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings resolution 2060 (2015) om förbättring av skyddet av visselblåsare,

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 december 2015 med rekommendationer till kommissionen om ökad transparens, samordning och samstämdhet för bolagsbeskattningen i unionen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 december 2015 med rekommendationer till kommissionen om ökad transparens, samordning och samstämdhet för bolagsbeskattningen i unionen (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 juni 2011 om insatser mot korruption på EU:s territorium (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 juni 2011 om insatser mot korruption på EU:s territorium (COM(2011)0308),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 juli 2016 om ytterligare åtgärder för att öka transparensen och främja bekämpandet av skatteundandragande och skatteflykt (COM(2016)0451), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 juli 2016 om ytterligare åtgärder för att öka transparensen och främja bekämpandet av skatteundandragande och skatteflykt (COM(2016)0451),

| — | med beaktande av G20:s handlingsplan för korruptionsbekämpning och i synnerhet dess riktlinjer för lagstiftning till skydd för visselblåsare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av G20:s handlingsplan för korruptionsbekämpning och i synnerhet dess riktlinjer för lagstiftning till skydd för visselblåsare,

| — | med beaktande av OECD:s rapport från mars 2016 Committing to effective whistle-blower protection, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s rapport från mars 2016 Committing to effective whistle-blower protection,

| — | med beaktande av Europeiska ombudsmannens beslut om att avsluta sin undersökning på eget initiativ OI/1/2014/PMC om visselblåsning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ombudsmannens beslut om att avsluta sin undersökning på eget initiativ OI/1/2014/PMC om visselblåsning,

| — | med beaktande av rekommendationen från Europarådets ministerkommitté CM/Rec(2014)7 av den 30 april 2014 om skydd för visselblåsare samt den kortfattade handledningen för genomförandet av en nationell ram från januari 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från Europarådets ministerkommitté CM/Rec(2014)7 av den 30 april 2014 om skydd för visselblåsare samt den kortfattade handledningen för genomförandet av en nationell ram från januari 2015,

| — | med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings resolution 2171 (2017) av den 27 juni 2017, som uppmanar de nationella parlamenten att erkänna en rätt till rapportering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings resolution 2171 (2017) av den 27 juni 2017, som uppmanar de nationella parlamenten att erkänna en rätt till rapportering,

| — | med beaktande av princip nr 4 i OECD:s rekommendation för ett mer etiskt uppförande i den offentliga förvaltningen (Recommendation on Improving Ethical Conduct in the Public Service), |
| --- | --- |

—

med beaktande av princip nr 4 i OECD:s rekommendation för ett mer etiskt uppförande i den offentliga förvaltningen (Recommendation on Improving Ethical Conduct in the Public Service),

| — | med beaktande av konventionen om bekämpande av bestickning av utländska offentliga tjänstemän i internationella affärsförhållanden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om bekämpande av bestickning av utländska offentliga tjänstemän i internationella affärsförhållanden,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2017 om visselblåsares roll för skyddet av EU:s ekonomiska intressen (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2017 om visselblåsares roll för skyddet av EU:s ekonomiska intressen (5),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, budgetkontrollutskottet, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för kultur och utbildning, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för konstitutionella frågor (A8-0295/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, budgetkontrollutskottet, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för kultur och utbildning, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för konstitutionella frågor (A8-0295/2017), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionens mål är respekt för demokratin och rättsstaten och garanterar i detta syfte yttrandefrihet för sina medborgare. Att kunna slå larm om missförhållanden är en grundläggande aspekt av yttrandefriheten och informationsfriheten, som båda fastställs i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, vars efterlevnad och tillämpning garanteras av EU. EU främjar skydd för arbetstagarna och en förbättring av arbetsvillkoren. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionens mål är respekt för demokratin och rättsstaten och garanterar i detta syfte yttrandefrihet för sina medborgare. Att kunna slå larm om missförhållanden är en grundläggande aspekt av yttrandefriheten och informationsfriheten, som båda fastställs i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, vars efterlevnad och tillämpning garanteras av EU. EU främjar skydd för arbetstagarna och en förbättring av arbetsvillkoren.

| B. | Europeiska unionen bidrar till att stärka internationellt samarbete i kampen mot korruption, samtidigt som full respekt för folkrätten, de mänskliga rättigheterna och rättsstaten samt varje lands suveränitet upprätthålls. |
| --- | --- |

B.

Europeiska unionen bidrar till att stärka internationellt samarbete i kampen mot korruption, samtidigt som full respekt för folkrätten, de mänskliga rättigheterna och rättsstaten samt varje lands suveränitet upprätthålls.

| C. | Enligt artikel 67.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) har Europeiska unionen behörighet över den gemensamma europeiska asylpolitiken. |
| --- | --- |

C.

Enligt artikel 67.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) har Europeiska unionen behörighet över den gemensamma europeiska asylpolitiken.

| D. | Öppenhet och medborgardeltagande tillhör de utvecklingstendenser och utmaningar som demokratierna står inför under 2000-talet. |
| --- | --- |

D.

Öppenhet och medborgardeltagande tillhör de utvecklingstendenser och utmaningar som demokratierna står inför under 2000-talet.

| E. | Alltsedan den ekonomiska krisen, finanskrisen och skuldkrisen inleddes har en rad åtgärder mot skatteflykt och skatteundandragande på internationell nivå antagits. Det behövs ökad transparens på området för finansiella tjänster för att motverka oegentligheter, och några medlemsstater har redan erfarenheter av centrala register för rapportering av konstaterade eller potentiella överträdelser av tillsynsregler på finansområdet. FN antog sin konvention mot korruption 2003 (6). Europaparlamentet har inrättat två särskilda utskott och en undersökningskommitté till följd av de olika avslöjandena, och har i flera resolutioner efterlyst skydd för visselblåsare (7). De initiativ som man redan kommit överens om för att stärka internationellt informationsutbyte i skattefrågor har varit till hjälp, och de olika skatterelaterade läckorna har avslöjat stora mängder viktig information om oegentligheter som inte skulle ha kommit upp till ytan på annat sätt. |
| --- | --- |

E.

Alltsedan den ekonomiska krisen, finanskrisen och skuldkrisen inleddes har en rad åtgärder mot skatteflykt och skatteundandragande på internationell nivå antagits. Det behövs ökad transparens på området för finansiella tjänster för att motverka oegentligheter, och några medlemsstater har redan erfarenheter av centrala register för rapportering av konstaterade eller potentiella överträdelser av tillsynsregler på finansområdet. FN antog sin konvention mot korruption 2003 (6). Europaparlamentet har inrättat två särskilda utskott och en undersökningskommitté till följd av de olika avslöjandena, och har i flera resolutioner efterlyst skydd för visselblåsare (7). De initiativ som man redan kommit överens om för att stärka internationellt informationsutbyte i skattefrågor har varit till hjälp, och de olika skatterelaterade läckorna har avslöjat stora mängder viktig information om oegentligheter som inte skulle ha kommit upp till ytan på annat sätt.

| F. | Visselblåsare spelar en viktig roll för att avslöja olagligt eller otillbörligt handlande som skadar allmänintresset och våra samhällens funktion. För att göra detta lämnar de ut uppgifter till sin arbetsgivare, myndigheterna eller direkt till allmänheten om handlande som skadar allmänintresset. |
| --- | --- |

F.

Visselblåsare spelar en viktig roll för att avslöja olagligt eller otillbörligt handlande som skadar allmänintresset och våra samhällens funktion. För att göra detta lämnar de ut uppgifter till sin arbetsgivare, myndigheterna eller direkt till allmänheten om handlande som skadar allmänintresset.

| G. | Genom att göra detta hjälper de medlemsstaterna och viktiga institutioner samt EU:s organ att förhindra och hantera bland annat alla försök till överträdelser av integritetsprincipen och allt maktmissbruk som hotar eller strider mot folkhälsan och den allmänna säkerheten, den finansiella integriteten, ekonomin, de mänskliga rättigheterna, miljön eller rättsstaten, eller som ökar arbetslösheten, begränsar eller snedvrider den rättvisa konkurrensen och rubbar medborgarnas förtroende för de demokratiska institutionerna och processerna på nationell nivå och EU-nivå. |
| --- | --- |

G.

Genom att göra detta hjälper de medlemsstaterna och viktiga institutioner samt EU:s organ att förhindra och hantera bland annat alla försök till överträdelser av integritetsprincipen och allt maktmissbruk som hotar eller strider mot folkhälsan och den allmänna säkerheten, den finansiella integriteten, ekonomin, de mänskliga rättigheterna, miljön eller rättsstaten, eller som ökar arbetslösheten, begränsar eller snedvrider den rättvisa konkurrensen och rubbar medborgarnas förtroende för de demokratiska institutionerna och processerna på nationell nivå och EU-nivå.

| H. | Ett allvarligt problem som EU står inför i dag är korruption, eftersom korruption kan leda till att staterna underlåter att skydda befolkningen, arbetstagarna, rättsstaten och ekonomin, liksom till en försämring av offentliga institutioner och tjänster, den ekonomiska tillväxten och konkurrenskraften på olika områden, vilket i sin tur leder till en förlorad tilltro till de offentliga och privata institutionernas och näringslivets öppenhet och demokratiska ansvarsskyldighet. Korruptionen beräknas kosta EU:s ekonomi 120 miljarder euro årligen eller 1 procent av EU:s BNP. |
| --- | --- |

H.

Ett allvarligt problem som EU står inför i dag är korruption, eftersom korruption kan leda till att staterna underlåter att skydda befolkningen, arbetstagarna, rättsstaten och ekonomin, liksom till en försämring av offentliga institutioner och tjänster, den ekonomiska tillväxten och konkurrenskraften på olika områden, vilket i sin tur leder till en förlorad tilltro till de offentliga och privata institutionernas och näringslivets öppenhet och demokratiska ansvarsskyldighet. Korruptionen beräknas kosta EU:s ekonomi 120 miljarder euro årligen eller 1 procent av EU:s BNP.

| I. | Samtidigt som de globala ansträngningarna för att bekämpa korruption hittills främst fokuserat på oegentligheter inom den offentliga sektorn, har läckor på senare tid lyft fram den roll som spelas av finansinstitut, konsulter och andra privata företag för att underlätta korruption. |
| --- | --- |

I.

Samtidigt som de globala ansträngningarna för att bekämpa korruption hittills främst fokuserat på oegentligheter inom den offentliga sektorn, har läckor på senare tid lyft fram den roll som spelas av finansinstitut, konsulter och andra privata företag för att underlätta korruption.

| J. | Flera uppmärksammade fall av visselblåsning har visat att allmänheten och de politiska myndigheterna kan få kännedom om information av allmänt intresse, såsom olagligt eller olämpligt handlande eller andra allvarliga missförhållanden i den offentliga och den privata sektorn, tack vare visselblåsarnas insatser. En del av dessa handlingar har sedan blivit föremål för korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

J.

Flera uppmärksammade fall av visselblåsning har visat att allmänheten och de politiska myndigheterna kan få kännedom om information av allmänt intresse, såsom olagligt eller olämpligt handlande eller andra allvarliga missförhållanden i den offentliga och den privata sektorn, tack vare visselblåsarnas insatser. En del av dessa handlingar har sedan blivit föremål för korrigerande åtgärder.

| K. | Garantier för konfidentialitet bidrar till att skapa effektivare kanaler för att rapportera bedrägeri, korruption eller andra överträdelser. Mot bakgrund av att informationen är känslig kan misskötsel av konfidentialiteten leda till oönskade informationsläckor och en kränkning av unionens och medlemsstaternas allmänintresse. |
| --- | --- |

K.

Garantier för konfidentialitet bidrar till att skapa effektivare kanaler för att rapportera bedrägeri, korruption eller andra överträdelser. Mot bakgrund av att informationen är känslig kan misskötsel av konfidentialiteten leda till oönskade informationsläckor och en kränkning av unionens och medlemsstaternas allmänintresse.

| L. | Införandet av offentliga register över de verkliga ägarna till trust- och förvaltningsbolag och liknande juridiska konstruktioner samt andra transparensskapande åtgärder för investeringsverktyg kan bidra till att avskräcka från sådana missförhållanden som visselblåsare brukar lyfta fram. |
| --- | --- |

L.

Införandet av offentliga register över de verkliga ägarna till trust- och förvaltningsbolag och liknande juridiska konstruktioner samt andra transparensskapande åtgärder för investeringsverktyg kan bidra till att avskräcka från sådana missförhållanden som visselblåsare brukar lyfta fram.

| M. | Garantier för konfidentialitet avseende visselblåsares identitet och de uppgifter de avslöjar bidrar till att skapa effektivare kanaler för att slå larm om bedrägeri, korruption, missförhållanden, försummelser eller andra allvarliga överträdelser. Mot bakgrund av att uppgifterna är känsliga kan misskötsel av konfidentialiteten leda till oönskade informationsläckor och en kränkning av allmänhetens intresse inom unionen. Inom den offentliga sektorn kan man genom att skydda visselblåsare göra det lättare att upptäcka missbruk av offentliga medel, bedrägerier och andra former av gränsöverskridande korruption som är kopplade till nationella intressen eller EU-intressen. |
| --- | --- |

M.

Garantier för konfidentialitet avseende visselblåsares identitet och de uppgifter de avslöjar bidrar till att skapa effektivare kanaler för att slå larm om bedrägeri, korruption, missförhållanden, försummelser eller andra allvarliga överträdelser. Mot bakgrund av att uppgifterna är känsliga kan misskötsel av konfidentialiteten leda till oönskade informationsläckor och en kränkning av allmänhetens intresse inom unionen. Inom den offentliga sektorn kan man genom att skydda visselblåsare göra det lättare att upptäcka missbruk av offentliga medel, bedrägerier och andra former av gränsöverskridande korruption som är kopplade till nationella intressen eller EU-intressen.

| N. | Det är beklagligt att de befintliga kanalerna för formella klagomål avseende multinationella företags misskötsamhet sällan leder till några konkreta påföljder på grund av missförhållanden. |
| --- | --- |

N.

Det är beklagligt att de befintliga kanalerna för formella klagomål avseende multinationella företags misskötsamhet sällan leder till några konkreta påföljder på grund av missförhållanden.

| O. | Visselblåsarnas insatser har visat sig vara till nytta på många områden, både i den offentliga och privata sektorn, såsom folkhälsa, beskattning, miljö, konsumentskydd, bekämpning av korruption och diskriminering samt respekt för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

O.

Visselblåsarnas insatser har visat sig vara till nytta på många områden, både i den offentliga och privata sektorn, såsom folkhälsa, beskattning, miljö, konsumentskydd, bekämpning av korruption och diskriminering samt respekt för sociala rättigheter.

| P. | Sådana fall bör vara klart och tydligt definierade med utgångspunkt i vilka arbetsuppgifter det handlar om, hur allvarliga missförhållandena är och vilka risker som föreligger. |
| --- | --- |

P.

Sådana fall bör vara klart och tydligt definierade med utgångspunkt i vilka arbetsuppgifter det handlar om, hur allvarliga missförhållandena är och vilka risker som föreligger.

| Q. | Det är väsentligt att inte överträda gränsen mellan angiveri och visselblåsning. Det handlar inte om att veta allt om alla utan om att urskilja vad som utgör underlåtenhet att skydda demokratin. |
| --- | --- |

Q.

Det är väsentligt att inte överträda gränsen mellan angiveri och visselblåsning. Det handlar inte om att veta allt om alla utan om att urskilja vad som utgör underlåtenhet att skydda demokratin.

| R. | I många fall utsätts visselblåsare för repressalier, hot och påtryckningar med syftet att hindra eller avskräcka dem från att slå larm eller straffa dem för att de har slagit larm. Sådana påtryckningar utövas ofta på arbetsplatsen, där visselblåsare som har avslöjat information i allmänhetens intresse inom ramen för sina anställningsförhållanden kan hamna i en svagare position gentemot sina arbetsgivare. |
| --- | --- |

R.

I många fall utsätts visselblåsare för repressalier, hot och påtryckningar med syftet att hindra eller avskräcka dem från att slå larm eller straffa dem för att de har slagit larm. Sådana påtryckningar utövas ofta på arbetsplatsen, där visselblåsare som har avslöjat information i allmänhetens intresse inom ramen för sina anställningsförhållanden kan hamna i en svagare position gentemot sina arbetsgivare.

| S. | Det har ofta framkommit farhågor om att visselblåsare som agerar i allmänhetens intresse kan drabbas av fientligheter, trakasserier, hotelser och utfrysning på sin arbetsplats, hinder för framtida sysselsättning samt förlorade försörjningsmöjligheter, och många gånger kan allvarliga hot riktas också mot deras anhöriga och kolleger. Rädsla för vedergällning kan verka avskräckande på visselblåsare och därmed äventyra allmänintresset. |
| --- | --- |

S.

Det har ofta framkommit farhågor om att visselblåsare som agerar i allmänhetens intresse kan drabbas av fientligheter, trakasserier, hotelser och utfrysning på sin arbetsplats, hinder för framtida sysselsättning samt förlorade försörjningsmöjligheter, och många gånger kan allvarliga hot riktas också mot deras anhöriga och kolleger. Rädsla för vedergällning kan verka avskräckande på visselblåsare och därmed äventyra allmänintresset.

| T. | Skyddet av visselblåsare bör garanteras genom lag och stärkas i hela EU, i både den offentliga och den privata sektorn, under förutsättning att de handlar på rimliga grunder. Sådana skyddsmekanismer bör vara välavvägda och garantera fullständig respekt för de utpekade personernas grundläggande och lagstadgade rättigheter, och de bör gälla även för undersökande journalister, som är utsatta när känsliga uppgifter avslöjas och skyddar visselblåsarna genom att åberopa källskyddet. |
| --- | --- |

T.

Skyddet av visselblåsare bör garanteras genom lag och stärkas i hela EU, i både den offentliga och den privata sektorn, under förutsättning att de handlar på rimliga grunder. Sådana skyddsmekanismer bör vara välavvägda och garantera fullständig respekt för de utpekade personernas grundläggande och lagstadgade rättigheter, och de bör gälla även för undersökande journalister, som är utsatta när känsliga uppgifter avslöjas och skyddar visselblåsarna genom att åberopa källskyddet.

| U. | Skyddet av visselblåsare garanteras inte i tillräcklig utsträckning i ett antal medlemsstater, samtidigt som flera andra har infört avancerade program för att skydda dem. Ofta saknas emellertid konsekvens, varför den erbjudna skyddsnivån är otillräcklig. Den resulterande fragmenteringen av skyddet för visselblåsare i Europa skapar svårigheter för dem när de vill få kännedom om sina rättigheter och ta reda på hur man slår larm, liksom ett oklart rättsläge, särskilt i gränsöverskridande situationer. |
| --- | --- |

U.

Skyddet av visselblåsare garanteras inte i tillräcklig utsträckning i ett antal medlemsstater, samtidigt som flera andra har infört avancerade program för att skydda dem. Ofta saknas emellertid konsekvens, varför den erbjudna skyddsnivån är otillräcklig. Den resulterande fragmenteringen av skyddet för visselblåsare i Europa skapar svårigheter för dem när de vill få kännedom om sina rättigheter och ta reda på hur man slår larm, liksom ett oklart rättsläge, särskilt i gränsöverskridande situationer.

| V. | Europeiska ombudsmannen har en tydlig behörighet att undersöka klagomål från EU-medborgare om administrativa missförhållanden inom EU-institutionerna, men har i sig ingen funktion i skyddet av visselblåsare. |
| --- | --- |

V.

Europeiska ombudsmannen har en tydlig behörighet att undersöka klagomål från EU-medborgare om administrativa missförhållanden inom EU-institutionerna, men har i sig ingen funktion i skyddet av visselblåsare.

| W. | Mycket ofta är visselblåsningen inte begränsad till rent ekonomiska och finansiella frågor. Avsaknad av tillräckligt skydd kan göra att potentiella visselblåsare avskräcks från att rapportera försummelser för att slippa riskera repressalier och/eller hämndaktioner. Enligt rapporter från OECD hade 86 procent av företagen 2015 ett system för rapportering av misstänkta fall av allvarliga tjänstefel, men över en tredjedel av dem hade inte någon skriftlig policy för att skydda visselblåsare från repressalier, eller också kände de inte till om det fanns någon sådan policy. Flera visselblåsare som har avslöjat oegentligheter, tjänstefel eller olaglig verksamhet av ekonomisk eller finansiell natur har åtalats. Personer som delar eller röjer information i allmänhetens intresse utsätts ofta, tillsammans med sina familjemedlemmar och kolleger, för repressalier, vilket ibland kan innebära slutet på deras karriär. Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna har en fast rättspraxis när det gäller visselblåsare, men skyddet av visselblåsare bör garanteras genom lagstiftning. Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna garanterar yttrandefrihet och rätten till god förvaltning. |
| --- | --- |

W.

Mycket ofta är visselblåsningen inte begränsad till rent ekonomiska och finansiella frågor. Avsaknad av tillräckligt skydd kan göra att potentiella visselblåsare avskräcks från att rapportera försummelser för att slippa riskera repressalier och/eller hämndaktioner. Enligt rapporter från OECD hade 86 procent av företagen 2015 ett system för rapportering av misstänkta fall av allvarliga tjänstefel, men över en tredjedel av dem hade inte någon skriftlig policy för att skydda visselblåsare från repressalier, eller också kände de inte till om det fanns någon sådan policy. Flera visselblåsare som har avslöjat oegentligheter, tjänstefel eller olaglig verksamhet av ekonomisk eller finansiell natur har åtalats. Personer som delar eller röjer information i allmänhetens intresse utsätts ofta, tillsammans med sina familjemedlemmar och kolleger, för repressalier, vilket ibland kan innebära slutet på deras karriär. Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna har en fast rättspraxis när det gäller visselblåsare, men skyddet av visselblåsare bör garanteras genom lagstiftning. Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna garanterar yttrandefrihet och rätten till god förvaltning.

| X. | Skyddet av visselblåsare i EU bör inte begränsas till endast europeiska fall, utan bör även gälla i internationella fall. |
| --- | --- |

X.

Skyddet av visselblåsare i EU bör inte begränsas till endast europeiska fall, utan bör även gälla i internationella fall.

| Y. | Arbetsplatser måste verka för en arbetsmiljö där människor känner sig trygga att ta upp farhågor om potentiella missförhållanden, såsom fel och brister, försummelser, vanskötsel, bedrägerier och olagliga handlingar. Det är ytterst viktigt att främja en kultur som gör att människor känner att de kan ta upp frågor utan rädsla för repressalier som kan påverka deras aktuella och framtida sysselsättningssituation. |
| --- | --- |

Y.

Arbetsplatser måste verka för en arbetsmiljö där människor känner sig trygga att ta upp farhågor om potentiella missförhållanden, såsom fel och brister, försummelser, vanskötsel, bedrägerier och olagliga handlingar. Det är ytterst viktigt att främja en kultur som gör att människor känner att de kan ta upp frågor utan rädsla för repressalier som kan påverka deras aktuella och framtida sysselsättningssituation.

| Z. | I många länder, i synnerhet inom den privata sektorn, omfattas de anställda av krav på konfidentiell behandling av vissa uppgifter, vilket kan leda till att visselblåsare kan bli föremål för disciplinära åtgärder om de rapporterar till instanser utanför sina anställningsförhållanden. |
| --- | --- |

Z.

I många länder, i synnerhet inom den privata sektorn, omfattas de anställda av krav på konfidentiell behandling av vissa uppgifter, vilket kan leda till att visselblåsare kan bli föremål för disciplinära åtgärder om de rapporterar till instanser utanför sina anställningsförhållanden.

| AA. | Enligt en studie av OECD hade över en tredjedel av organisationerna med en rapporteringsmekanism ingen skriftlig policy för att skydda visselblåsare från repressalier, eller också kände de inte till om det fanns någon sådan policy. |
| --- | --- |

AA.

Enligt en studie av OECD hade över en tredjedel av organisationerna med en rapporteringsmekanism ingen skriftlig policy för att skydda visselblåsare från repressalier, eller också kände de inte till om det fanns någon sådan policy.

| AB. | I EU-lagstiftningen föreskrivs redan vissa regler för att skydda visselblåsare från vissa former av vedergällning på olika områden, men kommissionen har ännu inte föreslagit lämpliga lagstiftningsåtgärder för ett effektivt och enhetligt skydd för visselblåsare och deras rättigheter i EU. |
| --- | --- |

AB.

I EU-lagstiftningen föreskrivs redan vissa regler för att skydda visselblåsare från vissa former av vedergällning på olika områden, men kommissionen har ännu inte föreslagit lämpliga lagstiftningsåtgärder för ett effektivt och enhetligt skydd för visselblåsare och deras rättigheter i EU.

| AC. | Alla EU-institutioner är sedan den 1 januari 2014 skyldiga att införa interna bestämmelser för skydd av visselblåsare som är tjänstemän hos EU-institutionerna, i enlighet med artiklarna 22a, 22b och 22c i tjänsteföreskrifterna. |
| --- | --- |

AC.

Alla EU-institutioner är sedan den 1 januari 2014 skyldiga att införa interna bestämmelser för skydd av visselblåsare som är tjänstemän hos EU-institutionerna, i enlighet med artiklarna 22a, 22b och 22c i tjänsteföreskrifterna.

| AD. | Europaparlamentet har vid upprepade tillfällen uppmanat till övergripande åtgärder för skydd av visselblåsare i unionen. |
| --- | --- |

AD.

Europaparlamentet har vid upprepade tillfällen uppmanat till övergripande åtgärder för skydd av visselblåsare i unionen.

| AE. | I sina resolutioner av den 23 oktober 2013 om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt: rekommendationer med avseende på de åtgärder och initiativ som ska vidtas, av den 25 november 2015 om skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt, av den 16 december 2015 om ökad transparens, samordning och samstämdhet för bolagsbeskattningen i unionen samt av den 14 februari 2017 om visselblåsares roll för skyddet av EU:s ekonomiska intressen uppmanade parlamentet kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om ett verkningsfullt och heltäckande europeiskt skyddsprogram för visselblåsare som skyddar dem som rapporterar misstänkt bedrägeri eller olaglig verksamhet som påverkar allmänhetens intresse eller Europeiska unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

AE.

I sina resolutioner av den 23 oktober 2013 om organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt: rekommendationer med avseende på de åtgärder och initiativ som ska vidtas, av den 25 november 2015 om skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt, av den 16 december 2015 om ökad transparens, samordning och samstämdhet för bolagsbeskattningen i unionen samt av den 14 februari 2017 om visselblåsares roll för skyddet av EU:s ekonomiska intressen uppmanade parlamentet kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om ett verkningsfullt och heltäckande europeiskt skyddsprogram för visselblåsare som skyddar dem som rapporterar misstänkt bedrägeri eller olaglig verksamhet som påverkar allmänhetens intresse eller Europeiska unionens ekonomiska intressen.

| AF. | Varje tredjelandsmedborgare som av Europeiska unionen eller en av dess medlemsstater har erkänts som visselblåsare bör omfattas av alla tillämpliga skyddsåtgärder om han eller hon, inom eller utanför ramarna för sina arbetsuppgifter, har fått kännedom och avslöjat olagliga handlingar eller spioneri som utförts av ett tredjeland eller ett nationellt eller multinationellt företag och som skadar en stat, en nation eller en medborgare i unionen och därmed förtäckt äventyrar statens sammanhållning, den nationella säkerheten eller kollektiva eller individuella friheter. |
| --- | --- |

AF.

Varje tredjelandsmedborgare som av Europeiska unionen eller en av dess medlemsstater har erkänts som visselblåsare bör omfattas av alla tillämpliga skyddsåtgärder om han eller hon, inom eller utanför ramarna för sina arbetsuppgifter, har fått kännedom och avslöjat olagliga handlingar eller spioneri som utförts av ett tredjeland eller ett nationellt eller multinationellt företag och som skadar en stat, en nation eller en medborgare i unionen och därmed förtäckt äventyrar statens sammanhållning, den nationella säkerheten eller kollektiva eller individuella friheter.

| AG. | Sedan den 1 juli 2014 har nästan alla europeiska institutioner och organ införlivat åtgärder för att skydda visselblåsare i sina interna arbetsordningar, i enlighet med kraven i artiklarna 22b och 22c i tjänsteföreskrifterna. |
| --- | --- |

AG.

Sedan den 1 juli 2014 har nästan alla europeiska institutioner och organ införlivat åtgärder för att skydda visselblåsare i sina interna arbetsordningar, i enlighet med kraven i artiklarna 22b och 22c i tjänsteföreskrifterna.

| AH. | Numera finns väletablerade principer från internationella organisationer, såsom Europarådet och OECD, liksom en fast rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

AH.

Numera finns väletablerade principer från internationella organisationer, såsom Europarådet och OECD, liksom en fast rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna.

| AI. | Vikten av att skydda visselblåsare har erkänts av alla större internationella instrument för korruptionsbekämpning, och normer för visselblåsning har fastställts i FN:s konvention mot korruption, Europarådets rekommendation CM/Rec(2014)7 och 2009 års OECD-rekommendation mot mutor. |
| --- | --- |

AI.

Vikten av att skydda visselblåsare har erkänts av alla större internationella instrument för korruptionsbekämpning, och normer för visselblåsning har fastställts i FN:s konvention mot korruption, Europarådets rekommendation CM/Rec(2014)7 och 2009 års OECD-rekommendation mot mutor.

| AJ. | Det är mycket viktigt att det utan dröjsmål införs ett övergripande och heltäckande regelverk, som genom att fastställa rättigheter och skyldigheter effektivt skyddar visselblåsare i samtliga EU-medlemsstater och inom EU:s institutioner, myndigheter och organ. |
| --- | --- |

AJ.

Det är mycket viktigt att det utan dröjsmål införs ett övergripande och heltäckande regelverk, som genom att fastställa rättigheter och skyldigheter effektivt skyddar visselblåsare i samtliga EU-medlemsstater och inom EU:s institutioner, myndigheter och organ.

Visselblåsarnas roll och behovet att skydda dem

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att – efter att ha genomfört en bedömning av en lämplig rättslig grund som gör det möjligt för EU att vidta ytterligare åtgärder – före utgången av detta år lägga fram ett övergripande lagstiftningsförslag om ett övergripande gemensamt regelverk som garanterar en hög skyddsnivå över hela linjen i både den offentliga och den privata sektorn samt i nationella och europeiska institutioner, däribland relevanta nationella och europeiska organ, kontor och byråer, för visselblåsare inom EU, med beaktande av de nationella förhållandena och utan att begränsa medlemsstaternas möjlighet att vidta ytterligare åtgärder. Parlamentet understryker att det i dag finns flera möjliga rättsliga grunder för unionen att agera på området. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga dessa möjligheter i syfte att föreslå en bred, sammanhållen och ändamålsenlig mekanism. Parlamentet påminner kommissionen om den doktrin om begreppet underförstådda befogenheter som domstolen utvecklat på grundval av tidigare rättspraxis och som medger tillämpning av flera rättsliga grunder. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att det är orimligt och oroande att medborgare och journalister blir föremål för åtal i stället för att få rättsligt skydd när de lämnar ut uppgifter i allmänhetens intresse, däribland uppgifter om misstänkt tjänstefel, missförhållanden, bedrägerier eller olaglig verksamhet, särskilt när det gäller handlingar som strider mot EU:s grundläggande principer, såsom skatteundandragande, skattebedrägeri och penningtvätt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet föreslår att internationella avtal om finansiella tjänster, beskattning och konkurrens bör innehålla bestämmelser om skydd för visselblåsare. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet framhåller behovet av ett tydligt rättsläge när det gäller bestämmelser om skydd för visselblåsare, eftersom en fortsatt brist på tydlighet och ett uppsplittrat tillvägagångssätt avskräcker potentiella visselblåsare från att träda fram. Parlamentet påpekar därför att ett tydligt förfarande för korrekt behandling av avslöjanden och ett effektivt skydd för visselblåsare bör införas i den relevanta EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att man i varje form av framtida regelverk bör ta hänsyn till de bestämmelser, rättigheter och skyldigheter som påverkar och reglerar sysselsättningsområdet. Parlamentet betonar även att detta bör ske i samråd med arbetsmarknadens parter och i överensstämmelse med gällande kollektivavtal. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet vill att denna lagstiftning ska innebära att företag som bevisligen vidtar repressalier mot visselblåsare inte får ta del av medel från EU:s fonder eller ingå avtal med den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att ta fram riktmärken och indikatorer för en visselblåsarpolicy i både den offentliga och den privata sektorn. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att beakta artikel 33 i FN-konventionen mot korruption, genom att betona visselblåsarnas roll för att förebygga och bekämpa korruption. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet beklagar att bara ett fåtal medlemsstater har infört tillräckligt långtgående system för skydd av visselblåsare. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har antagit sådana system eller principer för detta i sin nationella lagstiftning att göra det snarast möjligt. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet framhåller behovet av ett större fokus på affärsetik i läroplaner för studier i företagsekonomi och liknande ämnen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU-institutionerna att verka för en kultur där visselblåsares viktiga roll i samhället erkänns, bland annat genom medvetandehöjande kampanjer. Parlamentet uppmanar i synnerhet kommissionen att lägga fram en övergripande plan i denna fråga. Det är nödvändigt att verka för en etisk kultur i den offentliga sektorn och på arbetsplatser för att i samarbete med fackföreningar framhålla vikten av att öka de anställdas medvetenhet om befintliga regelverk för visselblåsning. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att övervaka medlemsstaternas bestämmelser om visselblåsare i syfte att underlätta utbyte av bästa praxis, vilket kommer att bidra till ett effektivare skydd för visselblåsare på nationell nivå. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla en övergripande plan för att avskräcka från överföring av tillgångar till tredjeländer där korrupta personer kan behålla sin anonymitet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet definierar visselblåsare som varje person som i allmänhetens intresse, även ett europeiskt allmänintresse, slår larm om eller lämnar ut uppgifter om en handling som är olaglig eller otillåten, som innebär ett hot eller en skada eller som undergräver eller äventyrar allmänintresset – vanligen, men inte alltid, inom ramen för personens anställningsförhållande, vare sig det sker inom den offentliga eller privata sektorn, inom ramen för ett avtalsförhållande eller i samband med facklig verksamhet eller föreningsverksamhet. Parlamentet betonar att detta omfattar personer som inte arbetar i ett traditionellt förhållande mellan anställd och arbetsgivare – såsom konsulter, leverantörer, praktikanter, volontärer, studerande arbetstagare samt tillfälligt och tidigare anställda – som förfogar över bevis på sådana handlingar med rimliga skäl att tro att de rapporterade uppgifterna är riktiga. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet anser att personer som faller utanför det klassiska förhållandet mellan arbetsgivare och anställd, såsom konsulter, entreprenörer, praktikanter, volontärer, studerande, tillfälligt eller tidigare anställda samt medborgare i allmänhet även bör ges tillgång till rapporteringskanaler och lämpligt skydd när de avslöjar uppgifter om en olaglig eller otillåten handling eller en handling som skadar allmänintresset. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet anser att det behövs en tydlig lösning för visselblåsare som arbetar i företag som är registrerade i EU men är baserade utanför unionen. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet anser att en handling som skadar allmänintresset omfattar, men inte är begränsat till, korruption, brott, överträdelser av rättsliga förpliktelser, missförhållanden inom rättsväsendet, maktmissbruk, intressekonflikter, olaglig användning av offentliga medel, överskridande av befogenheter, olagliga penningflöden, hot mot miljön, folkhälsan, den allmänna säkerheten, den nationella och globala säkerheten och skyddet av den personliga integriteten och personuppgifter, skatteflykt, angrepp på konsumenträttigheter, arbetstagares rättigheter och andra sociala rättigheter samt kränkningar av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, liksom handlingar som begås för att dölja någon av dessa överträdelser. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet anser att allmänhetens intresse bör väga tyngre än det privata eller ekonomiska värdet av de röjda uppgifterna och att det bör vara möjligt att röja uppgifter om allvarliga hot mot allmänintresset även när uppgifterna är rättsligt skyddade. Parlamentet menar dock att särskilda förfaranden bör gälla för uppgifter som rör respekten för yrkesetiska regler och sekretessbelagda uppgifter som rör nationell säkerhet och försvar. I sådana fall bör rapporteringen ske till en behörig myndighet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet understryker att ett effektivt skydd av visselblåsare alltid måste kunna garanteras, även om avslöjandet inte avser olagliga handlingar, när syftet med avslöjandet är att undvika en möjlig skada för allmänintresset. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna måste följa Europarådets rekommendationer om skydd för visselblåsare. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar att visselblåsarnas roll för att avslöja allvarliga angrepp på allmänintresset har bevisat sin betydelse vid många tillfällen under en rad år och att de bidrar till demokrati, insyn i politiken och ekonomin och offentlig information, och att de bör erkännas som nödvändiga för att förhindra otillåtna handlingar. Parlamentet understryker att visselblåsare har visat sig vara en avgörande tillgång för undersökande journalistik och för en oberoende press. Att källskyddet garanteras är grundläggande för pressfriheten. Medlemsstaterna uppmanas att säkerställa ett verkningsfullt skydd för journalisternas rätt att inte avslöja en källas identitet. Parlamentet anser att journalister också är utsatta och därför bör åtnjuta rättsligt skydd. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet noterar att vissa medlemsstater under de senaste åren har vidtagit åtgärder för att stärka visselblåsarnas rättigheter. Parlamentet beklagar dock djupt att visselblåsare fortsätter att riskera civil- och straffrättsliga förfaranden i flera medlemsstater, särskilt där som medlen för deras försvar, stöd och skydd är ineffektiva, otillräckliga eller helt saknas. Parlamentet påpekar att skillnaderna mellan medlemsstaterna dessutom leder till ett oklart rättsläge, forum shopping och risk för orättvis behandling. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet anser att bristen på lämpligt skydd för visselblåsare får negativa följder för skyddet av EU:s ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet anser att heltäckande rättsliga bestämmelser om skydd för visselblåsare främjar en kultur där man vågar säga ifrån och att visselblåsning därför bör lyftas fram som ett tecken på samhällsansvar. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna och EU-institutionerna att främja visselblåsarnas positiva roll och uppmärksamma de allvarliga problemen med deras ofta utsatta och försvarslösa ställning, särskilt genom informations- och skyddskampanjer samt kommunikations- och utbildningsinsatser. Parlamentet rekommenderar i synnerhet kommissionen att lägga fram en övergripande plan i denna fråga. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang en webbplats där användbar information om skydd för visselblåsare bör tillhandahållas och klagomål kan lämnas in. Parlamentet betonar att denna webbplats bör vara lättillgänglig för allmänheten och garantera anonymitet för de personer som använder den. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet efterlyser åtgärder – framför allt från politikernas, arbetsgivarnas och mediernas sida – för att förändra allmänhetens bild av visselblåsare genom att framhålla dessas positiva roll som en mekanism för tidig varning, som ett avskräckande medel för upptäckt och förebyggande av missförhållanden och korruption och som en mekanism för ansvarsutkrävande som möjliggör offentlig granskning av myndigheter och företag. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vara proaktiva i främjandet av en öppen kultur på arbetsplatsen, både inom den offentliga och den privata sektorn, som gör det möjligt för organisationer eller företag att respektera stränga etiska normer och ger anställda modet att slå larm om missförhållanden, och således gör att åtgärder kan vidtas för att förhindra eller åtgärda varje hot eller skada. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att regelbundet utvärdera effekten för de åtgärder de vidtar, med beaktande av den allmänna opinionen avseende visselblåsare och rapporter om missförhållanden, resultaten från sektorsövergripande undersökningar av höga tjänstemän som ansvarar för att ta emot och behandla sådana rapporter samt resultaten från oberoende studier om visselblåsning på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmuntrar de medlemsstater som ännu inte antagit lagstiftning om visselblåsning att göra detta inom den närmaste framtiden, och uppmanar kommissionen att överväga att inrätta en plattform som gör det möjligt att utbyta bästa metoder på området, inte bara mellan medlemsstaterna utan även med tredjeländer. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar vikten av forskning och utbyte av bästa praxis för att främja ett bättre skydd för visselblåsare på EU-nivå. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Europeiska revisionsrätten och Europeiska ombudsmannens kontor att senast i slutet av 2017 offentliggöra följande: 1) Särskilda rapporter som innehåller statistik och en tydlig redogörelse av fall av missförhållanden på arbetsplatsen som identifierats inom EU:s institutioner, företag, föreningar, organisationer och andra organ som är registrerade i unionen. 2) Uppföljning av berörda institutioner när det gäller de fall som avslöjats, med utgångspunkt i kommissionens aktuella riktlinjer och bestämmelser. 3) Resultatet av varje utredning som inletts till följd av den information som lämnats av visselblåsare. 4) De åtgärder som planeras i varje enskilt fall för att skydda visselblåsarna. |
| --- | --- |

30.

Rapporteringsmekanism

| 31. | Europaparlamentet konstaterar att bristen på tydligt identifierade medel för skydd och säker rapportering samt en eventuellt utebliven uppföljning utgör ett hinder för visselblåsarnas verksamhet, kan avhålla dem från att slå larm om missförhållanden och leda till att vissa visselblåsare förblir tysta. Parlamentet är bekymrat över de repressalier och påtryckningar som visselblåsare utsätts för när de vänder sig till fel person eller fel enhet inom sin organisation. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet anser det nödvändigt att införa ett konsekvent, trovärdigt och tillförlitligt system som gör det möjligt att slå larm internt inom organisationen, till behöriga myndigheter och utanför organisationen. Parlamentet anser att ett sådant system skulle underlätta bedömningen av trovärdigheten och giltigheten när det gäller uppgifter som lämnas in inom ramen för systemet. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga ett system som gör det möjligt att slå larm inom och utanför organisationen. För att åstadkomma detta bör tydliga, rättvisa och jämlika förfaranden inrättas som garanterar fullständig respekt för både visselblåsarens och den utpekade personens grundläggande och lagstadgade rättigheter. Parlamentet anser att arbetsgivare bör uppmuntras att införa rutiner för att slå larm internt och att det inom varje organisation bör finnas en oberoende och opartisk person eller enhet som ansvarar för att samla in rapporter från visselblåsare. Parlamentet anser att arbetstagarnas företrädare bör delta i tillsättningen av denna funktion. Parlamentet understryker att den som tar emot larmet bör följa upp alla inlämnade uppgifter på lämpligt sätt och hålla visselblåsaren informerad om uppföljningen inom rimlig tid. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet anser att varje organisation bör införa tydliga rapporteringsvägar som gör det möjligt för visselblåsare att slå larm inom sin organisation. Parlamentet understryker att varje anställd bör informeras om det relevanta rapporteringsförfarandet, som bör garantera konfidentialitet och behandling av larmet inom rimlig tid. Parlamentet understryker att visselblåsare även fortsättningsvis måste ha möjlighet att vända sig till lämpliga offentliga myndigheter, icke-statliga organisationer eller medier, särskilt om ett gynnsamt svar från den egna organisationen uteblir, om det uppenbart skulle äventyra en effektiv rapportering att slå larm internt eller till de behöriga myndigheterna, eller om visselblåsaren är under hot eller måste lämna uppgifterna omedelbart. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet påminner om allmänhetens rätt att informeras om allt handlande som kan skada allmänintresset, och understryker i detta avseende att en visselblåsare alltid bör kunna offentliggöra uppgifter om en olaglig eller otillåten handling eller en handling som skadar allmänintresset. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet påminner om att resolutionen av den 14 februari 2017 om visselblåsares roll för skyddet av EU:s ekonomiska intressen också uppmanar EU:s institutioner att, i samarbete med alla berörda nationella myndigheter, införa och vidta alla nödvändiga åtgärder för att skydda informationskällors konfidentialitet, och efterlyser därför en kontrollerad webbplats där klagomål kan lämnas in på ett strikt konfidentiellt sätt. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet anser att rapportering utanför organisationen, även direkt till allmänheten, utan en föregående intern fas inte utgör skäl till ogiltigförklaring av rapporten, åtal eller att vägra någon skydd. Parlamentet anser att detta skydd bör beviljas oberoende av den valda rapporteringsvägen och på grundval av de avslöjade uppgifterna och att visselblåsaren hade rimliga skäl att tro att de var riktiga. |
| --- | --- |

37.

Skydd vid rapportering

| 38. | Europaparlamentet är bekymrat över de risker som visselblåsare löper på arbetsplatsen, särskilt risken för direkta eller indirekta repressalier från arbetsgivarens sida och från personer som arbetar för eller på uppdrag av denne. Sådana repressalier tar sig ofta uttryck i utfrysning, en långsammare eller stoppad karriärutveckling eller till och med uppsägning, liksom mobbning. Parlamentet betonar att repressalier bromsar visselblåsarnas insatser och anser det nödvändigt att införa skyddsåtgärder mot repressalier. Repressalier bör straffbeläggas och bli föremål för verksamma påföljder. Så snart en person har erkänts som en visselblåsare bör åtgärder vidtas för att skydda honom eller henne, i syfte att få slut på eventuella vedergällningsåtgärder mot honom eller henne samt att bevilja visselblåsaren full ersättning för den skada som lidits. Parlamentet anser att dessa bestämmelser bör ingå i kommissionens förslag till ett övergripande direktiv om visselblåsarskydd. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet anser att visselblåsare bör ha möjlighet att ansöka om interimistiska åtgärder för att förhindra repressalier som avskedande, till dess att det finns ett officiellt resultat av eventuella administrativa eller rättsliga förfaranden eller andra förfaranden. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet betonar att inget anställningsförhållande bör begränsa en persons rätt till yttrandefrihet och att ingen bör diskrimineras för att ha utövat denna rättighet. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet påminner om att man i varje form av framtida regelverk bör ta hänsyn till de bestämmelser, rättigheter och skyldigheter som påverkar och reglerar sysselsättningsområdet. Parlamentet betonar vidare att detta bör ske med deltagande av arbetsmarknadens parter och i överensstämmelse med gällande kollektivavtal. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet betonar att visselblåsare och deras familjemedlemmar samt alla som bistår dem och vars liv eller säkerhet är i fara måste ha rätt till adekvat och verkningsfullt skydd för sin fysiska, moraliska och sociala integritet och sin försörjning genom att beviljas högsta möjliga nivå av konfidentialitet. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet anser att dessa skyddsåtgärder ska tillämpas även när visselblåsaren rapporterar om handlingar som rör medlemsstaterna. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet noterar att undersökande journalister och journalister inom den oberoende pressen i många fall utövar ett yrke där de ensamma möter många påtryckningar och att de därför måste skyddas mot alla skrämselförsök. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet föreslår att interimistiska åtgärder i väntan på resultatet av civilrättsliga förfaranden bör finnas tillgängliga för personer som har utsatts för repressalier för att de slagit larm eller lämnat ut uppgifter i allmänhetens intresse, i synnerhet om en person förlorat sitt arbete. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet fördömer bruket av munkavlar, som innebär att man vidtar eller hotar att vidta rättsliga åtgärder mot en visselblåsare inte i syfte att söka rättvisa, utan i stället att driva personen till självcensur eller ekonomisk, moralisk och psykologisk utmattning. Parlamentet anser att sådant rättegångsmissbruk bör bli föremål för straffrättsliga påföljder och sanktioner. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet påpekar de risker för straffrättsliga och civilrättsliga förfaranden som visselblåsarna löper. Parlamentet betonar att de ofta utgör den svagare parten vid en rättegång. Vid påstådda vedergällningsåtgärder mot visselblåsaren anser parlamentet därför att det måste vara upp till arbetsgivaren att bevisa att åtgärderna saknar koppling till visselblåsarens verksamhet. Parlamentet anser att skyddet för visselblåsare bör beviljas på grundval av de röjda uppgifterna och inte visselblåsarens avsikter. Parlamentet betonar dock att visselblåsaren måste ha trott att de uppgifter som lämnades var riktiga. Konfidentialitet bör garanteras under hela förfarandet och visselblåsarens identitet får inte avslöjas utan dennes samtycke. Parlamentet understryker att utlämnande av visselblåsarnas identitet utan deras samtycke bör bli föremål för straffrättsliga påföljder och sanktioner. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet anser att visselblåsare inte bör bli föremål för straffrättsliga eller civilrättsliga åtgärder eller administrativa eller disciplinära påföljder för att de har slagit larm. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet anser att en möjlighet för visselblåsare att slå larm anonymt kan uppmuntra dem att lämna ut uppgifter som de annars inte skulle ha delat. Parlamentet betonar i detta sammanhang att tydliga regler bör införas för möjligheter till anonym rapportering till det nationella eller europeiska oberoende organet med ansvar för att samla in rapporter, kontrollera deras trovärdighet, följa upp reaktionerna och ge vägledning till visselblåsare, även i den digitala miljön, med angivande av de exakta fall där det är möjligt att rapportera anonymt. Visselblåsarens identitet och alla uppgifter som gör att hans eller hennes identitet kan röjas får inte avslöjas utan visselblåsarens samtycke. Parlamentet anser att allt åsidosättande av anonymiteten bör bli föremål för påföljder. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet betonar att ingen bör förlora sitt skydd bara för att man har gjort en felaktig bedömning av de faktiska omständigheterna eller för att det upplevda hotet mot allmänintresset inte blev verklighet, under förutsättning att personen i fråga vid tidpunkten för rapporteringen hade rimliga skäl att tro på uppgifternas riktighet. I händelse av falska anklagelser bör de ansvariga ställas till svars och inte åtnjuta det skydd som erbjuds visselblåsare. Parlamentet betonar att alla personer som lider skada, vare sig direkt eller indirekt, av inlämnande eller röjande av oriktiga eller vilseledande uppgifter bör få rätt att söka effektiva rättsmedel mot illasinnad eller ogrundad rapportering. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet påminner om vikten av att ta fram instrument för att förbjuda varje form av repressalier, oavsett om det rör sig om passivt avskedande eller passiva åtgärder. Parlamentet uppmanar kraftfullt medlemsstaterna att avstå från att betrakta visselblåsares agerande som brottsligt när dessa röjer uppgifter om olagliga eller otillåtna handlingar eller handlingar som skadar eller äventyrar allmänintresset. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet påminner om att den gällande EU-lagstiftningen under alla omständigheter måste tillämpas korrekt av såväl EU:s institutioner som medlemsstaterna, och att den bör tolkas på ett sätt som ger visselblåsare som agerar i allmänhetens intresse bästa möjliga skydd. Parlamentet betonar att visselblåsarskydd redan har erkänts som en viktig mekanism för att säkerställa en ändamålsenlig tillämpning av EU-lagstiftningen. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att avkriminalisera visselblåsares förehavanden när dessa avslöjar uppgifter i allmänhetens intresse. |
| --- | --- |

52.

Stöd för visselblåsare

| 53. | Europaparlamentet betonar den roll som myndigheter, fackföreningar och organisationer i det civila samhället spelar för att stödja och hjälpa visselblåsare i deras förehavanden inom sin organisation. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet betonar att visselblåsare och de personer som hjälper dem utöver de arbetslivsrelaterade riskerna utsätts för personliga, psykologiska, sociala och ekonomiska risker. Vid behov bör psykologiskt stöd tillhandahållas, specialiserad rättshjälp beviljas visselblåsare som begär detta och saknar tillräckliga medel samt socialt och ekonomiskt stöd erbjudas visselblåsare som uttrycker ett motiverat behov, som en skyddsåtgärd om civilrättsliga eller straffrättsliga förfaranden inleds mot en visselblåsare, i enlighet med nationell lagstiftning och praxis. Parlamentet tillägger att ersättning bör erbjudas, oavsett vilken typ av skada som visselblåsaren lidit till följd av sin verksamhet. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet konstaterar i detta avseende att Europeiska ombudsmannen har meddelat parlamentet sin beredskap att undersöka möjligheten att inrätta ett sådant organ i inom ombudsmannakontoret, och uppmanar kraftfullt kommissionen att undersöka möjligheten att anförtro ombudsmannen, som redan har behörighet att utreda klagomål om missförhållanden inom EU:s institutioner, dessa uppgifter. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU-institutionerna att i samarbete med alla relevanta myndigheter införa och vidta alla nödvändiga åtgärder för att skydda informationskällors konfidentialitet i syfte att förhindra varje slag av diskriminering och hot, att skapa transparenta kanaler för uppgiftslämnande, att inrätta oberoende nationella och europeiska myndigheter till skydd för visselblåsare samt överväga möjligheten att förse dessa myndigheter med särskilda medel för att stödja visselblåsare. Parlamentet vill också att en centraliserad europeisk myndighet inrättas för ett effektivt skydd för visselblåsare och de personer som hjälper dem, baserat på den redan befintliga modellen med systemet med myndigheter som ansvara för uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla verktyg inriktade på att ge skydd mot omotiverade åtal, ekonomiska sanktioner och diskriminering, så att åtgärderna blir verkningsfulla. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta oberoende organ med tillräckliga budgetresurser, passande kompetens och lämpliga specialister, med ansvar för att samla in rapporter, kontrollera deras trovärdighet, följa upp reaktionerna och ge vägledning till visselblåsare, särskilt i avsaknad av en positiv reaktion från deras organisation, samt visa dem var lämplig ekonomisk hjälp finns att få, särskilt i gränsöverskridande situationer eller i fall som direkt involverar medlemsstater eller EU-institutionerna. Parlamentet föreslår att organet offentliggör en årsrapport om mottagna larm och hur de har behandlats, samtidigt som kravet på sekretess rörande eventuellt pågående utredningar respekteras. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet betonar att kostnadsfri tillgång till information och konfidentiella råd bör övervägas för personer som överväger att lämna ut uppgifter i allmänhetens intresse eller avslöja olagliga eller otillåtna handlingar som skadar eller äventyrar allmänintresset. Parlamentet anser att strukturer som kan tillhandahålla sådan information och sådan rådgivning bör identifieras och att allmänheten bör ges möjlighet att kontakta dem. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet insisterar på att det, utöver alla de skyddsåtgärder som visselblåsare kan beviljas, även är nödvändigt att garantera dessa visselblåsare att de tas emot, får ett boende och skyddas i en medlemsstat som inte har en utlämningskonvention med det land som har gjort sig skyldigt till handlingarna. Parlamentet uppmanar kommissionen att, i fråga om utlämningskonventioner med Europeiska unionen och ett tredjeland som gjort sig skyldigt till olagliga handlingar, genom tillämpning av artikel 67.2 i EUF-fördraget om den europeiska asylpolitiken agera inom ramen för sina befogenheter och vidta alla nödvändiga säkerhetsåtgärder för särskilt utsatta visselblåsare som riskerar allvarliga repressalier i de länder där de har avslöjat olagliga handlingar eller bedrägerier. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå inrättandet av ett liknande organ på EU-nivå med tillräckliga budgetresurser, adekvat kompetens och lämpliga specialister, med ansvar för att samordna medlemsstaternas insatser, särskilt i gränsöverskridande situationer. Parlamentet anser att detta europeiska organ även bör kunna samla in rapporter, kontrollera deras trovärdighet, utfärda bindande rekommendationer och vägleda visselblåsare om reaktionen från medlemsstaten eller nationella organ uppenbarligen inte är tillfredsställande. Parlamentet föreslår att organet offentliggör en årsrapport om mottagna larm och hur de har behandlats, samtidigt som kravet på sekretess rörande eventuellt pågående utredningar respekteras. Parlamentet anser att Europeiska ombudsmannens mandat skulle kunna utökas för att fylla denna funktion. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Så snart ett larm erkänts som allvarligt bör det utredas på vederbörligt sätt och följas av lämpliga åtgärder. Europaparlamentet understryker att visselblåsaren bör ges möjlighet att under utredningen klargöra sitt klagomål och lämna kompletterande uppgifter eller bevis. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att ta fram uppgifter om och riktmärken och indikatorer för en visselblåsarpolicy i både den offentliga och den privata sektorn. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att agera med anledning av ombudsmannens rapport av den 24 juli 2014 om undersökningen på eget initiativ, i enlighet med artikel 22c i de nya tjänsteföreskrifterna, där samtliga EU-organ rekommenderas att anta etiska varningsmekanismer och en rättslig ram som direkt bygger på de interna bestämmelserna för ombudsmannens kontor. Parlamentet upprepar sin egen beslutsamhet att göra detta. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet anser att visselblåsare även bör ha rätt att granska och kommentera resultaten av en utredning som bygger på det som de har avslöjat. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner och andra EU-organ att föregå med exempel och utan dröjsmål tillämpa de riktlinjer som utarbetats av Europeiska ombudsmannen. Parlamentet uppmanar kommissionen att, både för egen räkning och för andra EU-organ, fullständigt genomföra sina egna riktlinjer för skydd av visselblåsare i enlighet med kommissionens tjänsteföreskrifter 2012. Parlamentet uppmanar kommissionen att på ett effektivt sätt samarbeta och samordna ansträngningarna med andra institutioner, inbegripet Europeiska åklagarmyndigheten, för att skydda visselblåsare. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet påpekar behovet av ett bättre system för rapportering om företags oegentligheter, som kompletterar och strävar efter att förbättra effektiviteten i de nuvarande nationella kontaktpunkterna för OECD:s riktlinjer för multinationella företag. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet betonar att de frågor som visselblåsare tar upp bör utredas oberoende och inom kortast möjliga tid, vilket även skyddar rättigheterna för de personer som kan vara inblandade i ett avslöjande. Parlamentet understryker att både visselblåsaren och alla andra personer som påverkas av ett avslöjande bör få inkomma med ytterligare argument och bevis under hela utredningen, och att de bör hållas informerade om hanteringen av avslöjandet. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen till slut har infört en kanal där visselblåsare kan slå larm om eller avslöja information om konkurrens- och kartellöverenskommelser, men insisterar på behovet att förenkla förfarandena och på att det inte bör finnas ett alltför stort antal kanaler. |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2015)0408.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2016)0310.

(3)  EUT C 208, 10.6.2016, s. 89.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2015)0457.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2017)0022.

(6)  https://www.unodc.org/documents/treaties/UNCAC/Publications/Convention/08-50027_F.pdf

(7)  Se till exempel parlamentets resolution av den 6 juli 2016 om skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt och parlamentets resolution av den 16 december 2015 med rekommendationer till kommissionen om ökad transparens, samordning och samstämdhet för bolagsbeskattningen i unionen.

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/156 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/156

---

P8_TA(2017)0403

Minimiinkomstpolitik som ett sätt att bekämpa fattigdom

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2017 om minimiinkomstpolitik som ett sätt att bekämpa fattigdom (2016/2270(INI))

(2018/C 346/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 5.3 i fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 4, 9, 14, 19, 151 och 153 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 5.3 i fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 4, 9, 14, 19, 151 och 153 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den allmänna deklarationen om mänskliga rättigheter från 1948, ratificerad vid världskonferensen om mänskliga rättigheter 1993, i synnerhet dess artiklar 3, 23 och 25, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna deklarationen om mänskliga rättigheter från 1948, ratificerad vid världskonferensen om mänskliga rättigheter 1993, i synnerhet dess artiklar 3, 23 och 25,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, och särskilt bestämmelserna om sociala rättigheter, närmare bestämt artiklarna 34, 35 och 36, som särskilt fastställer rätten till socialbidrag och bostadsbidrag, rätten till en hög hälsoskyddsnivå för människor och rätten till tillgång till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, och särskilt bestämmelserna om sociala rättigheter, närmare bestämt artiklarna 34, 35 och 36, som särskilt fastställer rätten till socialbidrag och bostadsbidrag, rätten till en hög hälsoskyddsnivå för människor och rätten till tillgång till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse,

| — | med beaktande av den europeiska sociala stadgan, och särskilt artiklarna 1, 4, 6, 12, 14, 17, 19, 30 och 31, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska sociala stadgan, och särskilt artiklarna 1, 4, 6, 12, 14, 17, 19, 30 och 31,

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konventioner nr 29 och 105 om avskaffande av tvångsarbete och nr 102 om social trygghet samt ILO:s rekommendation nummer 202 om socialt grundskydd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konventioner nr 29 och 105 om avskaffande av tvångsarbete och nr 102 om social trygghet samt ILO:s rekommendation nummer 202 om socialt grundskydd,

| — | med beaktande av ILO:s agenda för anständigt arbete och ILO:s globala sysselsättningspakt, som antogs i fullständig enighet den 19 juni 2009 vid Internationella arbetskonferensen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s agenda för anständigt arbete och ILO:s globala sysselsättningspakt, som antogs i fullständig enighet den 19 juni 2009 vid Internationella arbetskonferensen,

| — | med beaktande av rådets (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) slutsatser från juni 2013 om sociala investeringar för tillväxt och sysselsättning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) slutsatser från juni 2013 om sociala investeringar för tillväxt och sysselsättning,

| — | med beaktande av rådets rekommendation 92/441/EEG av den 24 juni 1992, om gemensamma kriterier för tillräckliga resurser och socialtjänstförmåner i de sociala trygghetssystemen (1) (rekommendation om minimiinkomst), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation 92/441/EEG av den 24 juni 1992, om gemensamma kriterier för tillräckliga resurser och socialtjänstförmåner i de sociala trygghetssystemen (1) (rekommendation om minimiinkomst),

| — | med beaktande av rådets rekommendation 92/442/EEG av den 27 juli 1992, om samstämmighet mellan mål och politik på det sociala skyddets område (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation 92/442/EEG av den 27 juli 1992, om samstämmighet mellan mål och politik på det sociala skyddets område (2),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation 2013/112/EU av den 20 februari 2013”Bryta det sociala arvet – investera i barnens framtid” (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation 2013/112/EU av den 20 februari 2013”Bryta det sociala arvet – investera i barnens framtid” (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 februari 2013”Sociala investeringar till stöd för tillväxt och sammanhållning – inklusive genomförandet av Europeiska socialfonden 2014–2020” (COM(2013)0083) och dess åtföljande dokument (SWD(2013)0038), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 februari 2013”Sociala investeringar till stöd för tillväxt och sammanhållning – inklusive genomförandet av Europeiska socialfonden 2014–2020” (COM(2013)0083) och dess åtföljande dokument (SWD(2013)0038),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation 2008/867/EG av den 3 oktober 2008 om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation 2008/867/EG av den 3 oktober 2008 om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010”Europa 2020: en strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010”Europa 2020: en strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 2 mars 2015 om rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (COM(2015)0098), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 2 mars 2015 om rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (COM(2015)0098),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 maj 2009 om en förnyad social agenda (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 maj 2009 om en förnyad social agenda (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2010 om minimiinkomstens roll när det gäller att bekämpa fattigdom och främja ett samhälle som är öppet för alla i Europa (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2010 om minimiinkomstens roll när det gäller att bekämpa fattigdom och främja ett samhälle som är öppet för alla i Europa (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 november 2012 om en social investeringspakt som ett svar på krisen (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 november 2012 om en social investeringspakt som ett svar på krisen (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 november 2015 om att minska ojämlikhet, med särskilt fokus på barnfattigdom (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 november 2015 om att minska ojämlikhet, med särskilt fokus på barnfattigdom (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 april 2016 om att uppnå målet för fattigdomsbekämpning mot bakgrund av hushållens ökande kostnader (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 april 2016 om att uppnå målet för fattigdomsbekämpning mot bakgrund av hushållens ökande kostnader (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2016 om ett könsperspektiv på fattigdom (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2016 om ett könsperspektiv på fattigdom (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 september 2016 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 september 2016 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2017 om en europeisk pelare för sociala rättigheter (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2017 om en europeisk pelare för sociala rättigheter (12),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 15 juni 2011”Den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning: en europeisk ram för social och territoriell sammanhållning”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 15 juni 2011”Den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning: en europeisk ram för social och territoriell sammanhållning”,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 10 december 2013”En europeisk minimiinkomst och fattigdomsindikatorer”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 10 december 2013”En europeisk minimiinkomst och fattigdomsindikatorer”,

| — | med beaktande av studien ”Towards adequate and accessible minimum income schemes in Europe” (Mot lämpliga och tillgängliga system för minimiinkomster i Europa), som publicerades 2015 i det europeiska nätverket för minimiinkomst (European minimum income network – EMIN), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien ”Towards adequate and accessible minimum income schemes in Europe” (Mot lämpliga och tillgängliga system för minimiinkomster i Europa), som publicerades 2015 i det europeiska nätverket för minimiinkomst (European minimum income network – EMIN),

| — | med beaktande av Eurofounds rapport från 2015 om tillgång till sociala förmåner och minskning av det bristande utnyttjandet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurofounds rapport från 2015 om tillgång till sociala förmåner och minskning av det bristande utnyttjandet,

| — | med beaktande av Eurofounds rapport från 2017 om inkomstskillnader och sysselsättningsmönster i Europa före och efter den stora recessionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurofounds rapport från 2017 om inkomstskillnader och sysselsättningsmönster i Europa före och efter den stora recessionen,

| — | med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningsavdelning A Minimum Income Policies in EU Member States, som offentliggjorde i sin slutliga version i april 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningsavdelning A Minimum Income Policies in EU Member States, som offentliggjorde i sin slutliga version i april 2017,

| — | med beaktande av rapporten Minimiinkomstsystem i Europa – en studie av nationella politiska åtgärder 2015, som utarbetades 2016 för kommissionens räkning av nätverket för socialpolitik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten Minimiinkomstsystem i Europa – en studie av nationella politiska åtgärder 2015, som utarbetades 2016 för kommissionens räkning av nätverket för socialpolitik,

| — | med beaktande av frågan för muntligt besvarande O-000087/2016 – B8-0710/2016 av den 15 juni 2016 från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan för muntligt besvarande O-000087/2016 – B8-0710/2016 av den 15 juni 2016 från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av frågan för skriftligt besvarande P-001004/2016 av den 2 februari 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan för skriftligt besvarande P-001004/2016 av den 2 februari 2016,

| — | med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 7 juli 2016 om FN:s generalförsamlings 71:a session (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 7 juli 2016 om FN:s generalförsamlings 71:a session (13),

| — | med beaktande av Schumandeklarationen av den 9 maj 1950 som uppmanade till ”utjämning och förbättring av levnadsvillkoren” för arbetstagare. |
| --- | --- |

—

med beaktande av Schumandeklarationen av den 9 maj 1950 som uppmanade till ”utjämning och förbättring av levnadsvillkoren” för arbetstagare.

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0292/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0292/2017), och av följande skäl:

| A. | Fattigdom och socialt utanförskap, vars orsaker och varaktighet den drabbade personen inte bär ansvar för, utgör kränkningar av människovärdet och de grundläggande mänskliga rättigheterna. EU och medlemsstaterna åtog sig 2010 att senast 2020 minska antalet personer som riskerar att drabbas av fattigdom och socialt utanförskap med 20 miljoner. Problem med fattigdom och socialt utanförskap är inte ett individuellt ansvar, utan dessa frågor hör till samhällets kollektiva ansvarsområde. |
| --- | --- |

A.

Fattigdom och socialt utanförskap, vars orsaker och varaktighet den drabbade personen inte bär ansvar för, utgör kränkningar av människovärdet och de grundläggande mänskliga rättigheterna. EU och medlemsstaterna åtog sig 2010 att senast 2020 minska antalet personer som riskerar att drabbas av fattigdom och socialt utanförskap med 20 miljoner. Problem med fattigdom och socialt utanförskap är inte ett individuellt ansvar, utan dessa frågor hör till samhällets kollektiva ansvarsområde.

| B. | Europa är en av de rikaste regionerna i världen, men nya uppgifter om inkomstfattigdom framhåller att allt fler människor lever i fattigdom och allvarlig materiell fattigdom i Europa och att ojämlikheten mellan medlemsstaterna växer. |
| --- | --- |

B.

Europa är en av de rikaste regionerna i världen, men nya uppgifter om inkomstfattigdom framhåller att allt fler människor lever i fattigdom och allvarlig materiell fattigdom i Europa och att ojämlikheten mellan medlemsstaterna växer.

| C. | En blomstrande ekonomi med låg arbetslöshet är fortfarande det mest verksamma instrumentet för att bekämpa fattigdom. |
| --- | --- |

C.

En blomstrande ekonomi med låg arbetslöshet är fortfarande det mest verksamma instrumentet för att bekämpa fattigdom.

| D. | Inkomstfattigdom är endast en del av det övergripande begreppet fattigdom, och därför avser fattigdom inte endast materiella resurser utan även sociala resurser, främst utbildning, hälsa och tillgång till tjänster. |
| --- | --- |

D.

Inkomstfattigdom är endast en del av det övergripande begreppet fattigdom, och därför avser fattigdom inte endast materiella resurser utan även sociala resurser, främst utbildning, hälsa och tillgång till tjänster.

| E. | Relativ fattigdom säger inget om verkligt armod, utan endast om det relativa inkomstläget i förhållande till andra. |
| --- | --- |

E.

Relativ fattigdom säger inget om verkligt armod, utan endast om det relativa inkomstläget i förhållande till andra.

| F. | Enligt den metod som utarbetats av Eurostat är gränsen för risk för fattigdom 60 % av den nationella disponibla medianinkomsten (per hushåll, efter sociala transfereringar). Med tanke på de befintliga skillnaderna mellan medlemsstaterna och deras olika typer av socialpolitik, bör denna procentsats analyseras tillsammans med andra indikatorer såsom referensbudgetar. Inkomst är en indirekt indikator för levnadsstandard, och en referensbudget återspeglar mångfalden av konsumtionsmönster och levnadskostnader i olika medlemsstater på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

F.

Enligt den metod som utarbetats av Eurostat är gränsen för risk för fattigdom 60 % av den nationella disponibla medianinkomsten (per hushåll, efter sociala transfereringar). Med tanke på de befintliga skillnaderna mellan medlemsstaterna och deras olika typer av socialpolitik, bör denna procentsats analyseras tillsammans med andra indikatorer såsom referensbudgetar. Inkomst är en indirekt indikator för levnadsstandard, och en referensbudget återspeglar mångfalden av konsumtionsmönster och levnadskostnader i olika medlemsstater på ett bättre sätt.

| G. | Begreppen ”inkomstskillnader” och ”fattigdom” får inte sammanblandas. |
| --- | --- |

G.

Begreppen ”inkomstskillnader” och ”fattigdom” får inte sammanblandas.

| H. | Enligt kommissionen (14) löper 119 miljoner människor i Europeiska unionen – cirka 25 % av den totala befolkningen – risk att drabbas av fattigdom och socialt utanförskap, efter sociala förmåner. I vissa medlemsstater ligger dessutom arbetslösheten på en ständigt hög nivå, och denna situation råder i särskilt hög grad för ungdomar, för vilka siffrorna är ännu mer alarmerande. Även om antalet minskat något finns det fortfarande fler människor som riskerar att hamna i fattigdom än 2008. EU och medlemsstaterna har långt kvar till 2020-målet om fattigdom och social utestängning, eftersom nivån ligger kvar över målet. |
| --- | --- |

H.

Enligt kommissionen (14) löper 119 miljoner människor i Europeiska unionen – cirka 25 % av den totala befolkningen – risk att drabbas av fattigdom och socialt utanförskap, efter sociala förmåner. I vissa medlemsstater ligger dessutom arbetslösheten på en ständigt hög nivå, och denna situation råder i särskilt hög grad för ungdomar, för vilka siffrorna är ännu mer alarmerande. Även om antalet minskat något finns det fortfarande fler människor som riskerar att hamna i fattigdom än 2008. EU och medlemsstaterna har långt kvar till 2020-målet om fattigdom och social utestängning, eftersom nivån ligger kvar över målet.

| I. | Tillgängliga uppgifter tyder på att vissa grupper, såsom barn, kvinnor, arbetslösa, ensamförälderhushåll och personer med funktionsnedsättning, är särskilt utsatta för fattigdom, misär och socialt utanförskap. |
| --- | --- |

I.

Tillgängliga uppgifter tyder på att vissa grupper, såsom barn, kvinnor, arbetslösa, ensamförälderhushåll och personer med funktionsnedsättning, är särskilt utsatta för fattigdom, misär och socialt utanförskap.

| J. | I synnerhet barnfamiljer drabbas av fattigdom. |
| --- | --- |

J.

I synnerhet barnfamiljer drabbas av fattigdom.

| K. | Särskilt för ensamstående föräldrar är det av största vikt att kunna kombinera familj och arbete för att ta sig ur fattigdomen. |
| --- | --- |

K.

Särskilt för ensamstående föräldrar är det av största vikt att kunna kombinera familj och arbete för att ta sig ur fattigdomen.

| L. | Hänsyn bör tas till behovet av att integrera åtgärder för att förhindra och bekämpa fattigdom inom alla viktiga politikområden, så att alla får garanterad tillgång till offentlig service och anständiga jobb med inkomster som det går att leva på. |
| --- | --- |

L.

Hänsyn bör tas till behovet av att integrera åtgärder för att förhindra och bekämpa fattigdom inom alla viktiga politikområden, så att alla får garanterad tillgång till offentlig service och anständiga jobb med inkomster som det går att leva på.

| M. | Enligt kommissionen är hög arbetslöshet, fattigdom och ojämlikhet fortfarande angelägna frågor i vissa medlemsstater. Stora inkomstskillnader är inte endast till förfång för den sociala sammanhållningen, utan de hindrar även en hållbar ekonomisk tillväxt, såsom kommissionsledamot Thyssen har konstaterat. Följderna av krisen har enligt Eurofound generellt sett varit allvarligare bland personer med lägre inkomst, vilket har fått inkomstskillnaderna att öka inom de europeiska samhällena (15). |
| --- | --- |

M.

Enligt kommissionen är hög arbetslöshet, fattigdom och ojämlikhet fortfarande angelägna frågor i vissa medlemsstater. Stora inkomstskillnader är inte endast till förfång för den sociala sammanhållningen, utan de hindrar även en hållbar ekonomisk tillväxt, såsom kommissionsledamot Thyssen har konstaterat. Följderna av krisen har enligt Eurofound generellt sett varit allvarligare bland personer med lägre inkomst, vilket har fått inkomstskillnaderna att öka inom de europeiska samhällena (15).

| N. | Hemlöshet utgör den mest extrema formen av fattigdom och misär och har ökat under de senaste åren i praktiskt taget alla medlemsstater, och överlag i de länder som är värst drabbade av den ekonomiska och finansiella krisen. Enligt Fédération Européenne d'Associations Nationales Travaillant avec les Sans-Abri (Feantsa – en europeisk sammanslutning av nationella organisationer som arbetar med hemlösa) är det omkring 4 miljoner människor i EU som drabbas av hemlöshet varje år, över 10,5 miljoner hushåll som drabbas av allvarlig bostadsbrist och 22,3 miljoner hushåll som har alltför höga boendekostnader, vilket innebär att de lägger mer än 40 % av sin disponibla inkomst på boendet. |
| --- | --- |

N.

Hemlöshet utgör den mest extrema formen av fattigdom och misär och har ökat under de senaste åren i praktiskt taget alla medlemsstater, och överlag i de länder som är värst drabbade av den ekonomiska och finansiella krisen. Enligt Fédération Européenne d'Associations Nationales Travaillant avec les Sans-Abri (Feantsa – en europeisk sammanslutning av nationella organisationer som arbetar med hemlösa) är det omkring 4 miljoner människor i EU som drabbas av hemlöshet varje år, över 10,5 miljoner hushåll som drabbas av allvarlig bostadsbrist och 22,3 miljoner hushåll som har alltför höga boendekostnader, vilket innebär att de lägger mer än 40 % av sin disponibla inkomst på boendet.

| O. | Den nuvarande situationen kräver åtgärder för att främja nationella minimiinkomstsystem, så att alla personer med otillräcklig inkomst som uppfyller specifika kriterier för stödberättigande kan garanteras värdiga levnadsvillkor, varvid även den sociala och yrkesmässiga integrationen måste förbättras och lika möjligheter garanteras, i enlighet med de grundläggande rättigheterna. Utbildning, sociala omfördelningstransfereringar och socialt stöd, rättvis skattepolitik och en sund sysselsättningspolitik är viktiga faktorer för att minska inkomstskillnaderna, sänka arbetslösheten och minska fattigdomen. Att ha ett anständigt arbete utgör ett skydd mot risken att drabbas av fattigdom och skulle kunna betraktas som ett oumbärligt medel för social delaktighet. |
| --- | --- |

O.

Den nuvarande situationen kräver åtgärder för att främja nationella minimiinkomstsystem, så att alla personer med otillräcklig inkomst som uppfyller specifika kriterier för stödberättigande kan garanteras värdiga levnadsvillkor, varvid även den sociala och yrkesmässiga integrationen måste förbättras och lika möjligheter garanteras, i enlighet med de grundläggande rättigheterna. Utbildning, sociala omfördelningstransfereringar och socialt stöd, rättvis skattepolitik och en sund sysselsättningspolitik är viktiga faktorer för att minska inkomstskillnaderna, sänka arbetslösheten och minska fattigdomen. Att ha ett anständigt arbete utgör ett skydd mot risken att drabbas av fattigdom och skulle kunna betraktas som ett oumbärligt medel för social delaktighet.

| P. | Enligt en översikt som genomförts av Eurofound finns det många människor i EU som inte erhåller de förmåner som de har rätt till, inbegripet arbetsrelaterade förmåner, bland annat på grund av de sociala trygghetssystemens och ansökningsförfarandenas komplexitet och att människor inte känner till sina rättigheter. |
| --- | --- |

P.

Enligt en översikt som genomförts av Eurofound finns det många människor i EU som inte erhåller de förmåner som de har rätt till, inbegripet arbetsrelaterade förmåner, bland annat på grund av de sociala trygghetssystemens och ansökningsförfarandenas komplexitet och att människor inte känner till sina rättigheter.

| Q. | Begreppet ”minimiinkomst” får inte blandas ihop med ”minimilön”, som fastställs i kollektivavtal eller nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

Q.

Begreppet ”minimiinkomst” får inte blandas ihop med ”minimilön”, som fastställs i kollektivavtal eller nationell lagstiftning.

| R. | Lönesättning tillhör medlemsstaternas behörighetsområde. |
| --- | --- |

R.

Lönesättning tillhör medlemsstaternas behörighetsområde.

| S. | Att införa och förstärka minimiinkomstsystem i alla medlemsstater, med lämpliga budgetmedel, personalresurser och materiella resurser, tillsammans med en aktiv sysselsättningspolitik för personer som kan arbeta, är ett viktigt och effektivt sätt att undanröja fattigdom och ojämlikhet, som kommer att bidra till att säkerställa den ekonomiska och territoriella sammanhållningen, skydda individens grundläggande rättigheter, se till att det finns balans mellan ekonomiska och sociala mål och främja social delaktighet och tillgång till arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

S.

Att införa och förstärka minimiinkomstsystem i alla medlemsstater, med lämpliga budgetmedel, personalresurser och materiella resurser, tillsammans med en aktiv sysselsättningspolitik för personer som kan arbeta, är ett viktigt och effektivt sätt att undanröja fattigdom och ojämlikhet, som kommer att bidra till att säkerställa den ekonomiska och territoriella sammanhållningen, skydda individens grundläggande rättigheter, se till att det finns balans mellan ekonomiska och sociala mål och främja social delaktighet och tillgång till arbetsmarknaden.

| T. | Tillhandahållande och förvaltning av socialförsäkringssystem omfattas av medlemsstaternas behörighet – det är unionen som samordnar, men den harmoniserar inte. |
| --- | --- |

T.

Tillhandahållande och förvaltning av socialförsäkringssystem omfattas av medlemsstaternas behörighet – det är unionen som samordnar, men den harmoniserar inte.

| U. | Enligt det europeiska sociala observatoriet existerar redan olika typer av inkomststöd i 26 medlemsstater (16). |
| --- | --- |

U.

Enligt det europeiska sociala observatoriet existerar redan olika typer av inkomststöd i 26 medlemsstater (16).

| V. | Det finns många skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller hanteringen av minimiinkomstpolitiken, eftersom rätten till ett värdigt liv inte betraktas som en universell och subjektiv rättighet i alla EU:s medlemsstater. Det förekommer en omfattande brist på utnyttjande och brist på samordning mellan inkomststöd, en aktiv arbetsmarknadspolitik och sociala tjänster. Det är endast i ett fåtal fall som minimiinkomstsystem hjälper människor ur fattigdomen. |
| --- | --- |

V.

Det finns många skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller hanteringen av minimiinkomstpolitiken, eftersom rätten till ett värdigt liv inte betraktas som en universell och subjektiv rättighet i alla EU:s medlemsstater. Det förekommer en omfattande brist på utnyttjande och brist på samordning mellan inkomststöd, en aktiv arbetsmarknadspolitik och sociala tjänster. Det är endast i ett fåtal fall som minimiinkomstsystem hjälper människor ur fattigdomen.

| W. | Vissa av de mest utsatta människorna, såsom hemlösa personer, upplever svårigheter att få tillgång till minimiinkomstsystem. |
| --- | --- |

W.

Vissa av de mest utsatta människorna, såsom hemlösa personer, upplever svårigheter att få tillgång till minimiinkomstsystem.

| X. | Att garantera stöd i form av en tillräcklig minimiinkomst för dem som saknar tillräckliga resurser för en anständig levnadsstandard, deltagande i åtgärder för (åter)inträde på arbetsmarknaden och garanterat tillträde till sysselsättning och motivation att söka arbete, är åtgärder som ingår i den europeiska pelaren för sociala rättigheter (17). Under den högnivåkonferens som hölls i Bryssel den 23 januari 2017 efter det offentliga samrådet om detta ämne, upprepade kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker att dessa åtgärder bör antas av samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

X.

Att garantera stöd i form av en tillräcklig minimiinkomst för dem som saknar tillräckliga resurser för en anständig levnadsstandard, deltagande i åtgärder för (åter)inträde på arbetsmarknaden och garanterat tillträde till sysselsättning och motivation att söka arbete, är åtgärder som ingår i den europeiska pelaren för sociala rättigheter (17). Under den högnivåkonferens som hölls i Bryssel den 23 januari 2017 efter det offentliga samrådet om detta ämne, upprepade kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker att dessa åtgärder bör antas av samtliga medlemsstater.

| Y. | Enligt Eurostat var sysselsättningsgraden hos EU:s medborgare i åldern 20–64 år 70,1 % 2015, vilket är långt ifrån målet för Europa 2020-strategin på 75 %. |
| --- | --- |

Y.

Enligt Eurostat var sysselsättningsgraden hos EU:s medborgare i åldern 20–64 år 70,1 % 2015, vilket är långt ifrån målet för Europa 2020-strategin på 75 %.

| Z. | Kommissionens förslag från den 2 mars 2015 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik betonar vikten av inkomststöd för att bekämpa fattigdom (riktlinje 8). |
| --- | --- |

Z.

Kommissionens förslag från den 2 mars 2015 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik betonar vikten av inkomststöd för att bekämpa fattigdom (riktlinje 8).

| AA. | Ett väl utformat, adekvat och allmänt tillgängligt inkomststödsystem hindrar eller avskräcker inte människor från att återvända till arbetsmarknaden, och bidrar även till att öka den inhemska efterfrågan. |
| --- | --- |

AA.

Ett väl utformat, adekvat och allmänt tillgängligt inkomststödsystem hindrar eller avskräcker inte människor från att återvända till arbetsmarknaden, och bidrar även till att öka den inhemska efterfrågan.

| AB. | I kommissionens rekommendation av den 3 oktober 2008 om aktiv inkludering erkänns med rätta att politiska åtgärder för aktiv inkludering inte endast bör underlätta tillgången till sysselsättning med god kvalitet för personer som kan arbeta, utan även bör sörja för att andra får tillräckliga resurser för ett värdigt liv och stöd för sitt deltagande i samhället. |
| --- | --- |

AB.

I kommissionens rekommendation av den 3 oktober 2008 om aktiv inkludering erkänns med rätta att politiska åtgärder för aktiv inkludering inte endast bör underlätta tillgången till sysselsättning med god kvalitet för personer som kan arbeta, utan även bör sörja för att andra får tillräckliga resurser för ett värdigt liv och stöd för sitt deltagande i samhället.

| AC. | Rådet antog den 5 oktober 2015 slutsatser om tillräckliga pensioner, och ansåg då att det är av avgörande betydelse att allmänna pensionssystem och andra system för socialt skydd innehåller lämpliga skyddsmekanismer för människor vars sysselsättningsmöjligheter inte ger eller inte har gett dem tillfälle att bygga upp tillräckliga pensionsrättigheter, och att sådana skyddsmekanismer främst inbegriper minimipensioner eller andra bestämmelser om minimiinkomst för äldre. |
| --- | --- |

AC.

Rådet antog den 5 oktober 2015 slutsatser om tillräckliga pensioner, och ansåg då att det är av avgörande betydelse att allmänna pensionssystem och andra system för socialt skydd innehåller lämpliga skyddsmekanismer för människor vars sysselsättningsmöjligheter inte ger eller inte har gett dem tillfälle att bygga upp tillräckliga pensionsrättigheter, och att sådana skyddsmekanismer främst inbegriper minimipensioner eller andra bestämmelser om minimiinkomst för äldre.

| AD. | I rekommendation 92/441/EEG uppmanade rådet medlemsstaterna att erkänna varje persons grundläggande rättighet till tillräckliga resurser och socialtjänstförmåner för att kunna leva ett människovärdigt liv. I rekommendation 92/442/EEG av den 27 juli 1992 uppmanas medlemsstaterna att basera sina egna sociala trygghetssystem på dessa principer. |
| --- | --- |

AD.

I rekommendation 92/441/EEG uppmanade rådet medlemsstaterna att erkänna varje persons grundläggande rättighet till tillräckliga resurser och socialtjänstförmåner för att kunna leva ett människovärdigt liv. I rekommendation 92/442/EEG av den 27 juli 1992 uppmanas medlemsstaterna att basera sina egna sociala trygghetssystem på dessa principer.

| AE. | I slutsatserna av den 17 december 1999 bekräftar rådet att ett av målen för moderniseringen och förbättringen av den sociala tryggheten ska vara att främja social delaktighet. |
| --- | --- |

AE.

I slutsatserna av den 17 december 1999 bekräftar rådet att ett av målen för moderniseringen och förbättringen av den sociala tryggheten ska vara att främja social delaktighet.

| AF. | I rekommendationen om aktiv inkludering betraktas ett adekvat inkomststöd som en av tre lika viktiga delar av strategin för aktiv inkludering, och det betonas att det måste åtföljas av tillgång till kvalitetstjänster och främjande av inträde på arbetsmarknaden. Arbetet för att främja social delaktighet kräver samordnade åtgärder som både riktas till individen och till hans eller hennes anhöriga, och som åtföljs av insatser för att främja stabil sysselsättning. |
| --- | --- |

AF.

I rekommendationen om aktiv inkludering betraktas ett adekvat inkomststöd som en av tre lika viktiga delar av strategin för aktiv inkludering, och det betonas att det måste åtföljas av tillgång till kvalitetstjänster och främjande av inträde på arbetsmarknaden. Arbetet för att främja social delaktighet kräver samordnade åtgärder som både riktas till individen och till hans eller hennes anhöriga, och som åtföljs av insatser för att främja stabil sysselsättning.

| AG. | I många länder finns det avgörande hinder för utvecklingen av effektiva kopplingar mellan de olika delarna av strategin om aktiv inkludering, däribland brist på kapacitet, färdigheter och resurser hos offentliga arbetsförmedlingar och sociala biståndsinstitutioner, brist på samordning och samarbete mellan tjänsterna och en tendens att prioritera andra grupper som behöver stöd och som kan vara enklare att återintegrera på arbetsmarknaden (18). |
| --- | --- |

AG.

I många länder finns det avgörande hinder för utvecklingen av effektiva kopplingar mellan de olika delarna av strategin om aktiv inkludering, däribland brist på kapacitet, färdigheter och resurser hos offentliga arbetsförmedlingar och sociala biståndsinstitutioner, brist på samordning och samarbete mellan tjänsterna och en tendens att prioritera andra grupper som behöver stöd och som kan vara enklare att återintegrera på arbetsmarknaden (18).

| AH. | I kommissionens åtgärdspaket för sociala investeringar från 2013 påpekades återigen vikten av en strategi för aktiv inkludering, och i samband med detta betonades vikten av ett adekvat minimiinkomststöd. Det uppgavs att de befintliga nationella minimiinkomstsystemen inte är tillräckliga för att kunna garantera den nivå som behövs för ett anständigt liv. Det nämndes att kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen kommer att övervaka inkomststödets lämplighet och i detta syfte använda sig av referensbudgetar när dessa har utarbetats i samarbete med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

AH.

I kommissionens åtgärdspaket för sociala investeringar från 2013 påpekades återigen vikten av en strategi för aktiv inkludering, och i samband med detta betonades vikten av ett adekvat minimiinkomststöd. Det uppgavs att de befintliga nationella minimiinkomstsystemen inte är tillräckliga för att kunna garantera den nivå som behövs för ett anständigt liv. Det nämndes att kommissionen som en del av den europeiska planeringsterminen kommer att övervaka inkomststödets lämplighet och i detta syfte använda sig av referensbudgetar när dessa har utarbetats i samarbete med medlemsstaterna.

| AI. | I ILO:s rekommendation 202 om socialt grundskydd konstateras att länder så snart som möjligt bör införa och bibehålla ett socialt grundskydd bestående av grundläggande sociala trygghetsgarantier, och vidare att dessa garantier som ett minimum bör säkerställa att alla människor över hela livscykeln vid behov har tillgång till nödvändig hälso- och sjukvård och grundläggande inkomstsäkerhet, som tillsammans tryggar en effektiv tillgång till varor och tjänster. |
| --- | --- |

AI.

I ILO:s rekommendation 202 om socialt grundskydd konstateras att länder så snart som möjligt bör införa och bibehålla ett socialt grundskydd bestående av grundläggande sociala trygghetsgarantier, och vidare att dessa garantier som ett minimum bör säkerställa att alla människor över hela livscykeln vid behov har tillgång till nödvändig hälso- och sjukvård och grundläggande inkomstsäkerhet, som tillsammans tryggar en effektiv tillgång till varor och tjänster.

| AJ. | Rådet har erkänt behovet av aktiv inkludering med ett adekvat inkomststöd och vikten av en integrerad livscykelstrategi för att komma tillrätta med fattigdomen (19). |
| --- | --- |

AJ.

Rådet har erkänt behovet av aktiv inkludering med ett adekvat inkomststöd och vikten av en integrerad livscykelstrategi för att komma tillrätta med fattigdomen (19).

| AK. | Långtidsarbetslösa, som i slutet av 2015 utgjorde 48,1 % av det totala antalet arbetslösa i EU, motsvarande 10,9 miljoner människor, har mycket svårare att göra återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

AK.

Långtidsarbetslösa, som i slutet av 2015 utgjorde 48,1 % av det totala antalet arbetslösa i EU, motsvarande 10,9 miljoner människor, har mycket svårare att göra återinträde på arbetsmarknaden.

| AL. | Uppfostran av barn och den tillhörande föräldraledigheten förknippas ofta med stora inkomstförluster och varaktiga ekonomiska nackdelar (”family pay gap”). |
| --- | --- |

AL.

Uppfostran av barn och den tillhörande föräldraledigheten förknippas ofta med stora inkomstförluster och varaktiga ekonomiska nackdelar (”family pay gap”).

| AM. | Mödrars och fäders arbete med att uppfostra sina barn är ett riktigt arbete och ska erkännas som ett sådant. |
| --- | --- |

AM.

Mödrars och fäders arbete med att uppfostra sina barn är ett riktigt arbete och ska erkännas som ett sådant.

| AN. | I slutet av 2015 utgjordes 5,1 % av de arbetslösa i EU av människor som förlorat hoppet – dvs. människor som skulle ha velat arbeta men hade slutat söka jobb och som inte tas med systematiskt i arbetslöshetsstatistiken. |
| --- | --- |

AN.

I slutet av 2015 utgjordes 5,1 % av de arbetslösa i EU av människor som förlorat hoppet – dvs. människor som skulle ha velat arbeta men hade slutat söka jobb och som inte tas med systematiskt i arbetslöshetsstatistiken.

| AO. | Arbetslöshet leder till en snabb och konstant utarmning av levnadsförhållandena för arbetstagarna och påverkar även deras psykiska och känslomässiga tillstånd, vilket försämrar deras utsikter till fortbildning för att uppnå bättre kvalifikationer, och följaktligen även möjligheterna till återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

AO.

Arbetslöshet leder till en snabb och konstant utarmning av levnadsförhållandena för arbetstagarna och påverkar även deras psykiska och känslomässiga tillstånd, vilket försämrar deras utsikter till fortbildning för att uppnå bättre kvalifikationer, och följaktligen även möjligheterna till återinträde på arbetsmarknaden.

| AP. | Vissa offentliga sysselsättningsprogram kan vara ett effektivt verktyg som kan fungera tillsammans med minimilönesystem som ett sätt att klara av den sociala och yrkesmässiga integrationen av särskilda grupper, såsom arbetslösa ungdomar, långtidsarbetslösa och andra utsatta grupper. Sådana program skulle kunna vara effektiva i miljöer och eftersatta geografiska områden där fortbildning krävs. En person som arbetar inom ett offentligt sysselsättningsprogram kommer dessutom att ha lättare att hitta nya jobb. Dessa program måste erbjuda anständiga löner och vara individanpassade, och de bör leda till anständigt arbete. |
| --- | --- |

AP.

Vissa offentliga sysselsättningsprogram kan vara ett effektivt verktyg som kan fungera tillsammans med minimilönesystem som ett sätt att klara av den sociala och yrkesmässiga integrationen av särskilda grupper, såsom arbetslösa ungdomar, långtidsarbetslösa och andra utsatta grupper. Sådana program skulle kunna vara effektiva i miljöer och eftersatta geografiska områden där fortbildning krävs. En person som arbetar inom ett offentligt sysselsättningsprogram kommer dessutom att ha lättare att hitta nya jobb. Dessa program måste erbjuda anständiga löner och vara individanpassade, och de bör leda till anständigt arbete.

| AQ. | I rådets slutsatser om den årliga tillväxtöversikten för 2017 och den gemensamma sysselsättningsrapporten som antogs av rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) den 3 mars 2017 (20) uppmanas medlemsstaterna att se till att de sociala trygghetssystemen tillhandahåller adekvat inkomststöd och att reformerna fortsatt bör inriktas bland annat på att tillhandahålla adekvat inkomststöd och högkvalitativa, aktiverande och möjliggörande tjänster. |
| --- | --- |

AQ.

I rådets slutsatser om den årliga tillväxtöversikten för 2017 och den gemensamma sysselsättningsrapporten som antogs av rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) den 3 mars 2017 (20) uppmanas medlemsstaterna att se till att de sociala trygghetssystemen tillhandahåller adekvat inkomststöd och att reformerna fortsatt bör inriktas bland annat på att tillhandahålla adekvat inkomststöd och högkvalitativa, aktiverande och möjliggörande tjänster.

| AR. | Yrkesutbildning, framför allt varvat med arbete, gör det möjligt att förvärva den kunskap som krävs för att utöva ett yrke och bygga upp ett professionellt nätverk, vilket bidrar till ett hållbart inträde på arbetsmarknaden och en minskning av fattigdomsrisken. |
| --- | --- |

AR.

Yrkesutbildning, framför allt varvat med arbete, gör det möjligt att förvärva den kunskap som krävs för att utöva ett yrke och bygga upp ett professionellt nätverk, vilket bidrar till ett hållbart inträde på arbetsmarknaden och en minskning av fattigdomsrisken.

| AS. | Minimiinkomstsystem utgör en mycket liten procentandel av statens sociala utgifter, samtidigt som de ger en mycket stor avkastning på investeringen, och kostnaderna för att inte investera innebär enorma omedelbara följder för de personer som berörs och långsiktiga kostnader för samhället. |
| --- | --- |

AS.

Minimiinkomstsystem utgör en mycket liten procentandel av statens sociala utgifter, samtidigt som de ger en mycket stor avkastning på investeringen, och kostnaderna för att inte investera innebär enorma omedelbara följder för de personer som berörs och långsiktiga kostnader för samhället.

| AT. | Minimiinkomstsystem är bra för samhället som helhet eftersom de är nödvändiga för mer jämlika samhällen, och mer jämlika samhällen presterar i sin tur bättre när det gäller många sociala och ekonomiska indikatorer. |
| --- | --- |

AT.

Minimiinkomstsystem är bra för samhället som helhet eftersom de är nödvändiga för mer jämlika samhällen, och mer jämlika samhällen presterar i sin tur bättre när det gäller många sociala och ekonomiska indikatorer.

| AU. | Minimiinkomstsystem utgör effektiva ekonomiska stimulanspaket, eftersom pengarna används till att ta itu med trängande behov och omedelbart återinförs i den reala ekonomin. |
| --- | --- |

AU.

Minimiinkomstsystem utgör effektiva ekonomiska stimulanspaket, eftersom pengarna används till att ta itu med trängande behov och omedelbart återinförs i den reala ekonomin.

| AV. | Rätten till en adekvat levnadsstandard erkänns i artikel 25 i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, och avser den omfattning i vilken förmånsnivån ger människor tillräckligt med resurser för att garantera en levnadsstandard som är ”tillräcklig för den egna och familjens hälsa och välbefinnande”. Täckning avser i vilken utsträckning alla som har behov av stöd omfattas av villkoren för stödberättigande för ett minimiinkomstsystem. Utnyttjande avser i vilken utsträckning personer som är berättigade till minimiinkomststöd verkligen erhåller stödet. |
| --- | --- |

AV.

Rätten till en adekvat levnadsstandard erkänns i artikel 25 i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, och avser den omfattning i vilken förmånsnivån ger människor tillräckligt med resurser för att garantera en levnadsstandard som är ”tillräcklig för den egna och familjens hälsa och välbefinnande”. Täckning avser i vilken utsträckning alla som har behov av stöd omfattas av villkoren för stödberättigande för ett minimiinkomstsystem. Utnyttjande avser i vilken utsträckning personer som är berättigade till minimiinkomststöd verkligen erhåller stödet.

| AW. | Bristen på adekvata utbetalningar jämte en begränsad täckning och ett dåligt utnyttjande, bl.a. på grund av dålig administration, otillräcklig tillgång till information, överdriven byråkrati och stigmatisering, innebär att minimiinkomstsystemen långt ifrån räcker till för att säkerställa ett anständigt liv för de mest utsatta personerna i samhället (21). |
| --- | --- |

AW.

Bristen på adekvata utbetalningar jämte en begränsad täckning och ett dåligt utnyttjande, bl.a. på grund av dålig administration, otillräcklig tillgång till information, överdriven byråkrati och stigmatisering, innebär att minimiinkomstsystemen långt ifrån räcker till för att säkerställa ett anständigt liv för de mest utsatta personerna i samhället (21).

| AX. | Ett antal medlemsstater brottas med stora budgetunderskott och förhöjda skuldnivåer, och länderna har därför stramat åt sina sociala utgifter, vilket har slagit mot folkhälsan, utbildningssystemet, den sociala tryggheten, det sociala skyddet, bostäderna, och i synnerhet tillträdet till tillhörande tjänster och dessas lämplighet, tillgänglighet och kvalitet, vilket framför allt har missgynnat dem som har det sämst ställt i dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

AX.

Ett antal medlemsstater brottas med stora budgetunderskott och förhöjda skuldnivåer, och länderna har därför stramat åt sina sociala utgifter, vilket har slagit mot folkhälsan, utbildningssystemet, den sociala tryggheten, det sociala skyddet, bostäderna, och i synnerhet tillträdet till tillhörande tjänster och dessas lämplighet, tillgänglighet och kvalitet, vilket framför allt har missgynnat dem som har det sämst ställt i dessa medlemsstater.

| AY. | Minimiinkomstsystem kan fungera som automatiska makroekonomiska stabilisatorer vid ekonomiska chocker. |
| --- | --- |

AY.

Minimiinkomstsystem kan fungera som automatiska makroekonomiska stabilisatorer vid ekonomiska chocker.

| AZ. | Hur effektiva minimiinkomstsystem är för att lindra fattigdom, främja integration på arbetsmarknaden – främst för ungdomar – och fungera som automatiska stabilisatorer varierar avsevärt mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

AZ.

Hur effektiva minimiinkomstsystem är för att lindra fattigdom, främja integration på arbetsmarknaden – främst för ungdomar – och fungera som automatiska stabilisatorer varierar avsevärt mellan medlemsstaterna.

| BA. | En minimiinkomstpolitik fungerar som en automatisk stabilisator. Nedgången har varit mindre allvarlig i länder med solida stödsystem för hushållens disponibla inkomst. |
| --- | --- |

BA.

En minimiinkomstpolitik fungerar som en automatisk stabilisator. Nedgången har varit mindre allvarlig i länder med solida stödsystem för hushållens disponibla inkomst.

| BB. | Skatteflykt och skatteundandragande skapar ojämlika konkurrensvillkor inom EU och berövar medlemsstaterna stora inkomstvolymer som annars skulle bidra till en tillräcklig finansiering av en solid social- och välfärdspolitik, men minskar även den offentliga sektorns intäkter, och dessa inkomster skulle kunna finansiera bättre förutsättningar för ekonomisk tillväxt, högre inkomster och socialpolitiken. Denna företeelse utgör ett allvarligt problem för EU. |
| --- | --- |

BB.

Skatteflykt och skatteundandragande skapar ojämlika konkurrensvillkor inom EU och berövar medlemsstaterna stora inkomstvolymer som annars skulle bidra till en tillräcklig finansiering av en solid social- och välfärdspolitik, men minskar även den offentliga sektorns intäkter, och dessa inkomster skulle kunna finansiera bättre förutsättningar för ekonomisk tillväxt, högre inkomster och socialpolitiken. Denna företeelse utgör ett allvarligt problem för EU.

| BC. | Flera studier har visat att fattigdom har en negativ inverkan på den ekonomiska tillväxten (22). |
| --- | --- |

BC.

Flera studier har visat att fattigdom har en negativ inverkan på den ekonomiska tillväxten (22).

| BD. | Vissa medlemsstater lanserar pilotprojekt för att testa strategier för allmän basinkomst, till exempel Finland, där 2 000 slumpvis utvalda arbetslösa kommer att erhålla ett belopp på 560 euro/månad utan villkor, vilket i tillräcklig grad bör uppmuntra dem att acceptera tillfälliga anställningar och deltidsanställningar. |
| --- | --- |

BD.

Vissa medlemsstater lanserar pilotprojekt för att testa strategier för allmän basinkomst, till exempel Finland, där 2 000 slumpvis utvalda arbetslösa kommer att erhålla ett belopp på 560 euro/månad utan villkor, vilket i tillräcklig grad bör uppmuntra dem att acceptera tillfälliga anställningar och deltidsanställningar.

| BE. | Införande av en allmän basinkomst diskuteras för närvarande i flera medlemsstater. |
| --- | --- |

BE.

Införande av en allmän basinkomst diskuteras för närvarande i flera medlemsstater.

Minimiinkomstsystem:

| 1. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att införa adekvata system för minimiinkomst, jämte åtgärder till stöd för återinträde på arbetsmarknaden för dem som kan arbeta, och utbildningsprogram som är anpassade till de personliga förhållandena och familjesituationen för stödmottagaren, för att stödja hushåll med låg inkomst och erbjuda dem en godtagbar levnadsstandard. Parlamentet betonar att denna minimiinkomst bör utgöra det sista sociala skyddsnätet och bestå av lämpligt ekonomiskt stöd, förutom garanterad tillgång till kvalitativa tjänster och aktiva arbetsmarknadsåtgärder, som ett effektivt sätt att bekämpa fattigdomen och trygga en värdig tillvaro för alla dem som saknar tillräckliga medel. Parlamentet understryker i detta sammanhang att rätten till en adekvat inkomst och socialtjänstförmåner är en grundläggande rättighet, och att minimiinkomstsystem hjälper människor att leva ett värdigt liv, bidrar till deras fullständiga deltagande i samhället och säkerställer deras oberoende genom hela livscykeln. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att utgångspunkten för ett inkluderande samhälle utan fattigdom måste vara en uppvärdering av arbetet, en arbetsrätt som baseras på kollektivavtal och offentliga tjänster för hälso- och sjukvård, social trygghet och utbildning av kvalitet samt bryter utanförskapets onda cirkel och främjar utveckling. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker vikten av tillräckliga offentliga medel för att finansiera minimiinkomstsystemen. Parlamentet uppmanar kommissionen att särskilt övervaka användningen av de 20 % av de totala anslagen från ESF som avsatts för att bekämpa fattigdom och socialt utanförskap, och att vid den kommande översynen av förordningen om gemensamma bestämmelser för strukturfonderna (förordning (EU) nr 1303/2013), särskilt inom ramen för Europeiska socialfonden och EU:s program för sysselsättning och social innovation (EaSI), undersöka finansieringsmöjligheter för att hjälpa varje medlemsstat att inrätta ett minimiinkomstsystem där ett sådant saknas eller förbättra befintliga systems funktion och effektivitet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet erkänner att det är svårt för medlemsstaterna att gå från inga eller lågkvalitativa minimiinkomstsystem till högnivåsystem. Parlamentet begär därför att medlemsstaterna arbetar för ett successivt förverkligande av adekvata minimiinkomstsystem och att man då åtgärdar problemen med tillräcklighet, täckning och utnyttjande av systemen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att införandet av minimiinkomstsystem kan mildra både ojämlikheten och krisens sociala följder, och att detta har en konjunkturdämpande inverkan genom att resurser tillhandahålls som förbättrar efterfrågan på den inre marknaden. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker att det är avgörande för alla människor att ha tillgång till minimiinkomstsystem för att tillgodose de grundläggande behoven, inbegripet för de mest marginaliserade grupperna, såsom hemlösa personer. Parlamentet anser att en adekvat minimiinkomst är en inkomst som är nödvändig för att leva ett värdigt liv, och att den bör ses i relation till rätten till allmännyttiga offentliga och sociala tjänster. Parlamentet anser att minimiinkomstsystem måste sörja för att få bort den sociala beroendeställningen och underlätta deltagandet i samhället. Parlamentet påminner om att man i rekommendationen om aktiv inkludering erkänner behovet av en integrerad strategi vid genomförandet av de tre delarna för social delaktighet (adekvat inkomststöd, främjande av inträdet på arbetsmarknaden och tillgång till tjänster av god kvalitet). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet lyfter fram betydelsen av välfärdssystemens automatiska stabiliseringsdimension för att dämpa sociala chockvågor till följd av yttre effekter, till exempel lågkonjunkturer. Med hänsyn till ILO:s rekommendation nr 202, som definierar ett socialt grundskydd, uppmanar parlamentet därför medlemsstaterna att säkerställa och öka sina investeringar i sociala trygghetssystem för att garantera att dessa klarar av att åtgärda och förebygga fattigdom och ojämlikhet samtidigt som deras hållbarhet säkerställs. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet vill i samband med diskussionen om minimiinkomst lyfta fram barnfamiljers och ensamstående föräldrars särskilda situation och det faktum att de påverkas i större utsträckning. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet framhåller att människor bör ges möjlighet att fullt ut delta i samhället och i ekonomin, och att denna rättighet bör erkännas fullt ut och göras synbar i unionens beslutsfattande genom att man säkerställer högkvalitativa allmänna sociala trygghetssystem som omfattar effektiva och adekvata minimiinkomstsystem. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet anser att det sociala skyddet, inbegripet pensioner och tjänster såsom hälso- och sjukvård, barnomsorg och långtidsvård, kommer att vara fortsatt avgörande för en balanserad tillväxt med plats för alla, samt för att bidra till ett längre arbetsliv, skapa sysselsättning och minska ojämlikheter. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att främja en politik som garanterar tillräckliga, adekvata, effektiva och högkvalitativa sociala trygghetssystem genom hela livscykeln, för att garantera ett värdigt liv, bekämpa ojämlikhet och främja delaktighet, i syfte att utrota fattigdom, i synnerhet för personer utanför arbetsmarknaden och de mest utsatta grupperna. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar att en rimlig inkomst över hela livscykeln är grundläggande för att hjälpa människor med otillräcklig inkomst till ett värdigt liv. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att adekvata minimiinkomstsystem är ett verktyg för aktiv inkludering som främjar socialt deltagande och social delaktighet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påminner om att ett av huvudmålen för Europa 2020-strategin är att minska fattigdomen och det sociala utanförskapet med minst 20 miljoner människor, och att ytterligare ansträngningar behöver göras för att detta mål ska uppnås. Parlamentet anser att minimiinkomstsystem kan vara ett användbart sätt att nå detta mål. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar att det bästa sättet att bekämpa fattigdom och socialt utanförskap är anständiga arbeten. Parlamentet påminner i detta sammanhang om vikten av att främja tillväxt, investeringar och skapandet av arbetstillfällen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet beklagar djupt att vissa medlemsstater inte verkar beakta rådets rekommendation 92/441/EEG, enligt vilken det är en grundläggande rättighet att erhålla inkomster och socialt stöd som är tillräckliga för en människovärdig tillvaro. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet påpekar att de flesta medlemsstater visserligen har nationella minimiinkomstsystem, men att ett flertal av dessa system inte erbjuder ett adekvat inkomststöd för alla de personer som har behov av detta (23). Parlamentet uppmanar alla länder att införa minimiinkomstsystem, eller, vid behov, att förbättra befintliga system, för att bidra till att förhindra fattigdom och främja social delaktighet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar att införandet av ett nationellt minimiinkomstsystem inte bör minska det skydd som erbjuds av regionala minimiinkomstsystem. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar vikten av den europeiska planeringsterminen när det gäller att uppmuntra medlemsstater som ännu inte har minimiinkomstsystem att införa system för adekvat inkomststöd. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet noterar att rätten till minimiinkomststöd i en del medlemsstater är beroende av ett deltagande i aktiva arbetsmarknadsåtgärder. Parlamentet framhåller i detta avseende EU:s viktiga roll som ett forum där medlemsstaterna kan utbyta bästa praxis. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet påminner om sin resolution av den 20 oktober 2010 om vikten av ett system med minimiinkomst för att bekämpa fattigdom och främja ett öppet samhälle för alla i Europa. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet påminner om yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén över ett ramdirektiv om en tillräcklig minimiinkomst i EU, som fastställer gemensamma regler och indikatorer, tillhandahåller metoder för uppföljning av genomförandet och stärker dialogen mellan de berörda parterna, medlemsstaterna och EU-institutionerna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i detta sammanhang undersöka olika sätt att garantera en tillräcklig minimiinkomst i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens uttalande om att den europeiska planeringsterminen nu har en starkare inriktning på sysselsättning och social kapacitet, men anser att ytterligare insatser är nödvändiga för att nå detta mål och för att säkerställa en global samstämmighet, särskilt genom främjandet av sociala investeringar. Parlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet övervaka och bedöma de framsteg som görs av medlemsstaterna med avseende på de landsspecifika rekommendationerna gällande tillhandahållandet av tillgängliga tjänster av god kvalitet och till ett rimligt pris, såväl som införandet av adekvata och effektiva minimiinkomstsystem. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar vikten av den europeiska planeringsterminen när det gäller att övervaka tillräckligheten hos de befintliga minimiinkomstsystemen och deras bidrag till en minskning av fattigdomen, i synnerhet genom de landsspecifika rekommendationerna, men även av den gemensamma sysselsättningsrapporten och den årliga tillväxtöversikten. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet understryker att minimiinkomstsystemen bör garantera en inkomst över fattigdomsgränsen, förhindra allvarlig materiell fattigdom och lyfta hushåll ut ur sådana situationer, och bör åtföljas av ett tillhandahållande av offentliga tjänster såsom hälso- och sjukvård, utbildning och barnomsorg. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet anser därför att minimiinkomstsystem bör ingå i en strategi för social delaktighet och integration med både allmänna insatser och riktade åtgärder – i fråga om bostäder, hälso- och sjukvård, utbildning och sociala tjänster samt andra tjänster av allmänt intresse – för att hjälpa människor att ta sig ur fattigdom genom att erbjuda individanpassat stöd och stöd för att få tillträde till arbetsmarknaden för dem som kan arbeta. Parlamentet anser att det verkliga målet med minimiinkomstsystemen inte bara är att bistå utan framför allt att ledsaga stödmottagarna på väg bort från socialt utanförskap mot ett aktivt liv. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra samordningen och den integrerade planeringen mellan förvaltningar och tjänster som hanterar de olika delarna av strategin för aktiv inkludering, så att man skapar en enda kontaktpunkt för klienter och förbättrar kapaciteten hos och de resurser som finns tillgängliga för tjänsterna, så att tillgängligheten till och kvaliteten på de berörda tjänsterna förbättras. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet anser att det är av avgörande betydelse att man garanterar en tillräcklig inkomst även för utsatta människor som inte har möjlighet att återvända till arbetslivet eller för vilka detta inte längre är ett alternativ, såsom erkänns i rekommendationen om aktiv inkludering. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet efterlyser betydande och verifierade framsteg i fråga om lämpligheten hos minimiinkomstsystem, i syfte att minska fattigdom och socialt utanförskap bland de mest utsatta grupperna och bidra till att garantera dem rätten till ett värdigt liv. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet noterar med oro att i många medlemsstater överstiger exempelvis kostnaden för långtidssjukvård till och med en genomsnittlig pensionsinkomst. Parlamentet betonar vikten av att ta hänsyn till de olika åldersgruppernas särskilda behov och levnadskostnader. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet framhåller vikten av att fastställa kriterier för stödberättigande som är anpassade efter medlemsstaternas socioekonomiska förhållanden för att kunna dra fördel av ett lämpligt system för minimiinkomst. Parlamentet anser att dessa kriterier bör inbegripa att personen i fråga inte är mottagare av arbetslöshetsersättning, eller att det faktum att han eller hon är stödmottagare är otillräckligt för att undvika fattigdom och socialt utanförskap, och även bör ta hänsyn till antalet barn och andra anhöriga. Parlamentet betonar att dessa kriterier inte bör skapa administrativa hinder för tillgången till minimiinkomstsystem för människor som redan befinner sig i mycket utsatta situationer, såsom kravet för hemlösa personer att ha en fysisk adress. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet upprepar på nytt vikten av lika tillträde till minimiinkomstsystem, utan diskriminering på grund av etnisk tillhörighet, kön, utbildningsnivå, nationalitet, sexuell läggning, religion, funktionsnedsättning, ålder, politisk uppfattning eller socioekonomisk bakgrund. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet är oroat över den låga utnyttjandegraden bland människor som har rätt till en minimiinkomst. Parlamentet anser att det bristande utnyttjandet är ett av de största hindren för social delaktighet för de berörda personerna. Parlamentet begär att kommissionen och kommittén för socialt skydd tittar närmare på problemet med bristande utnyttjande och utarbetar rekommendationer och riktlinjer för att komma till rätta med det. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bekämpa det bristande utnyttjandet, bland annat genom att öka allmänhetens medvetenhet om förekomsten av minimiinkomstsystem, ge lämplig vägledning om hur man får tillgång till dem och förbättra den administrativa organisationen. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet framhåller behovet av åtgärder på medlemsstatsnivå för att fastställa en tröskel för minimiinkomst som bygger på relevanta indikatorer, inbegripet referensbudgetar, detta för att garantera ekonomisk och social sammanhållning och minska risken för fattigdom i samtliga medlemsstater. Parlamentet anser att denna information årligen bör presenteras under Internationella dagen för utrotning av fattigdom (17 oktober). |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet noterar att många medlemsstater redan använder sig av indikatorer för minimiinkomstskydd (MIPI-indikatorer). Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att använda MIPI-uppgifter, något som dessutom kommer att möjliggöra bättre jämförelser mellan de nationella systemen. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet anser att en minimiinkomst bör betraktas som tillfällig, och att den alltid ska åtföljas av aktiva åtgärder för inträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet anser att minimiinkomstsystemen är viktiga övergångsinstrument för att minska och bekämpa fattigdom, socialt utanförskap och ojämlikhet, och att de därför bör betraktas som sociala investeringar. Parlamentet noterar att minimiinkomstsystemen har en konjunkturutjämnande effekt. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet framhåller behovet av att beakta antalet personer att försörja, särskilt barn eller människor med hög beroendenivå, när man fastställer minimiinkomstens belopp, för att bryta den onda cirkeln med fattigdom, i synnerhet barnfattigdom. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att 2013 års rekommendation ”Bryta det sociala arvet: investera i barnens framtid” får ett skyndsamt genomförande. Vidare anser parlamentet att kommissionen bör utarbeta en årlig rapport om framstegen i kampen mot barnfattigdom och om genomförandet av rekommendationen med hjälp av de indikatorer som presenteras i denna. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet påpekar att referensbudgetar kan bidra till att fastställa den minimiinkomstnivå som är nödvändig för att täcka människors grundläggande behov, även inbegripet icke-monetära aspekter, såsom tillgång till utbildning och livslångt lärande, ett anständigt boende, hälso- och sjukvårdstjänster av god kvalitet, sociala aktiviteter och medborgerligt deltagande, samtidigt som man tar hänsyn till hushållens sammansättning och hushållsmedlemmarnas ålder samt de ekonomiska och sociala förhållandena i varje medlemsstat. Parlamentet påminner om att kommissionen i sitt paket om sociala investeringar med kraft uppmanar medlemsstaterna att fastställa referensbudgetar för att utforma ett effektivt och tillräckligt inkomststöd som tar hänsyn till de sociala behov som konstaterats på lokal, regional och nationell nivå i syfte att förbättra den territoriella sammanhållningen. Parlamentet uppmanar dessutom till användningen av referensbudgetar som ett verktyg för att bedöma tillräckligheten av de minimiinkomstsystem som tillhandahålls av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna, när de fastställer sina minimiinkomstsystem, bör ta hänsyn till att Eurostats gräns för risk för fattigdom, som har fastställts till 60 procent av den nationella normaliserade disponibla medianinkomsten (efter sociala transfereringar), jämte andra indikatorer såsom referensbudgetar. Parlamentet anser att referensbudgetar skulle kunna användas för att bättre ta itu med fattigdom och för att testa tåligheten hos minimiinkomstnivån och det ovannämnda tröskelvärdet, med respekt för subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet anser att bristen på aktuella siffror rörande inkomst och levnadsförhållanden är ett hinder för införandet av och jämförelser med en referensbudget och en minimiinkomst som tar hänsyn till nationella särdrag. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utbyta bästa praxis om minimiinkomstsystem. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och kommittén för socialt skydd att dokumentera och sprida exempel på framgångsrika strategier och att främja inbördes granskningar och andra metoder för utbyte av god praxis rörande minimiinkomstsystem. Parlamentet rekommenderar att dessa insatser ska inriktas på centrala frågor såsom att säkerställa regelbundna uppvärderingar, förbättra täckningen och utnyttjandet, ta itu med negativa incitament samt förbättra kopplingen mellan de olika delarna i strategin för aktiv inkludering. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Mot bakgrund av de många frågor som minimiinkomstsystemen ger upphov till, såsom tillgänglighet, täckning, finansiering, behörighetsvillkor och varaktighet, anser Europaparlamentet att en strategi för nationella minimiinkomstsystem skulle kunna vara användbar när det gäller att bidra till lika villkor mellan medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att göra en konsekvensbedömning av minimiinkomstsystem i EU, begära regelbunden övervakning och rapportering och att överväga ytterligare åtgärder, med beaktande av de ekonomiska och sociala förhållandena i varje medlemsstat och behoven hos de grupper som är hårdast drabbade, samt att bedöma om systemen gör det möjligt för hushållen att tillgodose sina grundläggande personliga behov och om de kan bidra till att minska fattigdomen. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet är oroat över minskningen av arbetslöshetsersättningens belopp och/eller varaktighet såväl som skärpningen av kriterierna för stödberättigande i många medlemsstater under de senaste åren, något som har lett till att fler människor måste förlita sig på minimiinkomstsystem och att pressen på dessa system har blivit extra stor (24). |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet betonar att ojämlikheten ökar såväl i alla medlemsstater som i EU som helhet. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet är oroat över att minimiinkomstsystemens stöd- och täckningsnivåer i många medlemsstater verkar ha minskat under de senaste åren. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör öka minimiinkomstsystemens täckning för människor med stödbehov i enlighet med följande rekommendationer från nätverket för socialpolitik: (25)







  a) | De medlemsstater som har mycket komplexa och fragmenterade system uppmanas att förenkla dessa och utarbeta mer övergripande system. |
| --- | --- | --- |

46.

a)

De medlemsstater som har mycket komplexa och fragmenterade system uppmanas att förenkla dessa och utarbeta mer övergripande system.

| b) | De medlemsstater som för närvarande har låga täckningsnivåer uppmanas att se över sina villkor för att se till att alla människor som har behov av systemet omfattas. |
| --- | --- |

b)

De medlemsstater som för närvarande har låga täckningsnivåer uppmanas att se över sina villkor för att se till att alla människor som har behov av systemet omfattas.

| c) | De medlemsstater vars minimiinkomstsystem för närvarande utestänger betydande grupper som är drabbade av fattigdom, uppmanas att ändra sina system så att de i högre grad omfattar dessa personer. |
| --- | --- |

c)

De medlemsstater vars minimiinkomstsystem för närvarande utestänger betydande grupper som är drabbade av fattigdom, uppmanas att ändra sina system så att de i högre grad omfattar dessa personer.

| d) | De medlemsstater som har höga nivåer av administrativ handlingsfrihet i de centrala minimiinkomstsystemen uppmanas att försöka minska detta och se till att det finns tydliga och konsekventa kriterier för beslut kopplade till en effektiv process för överklagande. |
| --- | --- |

d)

De medlemsstater som har höga nivåer av administrativ handlingsfrihet i de centrala minimiinkomstsystemen uppmanas att försöka minska detta och se till att det finns tydliga och konsekventa kriterier för beslut kopplade till en effektiv process för överklagande.

| 47. | Europaparlamentet betonar vikten av att öka deltagandet i livslångt lärande för arbetstagare, arbetslösa och utsatta sociala grupper samt behovet av att förbättra nivån på de yrkesmässiga meriterna och förvärvandet av nya färdigheter, vilka båda är grundläggande verktyg för att skynda på inträdet på arbetsmarknaden, öka produktiviteten och hjälpa människor att få ett arbete. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet betonar den demografiska utvecklingens betydelse i samband med fattigdomsbekämpningen i Europa. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet efterlyser konkreta åtgärder för att utrota fattigdom och social utanförskap, främja effektiva sociala skyddsnät och minska ojämlikheten, på ett sätt som bidrar till att säkerställa ekonomisk och territoriell sammanhållning. Parlamentet betonar att dessa åtgärder måste vidtas på lämplig nivå, med insatser på både nationell och unionell nivå enligt fördelningen av befogenheter för de relevanta politikområdena. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet stöder kommissionens strategi för sociala investeringar, som ser en väl utformad socialpolitik som ett bidrag till ekonomisk tillväxt, som skyddar människor från fattigdom och fungerar som en ekonomisk stabilisator (26). |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet välkomnar reflektioner och studier om hur man åstadkommer rättvisare fördelning av inkomst och välstånd i våra samhällen. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet betonar att följdverkningarna av den ekonomiska krisen är viktiga faktorer som hämmar medlemsstaternas utveckling av en strategi för sociala investeringar (27). |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet anser att man nu, under utformningen av den makroekonomiska politiken, bör ägna vederbörlig uppmärksamhet åt behovet av att minska sociala ojämlikheter och garantera alla socialgrupper tillgång till lämpligt finansierade offentliga sociala tjänster, för att på så sätt bekämpa fattigdom och socialt utanförskap. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet efterlyser åtgärder för att minska sociala ojämlikheter genom att ge människor möjlighet att på bästa sätt utnyttja sina talanger och sin kapacitet. Parlamentet kräver också att det sociala stödet inriktas på dem som både är fattiga och saknar möjlighet att tjäna ihop till en tillräcklig inkomst med egna insatser. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet påpekar att senare tiders erfarenheter av reformer baserade på skattebefrielser visar att en minimiinkomstpolitik hellre bör finansieras med budgetstöd än med skatteincitament. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet betonar att utbildning, sociala transfereringar och progressiva, rättvisa och omfördelande skattesystem, jämte konkreta åtgärder för att stärka konkurrenskraften och bekämpa skatteundandragande och skatteflykt, tillsammans kan bidra till ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet understryker att befintliga minimiinkomstsystem behöver anpassas för att bättre klara av den utmaning som ungdomsarbetslösheten utgör. |
| --- | --- |

57.

Offentliga sysselsättningsprogram

| 58. | Europaparlamentet noterar vissa offentliga sysselsättningsprogram, som består av möjligheten för de som vill och kan arbeta, att ha ett övergångsarbete i den offentliga sektorn eller i ideella privata enheter eller sociala företag. Parlamentet vill dock understryka hur viktigt det är att dessa program främjar arbete som omfattas av rättigheter och grundas på kollektivavtal och arbetsrätten. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet anser att offentliga sysselsättningsprogram bör bidra till att förbättra arbetstagarnas anställbarhet och underlätta deras tillträde till den ordinarie arbetsmarknaden. Parlamentet påminner om att dessa program bör vara individanpassade, erbjuda anständiga löner och leda till anständigt arbete. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet anser att skapandet av anständiga jobb bör vara en prioritering för Europeiska unionen, som ett första steg mot en minskning av fattigdomen och det sociala utanförskapet. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att alla intressenter, i synnerhet arbetsmarknadens parter och organisationer i det civila samhället, deltar fullt ut i utformningen, genomförandet och kontrollen av minimiinkomstpolitiken och minimiinkomstprogrammen. |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  EGT L 245, 26.8.1992, s. 46.

(2)  EGT L 245, 26.8.1992, s. 49.

(3)  EUT L 59, 2.3.2013, s. 5.

(4)  EUT L 307, 18.11.2008, s. 11.

(5)  EUT C 212 E, 5.8.2010, s. 11.

(6)  EUT C 70 E, 8.3.2012, s. 8.

(7)  EUT C 419, 16.12.2015, s. 5.

(8)  Antagna texter, P8_TA(2015)0401.

(9)  Antagna texter, P8_TA(2016)0136.

(10)  Antagna texter, P8_TA(2016)0235.

(11)  Antagna texter, P8_TA(2016)0355.

(12)  Antagna texter, P8_TA(2017)0010.

(13)  Antagna texter, P8_TA(2016)0317.

(14)  Den europeiska planeringsterminen 2017: Bedömning av framstegen med strukturreformer, förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser samt resultat av de fördjupade granskningarna enligt förordning (EU) nr 1176/2011 (COM(2017)0090)

(15)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2017/income-inequalities-and-employment-patterns-in-europe-before-and-after-the-great-recession.

(16)  ”Towards a European minimum income”, november 2013: http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/revenu-minimum_-etude-ose_-vfinale_en--2.pdf.

(17)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: samråd om en europeisk pelare för sociala rättigheter, COM(2016)0127, bilaga 1.

(18)  European Social Policy Network (ESPN), Minimum Income Schemes in Europe: A study of national policies 2015, January 2016.

(19)  Rådets slutsatser om kampen mot fattigdom och social utestängning: en integrerad strategi, 16 juni 2016.

(20)  Rådets dokument 6885/17 ”Den årliga tillväxtöversikten för 2017 och den gemensamma sysselsättningsrapporten: Politisk vägledning om sysselsättnings- och socialpolitik – Rådets slutsatser (av den 3 mars 2017)” och 6887/17 ”Gemensam sysselsättningsrapport från kommissionen och rådet, följedokument till kommissionens meddelande Årlig tillväxtöversikt för 2017 (av den 3 mars 2017)”.

(21)  Nätverket för socialpolitik ”Minimum Income Schemes in Europe: A study of National Policies 2015”.

(22)  Se: Världsbanken ”Poverty Reduction and Growth: The Virtuous and Vicious Circle”, 2006. OECD, ”Trends in Income Inequality and its Impact on Economic Growth”, 2014

(23)  Nätverket för socialpolitik, Minimum Income Schemes in Europe – A study of national policies – 2015.

(24)  Nätverket för socialpolitik, ”Social Investment in Europe: A Study of National Policies 2015”, 2015.

(25)  Nätverket för socialpolitik, ”Minimum Income Schemes in Europe: A study of National Policies 2015”.

(26)  Europeiska kommissionen: Meddelandet ”Sociala investeringar till stöd för tillväxt och sammanhållning – inklusive genomförandet av Europeiska socialfonden 2014–2020” (COM(2013)0083) , 20 februari 2013 och Studien ”Social Investment in Europe – A study of national policies 2015”, utarbetad av Europeiska kommissionens nätverk för socialpolitik 2015.

(27)  Nätverket för socialpolitik, Social Investment in Europe: A study of national policies 2015.

---

Onsdagen den 25 oktober 2017

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/171 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/171

---

P8_TA(2017)0413

Aspekter som rör de grundläggande rättigheterna i integreringen av romer i EU: kampen mot antiziganism

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2017 om aspekter som rör de grundläggande rättigheterna i integreringen av romer i EU: kampen mot antiziganism (2017/2038(INI))

(2018/C 346/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av ingressen till EU-fördraget, särskilt andra strecksatsen och strecksatserna 4–7, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ingressen till EU-fördraget, särskilt andra strecksatsen och strecksatserna 4–7,

| — | med beaktande av bl.a. artiklarna 2, 3.3 andra stycket och 6 i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bl.a. artiklarna 2, 3.3 andra stycket och 6 i EU-fördraget,

| — | med beaktande av bl.a. artiklarna 10 och 19.1 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bl.a. artiklarna 10 och 19.1 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna av den 7 december 2000 (nedan kallad stadgan), vilken proklamerades den 12 december 2007 i Strasbourg och trädde i kraft genom Lissabonfördraget i december 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna av den 7 december 2000 (nedan kallad stadgan), vilken proklamerades den 12 december 2007 i Strasbourg och trädde i kraft genom Lissabonfördraget i december 2009,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, som antogs av FN:s generalförsamling 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, som antogs av FN:s generalförsamling 1948,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter, som antogs i New York den 20 november 1989, särskilt artikel 3, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter, som antogs i New York den 20 november 1989, särskilt artikel 3,

| — | med beaktande av Förenta nationernas resolution A/70/L.1 som antogs av generalförsamlingen den 25 september 2015, med titeln Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas resolution A/70/L.1 som antogs av generalförsamlingen den 25 september 2015, med titeln Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av Förenta nationernas resolution A/RES/60/7 som antogs av generalförsamlingen den 1 november 2005 om åminnelsen av Förintelsen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas resolution A/RES/60/7 som antogs av generalförsamlingen den 1 november 2005 om åminnelsen av Förintelsen,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

| — | med beaktande av Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter,

| — | med beaktande av den förklaring om den framväxande antiziganismen och det ökande rasistiska våldet mot romer i Europa som Europarådets ministerkommitté antog den 1 februari 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den förklaring om den framväxande antiziganismen och det ökande rasistiska våldet mot romer i Europa som Europarådets ministerkommitté antog den 1 februari 2012,

| — | med beaktande av den allmänna policyrekommendation (nr 13) som Europakommissionen mot rasism och intolerans utfärdat om bekämpande av antiziganism och diskriminering av romer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna policyrekommendation (nr 13) som Europakommissionen mot rasism och intolerans utfärdat om bekämpande av antiziganism och diskriminering av romer,

| — | med beaktande av de europeiska politiska partiernas stadga för ett icke-rasistiskt samhälle som antogs av Europarådets kongress för lokala och regionala myndigheter vid dess 32:a sammanträde i mars 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de europeiska politiska partiernas stadga för ett icke-rasistiskt samhälle som antogs av Europarådets kongress för lokala och regionala myndigheter vid dess 32:a sammanträde i mars 2017,

| — | med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings resolution 1985 (2014) om nationella minoriteters situation och rättigheter i Europa, och resolution 2153 (2017) om att främja inkluderingen av romer och resande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings resolution 1985 (2014) om nationella minoriteters situation och rättigheter i Europa, och resolution 2153 (2017) om att främja inkluderingen av romer och resande,

| — | med beaktande av uttalandet från Europarådets generalsekreterare Thorbjørn Jagland av den 11 april 2017 om tio mål för de kommande tio åren, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från Europarådets generalsekreterare Thorbjørn Jagland av den 11 april 2017 om tio mål för de kommande tio åren,

| — | med beaktande av ILO-konventionen angående diskriminering i fråga om anställning och yrkesutövning från 1958 (nr 111), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO-konventionen angående diskriminering i fråga om anställning och yrkesutövning från 1958 (nr 111),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (1),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem samt om ersättande av rådets rambeslut 2001/220/RIF (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem samt om ersättande av rådets rambeslut 2001/220/RIF (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (4),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2008/913/RIF av den 28 november 2008 om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2008/913/RIF av den 28 november 2008 om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen (5),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 9 december 2013 om verkningsfulla åtgärder för integrering av romer i medlemsstaterna och av rådets slutsatser av den 8 december 2016 om påskyndande av processen för integrering av romer och av den 13 oktober 2016 om Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 14/2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 9 december 2013 om verkningsfulla åtgärder för integrering av romer i medlemsstaterna och av rådets slutsatser av den 8 december 2016 om påskyndande av processen för integrering av romer och av den 13 oktober 2016 om Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 14/2016,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 15 juni 2011 om förskola och barnomsorg, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 15 juni 2011 om förskola och barnomsorg,

| — | med beaktande av kommissionens meddelanden om integreringen av romerna (COM(2010)0133, COM(2012)0226, COM(2013)0454, COM(2015)0299, COM(2016)0424), inklusive meddelandet om en EU-ram för nationella strategier för integrering av romer fram till 2020 (COM(2011)0173), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelanden om integreringen av romerna (COM(2010)0133, COM(2012)0226, COM(2013)0454, COM(2015)0299, COM(2016)0424), inklusive meddelandet om en EU-ram för nationella strategier för integrering av romer fram till 2020 (COM(2011)0173),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för unga efter tre år (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för unga efter tre år (COM(2016)0646),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation 2013/112/EU av den 20 februari 2013Bryta det sociala arvet – investera i barnens framtid, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation 2013/112/EU av den 20 februari 2013Bryta det sociala arvet – investera i barnens framtid,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om romer (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om romer (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 april 2015 om romernas internationella dag – antiziganism i Europa och EU:s erkännande av minnesdagen för folkmordet på romer under andra världskriget (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 april 2015 om romernas internationella dag – antiziganism i Europa och EU:s erkännande av minnesdagen för folkmordet på romer under andra världskriget (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 december 2016 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen 2015 (8), särskilt punkterna 117–122 om romernas rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 december 2016 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen 2015 (8), särskilt punkterna 117–122 om romernas rättigheter,

| — | med beaktande av årsrapporten om grundläggande rättigheter 2016 från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten om grundläggande rättigheter 2016 från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter,

| — | med beaktande av EU-MIDIS I- och II-undersökningarna från byrån för grundläggande rättigheter, samt åtskilliga andra undersökningar och rapporter om romer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU-MIDIS I- och II-undersökningarna från byrån för grundläggande rättigheter, samt åtskilliga andra undersökningar och rapporter om romer,

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 14/2016 EU:s politiska initiativ och ekonomiska stöd till integrering av romer: stora framsteg har gjorts under det senaste årtiondet men ytterligare ansträngningar krävs på fältet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 14/2016 EU:s politiska initiativ och ekonomiska stöd till integrering av romer: stora framsteg har gjorts under det senaste årtiondet men ytterligare ansträngningar krävs på fältet,

| — | med beaktande av Eurobarometerundersökningen Diskriminering i EU 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurobarometerundersökningen Diskriminering i EU 2015,

| — | med beaktande av rapporterna och rekommendationerna från Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE), bland annat dess handlingsplan för att förbättra romernas och sinternas situation inom OSSE-området, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna och rekommendationerna från Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE), bland annat dess handlingsplan för att förbättra romernas och sinternas situation inom OSSE-området,

| — | med beaktande av rapporterna och rekommendationerna från övervakningsorganisationer och organisationer från det civila samhället, främst de tillhörande European Roma Rights Centre, Fundación Secretariado Gitano, OSF, Ergo och Amnesty International, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna och rekommendationerna från övervakningsorganisationer och organisationer från det civila samhället, främst de tillhörande European Roma Rights Centre, Fundación Secretariado Gitano, OSF, Ergo och Amnesty International,

| — | med beaktande av referensdokumentet om antiziganism från alliansen mot antiziganism, |
| --- | --- |

—

med beaktande av referensdokumentet om antiziganism från alliansen mot antiziganism,

| — | med beaktande av rapporten från Centre for European Policy Studies med titeln Combating Institutional Anti-Gypsyism: Responses and promising practices in the EU and selected Member States, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Centre for European Policy Studies med titeln Combating Institutional Anti-Gypsyism: Responses and promising practices in the EU and selected Member States,

| — | med beaktande av att det nybildade Europeiska institutet för romsk konst och kultur (ERIAC) i Berlin, som har till syfte att etablera den konstnärliga och kulturella närvaron av Europas tolv miljoner romer, vilket gör det möjligt för dem att uttrycka sig och därigenom bidra till kampen mot antiziganism, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att det nybildade Europeiska institutet för romsk konst och kultur (ERIAC) i Berlin, som har till syfte att etablera den konstnärliga och kulturella närvaron av Europas tolv miljoner romer, vilket gör det möjligt för dem att uttrycka sig och därigenom bidra till kampen mot antiziganism,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0294/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0294/2017), och av följande skäl:

| A. | Romerna förvägras fortfarande sina mänskliga rättigheter i Europa. |
| --- | --- |

A.

Romerna förvägras fortfarande sina mänskliga rättigheter i Europa.

| B. | Romerna är en del av Europas kultur och värden och har bidragit till EU:s kulturella rikedom, mångfald, ekonomi och gemensamma historia. |
| --- | --- |

B.

Romerna är en del av Europas kultur och värden och har bidragit till EU:s kulturella rikedom, mångfald, ekonomi och gemensamma historia.

| C. | ”Antiziganism är en specifik typ av rasism som riktas mot romerna, en ideologi som bygger på tanken om rasöverlägsenhet, en form av avhumanisering och institutionaliserad rasism närd av historisk diskriminering, vilket tar sig uttryck i bl.a. våld, hatpropaganda, utnyttjande, stigmatisering och de mest uppenbara formerna av diskriminering” (9). |
| --- | --- |

C.

”Antiziganism är en specifik typ av rasism som riktas mot romerna, en ideologi som bygger på tanken om rasöverlägsenhet, en form av avhumanisering och institutionaliserad rasism närd av historisk diskriminering, vilket tar sig uttryck i bl.a. våld, hatpropaganda, utnyttjande, stigmatisering och de mest uppenbara formerna av diskriminering” (9).

| D. | Trots insatser på nationell, europeisk och internationell nivå kan en ihållande och strukturell antiziganism (10) upptäckas på alla nivåer i samhället och i hela Europa som i det dagliga livet t.ex. tar sig uttryck i att romer blir åsidosatta på individ- eller institutionsnivå, att de diskrimineras, upplever ojämlikhet, minskat inflytande, att de förringas, andrafieras och görs till syndabockar, och att de utsätts för stigmatisering, hatpropaganda, våld, extrem fattigdom och ett omfattande socialt utanförskap. Antiziganismen växer och politiska partier ökar i popularitet när de öppet uttrycker en fientlighet mot romer. |
| --- | --- |

D.

Trots insatser på nationell, europeisk och internationell nivå kan en ihållande och strukturell antiziganism (10) upptäckas på alla nivåer i samhället och i hela Europa som i det dagliga livet t.ex. tar sig uttryck i att romer blir åsidosatta på individ- eller institutionsnivå, att de diskrimineras, upplever ojämlikhet, minskat inflytande, att de förringas, andrafieras och görs till syndabockar, och att de utsätts för stigmatisering, hatpropaganda, våld, extrem fattigdom och ett omfattande socialt utanförskap. Antiziganismen växer och politiska partier ökar i popularitet när de öppet uttrycker en fientlighet mot romer.

| E. | Olika former av antiziganism kan identifieras i offentliga myndigheters arbete och verksamhet samt i institutioner på nästan alla områden och på alla nivåer i medlemsstaterna, och de tar sig vanligen uttryck i misslyckandet att ge romerna lika tillgång eller tillgång överhuvudtaget till allmännyttiga tjänster, i förvägrandet av deras lika rättigheter och lika behandling, i utestängningen av den romska befolkningen i processer som rör beslutsfattande och kunskapsproduktion, i deras underrepresentation i officiella organ på alla nivåer i samhället, i inrättandet av diskriminerande program och i den oriktiga användningen av finansieringsmöjligheter för att förbättra tillvaron för romerna. |
| --- | --- |

E.

Olika former av antiziganism kan identifieras i offentliga myndigheters arbete och verksamhet samt i institutioner på nästan alla områden och på alla nivåer i medlemsstaterna, och de tar sig vanligen uttryck i misslyckandet att ge romerna lika tillgång eller tillgång överhuvudtaget till allmännyttiga tjänster, i förvägrandet av deras lika rättigheter och lika behandling, i utestängningen av den romska befolkningen i processer som rör beslutsfattande och kunskapsproduktion, i deras underrepresentation i officiella organ på alla nivåer i samhället, i inrättandet av diskriminerande program och i den oriktiga användningen av finansieringsmöjligheter för att förbättra tillvaron för romerna.

| F. | Oavsiktlig antiziganism kan även skönjas i EU-institutionernas verksamhet eftersom ett flertal EU-program och fonder, som skulle kunna ha en positiv inverkan på romernas levnadsvillkor och framtidsutsikter, antingen inte når dem eller symboliskt utser romerna till förmånstagare utan att ta hänsyn till deras verklighet och den diskriminering de möter. |
| --- | --- |

F.

Oavsiktlig antiziganism kan även skönjas i EU-institutionernas verksamhet eftersom ett flertal EU-program och fonder, som skulle kunna ha en positiv inverkan på romernas levnadsvillkor och framtidsutsikter, antingen inte når dem eller symboliskt utser romerna till förmånstagare utan att ta hänsyn till deras verklighet och den diskriminering de möter.

| G. | Antiziganismen kan, även om den är omedveten, upptäckas i EU:s regelverk som ofta brister i hänsyn till de faktiska omständigheter och utmaningar för romerna som, efter att ha blivit utsatta för multipel diskriminering i århundranden, inte kan åtnjuta samma rättigheter och möjligheter och samma skyddsnivå enligt EU:s regelverk som andra EU-medborgare. |
| --- | --- |

G.

Antiziganismen kan, även om den är omedveten, upptäckas i EU:s regelverk som ofta brister i hänsyn till de faktiska omständigheter och utmaningar för romerna som, efter att ha blivit utsatta för multipel diskriminering i århundranden, inte kan åtnjuta samma rättigheter och möjligheter och samma skyddsnivå enligt EU:s regelverk som andra EU-medborgare.

| H. | En förmyndaraktig behandling av romerna dröjer sig kvar i vårt samhälle, något som tar sig uttryck både i språk och handlingar, och som enbart framhäver behovet av ”inkludering” eller ”integrering” av romerna, när det som i själva verket behövs är en genomgripande förändring av attityden. Man måste säkerställa att de får tillgång till och fullt ut kan åtnjuta sina grundläggande rättigheter och sitt medborgarskap i vårt samhälle. |
| --- | --- |

H.

En förmyndaraktig behandling av romerna dröjer sig kvar i vårt samhälle, något som tar sig uttryck både i språk och handlingar, och som enbart framhäver behovet av ”inkludering” eller ”integrering” av romerna, när det som i själva verket behövs är en genomgripande förändring av attityden. Man måste säkerställa att de får tillgång till och fullt ut kan åtnjuta sina grundläggande rättigheter och sitt medborgarskap i vårt samhälle.

| I. | Romerna omtalas ständigt som en sårbar folkgrupp när det faktum att man fråntar romerna deras oförytterliga mänskliga rättigheter och nekar dem lika behandling och tillgång till välfärd, tjänster, information, rättsväsende, utbildning, hälso- och sjukvård, sysselsättning m.m. i själva verket tyder på att det är de strukturer som inrättats och upprätthålls av dem som har makten som är diskriminerande och gör romerna sårbara. Detta visar att myndigheterna i fråga har åsidosatt sitt ansvar för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

I.

Romerna omtalas ständigt som en sårbar folkgrupp när det faktum att man fråntar romerna deras oförytterliga mänskliga rättigheter och nekar dem lika behandling och tillgång till välfärd, tjänster, information, rättsväsende, utbildning, hälso- och sjukvård, sysselsättning m.m. i själva verket tyder på att det är de strukturer som inrättats och upprätthålls av dem som har makten som är diskriminerande och gör romerna sårbara. Detta visar att myndigheterna i fråga har åsidosatt sitt ansvar för de mänskliga rättigheterna.

Tillhörighet och delaktighet

| 1. | Europaparlamentet betonar att för att bekämpa det undermedvetna samförstånd som råder i samhället om att utesluta romerna, för att bekämpa diskrimineringen av dem och deras sociala utanförskap, och för att bekämpa olika stereotyper som i århundraden har skapats och förstärkts av populärlitteratur, medier, konst och språk, är det oerhört viktigt att undervisa majoritetssamhällen om romernas mångfald, deras historia och kultur samt formerna och omfattningen av och allvaret i den antiziganism som de möter i vardagen. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang medlemsstaterna att ta fullt ansvar för sina romska medborgare och inleda långsiktiga medvetandeskapande och intersektionella, medvetandehöjande kampanjer. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att ett aktivt och meningsfullt socialt, ekonomiskt, politiskt och kulturellt deltagande från romernas sida är avgörande för att bekämpa antiziganismen effektivt och skapa ett välbehövligt, ömsesidigt förtroende som gynnar hela samhället. Parlamentet konstaterar att kommissionen och medlemsstaterna har ett gemensamt ansvar i detta avseende. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att utforma strategier som kännetecknas av både proaktiva och reaktiva åtgärder på grundval av faktiska och systematiska samråd med företrädare för romerna och icke-statliga organisationer samt att engagera dem i driften, övervakningen och utvärderingen av allmänna program och projekt som inleds på alla nivåer, även lokal nivå. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att främja bildandet av oberoende romska organisationer i det civila samhället och offentliga institutioner och ökat inflytande för unga framåtsträvande romska ledare. |
| --- | --- |

2.

Försoning och förtroendeskapande

| 3. | Europaparlamentet vädjar till kommissionen att inrätta en sannings- och försoningskommission på EU-nivå (antingen inom befintliga strukturer eller som ett separat organ) för att skapa ett viktigt, ömsesidigt förtroende och erkänna förföljelsen, utestängandet och förnekelsen av romer under århundraden, dokumentera detta i en officiell vitbok och samarbeta med Europaparlamentet och experter på romska frågor när detta arbete utförs. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta (antingen inom befintliga strukturer eller som ett separat organ) nationella sannings- och försoningskommissioner för att erkänna förföljelsen, utestängandet och förnekelsen av romer under århundraden, där parlamentsledamöter, regeringstjänstemän, advokater och företrädare för romerna, icke-statliga organisationer och gräsrotsorganisationer deltar för att dokumentera detta i en officiell vitbok, och uppmanar medlemsstaterna att införa romernas historia i skolornas läroplaner. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att hedra minnet av förintelsens romska offer, att utse den 2 augusti till minnesdag för förintelsen av romerna och garantera en skälig ersättning som omgående ges till överlevande från förintelsen genom ett förenklat förfarande som åtföljs av en medvetandehöjande kampanj. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att även hedra minnet av de romska offren på minnesdagen med anledning av förintelsen, som hålls den 27 januari varje år, och att organisera frivillig utbildning för offentligt anställda om förintelsen av romerna. |
| --- | --- |

5.

Att genomföra resultatkontroller

| 6. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att de flesta allmänna program, inklusive de som omfattas av strukturfonderna, misslyckas med att nå ut till de mest utsatta grupperna, i synnerhet romerna, trots att flera målinriktade program genomförs i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar därför revisionsrätten att regelbundet kontrollera resultatet av EU:s sysselsättnings- och utbildningsprogram, som t.ex. Erasmus+ och sysselsättningsinitiativet för unga, på ett mer genomgripande sätt. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen






  — | att utvärdera EU-program och finansieringsmöjligheter för att avgöra om de uppfyller kravet på icke-diskriminering och delaktighet, och att vid behov vidta korrigerande åtgärder utan dröjsmål, |
| --- | --- | --- |

7.

—

att utvärdera EU-program och finansieringsmöjligheter för att avgöra om de uppfyller kravet på icke-diskriminering och delaktighet, och att vid behov vidta korrigerande åtgärder utan dröjsmål,

| — | att tillämpa ett robust och kvalitetsinriktat program för långsiktig kontroll och finansredovisning för att kontrollera medlemsstaternas resultat vid användning av EU-program, |
| --- | --- |

—

att tillämpa ett robust och kvalitetsinriktat program för långsiktig kontroll och finansredovisning för att kontrollera medlemsstaternas resultat vid användning av EU-program,

| — | att aktivt involvera projektens romska förmånstagare i kontroll- och utvärderingsprocessen för projekten på ett effektivt och transparent sätt, |
| --- | --- |

—

att aktivt involvera projektens romska förmånstagare i kontroll- och utvärderingsprocessen för projekten på ett effektivt och transparent sätt,

| — | att säkerställa att den befintliga mekanismen för klagomål görs mer tillgänglig och transparent för medborgarna, icke-statliga organisationer och myndigheter så att de kan rapportera om diskriminerande EU-fonder och program, |
| --- | --- |

—

att säkerställa att den befintliga mekanismen för klagomål görs mer tillgänglig och transparent för medborgarna, icke-statliga organisationer och myndigheter så att de kan rapportera om diskriminerande EU-fonder och program,

| — | att avbryta finansieringen ifall EU-medel missbrukas, |
| --- | --- |

—

att avbryta finansieringen ifall EU-medel missbrukas,

| — | att reformera ESI-fonderna så att de ger finansiellt stöd till kampen mot antiziganismen på ett mer proaktivt sätt, och |
| --- | --- |

—

att reformera ESI-fonderna så att de ger finansiellt stöd till kampen mot antiziganismen på ett mer proaktivt sätt, och

| — | att utvidga finansieringsprogrammen Ett Europa för medborgarna och Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap så att den viktiga roll som civilsamhällets tillsynsorganisationer har i övervakningen av antiziganism och säkerställandet av respekten för de grundläggande rättigheterna erkänns. |
| --- | --- |

—

att utvidga finansieringsprogrammen Ett Europa för medborgarna och Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap så att den viktiga roll som civilsamhällets tillsynsorganisationer har i övervakningen av antiziganism och säkerställandet av respekten för de grundläggande rättigheterna erkänns.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna






  — | att säkerställa att de relevanta insatser som finansieras av EU med möjliga konsekvenser för den romska befolkningen är inkluderande och bekämpar segregering, |
| --- | --- | --- |

8.

—

att säkerställa att de relevanta insatser som finansieras av EU med möjliga konsekvenser för den romska befolkningen är inkluderande och bekämpar segregering,

| — | att säkerställa att segregerande metoder beskrivs tydligt och uttryckligen undantas från finansiering, |
| --- | --- |

—

att säkerställa att segregerande metoder beskrivs tydligt och uttryckligen undantas från finansiering,

| — | att förbättra finansieringsmöjligheter för att säkerställa att de utbildnings- och sysselsättningsmöjligheter som skapas ger en faktisk och hållbar väg ut ur långtidsarbetslöshet, vilket är nödvändigt för ett värdigt liv, |
| --- | --- |

—

att förbättra finansieringsmöjligheter för att säkerställa att de utbildnings- och sysselsättningsmöjligheter som skapas ger en faktisk och hållbar väg ut ur långtidsarbetslöshet, vilket är nödvändigt för ett värdigt liv,

| — | att säkerställa att alla tillgängliga resurser används effektivt, och |
| --- | --- |

—

att säkerställa att alla tillgängliga resurser används effektivt, och

| — | att öka utnyttjandegraden av EU-medel, i linje med de prioriteringar som fastställs i de nationella strategierna för integrering av romer. |
| --- | --- |

—

att öka utnyttjandegraden av EU-medel, i linje med de prioriteringar som fastställs i de nationella strategierna för integrering av romer.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka samordningen mellan lokala och nationella myndigheter för att undanröja administrativa och politiska hinder och effektivt använda EU:s fonder för att förbättra romernas, och i synnerhet barnens, situation. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet påminner om rådets rekommendation från 2013 som fastställer att främjande av social inkludering och bekämpning av fattigdom och diskriminering, bland annat socioekonomisk integrering av marginaliserade grupper som t.ex. romer, bör underlättas genom att minst 20 procent av de totala ESF-medlen i varje medlemsstat anslås för investeringar i människor. |
| --- | --- |

10.

Att säkerställa lika rättigheter och bekämpa antiziganism genom utbildning

| 11. | Europaparlamentet erinrar om att minoriteters rättigheter och förbudet mot diskriminering utgör en integrerad del av de grundläggande rättigheterna och att de som sådana faller inom ramen för EU:s värden som ska respekteras i enlighet med artikel 2 i EU-fördraget. Parlamentet erinrar om att EU kan vidta åtgärder ifall det finns en uppenbar risk för att en medlemsstat allvarligt åsidosätter dessa värden, i enlighet med artikel 7 EU-fördraget. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, på grundval av oroväckande rapporter från icke-statliga organisationer och tillsynsorganisationer,






  — | att genomföra och verkställa direktiv 2000/43/EG för att effektivt förebygga och undanröja alla former av diskriminering av romer och säkerställa att nationella, regionala och lokala administrativa bestämmelser inte är diskriminerande och inte leder till segregerande metoder, |
| --- | --- | --- |

12.

—

att genomföra och verkställa direktiv 2000/43/EG för att effektivt förebygga och undanröja alla former av diskriminering av romer och säkerställa att nationella, regionala och lokala administrativa bestämmelser inte är diskriminerande och inte leder till segregerande metoder,

| — | att genomföra och verkställa rambeslut 2008/913/RIF, eftersom det tillhandahåller instrument för en framgångsrik kamp mot retorik och våld som riktas mot romer. |
| --- | --- |

—

att genomföra och verkställa rambeslut 2008/913/RIF, eftersom det tillhandahåller instrument för en framgångsrik kamp mot retorik och våld som riktas mot romer.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla medlemsstaterna stöd i samband med införlivandet och genomförandet av direktiven om likabehandling och att fortsätta inleda överträdelseförfaranden mot alla de medlemsstater, utan undantag, som överträder eller inte genomför eller införlivar direktiv om likabehandling, som t.ex. direktivet om likabehandling oavsett ras (2000/43/EG), direktivet om rätten att röra och bosätta sig fritt (2004/38/EG) (11), direktivet om brottsoffers rättigheter (2012/29/EU), rambeslut (2008/913/RIF) om rasism och främlingsfientlighet, direktivet om audiovisuella medietjänster (2010/13/EU) (12) och rådets direktiv om likabehandling av kvinnor och män (2004/113/EG) (13) samt direktivet om likabehandling (2000/78/EG). |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att bryta dödläget och återuppta förhandlingarna om direktivet mot diskriminering. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet fördömer att vissa medlemsstater förnekar den ojämlikhet som deras romska medborgare upplever, att dessa medlemsstaters politiska vilja brister i fråga om att åtgärda sina tillkortakommanden genom att trygga romernas tillgång till och åtnjutande av sina grundläggande rättigheter, samt att de anklagar romerna för att själva ha del i sitt sociala utanförskap som är orsakat av strukturell rasism. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna






  — | att tydligt fördöma och bestraffa förnekande av förintelsen av romerna och hatpropaganda samt politikers och offentliga tjänstemäns utpekande av syndabockar på alla nivåer och i alla typer av medier, eftersom detta direkt stärker antiziganismen i samhället, |
| --- | --- | --- |

16.

—

att tydligt fördöma och bestraffa förnekande av förintelsen av romerna och hatpropaganda samt politikers och offentliga tjänstemäns utpekande av syndabockar på alla nivåer och i alla typer av medier, eftersom detta direkt stärker antiziganismen i samhället,

| — | vidta ytterligare åtgärder för att förhindra, fördöma och bekämpa hatpropaganda mot romer, även genom att använda kulturell dialog. |
| --- | --- |

—

vidta ytterligare åtgärder för att förhindra, fördöma och bekämpa hatpropaganda mot romer, även genom att använda kulturell dialog.

| 17. | Europaparlamentet vädjar till kommissionen och medlemsstaterna att intensifiera sitt arbete med icke-statliga organisationer för att ge utbildning i bästa praxis för att motverka fördomar samt effektivt bemöta kampanjer med hatpropaganda genom att kartlägga de icke-statliga partnerorganisationernas särskilda behov och efterfrågan i detta avseende. Parlamentet uppmanar kommissionen att gå ut med en uppmaning till det civila samhället om att övervaka och rapportera hatpropaganda, hatbrott och förnekelse av förintelsen i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar sin talman att ta avstånd från och utfärda sanktioner mot de ledamöter av Europaparlamentet som i parlamentet använder ett språkbruk eller uppträder på ett sätt som är förolämpande, rasistiskt eller främlingsfientligt. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet beklagar djupt att romernas rätt till fri rörlighet åsidosätts. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att erkänna att EU:s grundläggande principer ska gälla för alla medborgare, och att direktivet om fri rörlighet inte tillåter kollektiva utvisningar eller någon form av rasprofilering. Parlamentet uppmanar ursprungsmedlemsstaterna att ta sitt ansvar för att bekämpa fattigdom och utanförskap bland alla sina medborgare, och uppmanar de mottagande medlemsstaterna att öka sitt gränsöverskridande samarbete i kampen mot diskriminering och utnyttjande samt förhindra att utanförskapet fortsätter i ankomstlandet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta itu med fördomar mot romska flyktingar och asylsökande på migrationsområdet. Parlamentet påminner om att medlemsstaterna tar emot asylsökande från länderna på västra Balkan, som i absoluta tal utgörs av många romer från Serbien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, och att det kan vara förknippat med de särskilda faktorer som påverkar den romska befolkningen där. Parlamentet vill se att ett särskilt kapitel om förföljelse införs till följd av antiziganism i ursprungslandets information om de berörda länderna. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet är djupt bekymrat över antalet statslösa romer i Europa som leder till att de fullständigt nekas tillgång till sociala tjänster, utbildning och hälso- och sjukvård och tvingas ut till samhällets utkanter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att avskaffa statslöshet och säkerställa grundläggande mänskliga rättigheter för alla. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utföra födelseregistrering utan diskriminering och att säkerställa identifieringen av alla sina medborgare för att undvika att romer nekas tillgång till alla viktiga grundläggande tjänster. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta korrigerande åtgärder för att stoppa diskriminerande födelseregistrering och att genom sina lokala myndigheter vidta aktiva åtgärder för att säkerställa att varje barn registreras. Kommissionen uppmanas bedöma och övervaka situationen i medlemsstaterna, dela bästa praxis om identifiering och skydd av personer vars medborgarskap inte har erkänts och som saknar tillgång till identitetshandlingar, och inleda medvetandehöjande kampanjer om vikten av födelseregistrering. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet är djupt bekymrat över romernas ojämlika tillgång till information, tjänster och vård inom hälso- och sjukvården, den allvarliga bristen på sjukförsäkringskort bland dem och de rasistiska brott som de utsätts för. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta effektiva åtgärder för att undanröja alla hinder för att få tillgång till hälso- och sjukvårdssystemet. Parlamentet ber medlemsstaterna att vid behov säkra finansieringen för program för hälso- och sjukvårdsmedling för romer, öka medvetenheten om hälso- och sjukvård och förbättra tillgången till vaccinering och förebyggande hälso- och sjukvård bland den romska befolkningen. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet oroas över diskrimineringen av romska kvinnor som ofta placeras på segregerade undermåliga förlossningsavdelningar och utsätts för fysiska övergrepp, försummelser och sämre eller felaktig behandling av vårdpersonalen när de försöker få tillgång till tjänster för sexuell eller reproduktiv hälsa, och de har sällan tillgång till mobila hälsokontroller. Parlamentet vädjar till medlemsstaterna att omgående införa en övervaknings- och korrigeringsmekanism i detta syfte och att säkerställa att vårdpersonal som bryter mot etiska regler hålls ansvarig. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka insatserna för att främja hållbar och övergripande kapacitetsuppbyggnad för romska kvinnor, skapa specialiserade strukturer som t.ex. kontaktpunkter för tillhandahållande av skräddarsytt material med hälsoinformation, och att ge det stöd som krävs för lokala initiativ som rör hälsa. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att prioritera barnen vid genomförandet av EU-ramen för nationella strategier för romer, framför allt genom att ge romska barn tillgång till hälso- och sjukvård, värdiga levnadsvillkor och utbildning. Parlamentet betonar att kampen mot analfabetismen bland romska barn är avgörande för bättre integrering och inkludering av romerna, så att kommande generationer kan förbättra sina möjligheter till sysselsättning. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet vädjar till medlemsstaterna att fördöma tvångssterilisering och att ersätta romska kvinnor som utsatts för systematisk och statsunderstödd sterilisering, och att i samband med det även ge offren för detta brott mot mänskligheten en offentlig ursäkt. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet är djupt oroat av företeelsen att olagligen skilja romska barn från deras föräldrar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utreda sådana fall utan dröjsmål och vidta lämpliga åtgärder för att förebygga dem. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet fördömer att medlemsstaterna misslyckats med att trygga romerna lika tillgång till rättslig prövning och likhet inför lagen, vilket tar sig uttryck i






  — | underlåtenheten eller den oacceptabelt långsamma processen för att säkerställa rättvisa för offer som utsatts för hatbrott, särskilt sådana brott som begåtts av polisen, |
| --- | --- | --- |

28.

—

underlåtenheten eller den oacceptabelt långsamma processen för att säkerställa rättvisa för offer som utsatts för hatbrott, särskilt sådana brott som begåtts av polisen,

| — | den oproportionerliga kriminaliseringen som gör romer till brottslingar, |
| --- | --- |

—

den oproportionerliga kriminaliseringen som gör romer till brottslingar,

| — | negativ särbehandling från polisens sida (etnisk profilering, överdrivna kroppsvisiteringar, opåkallade razzior i romska bosättningar, godtyckligt beslagtagande och förstörelse av egendom, överdriven användning av tvång vid gripanden, överfall, hot, förödmjukande behandling, fysisk misshandel och nekande av rättigheter under polisförhör och häktning), |
| --- | --- |

—

negativ särbehandling från polisens sida (etnisk profilering, överdrivna kroppsvisiteringar, opåkallade razzior i romska bosättningar, godtyckligt beslagtagande och förstörelse av egendom, överdriven användning av tvång vid gripanden, överfall, hot, förödmjukande behandling, fysisk misshandel och nekande av rättigheter under polisförhör och häktning),

| — | och bristande polisassistans vid brott mot romer där inget eller ringa bistånd och skydd ges (t.ex. i fall som rör människohandel och offer för våld i hemmet) eller där inga eller ringa utredningar görs i samband med brott som anmäls av romer. |
| --- | --- |

—

och bristande polisassistans vid brott mot romer där inget eller ringa bistånd och skydd ges (t.ex. i fall som rör människohandel och offer för våld i hemmet) eller där inga eller ringa utredningar görs i samband med brott som anmäls av romer.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna






  — | att garantera att alla medborgare är lika inför lagen och säkerställa att alla har lika tillgång till rättslig prövning och processuella rättigheter, |
| --- | --- | --- |

29.

—

att garantera att alla medborgare är lika inför lagen och säkerställa att alla har lika tillgång till rättslig prövning och processuella rättigheter,

| — | att tillhandahålla obligatorisk, människorättsbaserad och serviceinriktad fortbildning för tjänstemän inom brottsbekämpande myndigheter och inom rättsväsendet på alla nivåer, |
| --- | --- |

—

att tillhandahålla obligatorisk, människorättsbaserad och serviceinriktad fortbildning för tjänstemän inom brottsbekämpande myndigheter och inom rättsväsendet på alla nivåer,

| — | att utreda och åtala hatbrott och tillhandahålla bästa praxis för att identifiera och utreda hatbrott, inklusive de som särskilt motiveras av antiziganism, |
| --- | --- |

—

att utreda och åtala hatbrott och tillhandahålla bästa praxis för att identifiera och utreda hatbrott, inklusive de som särskilt motiveras av antiziganism,

| — | att upprätta enheter mot hatbrott som har kunskap om antiziganism inom polisen, |
| --- | --- |

—

att upprätta enheter mot hatbrott som har kunskap om antiziganism inom polisen,

| — | att främja adekvat polisarbete och tillämpa sanktioner vid tjänstefel från polisens sida, |
| --- | --- |

—

att främja adekvat polisarbete och tillämpa sanktioner vid tjänstefel från polisens sida,

| — | att rekrytera professionella tvistlösare för att arbeta med polisen, |
| --- | --- |

—

att rekrytera professionella tvistlösare för att arbeta med polisen,

| — | att främja en aktiv rekrytering av romer till poliskåren, |
| --- | --- |

—

att främja en aktiv rekrytering av romer till poliskåren,

| — | att säkerställa att stödprogram för brottsoffer inriktas på romernas särskilda behov, och att de får stöd när de anmäler brott och lämnar in klagomål, |
| --- | --- |

—

att säkerställa att stödprogram för brottsoffer inriktas på romernas särskilda behov, och att de får stöd när de anmäler brott och lämnar in klagomål,

| — | att fortsätta och utvidga den geografiska omfattningen av JUSTROM, ett gemensamt program för kommissionen och Europarådet om romska kvinnors tillgång till rättslig prövning, |
| --- | --- |

—

att fortsätta och utvidga den geografiska omfattningen av JUSTROM, ett gemensamt program för kommissionen och Europarådet om romska kvinnors tillgång till rättslig prövning,

| — | att fullt ut genomföra EU:s direktiv mot människohandel och intensifiera sitt polisiära och rättsliga samarbete för att bekämpa människohandel, och |
| --- | --- |

—

att fullt ut genomföra EU:s direktiv mot människohandel och intensifiera sitt polisiära och rättsliga samarbete för att bekämpa människohandel, och

| — | att fullt ut genomföra direktiv 2011/93/EU (14) för att förebygga och bekämpa sexuella övergrepp mot barn och sexuell exploatering och att skydda offren. |
| --- | --- |

—

att fullt ut genomföra direktiv 2011/93/EU (14) för att förebygga och bekämpa sexuella övergrepp mot barn och sexuell exploatering och att skydda offren.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol) till fortsatta fortbildningsinsatser på området grundläggande rättigheter och ett med dessa förknippat ökat intersektionellt medvetande hos polisen. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet är djupt bekymrat över den utbredda diskrimineringen av romer i fråga om boende, ett område som kännetecknas av diskriminerande hyres- och fastighetsägarmarknader och system med subventionerade boenden, tvångsavhysningar och rivningar av romernas hem utan att de erbjuds andra alternativa bostäder, placeringen av romer i segregerade läger och nödhärbärgen utan grundläggande tjänster, upprättande av murar runt romska bosättningar och underlåtenhet från de offentliga myndigheternas sida att säkra romerna full tillgång till dagligt dricksvatten och avloppssystem. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta effektiva åtgärder för att säkerställa lika behandling av romer i fråga om tillgången till bostäder, och att fullt ut använda EU-medel så att bostadssituationen för romerna kan förbättras, särskilt genom att arbeta för minskad segregering, få bukt med all bostadssegregering och genom att främja lokalt ledd utveckling och integrerade territoriella investeringar som stöds genom ESI-fonderna, men även genom en konsekvent politik för subventionerade boenden. Parlamentet vädjar till medlemsstaterna att säkerställa tillgång till allmännyttiga tjänster, t.ex. vatten, el och gas, och bostadsinfrastruktur i enlighet med nationella lagstadgade krav. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erkänna sin behörighet i fråga om rasistiskt motiverade tvångsavhysningar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att tvångsavhysningar sker i fullständig överensstämmelse med såväl unionsrätten som andra internationella människorättsliga förpliktelser, t.ex. de som följer av Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna. Parlamentet begär vidare att tillgången på och antalet experter som arbetar med att minska segregeringen ökar i de mest berörda medlemsstaterna för att hjälpa myndigheterna att se till att de europeiska struktur- och investeringsfonderna på ett effektivt sätt främjar arbetet mot segregering, och uppmanar att Europeiska socialfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden (ESF och Eruf) öronmärks för åtgärder mot segregering i samband med fysisk planering. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar proaktiva initiativ som syftar till att förbättra bostadssituationen för romer i städerna. Parlamentet erkänner initiativet Eurocities som samlar bevis genom att kartläggningsarbete som undersöker särdragen hos romska befolkningar som lever i städer, de utmaningar de ställs inför och städernas åtgärder i förhållande till dessa utmaningar. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet beklagar djupt den fortsatta segregeringen i skolan, inklusive överrepresentationen av romska barn i ”specialskolor”, skolor enbart för romer, separata klasser, ”containerskolor” m.m. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta fram och vidta särskilda åtgärder för att bekämpa segregeringen i skolan och andra effektiva åtgärder för att säkerställa lika behandling och de romska barnens fullständiga tillgång till högkvalitativ och konventionell utbildning samt säkerställa att alla romska barn åtminstone fullföljer den obligatoriska utbildningen. I detta avseende framhåller parlamentet vikten av att utreda skälen till varför elever slutar skolan i förtid, särskilt antiziganismens del i denna företeelse. Medlemsstaterna uppmanas vidare att utforska nya sätt att minska den utbildningsklyfta som finns genom vuxenutbildning och yrkesutbildning samt informellt och icke-formellt lärande. Parlamentet insisterar på att detta måste göras med särskild hänsyn tagen till intersektionell diskriminering, under medverkan av experter på romska frågor och skolmedlare, och att lämpliga resurser säkerställs för sådana åtgärder. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet anser att diskrimineringen av romer på arbetsmarknaden, som oftast kännetecknas av långtidsarbetslöshet, arbetsavtal där antalet arbetstimmar ej har avtalats, osäkra arbetsvillkor utan sjuk- och socialförsäkringar eller pensioner, hinder på arbetsmarknaden (även för romer med högre utbildning) och bristen på möjligheter till omskolning, är oroväckande och oacceptabel. Parlamentet vädjar därför till medlemsstaterna att vidta effektiva åtgärder för att säkerställa lika behandling av romer i fråga om tillträde till arbetsmarknaden och möjligheter till sysselsättning, och att undanröja direkta och indirekta hinder, häribland diskriminering. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att närma sig den privata sektorn för att stödja romernas möjligheter till utbildning, sysselsättning och företagande, särskilt inom växande tekniksektorer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att på allvar utforska hur ny teknik kan vara till hjälp och bidra till den sociala och ekonomiska integreringen av romer och till kampen mot antiziganism. Parlamentet framhåller vikten av regional utveckling för att skapa varaktiga arbetstillfällen i de minst utvecklade regionerna. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja politiska åtgärder som har visat sig ha en avsevärd positiv effekt, som yrkesutbildning och arbetsplatsförlagd utbildning, individuella rådgivningstjänster, egenföretagande, socialt entreprenörskap och introduktionsprogram på arbetsmarknaden, i syfte att främja romernas deltagande på arbetsmarknaden och förebygga att fattigdom överförs från generation till generation i den romska befolkningen. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet fördömer diskriminering av romer på flera grunder, vilka ofta hålls hemliga eller är dolda. Parlamentet betonar att politik som riktar sig mot en särskild typ av diskriminering bör ta hänsyn till situationen för särskilda grupper som sannolikt kan bli offer för flerfaldig diskriminering. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ägna särskild uppmärksamhet åt att höja utbildningsnivån, förbättra deltagandet, tillträdet till arbetsmarknaden, bostäder, hälso- och sjukvård och att förebygga diskriminering i de fall där romer utsätts för diskriminering på flera grunder, och att införliva särskilda program för dem i EU-ramen för nationella strategier för integrering av romer efter 2020. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet noterar med oro att romska kvinnor utsätts för diskriminering på flera grunder: för att de är kvinnor och för att de tillhör den etniska minoritetsgruppen romer, vilket gör det svårt för dem att delta i samhället på alla nivåer och att få tillgång till grundläggande tjänster och resurser. Parlamentet framhåller att diskrimineringen är ännu allvarligare för romska kvinnor och flickor som saknar identitetshandlingar. Parlamentet betonar att en förbättring av situationen för romska kvinnor och flickor förutsätter specifika och riktade icke-diskriminerande politiska åtgärder som möjliggör lika tillgång till sysselsättning och utbildning, inklusive livslångt lärande, och säkerställer bostäder av god kvalitet – en viktig faktor för att förbättra deras levnadsvillkor och bekämpa fattigdom och utanförskap. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att ett särskilt kapitel om kvinnors rättigheter och jämställdhet införs i de nationella strategierna för integrering av romer och att åtgärder för jämställdhetsintegrering i syfte att främja kvinnors rättigheter och jämställdhetsperspektivet tillämpas i varje avsnitt, särskilt i fråga om fördelningen av medel, i enlighet med rådets slutsatser om en EU-ram för nationella strategier för integrering av romer som kräver ”att ett jämställdhetsperspektiv tillämpas i all politik och alla åtgärder till främjande av romernas integrering”. Parlamentet uppmanar medlemsstaternas regeringar och lokala myndigheter att involvera romska kvinnor i utarbetandet, genomförandet, utvärderingen och övervakningen av de nationella strategierna för integrering av romer. Parlamentet betonar att könsuppdelade uppgifter måste samlas in systematiskt och analyseras regelbundet, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bedöma om politiska strategier leder till önskade förbättringar för i synnerhet romska kvinnor och flickor, och att vidta åtgärder om inga framsteg sker. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja jämställdhetsarbetet i genomförandet av alla delar av Europa 2020-strategin i enlighet med strategin för jämställdhet 2010–2015. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta hänsyn till de särskilda utmaningar som romska kvinnor och flickor möter i fråga om tidiga äktenskap och tvångsäktenskap samt angrepp mot deras fysiska integritet, och uppmuntrar medlemsstaterna att främja och stödja insamlingen och spridningen av uppgifter om rättsliga åtgärder och andra åtgärder som vidtagits på nationell nivå för att förebygga och bekämpa våld mot romska kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmuntrar företag och lokala myndigheter att skapa utbildningsprogram och arbetstillfällen för romska kvinnor. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar regeringar att uppmuntra och stödja ett effektivt deltagande av romska kvinnor i det offentliga och politiska livet. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet anser att organ för främjande av likabehandling är oerhört viktiga för att informera romerna om deras rättigheter, bistå dem i utövandet av dessa rättigheter och rapportera diskriminering. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa standarder för att garantera att organ för främjande av likabehandling har tillräckliga befogenheter och resurser för att övervaka och vidta åtgärder i fall som rör antiziganism. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja arbetet och den institutionella kapaciteten hos likabehandlingsorgan för att främja likabehandling genom att garantera dessa tillräckliga resurser, så att de kan tillhandahålla effektivt rättsligt och juridiskt bistånd och stärka sitt arbete med romernas juridiska rådgivare i syfte att underlätta rapporteringen av missförhållanden. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet är bekymrat över att romerna i sådan liten utsträckning deltar som samtalspartner eller som närvarande företrädare i lokala, regionala och nationella förvaltningsorgan och att dessa förvaltningsorgan misslyckats med att garantera att romernas medborgarskap utövas fullt ut. Parlamentet är medvetet om civilsamhällets avgörande roll i detta sammanhang. Parlamentet efterlyser en bredare samverkan mellan berörda nationella och lokala myndigheter, EU, Europarådet och icke-statliga organisationer. Parlamentet uppmanar EU:s och medlemsstaternas institutioner och politiska partier att aktivt främja politiskt deltagande och ökat inflytande bland romerna och rekryteringen av dem till offentliga förvaltningar. Parlamentet efterlyser program för att öka romernas inflytande, bland annat de som syftar till att öka och säkerställa det långsiktiga deltagandet av romer ur ett intersektionellt perspektiv som företrädare för lokala, regionala och nationella förvaltningsorgan. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att säkerställa en ökad närvaro av romska kvinnor i det politiska livet och i beslutsfattande. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla obligatorisk utbildning om verkliga och sektorsövergripande grundläggande rättigheter och icke-diskriminering för alla statliga tjänstemän som har ett ansvar och är nyckeln till ett korrekt genomförande av EU:s och medlemsstaternas lagstiftning, så att de får den kunskap och de färdigheter som de behöver för att kunna stå till tjänst för alla medborgarna sett ur ett människorättsperspektiv. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, med tanke på mediernas makt att påverka allmänhetens uppfattning av etniska minoriteter,






  — | att tillhandahålla obligatorisk utbildning för dem som arbetar inom offentligägd radio och tv samt medier för att öka deras medvetenhet om de utmaningar och den diskriminering som romerna möter och om skadliga stereotypa föreställningar, |
| --- | --- | --- |

48.

—

att tillhandahålla obligatorisk utbildning för dem som arbetar inom offentligägd radio och tv samt medier för att öka deras medvetenhet om de utmaningar och den diskriminering som romerna möter och om skadliga stereotypa föreställningar,

| — | att främja rekryteringen av romer till offentliga medier, och |
| --- | --- |

—

att främja rekryteringen av romer till offentliga medier, och

| — | att främja att de romska organisationerna företräds i de offentliga mediernas styrelser. |
| --- | --- |

—

att främja att de romska organisationerna företräds i de offentliga mediernas styrelser.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa obligatorisk undervisning om mänskliga rättigheter, demokratiskt medborgarskap och politik i sina läroplaner på alla nivåer, i syfte att framgångsrikt förhindra att antiziganismen fortgår, så att den romska befolkningens identitetsosäkerhet upphör och deras självförtroende och förmåga att utöva och kräva sina lika rättigheter stärks. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet är djupt bekymrat över nedskärningar inom den offentliga sektorn som drastiskt har påverkat verksamheter både inom staten och i statligt finansierade icke-statliga organisationer för främjandet av jämlikhet för romer och som har begränsat omfattningen av dessa projekt. Parlamentet betonar att staten och dess institutioner har en grundläggande roll i att främja jämlikhet, en roll som inte går att ersätta. |
| --- | --- |

50.

Nationella strategier för integrering av romer

| 51. | Europaparlamentet konstaterar bekymrat att trots de ansträngningar som gjorts och de finansiella åtgärder som vidtagits har de många europeiska och nationella program och fonder som riktar sig till den romska befolkningen inte bidragit avsevärt till att förbättra deras levnadsvillkor och har inte ökat integreringen av romer, särskilt inte på lokal nivå. I syfte att bekämpa romernas marginalisering, diskriminering och utanförskap och påskynda processen med att integrera romerna och bekämpa antiziganismen uppmanar därför parlamentet medlemsstaterna






  — | att vara ambitiösa i upprättandet av nationella strategier för romer, att bedriva mer forskning om framgångsrika lokala tillvägagångssätt och program, med aktivt deltagande av romerna, för att visa på den situation, den verklighet och de utmaningar som de möter, och att ägna särskild uppmärksamhet åt antiziganismen och konsekvenserna av den, i syfte att utveckla en förbättrad, övergripande och heltäckande strategi för att närma sig frågan, och då inte bara ta upp den sociala och ekonomiska aspekten, utan även kampen mot rasism, samtidigt som man arbetar för ett ömsesidigt förtroende, |
| --- | --- | --- |

51.

—

att vara ambitiösa i upprättandet av nationella strategier för romer, att bedriva mer forskning om framgångsrika lokala tillvägagångssätt och program, med aktivt deltagande av romerna, för att visa på den situation, den verklighet och de utmaningar som de möter, och att ägna särskild uppmärksamhet åt antiziganismen och konsekvenserna av den, i syfte att utveckla en förbättrad, övergripande och heltäckande strategi för att närma sig frågan, och då inte bara ta upp den sociala och ekonomiska aspekten, utan även kampen mot rasism, samtidigt som man arbetar för ett ömsesidigt förtroende,

| — | att fullt ut genomföra sina nationella strategier för integrering av romer, |
| --- | --- |

—

att fullt ut genomföra sina nationella strategier för integrering av romer,

| — | att utvärdera hur effektiva strategierna är och att uppdatera dem regelbundet, definiera tydliga insatser, skräddarsydda åtgärder och sätta upp mätbara mål och milstolpar, |
| --- | --- |

—

att utvärdera hur effektiva strategierna är och att uppdatera dem regelbundet, definiera tydliga insatser, skräddarsydda åtgärder och sätta upp mätbara mål och milstolpar,

| — | att föra ett nära samarbete med alla berörda aktörer, inklusive regionala och lokala enheter, den akademiska världen, den privata sektorn, gräsrotsorganisationer och icke-statliga organisationer, och att aktivt involvera romerna, |
| --- | --- |

—

att föra ett nära samarbete med alla berörda aktörer, inklusive regionala och lokala enheter, den akademiska världen, den privata sektorn, gräsrotsorganisationer och icke-statliga organisationer, och att aktivt involvera romerna,

| — | att vidareutveckla uppgiftsinsamling, fältanknutna, finansiella och kvalitetsinriktade övervaknings- och rapporteringsmetoder, eftersom de underbygger en effektiv och evidensbaserad politik och kan bidra till mer effektiva strategier, insatser och vidtagna åtgärder, och att identifiera varför programmen och strategierna inte ger de efterlängtade resultaten, |
| --- | --- |

—

att vidareutveckla uppgiftsinsamling, fältanknutna, finansiella och kvalitetsinriktade övervaknings- och rapporteringsmetoder, eftersom de underbygger en effektiv och evidensbaserad politik och kan bidra till mer effektiva strategier, insatser och vidtagna åtgärder, och att identifiera varför programmen och strategierna inte ger de efterlängtade resultaten,

| — | att bemyndiga sina nationella romska kontaktpunkter genom att se till att de har lämpligt mandat, nödvändiga resurser och lämpliga arbetsvillkor för att utföra sina samordningsuppgifter. |
| --- | --- |

—

att bemyndiga sina nationella romska kontaktpunkter genom att se till att de har lämpligt mandat, nödvändiga resurser och lämpliga arbetsvillkor för att utföra sina samordningsuppgifter.

Prioritering av problem som rör antiziganism i en förbättrad strategi efter 2020

| 52. | Europaparlamentet välkomnar de insatser som gjorts och de många olika användbara mekanismer och fonder som utvecklats av kommissionen för att främja romernas sociala och ekonomiska inkludering, och det faktum att den introducerade en EU-ram för nationella strategier för integrering av romer fram till 2020, i vilken medlemsstaterna uppmanades att anta nationella strategier. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen






  — | att uppgradera EU-ramen för nationella strategier för integrering av romer efter 2020 på grundval av slutsatserna och rekommendationerna från revisionsrätten, FRA, icke-statliga organisationer, tillsynsorganisationer och alla berörda parter, för att få till stånd en förbättrad, uppdaterad och ännu mer övergripande strategi, |
| --- | --- | --- |

53.

—

att uppgradera EU-ramen för nationella strategier för integrering av romer efter 2020 på grundval av slutsatserna och rekommendationerna från revisionsrätten, FRA, icke-statliga organisationer, tillsynsorganisationer och alla berörda parter, för att få till stånd en förbättrad, uppdaterad och ännu mer övergripande strategi,

| — | att inte bara inrikta sig på social inkludering, utan även antiziganism, inom EU:s ram efter 2020 och att införa indikatorer för icke-diskriminering inom områdena utbildning, sysselsättning, bostäder, hälsa m.m., eftersom antiziganism underminerar ett framgångsrikt genomförande av de nationella strategierna för integrering av romer, |
| --- | --- |

—

att inte bara inrikta sig på social inkludering, utan även antiziganism, inom EU:s ram efter 2020 och att införa indikatorer för icke-diskriminering inom områdena utbildning, sysselsättning, bostäder, hälsa m.m., eftersom antiziganism underminerar ett framgångsrikt genomförande av de nationella strategierna för integrering av romer,

| — | att behandla antiziganismen som en övergripande fråga, och att – i partnerskap med medlemsstater, FRA och icke-statliga organisationer – ta fram en förteckning över konkreta åtgärder som medlemsstaterna kan vidta för att bekämpa antiziganismen, |
| --- | --- |

—

att behandla antiziganismen som en övergripande fråga, och att – i partnerskap med medlemsstater, FRA och icke-statliga organisationer – ta fram en förteckning över konkreta åtgärder som medlemsstaterna kan vidta för att bekämpa antiziganismen,

| — | att fullborda arbetsgruppen för frågor som rör romer vid de berörda avdelningarna inom kommissionen genom att inrätta en projektgrupp på kommissionärsnivå om frågor som rör romer och att i den gruppen samla alla berörda kommissionärer som arbetar med lika rättigheter och icke-diskriminering, medborgarskap, sociala rättigheter, sysselsättning, utbildning och kultur, hälsa, bostäder och den externa dimensionen av dessa frågor för att säkerställa att det finns icke-diskriminerande och kompletterande EU-medel och EU-program, |
| --- | --- |

—

att fullborda arbetsgruppen för frågor som rör romer vid de berörda avdelningarna inom kommissionen genom att inrätta en projektgrupp på kommissionärsnivå om frågor som rör romer och att i den gruppen samla alla berörda kommissionärer som arbetar med lika rättigheter och icke-diskriminering, medborgarskap, sociala rättigheter, sysselsättning, utbildning och kultur, hälsa, bostäder och den externa dimensionen av dessa frågor för att säkerställa att det finns icke-diskriminerande och kompletterande EU-medel och EU-program,

| — | att stärka och komplettera arbetet i kommissionens enhet för icke-diskriminering och samordning av frågor som rör romer genom att stärka enheten, anslå tillräckliga resurser och anställa mer personal, så att den har lämplig kapacitet för att bekämpa antiziganism och öka medvetenheten om förintelsen av romerna samt främja minnet av förintelsen. |
| --- | --- |

—

att stärka och komplettera arbetet i kommissionens enhet för icke-diskriminering och samordning av frågor som rör romer genom att stärka enheten, anslå tillräckliga resurser och anställa mer personal, så att den har lämplig kapacitet för att bekämpa antiziganism och öka medvetenheten om förintelsen av romerna samt främja minnet av förintelsen.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar EU:s institutioner att integrera romernas rättigheter i sina yttre förbindelser. Parlamentet framhåller eftertryckligen behovet av att bekämpa antiziganism och främja romernas rättigheter i kandidatländerna och i potentiella kandidatländer. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillämpa och aktivt sprida ECRI:s definition av antiziganism för att ge tydliga riktlinjer till statliga myndigheter. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar samtliga politiska grupper i parlamentet och politiska partier i medlemsstaterna att respektera de europeiska politiska partiernas reviderade stadga för ett icke-rasistiskt samhälle, och ber dem att regelbundet förnya sitt åtagande och bestraffa hatpropaganda. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter att förbereda en studie om antiziganism i EU och kandidatländerna, att inrikta sig på antiziganismen i sitt arbete med frågor som rör romer och att övervaka frågan inom alla relevanta områden. |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament, Europarådet och Förenta nationerna. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  EGT L 180, 19.7.2000, s. 22.

(2)  EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(3)  EUT L 315, 14.11.2012, s. 57.

(4)  EUT L 166, 30.4.2004, s. 1.

(5)  EUT L 328, 6.12.2008, s. 55.

(6)  EUT C 4 E, 7.1.2011, s. 7, EUT C 308 E, 20.10.2011, s. 73. EUT C 199 E, 7.7.2012, s. 112, EUT C 468, 15.12.2016, s. 36, EUT C 468, 15.12.2016, s. 157.

(7)  EUT C 328, 6.9.2016, s. 4.

(8)  Antagna texter, P8_TA(2016)0485.

(9)  Europakommissionen mot rasism och intolerans allmänna policyrekommendation nr 13 om bekämpande av antiziganism och diskriminering av romer.

(10)  Det engelska begreppet ”Anti-Gypsyism” stavas ibland på andra sätt, och i de olika medlemsstater används ibland ett något annorlunda begrepp, som t.ex. ”Antiziganismus”.

(11)  EUT L 158, 30.4.2004, s. 77.

(12)  EUT L 95, 15.4.2010, s. 1.

(13)  EUT L 373, 21.12.2004, s. 37.

(14)  EUT L 335, 17.12.2011, s. 1.

---

Torsdagen den 26 oktober 2017

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/184 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/184

---

P8_TA(2017)0414

Genomförande av miljöansvarsdirektivet

Europaparlamentets resolution av den 26 oktober 2017 om tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG av den 21 april 2004 om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (miljöansvarsdirektivet) (2016/2251(INI))

(2018/C 346/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG av den 21 april 2004 om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (1) (nedan kallat miljöansvarsdirektivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG av den 21 april 2004 om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (1) (nedan kallat miljöansvarsdirektivet),

| — | med beaktande av rapporten från kommissionen till rådet och Europaparlamentet enligt artikel 18.2 i direktiv 2004/35/EG om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (COM(2016)0204), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från kommissionen till rådet och Europaparlamentet enligt artikel 18.2 i direktiv 2004/35/EG om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (COM(2016)0204),

| — | med beaktande av artiklarna 4 och 191 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 4 och 191 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 37 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG av den 12 mars 2001 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön och om upphävande av rådets direktiv 90/220/EEG (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG av den 12 mars 2001 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön och om upphävande av rådets direktiv 90/220/EEG (2),

| — | med beaktande av ändringen av miljöansvarsdirektivet genom direktiv 2006/21/EG (3) om hantering av avfall från utvinningsindustrin, direktiv 2009/31/EG (4) om geologisk lagring av koldioxid och direktiv 2013/30/EU (5) om säkerhet för olje- och gasverksamhet till havs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ändringen av miljöansvarsdirektivet genom direktiv 2006/21/EG (3) om hantering av avfall från utvinningsindustrin, direktiv 2009/31/EG (4) om geologisk lagring av koldioxid och direktiv 2013/30/EU (5) om säkerhet för olje- och gasverksamhet till havs,

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar om Refit-utvärderingen av miljöansvarsdirektivet (SWD(2016)0121), som bifogas kommissionens rapport (COM(2016)0204), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar om Refit-utvärderingen av miljöansvarsdirektivet (SWD(2016)0121), som bifogas kommissionens rapport (COM(2016)0204),

| — | med beaktande av briefingen från Europaparlamentets utredningstjänst av den 6 juni 2016 med titeln The implementation of the Environmental Liability Directive: a survey of the assessment process carried out by the Commission (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av briefingen från Europaparlamentets utredningstjänst av den 6 juni 2016 med titeln The implementation of the Environmental Liability Directive: a survey of the assessment process carried out by the Commission (6),

| — | med beaktade av artikel 52 i arbetsordningen och av artikel 1.1 e och bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden, |
| --- | --- |

—

med beaktade av artikel 52 i arbetsordningen och av artikel 1.1 e och bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0297/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0297/2017), och av följande skäl:

| A. | Enligt artikel 191.1 i EUF-fördraget ska unionens miljöpolitik bidra till att uppnå sådana mål som att skydda medborgarnas hälsa, skydda och förbättra miljöns kvalitet, främja att naturresurserna utnyttjas varsamt och rationellt och främja åtgärder på internationell nivå för att lösa regionala eller globala miljöproblem. |
| --- | --- |

A.

Enligt artikel 191.1 i EUF-fördraget ska unionens miljöpolitik bidra till att uppnå sådana mål som att skydda medborgarnas hälsa, skydda och förbättra miljöns kvalitet, främja att naturresurserna utnyttjas varsamt och rationellt och främja åtgärder på internationell nivå för att lösa regionala eller globala miljöproblem.

| B. | I artikel 191.2 i EUF-fördraget fastslås det att unionens miljöpolitik ska syfta till en hög skyddsnivå och bygga på försiktighetsprincipen och på principerna att förebyggande åtgärder bör vidtas, att miljöförstöring företrädesvis bör hejdas vid källan och att förorenaren bör betala. |
| --- | --- |

B.

I artikel 191.2 i EUF-fördraget fastslås det att unionens miljöpolitik ska syfta till en hög skyddsnivå och bygga på försiktighetsprincipen och på principerna att förebyggande åtgärder bör vidtas, att miljöförstöring företrädesvis bör hejdas vid källan och att förorenaren bör betala.

| C. | I artikel 11 i EUF-fördraget föreskrivs att miljöskyddskraven ska integreras i utformningen och genomförandet av unionens politik och verksamhet, särskilt i syfte att främja en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

C.

I artikel 11 i EUF-fördraget föreskrivs att miljöskyddskraven ska integreras i utformningen och genomförandet av unionens politik och verksamhet, särskilt i syfte att främja en hållbar utveckling.

| D. | I artikel 192 i EUF-fördraget ges Europaparlamentet och rådet i uppgift att besluta om vilka åtgärder som ska vidtas för att uppnå unionens allmänna miljömål (7). |
| --- | --- |

D.

I artikel 192 i EUF-fördraget ges Europaparlamentet och rådet i uppgift att besluta om vilka åtgärder som ska vidtas för att uppnå unionens allmänna miljömål (7).

| E. | I Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna föreskrivs att en hög nivå i fråga om miljöskydd och förbättring av miljöns kvalitet ska integreras i unionens politik och tryggas i enlighet med principen om hållbar utveckling. |
| --- | --- |

E.

I Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna föreskrivs att en hög nivå i fråga om miljöskydd och förbättring av miljöns kvalitet ska integreras i unionens politik och tryggas i enlighet med principen om hållbar utveckling.

| F. | En samordnad miljöstrategi i hela unionen är ett sätt att uppmuntra till samarbete och säkerställa att EU:s olika åtgärder är konsekventa med varandra. |
| --- | --- |

F.

En samordnad miljöstrategi i hela unionen är ett sätt att uppmuntra till samarbete och säkerställa att EU:s olika åtgärder är konsekventa med varandra.

| G. | Miljöansvarsdirektivet omfattar för närvarande endast miljöskador orsakade av verksamhetsutövare på den biologiska mångfalden (skyddade arter och skyddade naturliga livsmiljöer), vatten och mark. |
| --- | --- |

G.

Miljöansvarsdirektivet omfattar för närvarande endast miljöskador orsakade av verksamhetsutövare på den biologiska mångfalden (skyddade arter och skyddade naturliga livsmiljöer), vatten och mark.

| H. | För att täcka ansvaret vid miljöskador har det spontant uppkommit en marknad för ekonomisk säkerhet, som dock kan vara otillräcklig när det gäller att täcka särskilda fall, till exempel för små och medelstora företag, eller för vissa typer av åtgärder (offshore-plattformar, kärnkraft osv.). |
| --- | --- |

H.

För att täcka ansvaret vid miljöskador har det spontant uppkommit en marknad för ekonomisk säkerhet, som dock kan vara otillräcklig när det gäller att täcka särskilda fall, till exempel för små och medelstora företag, eller för vissa typer av åtgärder (offshore-plattformar, kärnkraft osv.).

| I. | Den inkonsekventa tillämpningen av miljöansvarsdirektivet beror bl.a. främst på svårigheter att uppskatta när en skada på en naturresurs överskrider det angivna tröskelvärdet, och på att många medlemsstater saknar en mekanism för att granska iakttagelser och slutsatser från icke-statliga miljöorganisationer och andra berörda organisationer. |
| --- | --- |

I.

Den inkonsekventa tillämpningen av miljöansvarsdirektivet beror bl.a. främst på svårigheter att uppskatta när en skada på en naturresurs överskrider det angivna tröskelvärdet, och på att många medlemsstater saknar en mekanism för att granska iakttagelser och slutsatser från icke-statliga miljöorganisationer och andra berörda organisationer.

| J. | I många medlemsstater saknar ett stort antal aktörer (icke-statliga miljöorganisationer, försäkringsbolag, verksamhetsutövare och framför allt behöriga myndigheter) tillräckligt med, och ibland helt, detaljerad kunskap om miljöansvarsdirektivet. Det saknas även vägledande dokument som kan bidra till införlivandet av lagstiftningen. |
| --- | --- |

J.

I många medlemsstater saknar ett stort antal aktörer (icke-statliga miljöorganisationer, försäkringsbolag, verksamhetsutövare och framför allt behöriga myndigheter) tillräckligt med, och ibland helt, detaljerad kunskap om miljöansvarsdirektivet. Det saknas även vägledande dokument som kan bidra till införlivandet av lagstiftningen.

| K. | Många medlemsstater har gjort framsteg när det gäller att effektivt uppnå huvudmålen för att förhindra och avhjälpa miljöskador, men i några medlemsstater har miljöansvarsdirektivet dock inte genomförts på ett adekvat sätt. |
| --- | --- |

K.

Många medlemsstater har gjort framsteg när det gäller att effektivt uppnå huvudmålen för att förhindra och avhjälpa miljöskador, men i några medlemsstater har miljöansvarsdirektivet dock inte genomförts på ett adekvat sätt.

| L. | Nya forskningsrön visar att föroreningar från industriell verksamhet kan påverka både miljön och människan på sätt som man hittills inte har kunnat ana och att detta äventyrar människors hälsa, hållbarheten och balansen i biologiska och utvecklingsbiologiska processer. |
| --- | --- |

L.

Nya forskningsrön visar att föroreningar från industriell verksamhet kan påverka både miljön och människan på sätt som man hittills inte har kunnat ana och att detta äventyrar människors hälsa, hållbarheten och balansen i biologiska och utvecklingsbiologiska processer.

| 1. | Europaparlamentet erkänner vikten av kommissionens studier och rapporter om bedömningen av genomförandet av miljöansvarsdirektivet och dess effekter på medlemsstaterna, liksom av dess rekommendationer för ett effektivt och konsekvent genomförande av direktivet genom att prioritera en harmonisering av nationella lösningar och metoder inom en bredare ram för rättsligt ansvar. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang utarbetandet av det fleråriga arbetsprogrammet för miljöansvarsdirektivet för perioden 2017–2020. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar med oro att rapporterna ger en oroväckande bild av miljöansvarsdirektivets faktiska tillämpning, och betonar att direktivet har genomförts på ett inkonsekvent och ytligt sätt i flera medlemsstater. |
| --- | --- |

2.

Läget i fråga om miljöansvarsdirektivets tillämpning

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att flera medlemsstater inte har respekterat tidsfristen för införlivande av miljöansvarsdirektivet och att direktivet hade införlivats i samtliga 27 medlemsstater först i mitten av 2010. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet anser att på grund av det utrymme för skönsmässig bedömning som ges i miljöansvarsdirektivet och den betydande brist på tydlighet och enhetlig tillämpning av huvudbegreppen samt den underutvecklade kapaciteten och sakkunskapen har införlivandet av miljöansvarsdirektivet i nationella ansvarssystem inte lett till lika villkor, och att det, såsom bekräftats i kommissionens rapport, för närvarande införlivas på vitt skilda sätt i såväl rättsligt som praktiskt hänseende, och med stora variationer i mängden fall mellan medlemsstaterna. Parlamentet anser därför att ytterligare ansträngningar krävs för att möjliggöra en harmonisering av bestämmelserna i hela EU. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att denna brist på enhetlighet även beror på miljöansvarsdirektivets allmänna karaktär, eftersom det utarbetades med ramdirektivet som modell. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet beklagar att, det trots de åtgärder som kommissionen vidtagit avseende sent införlivande och problem med anknytning till bristande överensstämmelse, och den mycket stora flexibilitet som miljöansvarsdirektivet ger, fortfarande för sju medlemsstater återstår att lösa ett antal problem angående bristande överensstämmelse. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att skillnaderna i hur miljöskador som utlöst tillämpningen av miljöansvarsdirektivet (8) rapporteras av medlemsstaterna kan förklaras med att länderna tillämpar sin nationella lagstiftning i stället för miljöansvarsdirektivet. |
| --- | --- |

7.

Miljöansvarsdirektivets begränsade effektivitet

| 8. | Europaparlamentet noterar att miljöansvarsdirektivets effektivitet varierar i betydande grad i de olika medlemsstaterna. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker att den varierande tolkningen och tillämpningen av ”tröskelvärdet” för miljöskador är ett av de främsta hindren för en effektiv och enhetlig tillämpning av miljöansvarsdirektivet, samtidigt som uppgifter om de administrativa kostnaderna för offentliga myndigheter, inbegripet uppgifter om tillämpningen av kompletterande och kompenserande hjälpåtgärder är begränsade, mycket skiftande, och inte tillgängliga alls för företag. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet beklagar djupt att olyckor betecknas som ”allvarliga” enligt direktivet om miljöansvar endast om de orsakar dödsfall eller allvarlig skada, utan att något sägs om miljökonsekvenserna. Parlamentet framhåller därför att en olycka, även om den inte orsakar dödsfall eller allvarlig skada, kan få mycket allvarliga miljökonsekvenser på grund av sin omfattning eller på grund av att den till exempel påverkar skyddade områden, skyddade arter eller särskilt känsliga livsmiljöer. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet beklagar att det i nuläget finns verksamheter med eventuella negativa effekter på den biologiska mångfalden och miljön, såsom transporter i rörsystem av farliga ämnen, gruvdrift och införande av invasiva främmande arter, som för närvarande inte omfattas av kravet på strikt ansvar. Parlamentet noterar särskilt när det gäller skador på den biologiska mångfalden, att de verksamheter som räknas upp i bilaga III inte i tillräcklig utsträckning täcker sektorer som skulle kunna ge upphov till skador. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet anser att i artikel 1 i miljöansvarsdirektivet bör ramen för miljöansvar utvidgas till att omfatta återställande av miljön och ekologisk återuppbyggnad till det ursprungliga tillståndet efter det att yrkesverksamheten har upphört, även om skadan har orsakats av den verksamhet eller de utsläpp som uttryckligen godkänts av de behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar att alla berörda parter har rapporterat om problem med att hålla verksamhetsutövare strikt ansvariga för sådan farlig verksamhet som avses i bilaga III till miljöansvarsdirektivet gentemot tredje parter som är rättsinnehavare (9). |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påminner om erfarenheterna från genomförandet av de nuvarande ekonomiska säkerheterna, vilka har uppvisat problem när det gäller att säkerställa att verksamhetsutövarna effektivt kan ansvara för sina finansiella skyldigheter när de är ansvariga för miljöskador, och är oroat av de fall där verksamhetsutövarna inte har kunnat bära kostnaderna för miljösanering. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar att det kvarstår problem med hur direktivet ska tillämpas vid storskaliga tillbud, särskilt när det inte är möjligt att identifiera den ansvariga förorenaren och/eller förorenaren blir insolvent eller går i konkurs. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet noterar att ansvariga verksamhetsutövares miljöskadekostnader kan minskas genom att använda instrument för ekonomisk säkerhet (vilka omfattar försäkringar och alternativa instrument, som t.ex. bankgarantier, obligationer, fonder eller värdepapper). Parlamentet framhåller att efterfrågan på marknaden för ekonomisk säkerhet i anslutning till miljöansvarsdirektivet är låg på grund av det begränsade antalet fall i många medlemsstater, den bristande klarheten om vissa begrepp i direktivet och på grund av att försäkringsmodellerna i många medlemsstater, beroende på hur mogen marknaden är för sådana instrument, allmänt sett utvecklas långsamt. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet noterar att möjligheten att förbättra den ekonomiska säkerheten begränsas av att EU har få och motstridiga uppgifter om ärenden som rör miljöansvarsdirektivet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att få relevanta berörda ekonomiska och finansiella aktörer att snabbt utveckla instrument och marknader för ekonomisk säkerhet, däribland finansiella mekanismer vid insolvens, för att göra det möjligt för verksamhetsutövarna att utnyttja finansiella garantier för att täcka deras ansvar. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmärksammar kommissionens genomförbarhetsstudie om idén med en EU-omfattande mekanism för riskdelning vid industrikatastrofer (10), och betonar behovet av ytterligare analys och en mer djupgående genomförbarhetsstudie om de viktigaste rättsliga och ekonomiska frågorna. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar att hälften av medlemsstaterna har utökat miljöansvarsdirektivets tillämpningsområde med avseende på skyddade arter och naturliga livsmiljöer (Belgien, Cypern, Tjeckien, Estland, Grekland, Ungern, Lettland, Litauen, Luxemburg, Polen, Portugal, Slovenien, Spanien, Sverige och Förenade kungariket). |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet anser att den bristande harmoniseringen av miljöansvarsdirektivet bland annat även beror på att det inte föreskrivs om ett administrativt standardförfarande för att underrätta behöriga myndigheter om överhängande hot om, eller faktiska, miljöskador. Parlamentet beklagar dock att det inte finns någon skyldighet att offentliggöra sådana underrättelser eller information om hur ärendena hanterades. Parlamentet noterar att vissa medlemsstater har noterat denna begränsning i sin nationella lagstiftning och således upprättat databaser om meddelanden/tillbud/ärenden. Parlamentet framhåller dock att praxis varierar kraftigt från medlemsstat till medlemsstat och är ganska begränsad. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar att systemen för ersättning måste kunna hantera gränsöverskridande ersättningsanspråk effektivt, snabbt, inom rimlig tid och utan diskriminering mellan yrkanden från olika länder i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Parlamentet rekommenderar att såväl primär- som sekundärskador i alla berörda regioner bör inbegripas, eftersom sådana tillbud påverkar större områden och kan ha långvariga konsekvenser. Parlamentet betonar att i synnerhet grannländer som inte är medlemmar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet bör respektera internationell lagstiftning med avseende på miljöskydd och ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet upprepar att enligt artikel 4.5 i miljöansvarsdirektivet är direktivet endast tillämpligt på miljöskador eller överhängande hot om sådana skador som orsakas av en förorening av diffus karaktär, där det är möjligt att fastställa orsakssambandet mellan skadan och enskilda verksamhetsutövares verksamhet. Parlamentet upprepar att den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) redan i sin rapport från 2013 fastslog att det finns ett direkt orsakssamband mellan växthusgasutsläpp och skador knutna till klimatförändringar och miljö (11). |
| --- | --- |

23.

Förslag till bättre harmonisering av miljöansvarsdirektivet

| 24. | Europaparlamentet begär att man så snart som möjligt ska se över miljöansvarsdirektivet och definitionen ”miljöskada” i artikel 2.1 i direktivet särskilt med tanke på de kriterier som gäller fastställandet av negativa effekter på skyddade arter och livsmiljöer (bilaga I), och när det gäller risker för skador på vatten och mark, i syfte att göra direktivet tillräckligt effektivt, konsekvent och enhetligt för att kunna hålla jämna steg med de snabbt växande föroreningarna från industrin. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förtydliga, definiera och i detalj fastställa begreppet ”tröskelvärde” och att utvärdera differentierade ansvarstak för verksamheter, för att miljöansvarsdirektivet ska tillämpas på ett likartat och enhetligt sätt i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla en tydlig och enhetlig tolkning av den geografiska omfattningen av miljöansvarsdirektivets ”gynnsamma bevarandestatus” (EU:s territorium, nationellt territorium, naturligt utbredningsområde). Parlamentet anser att det i detta avseende krävs en platsspecifik strategi för att säkerställa ett korrekt och effektivt genomförande. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa de nödvändiga reglerna för att på ett tydligt och obestridligt sätt fastställa de fall där miljöansvarsdirektivet ska tillämpas och de fall där de nationella reglerna ska tillämpas, om dessa är strängare. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet konstaterar att luftföroreningarna skadar människors hälsa och miljön, och enligt Eurostat utgör kvävedioxid- och partikelföroreningar allvarliga hälsorisker. Parlamentet uppmanar kommissionen att inkludera ”ekosystem” i definitionerna av ”miljöskada” och ”naturresurs” i artikel 2.1. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att överväga möjligheten att utvidga direktivets tillämpningsområde och utkräva ansvar för skador på människors hälsa och på miljön, däribland skador på luft (12). |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa obligatorisk ekonomisk säkerhet (t.ex. obligatorisk miljöansvarsförsäkring för verksamhetsutövare och att utarbeta en harmoniserad EU-metod för att beräkna ansvarstak, med hänsyn till särdragen för varje verksamhet och dess omgivning. Parlamentet uppmanar även kommissionen att överväga möjligheten att inrätta en europeisk fond för att skydda miljön från skador som orsakas av industriell verksamhet som omfattas av miljöansvarsdirektivet (13), utan att undergräva principen om att förorenaren betalar, vid risk för insolvens och endast i de fall där marknaderna för ekonomisk säkerhet brister. Parlamentet anser att samma bör gälla vid omfattande tillbud, när det är omöjligt att spåra den aktör som är ansvarig för skadan. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet vill att alla aktörer som gynnas av de verksamheter som bedrivs också ska ansvara för eventuella miljöskador eller föroreningar som orsakas av dessa verksamheter. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet anser, med tanke på relevansen och de eventuella konsekvenserna av industrirelaterade katastrofer och riskerna för människors hälsa, den naturliga miljön och egendom, att ytterligare garantier måste införas för att ge unionens medborgare ett säkert och pålitligt system för att förebygga och hantera katastrofer som bygger på riskdelning, större ansvar för aktörerna inom industrin och principen om att förorenaren betalar. Parlamentet begär att man ska bedöma huruvida det är nödvändigt att i miljöansvarsdirektivet införa ett system för ansvarsskyldighet för skador på människors hälsa och miljön (14). |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet begär att man ska införa ett subsidiärt ansvarssystem avseende efterföljande rättsinnehavare. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet rekommenderar att möjligheten att kräva subsidiärt statligt ansvar ska bli obligatorisk för att säkerställa ett effektivt och proaktivt genomförande av lagstiftningen. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet vill dessutom avskaffa möjligheten att bevilja ansvarsfrihet grundad på tillstånd och ansvarsfrihet grundad på teknikens ståndpunkt för att skapa lika villkor och stödja principen om att förorenaren betalar samt göra lagstiftningen mer effektiv. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål lägga fram ett förslag om miljöinspektioner på EU-nivå. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet anser att man i samband med en översyn av miljöansvarsdirektivet bör prioritera en utvidgning av det strikta ansvaret för alla miljöskador till de verksamheter som inte förtecknas i bilaga III, så att principen om att förorenaren betalar tillämpas mer effektivt och incitament skapas för aktörerna att införa en korrekt riskhantering för sina verksamheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att upprätta ett obligatoriskt register över verksamhetsutövare som bedriver sådan farlig verksamhet och ett finansiellt övervakningssystem som garanterar verksamhetsutövarnas solvens. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa tillämpningen av miljöansvarsdirektivet på miljöskador som orsakats av yrkesverksamhet och att garantera strikt producentansvar. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet efterlyser ett inrättande av en allmänt tillgänglig europeisk databas över miljöskador som omfattas av miljöansvarsdirektivet, till exempel enligt den irländska modellen med ett rapporteringssystem online för anmälan av miljöskador, i syfte att stärka tilliten till systemet med miljöansvarsdirektivet och säkerställa ett bättre införlivande. Parlamentet framhåller att en sådan offentlig databas skulle göra det möjligt för intressenter, aktörer och allmänheten att bli mer medvetna om systemet med miljöansvarsdirektivet och om direktivets verkställande, och således bidra till bättre förebyggande och avhjälpande av miljöskador. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet rekommenderar att för att offentliga databaser över miljöskadefall som hänför sig till miljöansvarsdirektivet ska vara lättillgängliga och effektiva ska de inrättas enligt följande kriterier:






  — | de bör göras tillgängliga på internet och ytterligare uppgifter om fallen bör beviljas på begäran, |
| --- | --- | --- |

39.

—

de bör göras tillgängliga på internet och ytterligare uppgifter om fallen bör beviljas på begäran,

| — | varje land bör ha en centraliserad databas i stället för separata databaser för varje region, |
| --- | --- |

—

varje land bör ha en centraliserad databas i stället för separata databaser för varje region,

| — | meddelanden om nya tillbud bör omedelbart offentliggöras på internet, |
| --- | --- |

—

meddelanden om nya tillbud bör omedelbart offentliggöras på internet,

| — | alla fall som registreras i databasen bör innehålla uppgifter om förorenarens namn, den orsakade skadans karaktär och omfattning, förebyggande/avhjälpande åtgärder som vidtagits eller som ska vidtas, förfaranden som genomförts av myndigheterna och/eller tillsammans med myndigheterna. |
| --- | --- |

—

alla fall som registreras i databasen bör innehålla uppgifter om förorenarens namn, den orsakade skadans karaktär och omfattning, förebyggande/avhjälpande åtgärder som vidtagits eller som ska vidtas, förfaranden som genomförts av myndigheterna och/eller tillsammans med myndigheterna.

| 40. | Europaparlamentet begär att de kategorier av farlig verksamhet som avses i bilaga III ska utökas så att de omfattar alla verksamheter som kan vara skadliga för miljön och människors hälsa. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet betonar vikten av att förebygga miljöskador genom en systematisk informationskampanj, där medlemsstaterna säkerställer att eventuella förorenare och offer är medvetna om de risker som de löper, om tillgängligheten till försäkringar och andra ekonomiska och rättsliga medel som kan skydda dem mot sådana risker samt om de fördelar som dessa innebär. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet anser att alla fall av bevisat ansvar, liksom närmare uppgifter om vilka sanktioner som påförts, bör offentliggöras i syfte att göra de verkliga kostnaderna för miljöskador uppenbara för alla. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet föreslår att man inrättar en mekanism som uppmuntrar till kommentarer och iakttagelser från icke-statliga miljöorganisationer och andra berörda organisationer. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet föreslår att skattelättnader eller andra slags förmåner införs för de företag som med framgång bemödar sig om att förhindra miljöskador. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet rekommenderar att det ska inrättas särskilda oberoende myndigheter med förvaltnings- och kontrollbefogenheter samt befogenheter att besluta om påföljder i enlighet med miljöansvarsdirektivet, inbegripet en möjlighet att begära ekonomisk säkerhet från potentiellt ansvariga parter, med hänsyn till enskilda potentiella förorenares särskilda situation, exempelvis i fråga om miljötillstånd. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att miljöansvarsdirektivet stöder ansträngningarna att nå målen i EU:s fågeldirektiv och habitatdirektiv på ett lämpligt sätt. Parlamentet insisterar på att de myndigheter som ansvarar för miljöinspektioner deltar i genomförandet och verkställigheten av lagstiftningen om ansvar för miljöskador. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att effektivisera utbildningsprogrammet om miljöansvarsdirektivets tillämpning i medlemsstaterna och att upprätta informationstjänster för verksamhetsutövare med information, hjälp och stöd till bedömning av risker och skador. Parlamentet föreslår dessutom att man tar i bruk vägledande dokument för att hjälpa medlemsstaterna att införliva lagstiftningen korrekt. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet upprepar att i enlighet med miljöansvarsdirektivet har i personer som påverkas negativt av en miljöskada rätt att begära att den behöriga myndigheten vidtar åtgärder. Parlamentet konstaterar också att unionslagstiftningen fastställer att EU-medborgare bör garanteras faktisk och tidsmässigt läglig tillgång till rättslig prövning (artikel 9.3 i Århuskonventionen, artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen och relevanta bestämmelser i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna) och att kostnaderna för skador på miljön bör bäras av förorenaren (artikel 191 i EUF-fördraget). Parlamentet uppmanar följaktligen kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om minimistandarder för att genomföra den del av Århuskonventionen som avser tillgång till rättslig prövning. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga möjligheten att införa mekanismer för kollektiv prövning vid brott mot EU:s miljölagstiftning. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, inom ramen för en översyn av miljöansvarsdirektivet, överväga huruvida medlemsstaterna bör åläggas en skyldighet att vartannat år lämna rapporter om tillämpningen av direktivet. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet anser att straffrättsliga sanktioner är en annan viktig förebyggande åtgärd mot miljöskador, och konstaterar att direktiv 2008/99/EG av den 19 november 2008 om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser tyvärr inte har uppdaterats. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att utan dröjsmål se över direktivets tillämpningsområde så att det omfattar all gällande unionslagstiftning om miljöskydd. |
| --- | --- |

50.

o

o o

| 51. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas parlament och regeringar. |
| --- | --- |

51.

---

(1)  EUT L 143, 30.4.2004, s. 56.

(2)  EGT L 106, 17.4.2001, s. 1.

(3)  EUT L 102, 11.4.2006, s. 15.

(4)  EUT L 140, 5.6.2009, s. 114.

(5)  EUT L 178, 28.6.2013, s. 66

(6)  PE556.943.

(7)  Domstolens dom av den 9 mars 2010, ERG m.fl., C-378/08, ECLI:EU:C.2010, punkt 45. Domstolens dom av den 9 mars 2010, ERG m.fl., C-379/08, och C-380/08, ECLI EU:C:2010:127, punkt 38. Domstolens dom av den 9 mars 2010, Buzzi Unicem SpA m.fl., C-478/08, och C-479/08, ECLI EU:C:2010:129, punkt 35.

(8)  Enligt kommissionens rapport (COM(2016)0204) mellan april 2007 och april 2013 ungefär 1 245 bekräftade fall av miljöskador som aktualiserade tillämpningen av direktivet. Enligt samma rapport varierade dessutom antalet fall stort mellan medlemsstaterna. Två medlemsstater står för mer än 86 % av alla rapporterade fall (Ungern: 563, Polen: 506 fall) och sex medlemsstater rapporterade de flesta av de återstående fallen (60 av Tyskland, 40 av Grekland, 17 av Italien och 8 av Lettland, Spanien och Förenade kungariket). Elva medlemsstater har inte rapporterat några sådana fall sedan 2007, möjligen på grund av att de hanterar dessa fall uteslutande inom deras nationella system.

(9)  Domstolens dom av den 4 mars 2015 i mål C-534/13, Ministero dell’Ambiente e della Tutela del Territorio e del Mare m.fl. mot Fipa Group Srl m.fl., ECLI:EU:C:2015:140.

(10)  Study to explore the feasibility of creating a fund to cover environmental liability and losses occurring from industrial accidents (Studie av om det går att inrätta en fond för att täcka miljöansvar och förluster till följd av industriolyckor). Slutrapport från kommissionen, GD Miljö, den 17 april 2013.

(11)  IPCC, 2013: Climate Change 2013: The Physical Science Basis. Bidrag från arbetsgrupp I till den femte utvärderingsrapporten från FN:s klimatpanel (IPCC) (Stocker, T.F. m.fl. Cambridge University Press, Cambridge, Förenade kungariket och New York, NY, Förenta staterna, 1535 s., doi:10.1017/CBO9781107415324)].

(12)  Denna möjlighet undersöktes i kommissionens rapport av den 19 februari 2014Study on ELD Effectiveness: Scope and Exceptions, s. 84.

(13)  Denna möjlighet nämns i det dokument som kommissionen offentliggjorde den 17 april 2013 med titeln Study to explore the feasibility of creating a fund to cover environmental liability and losses occurring from industrial accident.

(14)  Ett sådant system finns redan i Portugal och systemet har utvärderats i kommissionens studie av den 16 maj 2013 med titeln Implementation challenges and obstacles of the Environmental Liability Directive (ELD), s. 75.

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/192 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/192

---

P8_TA(2017)0417

Bekämpandet av sexuella trakasserier och övergrepp i EU

Europaparlamentets resolution av den 26 oktober 2017 om bekämpandet av sexuella trakasserier och övergrepp i EU (2017/2897(RSP))

(2018/C 346/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 8, 10, 19 och 157 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 8, 10, 19 och 157 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, som trädde i kraft genom Lissabonfördraget i december 2009, särskilt artiklarna 20, 21, 23 och 31, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, som trädde i kraft genom Lissabonfördraget i december 2009, särskilt artiklarna 20, 21, 23 och 31,

| — | med beaktande av 2014 års rapport från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) om våld mot kvinnor (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2014 års rapport från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) om våld mot kvinnor (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (2),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (3), som innehåller en definition av och fördömer trakasserier och sexuella trakasserier, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (3), som innehåller en definition av och fördömer trakasserier och sexuella trakasserier,

| — | med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets jämställdhetsindex, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets jämställdhetsindex,

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 3 december 2015Strategic engagement for gender equality 2016-2019 (strategiskt engagemang för jämställdhet 2016–2019) (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 3 december 2015Strategic engagement for gender equality 2016-2019 (strategiskt engagemang för jämställdhet 2016–2019) (SWD(2015)0278),

| — | med beaktande av jämställdhetsförklaringen från juli 2017 från EU:s ordförandeskapstrio Estland, Bulgarien och Österrike, |
| --- | --- |

—

med beaktande av jämställdhetsförklaringen från juli 2017 från EU:s ordförandeskapstrio Estland, Bulgarien och Österrike,

| — | med beaktande av FN:s förklaring från 1993 om avskaffande av våld mot kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring från 1993 om avskaffande av våld mot kvinnor,

| — | med beaktande av förklaringen och handlingsplanen från Peking, som antogs vid den fjärde internationella kvinnokonferensen den 15 september 1995, samt de efterföljande slutdokument som antogs vid FN:s extra sessioner Peking + 5 (2000), Peking + 10 (2005), Peking + 15 (2010) och Peking + 20 (2015), och av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och dess fakultativa protokoll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen och handlingsplanen från Peking, som antogs vid den fjärde internationella kvinnokonferensen den 15 september 1995, samt de efterföljande slutdokument som antogs vid FN:s extra sessioner Peking + 5 (2000), Peking + 10 (2005), Peking + 15 (2010) och Peking + 20 (2015), och av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och dess fakultativa protokoll,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem samt om ersättande av rådets rambeslut 2001/220/RIF (4) (brottsofferdirektivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem samt om ersättande av rådets rambeslut 2001/220/RIF (4) (brottsofferdirektivet),

| — | med beaktande av ramavtalet om trakasserier och våld i arbetet (2007) mellan Europeiska fackliga samorganisationen (EFS), BusinessEurope, UEAPME och CEEP, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ramavtalet om trakasserier och våld i arbetet (2007) mellan Europeiska fackliga samorganisationen (EFS), BusinessEurope, UEAPME och CEEP,

| — | med beaktande av rapporten från det europeiska nätverket för likabehandlingsorgan (Equinet) The Persistence of Discrimination, Harassment and Inequality for Women The Work of Equality Bodies informing a new European Commission Strategy for Gender Equality, som offentliggjordes 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från det europeiska nätverket för likabehandlingsorgan (Equinet) The Persistence of Discrimination, Harassment and Inequality for Women The Work of Equality Bodies informing a new European Commission Strategy for Gender Equality, som offentliggjordes 2015,

| — | med beaktande av Istanbulkonventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (5), särskilt artiklarna 2 och 40, och av sin resolution av den 12 september 2017 om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Istanbulkonventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (5), särskilt artiklarna 2 och 40, och av sin resolution av den 12 september 2017 om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (6),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 20 september 2001 om mobbning på arbetsplatsen (7), den 26 november 2009 om avskaffande av våld mot kvinnor (8), den 5 april 2011 om prioriteringar och utkast till en ny ram för EU-politiken för att bekämpa våld mot kvinnor (9), den 15 december 2011 om översynen efter halva tiden av den europeiska strategin 2007–2012 för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen (10), den 25 februari 2014 med rekommendationer till kommissionen om bekämpning av våld mot kvinnor (11) och den åtföljande bedömningen av det europeiska mervärdet från november 2013, och den 24 november 2016 om EU:s anslutning till Istanbulkonventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 20 september 2001 om mobbning på arbetsplatsen (7), den 26 november 2009 om avskaffande av våld mot kvinnor (8), den 5 april 2011 om prioriteringar och utkast till en ny ram för EU-politiken för att bekämpa våld mot kvinnor (9), den 15 december 2011 om översynen efter halva tiden av den europeiska strategin 2007–2012 för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen (10), den 25 februari 2014 med rekommendationer till kommissionen om bekämpning av våld mot kvinnor (11) och den åtföljande bedömningen av det europeiska mervärdet från november 2013, och den 24 november 2016 om EU:s anslutning till Istanbulkonventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor (12),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 14 mars 2017 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen 2014–2015 (13), den 10 mars 2015 om jämställdheten mellan kvinnor och män i Europeiska unionen 2013 (14), och den 24 oktober 2017 om legitima åtgärder för att skydda visselblåsare som agerar i allmänhetens intresse när de lämnar ut konfidentiella uppgifter om företag och offentliga organ (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 14 mars 2017 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen 2014–2015 (13), den 10 mars 2015 om jämställdheten mellan kvinnor och män i Europeiska unionen 2013 (14), och den 24 oktober 2017 om legitima åtgärder för att skydda visselblåsare som agerar i allmänhetens intresse när de lämnar ut konfidentiella uppgifter om företag och offentliga organ (15),

| — | med beaktande av artikel 12a i tjänsteföreskrifter för tjänstemän i Europeiska unionen och anställningsvillkor för övriga anställda i unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 12a i tjänsteföreskrifter för tjänstemän i Europeiska unionen och anställningsvillkor för övriga anställda i unionen,

| — | med beaktande av handledningen för Europaparlamentets ledamöter Nolltolerans mot mobbning och trakasserier på arbetsplatsen som utfärdades i september 2017, och parlamentets administrations handlingsplan i denna viktiga fråga. |
| --- | --- |

—

med beaktande av handledningen för Europaparlamentets ledamöter Nolltolerans mot mobbning och trakasserier på arbetsplatsen som utfärdades i september 2017, och parlamentets administrations handlingsplan i denna viktiga fråga.

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen,

| A. | Jämställdhet är, i enlighet med fördragen och stadgan om de grundläggande rättigheterna, ett av EU:s grundläggande värden som EU har åtagit sig att integrera i all sin verksamhet. |
| --- | --- |

A.

Jämställdhet är, i enlighet med fördragen och stadgan om de grundläggande rättigheterna, ett av EU:s grundläggande värden som EU har åtagit sig att integrera i all sin verksamhet.

| B. | EU är en värdegemenskap som är grundad på demokrati, rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter, enligt dess centrala principer och mål i de första artiklarna i EU-fördraget och i kriterierna för EU-medlemskap. |
| --- | --- |

B.

EU är en värdegemenskap som är grundad på demokrati, rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter, enligt dess centrala principer och mål i de första artiklarna i EU-fördraget och i kriterierna för EU-medlemskap.

| C. | I EU:s lagstiftning definieras sexuella trakasserier som någon form av oönskat verbalt, icke-verbalt eller fysiskt beteende av sexuell natur som syftar till eller leder till att en persons värdighet kränks, särskilt när en hotfull, fientlig, förnedrande, förödmjukande eller kränkande stämning skapas (16). |
| --- | --- |

C.

I EU:s lagstiftning definieras sexuella trakasserier som någon form av oönskat verbalt, icke-verbalt eller fysiskt beteende av sexuell natur som syftar till eller leder till att en persons värdighet kränks, särskilt när en hotfull, fientlig, förnedrande, förödmjukande eller kränkande stämning skapas (16).

| D. | Sexuella trakasserier är en form av våld mot kvinnor och flickor och den mest extrema och ändå mest ihållande formen av könsdiskriminering. Ungefär 90 % av offren för sexuella trakasserier är kvinnor och ungefär 10 % är män. Enligt en EU-omfattande studie från FRA från 2014 om våld mot kvinnor har en av tre kvinnor upplevt fysiskt eller sexuellt våld under sitt vuxna liv. Upp till 55 % av alla kvinnor har utsatts för sexuella trakasserier i EU. 32 % av alla drabbade i EU uppgav att förövaren var en chef, kollega eller kund. 75 % av alla kvinnor inom yrken som kräver kvalifikationer eller kvinnor med ledande befattningar har utsatts för sexuella trakasserier. 61 % av alla kvinnor som arbetar inom tjänstesektorn har utsatts för sexuella trakasserier, och 20 % av alla unga kvinnor mellan 18 och 29 år i EU-28 har utsatts för trakasserier på nätet. Var tionde kvinna har utsatts för sexuella trakasserier eller stalkning med hjälp av ny teknik. |
| --- | --- |

D.

Sexuella trakasserier är en form av våld mot kvinnor och flickor och den mest extrema och ändå mest ihållande formen av könsdiskriminering. Ungefär 90 % av offren för sexuella trakasserier är kvinnor och ungefär 10 % är män. Enligt en EU-omfattande studie från FRA från 2014 om våld mot kvinnor har en av tre kvinnor upplevt fysiskt eller sexuellt våld under sitt vuxna liv. Upp till 55 % av alla kvinnor har utsatts för sexuella trakasserier i EU. 32 % av alla drabbade i EU uppgav att förövaren var en chef, kollega eller kund. 75 % av alla kvinnor inom yrken som kräver kvalifikationer eller kvinnor med ledande befattningar har utsatts för sexuella trakasserier. 61 % av alla kvinnor som arbetar inom tjänstesektorn har utsatts för sexuella trakasserier, och 20 % av alla unga kvinnor mellan 18 och 29 år i EU-28 har utsatts för trakasserier på nätet. Var tionde kvinna har utsatts för sexuella trakasserier eller stalkning med hjälp av ny teknik.

| E. | Sexuella trakasserier och mobbning anmäls sällan till myndigheterna eftersom samhällets kunskap om problemet fortfarande är relativt begränsad och det saknas kanaler för stöd till offren och uppfattas som en känslig fråga av samhället, trots att det finns formella förfaranden för att hantera problemet på arbetsplatser och i andra sammanhang. |
| --- | --- |

E.

Sexuella trakasserier och mobbning anmäls sällan till myndigheterna eftersom samhällets kunskap om problemet fortfarande är relativt begränsad och det saknas kanaler för stöd till offren och uppfattas som en känslig fråga av samhället, trots att det finns formella förfaranden för att hantera problemet på arbetsplatser och i andra sammanhang.

| F. | Sexuellt våld och sexuella trakasserier på arbetsplatsen är en fråga om hälsa och säkerhet och bör behandlas och förebyggas som sådan. |
| --- | --- |

F.

Sexuellt våld och sexuella trakasserier på arbetsplatsen är en fråga om hälsa och säkerhet och bör behandlas och förebyggas som sådan.

| G. | Diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller tro, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning är förbjuden enligt EU:s lagstiftning. |
| --- | --- |

G.

Diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller tro, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning är förbjuden enligt EU:s lagstiftning.

| H. | Sexuellt våld och sexuella trakasserier strider mot principen om jämställdhet och likabehandling och är könsdiskriminerande och därför förbjudet i arbetslivet, även när det gäller tillgång till sysselsättning, yrkesutbildning och befordran. |
| --- | --- |

H.

Sexuellt våld och sexuella trakasserier strider mot principen om jämställdhet och likabehandling och är könsdiskriminerande och därför förbjudet i arbetslivet, även när det gäller tillgång till sysselsättning, yrkesutbildning och befordran.

| I. | Ihållande könsstereotyper, sexism, sexuella trakasserier och övergrepp är ett strukturellt och utbrett problem överallt i Europa och världen, och ett fenomen med offer och förövare i alla åldrar oavsett utbildning, bakgrund, inkomst och samhällsklass, och med fysiska, sexuella, känslomässiga och psykologiska konsekvenser för offret. De underliggande orsakerna till alla former av våld mot kvinnor är den ojämlika maktfördelningen mellan män och kvinnor, könsstereotyper och sexism, inklusive sexistisk hatpropaganda, offline och online, vilket har lett till mäns dominans över och diskriminering av kvinnor och till att kvinnor hindras från att nå sin fulla potential. |
| --- | --- |

I.

Ihållande könsstereotyper, sexism, sexuella trakasserier och övergrepp är ett strukturellt och utbrett problem överallt i Europa och världen, och ett fenomen med offer och förövare i alla åldrar oavsett utbildning, bakgrund, inkomst och samhällsklass, och med fysiska, sexuella, känslomässiga och psykologiska konsekvenser för offret. De underliggande orsakerna till alla former av våld mot kvinnor är den ojämlika maktfördelningen mellan män och kvinnor, könsstereotyper och sexism, inklusive sexistisk hatpropaganda, offline och online, vilket har lett till mäns dominans över och diskriminering av kvinnor och till att kvinnor hindras från att nå sin fulla potential.

| J. | Definitionen av våld mot kvinnor i Pekinghandlingsplanen omfattar, men är inte begränsad till, fysiskt, sexuellt och psykiskt våld ute i samhället, inklusive våldtäkt, sexuellt utnyttjande, sexuellt ofredande och hot på arbetsplatsen, inom utbildningsinstitutioner och på andra platser (17). |
| --- | --- |

J.

Definitionen av våld mot kvinnor i Pekinghandlingsplanen omfattar, men är inte begränsad till, fysiskt, sexuellt och psykiskt våld ute i samhället, inklusive våldtäkt, sexuellt utnyttjande, sexuellt ofredande och hot på arbetsplatsen, inom utbildningsinstitutioner och på andra platser (17).

| K. | Enligt direktivet om brottsoffers rättigheter är könsrelaterat våld en form av diskriminering och som en kränkning av offrets grundläggande friheter och innefattar våld i nära relationer, sexuellt våld (inbegripet våldtäkt, sexuellt tvång och sexuellt ofredande), människohandel, slaveri samt olika slags skadliga beteenden som tvångsäktenskap, kvinnlig könsstympning och så kallade hedersbrott. Kvinnor som drabbas av könsrelaterat våld liksom deras barn behöver ofta särskilt stöd och skydd, eftersom det vid sådant våld föreligger en stor risk för sekundär eller upprepad utsatthet, hot eller vedergällning (18). |
| --- | --- |

K.

Enligt direktivet om brottsoffers rättigheter är könsrelaterat våld en form av diskriminering och som en kränkning av offrets grundläggande friheter och innefattar våld i nära relationer, sexuellt våld (inbegripet våldtäkt, sexuellt tvång och sexuellt ofredande), människohandel, slaveri samt olika slags skadliga beteenden som tvångsäktenskap, kvinnlig könsstympning och så kallade hedersbrott. Kvinnor som drabbas av könsrelaterat våld liksom deras barn behöver ofta särskilt stöd och skydd, eftersom det vid sådant våld föreligger en stor risk för sekundär eller upprepad utsatthet, hot eller vedergällning (18).

| L. | Enligt EU:s lagstiftning ska medlemsstaterna se till att ett jämställdhetsorgan inrättas, som tillhandahåller oberoende stöd till offer för trakasserier och sexuella trakasserier, utför oberoende undersökningar, offentliggör oberoende rapporter och ger rekommendationer i frågor som rör anställning och yrkesutbildning, i tillgången till och tillhandahållandet av varor och tjänster, och för egenföretagare. |
| --- | --- |

L.

Enligt EU:s lagstiftning ska medlemsstaterna se till att ett jämställdhetsorgan inrättas, som tillhandahåller oberoende stöd till offer för trakasserier och sexuella trakasserier, utför oberoende undersökningar, offentliggör oberoende rapporter och ger rekommendationer i frågor som rör anställning och yrkesutbildning, i tillgången till och tillhandahållandet av varor och tjänster, och för egenföretagare.

| M. | Sexuella trakasserier och övergrepp utförs vanligtvis av män mot kvinnor och är ett strukturellt och utbrett problem överallt i Europa och i hela världen, och ett fenomen som omfattar offer och förövare i alla åldrar oavsett utbildning, inkomst eller samhällsklass och som hänger samman med den ojämlika maktfördelningen mellan kvinnor och män i vårt samhälle. |
| --- | --- |

M.

Sexuella trakasserier och övergrepp utförs vanligtvis av män mot kvinnor och är ett strukturellt och utbrett problem överallt i Europa och i hela världen, och ett fenomen som omfattar offer och förövare i alla åldrar oavsett utbildning, inkomst eller samhällsklass och som hänger samman med den ojämlika maktfördelningen mellan kvinnor och män i vårt samhälle.

| N. | Jämställdhet mellan könen är ett ansvar som alla individer i ett samhälle har och kräver aktiv medverkan från både kvinnor och män. Myndigheterna bör åta sig att driva utbildnings- och informationskampanjer som riktar sig till män och yngre generationer för att få män och pojkar att engagera sig och delta, så att alla typer av könsrelaterat våld gradvis förhindras och utplånas, och kvinnors egenmakt främjas. |
| --- | --- |

N.

Jämställdhet mellan könen är ett ansvar som alla individer i ett samhälle har och kräver aktiv medverkan från både kvinnor och män. Myndigheterna bör åta sig att driva utbildnings- och informationskampanjer som riktar sig till män och yngre generationer för att få män och pojkar att engagera sig och delta, så att alla typer av könsrelaterat våld gradvis förhindras och utplånas, och kvinnors egenmakt främjas.

| O. | Kvinnor åtnjuter inte samma skydd mot könsbaserat våld, sexuella trakasserier och övergrepp inom hela EU på grund av skillnader i medlemsstaternas politik och lagstiftning. Rättsväsendet ger inte tillräckligt stöd till kvinnor. Förövaren av könsrelaterat våld är ofta redan bekant med offret och offret befinner sig ofta i beroendeställning, vilket ökar rädslan för att anmäla händelsen. |
| --- | --- |

O.

Kvinnor åtnjuter inte samma skydd mot könsbaserat våld, sexuella trakasserier och övergrepp inom hela EU på grund av skillnader i medlemsstaternas politik och lagstiftning. Rättsväsendet ger inte tillräckligt stöd till kvinnor. Förövaren av könsrelaterat våld är ofta redan bekant med offret och offret befinner sig ofta i beroendeställning, vilket ökar rädslan för att anmäla händelsen.

| P. | Samtliga medlemsstater har undertecknat Istanbulkonventionen, men endast 15 har ratificerat den. EU:s anslutning till konventionen befriar inte medlemsstaterna från ratificering på nationell nivå. Enligt artikel 40 i Istanbulkonventionen ska parterna ”vidta nödvändiga lagstiftningsåtgärder eller andra åtgärder för att säkerställa att alla oönskade former av verbalt, icke-verbalt eller fysiskt beteende av sexuell karaktär som har till syfte eller följd att en persons värdighet kränks, särskilt genom att skapa en skrämmande, fientlig, förnedrande, kränkande eller stötande miljö, kan leda till straffrättsliga eller andra rättsliga sanktioner”. |
| --- | --- |

P.

Samtliga medlemsstater har undertecknat Istanbulkonventionen, men endast 15 har ratificerat den. EU:s anslutning till konventionen befriar inte medlemsstaterna från ratificering på nationell nivå. Enligt artikel 40 i Istanbulkonventionen ska parterna ”vidta nödvändiga lagstiftningsåtgärder eller andra åtgärder för att säkerställa att alla oönskade former av verbalt, icke-verbalt eller fysiskt beteende av sexuell karaktär som har till syfte eller följd att en persons värdighet kränks, särskilt genom att skapa en skrämmande, fientlig, förnedrande, kränkande eller stötande miljö, kan leda till straffrättsliga eller andra rättsliga sanktioner”.

| Q. | Våld och trakasserier i det politiska livet drabbar kvinnor på ett oproportionerligt sätt. Sådant våld utgör en kränkning av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, däribland skyldigheten att se till att kvinnor fritt kan delta i den politiska representationen. |
| --- | --- |

Q.

Våld och trakasserier i det politiska livet drabbar kvinnor på ett oproportionerligt sätt. Sådant våld utgör en kränkning av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, däribland skyldigheten att se till att kvinnor fritt kan delta i den politiska representationen.

| R. | Sexuella trakasserier definieras i artikel 12a i tjänsteföreskrifter för tjänstemän i Europeiska unionen och anställningsvillkor för övriga anställda i unionen. |
| --- | --- |

R.

Sexuella trakasserier definieras i artikel 12a i tjänsteföreskrifter för tjänstemän i Europeiska unionen och anställningsvillkor för övriga anställda i unionen.

| S. | Sexuella trakasserier eller sexistiskt beteende är inte oskyldigt, och att bagatellisera sexuella trakasserier eller sexuellt våld genom ett förringande språk visar på en sexistisk attityd gentemot kvinnor samt signalerar kontroll och makt i förhållandet mellan kvinnor och män, som inverkar negativt på kvinnors värdighet, självständighet och frihet. |
| --- | --- |

S.

Sexuella trakasserier eller sexistiskt beteende är inte oskyldigt, och att bagatellisera sexuella trakasserier eller sexuellt våld genom ett förringande språk visar på en sexistisk attityd gentemot kvinnor samt signalerar kontroll och makt i förhållandet mellan kvinnor och män, som inverkar negativt på kvinnors värdighet, självständighet och frihet.

| T. | Parlamentet har inrättat särskilda strukturer och interna bestämmelser för att hantera sexuella trakasserier inom institutionen, nämligen en särskild rådgivande kommitté som handlägger klagomål om trakasserier mellan ackrediterade parlamentsassistenter och ledamöter, och en rådgivande kommitté för förebyggande av mobbning och trakasserier på arbetsplatsen som handlägger andra formella förfaranden som rör personal i parlamentets administration och politiska grupper för att bedöma eventuella fall och förebygga sexuella trakasserier och övergrepp. |
| --- | --- |

T.

Parlamentet har inrättat särskilda strukturer och interna bestämmelser för att hantera sexuella trakasserier inom institutionen, nämligen en särskild rådgivande kommitté som handlägger klagomål om trakasserier mellan ackrediterade parlamentsassistenter och ledamöter, och en rådgivande kommitté för förebyggande av mobbning och trakasserier på arbetsplatsen som handlägger andra formella förfaranden som rör personal i parlamentets administration och politiska grupper för att bedöma eventuella fall och förebygga sexuella trakasserier och övergrepp.

| U. | Politiker som är valda att företräda medborgarna har ett stort ansvar att agera som positiva förebilder när det gäller att förhindra och bekämpa sexuella trakasserier i samhället. |
| --- | --- |

U.

Politiker som är valda att företräda medborgarna har ett stort ansvar att agera som positiva förebilder när det gäller att förhindra och bekämpa sexuella trakasserier i samhället.

Nolltolerans och bekämpande av sexuella trakasserier och sexuella övergrepp i EU

| 1. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt alla former av sexuellt våld och fysiska eller psykiska trakasserier, och beklagar att dessa beteenden alltför ofta tolereras, trots att de i verkligheten utgör en strukturell kränkning av de grundläggande rättigheterna och ett allvarligt brott som måste bestraffas. Straffriheten måste upphöra genom att se till att förövarna lagförs. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet insisterar på en verkningsfull tillämpning av den befintliga rättsliga ramen för sexuella trakasserier och övergrepp, och uppmuntrar samtidigt EU:s medlemsstater samt offentliga och privata företag att vidta ytterligare åtgärder för att effektivt förebygga och få ett slut på sexuella trakasserier på arbetsplatsen och på andra håll. Parlamentet påpekar att de särskilda rättsliga förfarandena för att hantera sexuella trakasserier på arbetsplatsen bör följas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar initiativ som #MeToo-rörelsen, som syftar till att synliggöra sexuella trakasserier och våld mot kvinnor. Parlamentet stöder helhjärtat alla kvinnor och flickor som deltagit i kampanjen, även dem som har pekat ut sina förövare. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att på lämpligt sätt övervaka att EU:s direktiv som förbjuder trakasserier på grund av kön och sexuella trakasserier genomförs korrekt, och att säkerställa att EU:s medlemsstater ökar personalkapaciteten inom de jämställdhetsorgan som övervakar diskriminering, och att se till att dessa organ ges ett tydligt mandat och tillräckliga resurser för att täcka de tre områdena sysselsättning, egenföretagande och tillgång till varor och tjänster. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera, utbyta och jämföra befintlig bästa praxis för bekämpande av sexuella trakasserier på arbetsplatsen, och att sprida resultaten av denna utvärdering när det gäller de konkreta åtgärder som medlemsstaterna kan vidta för att uppmuntra företag, arbetsmarknadens parter och organisationer inom yrkesutbildning att förebygga alla former av könsdiskriminering, särskilt trakasserier och sexuella trakasserier på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet framhåller hur viktigt det är att alla män engagerar sig för förändring och för att få ett slut på alla former av trakasserier och sexuellt våld genom att bekämpa förhållanden och strukturer som, även passivt, möjliggör ett beteende som leder till detta, och att motverka tjänstefel och olämpliga beteenden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att aktivt involvera män i kampanjer för ökad medvetenhet och förebyggande. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser att de viktigaste åtgärderna för att bekämpa sexuella trakasserier är att man tar itu med underrapportering och social stigmatisering, fastställer förfaranden för ansvarsskyldighet på arbetsplatsen, gör män och pojkar aktivt delaktiga i förebyggande av våld och vidtar åtgärder mot nya former av våld, t.ex. på internet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet är djupt oroat över att trakasserier av kvinnor online, framför allt på sociala medier – allt ifrån oönskade kontakter, trollbeteende och nätmobbning till sexuella trakasserier och hot om våldtäkt och död – håller på att få stor spridning i vårt digitala samhälle, och att detta också medför nya former av våld mot kvinnor och flickor, såsom nätmobbning, nättrakasserier, användning av förnedrande bilder på nätet och spridning på sociala medier av privata foton och videor utan de berörda personernas samtycke. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att finansieringsmekanismer för program som ska bekämpa våld mot kvinnor kan användas till åtgärder för att öka medvetenheten och för att stödja organisationer i det civila samhället som arbetar för att stoppa våld mot kvinnor, inbegripet sexuella trakasserier. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skynda på ratificeringen av Istanbulkonventionen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra den fullt ut, bl.a. genom att inrätta ett system för insamling av uppdelade uppgifter som innehåller uppgifter uppdelade efter förövarnas ålder och kön och efter förhållandet mellan förövaren och offret samt inkluderar sexuella trakasserier. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till direktiv mot alla former av våld mot kvinnor och flickor samt könsrelaterat våld. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att lägga fram en övergripande EU-strategi mot alla former av könsrelaterat våld, inklusive sexuella trakasserier och sexuella övergrepp mot kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar rådet att aktivera övergångsklausulen genom att anta ett enhälligt beslut om att fastställa våld mot kvinnor och flickor (och andra former av könsrelaterat våld) som ett brottsområde enligt artikel 83.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet begär att kvinnor ska integreras mer i beslutfattande, i fackföreningar och i ledande befattningar i organisationer inom den offentliga och privata sektorn. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillsammans med icke-statliga organisationer, arbetsmarknadens parter och jämställdhetsorgan påskynda viktiga åtgärder som ökar medvetenheten om de rättigheter som offer för sexuella trakasserier har samt könsdiskriminering. Parlamentet betonar att medlemsstaterna, arbetsgivarorganisationer och fackföreningar omgående måste vidta åtgärder för att öka medvetenheten om sexuella trakasserier samt stödja och uppmuntra kvinnor att omedelbart anmäla incidenter. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar vikten av riktad utbildning och informationskampanjer om befintliga formella förfaranden för att anmäla sexuella trakasserier på arbetsplatsen och om offrens rättigheter, för att på så sätt upprätthålla principen om värdiga arbetsförhållanden och främja nolltolerans som norm. |
| --- | --- |

14.

Sexuella trakasserier i parlament, däribland Europaparlamentet

| 15. | Europaparlamentet fördömer starkt de fall av sexuella trakasserier som har avslöjats i medierna och uttrycker sitt starka stöd för de som utsatts för sexuella trakasserier och övergrepp. För att tas på allvar måste EU:s institutioner ta tydlig ställning mot all form av könsdiskriminering och mot ett agerande som motverkar jämställdhet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet gläder sig över att presidiet den 14 april 2014 antog nya regler som inbegrep inrättande av särskilda organ, som den rådgivande kommittén för handläggning av klagomål om trakasserier mellan ackrediterade parlamentsassistenter och Europaparlamentets ledamöter och förebyggande av trakasserier på arbetsplatsen samt en tidigare rådgivande kommitté som hanterar klagomål om trakasserier och förebyggande av trakasserier på arbetsplatsen för parlamentets personal. Parlamentet gläder sig över införandet av möjligheten att göra en konfidentiell anmälan och lanseringen av en informationskampanj för att bekämpa sexuella trakasserier inom parlamentet. Parlamentet konstaterar att andra EU-institutioner har inrättat liknande organ. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar parlamentets talman och administration






  — | att omgående och grundligt undersöka den senaste tidens rapportering i medierna om sexuella trakasserier och övergrepp i Europaparlamentet, samtidigt som offrens personliga integritet respekteras, att dela med sig av resultatet till ledamöterna och föreslå lämpliga åtgärder för att förhindra nya fall, |
| --- | --- | --- |

17.

—

att omgående och grundligt undersöka den senaste tidens rapportering i medierna om sexuella trakasserier och övergrepp i Europaparlamentet, samtidigt som offrens personliga integritet respekteras, att dela med sig av resultatet till ledamöterna och föreslå lämpliga åtgärder för att förhindra nya fall,

| — | att utvärdera och vid behov se över sammansättningen av behöriga organ för att på så sätt säkerställa oberoende och en jämn könsfördelning, och att fortsätta stärka och främja en fungerande rådgivande kommitté för handläggning av klagomål om trakasserier mellan ackrediterade parlamentsassistenter och ledamöter av Europaparlamentet samt dess rådgivande kommitté för förebyggande av trakasserier på parlamentets personal, och samtidigt erkänna deras viktiga arbete, |
| --- | --- |

—

att utvärdera och vid behov se över sammansättningen av behöriga organ för att på så sätt säkerställa oberoende och en jämn könsfördelning, och att fortsätta stärka och främja en fungerande rådgivande kommitté för handläggning av klagomål om trakasserier mellan ackrediterade parlamentsassistenter och ledamöter av Europaparlamentet samt dess rådgivande kommitté för förebyggande av trakasserier på parlamentets personal, och samtidigt erkänna deras viktiga arbete,

| — | att se över dess regler för att även inkludera praktikanter i alla rådgivande kommittéer för förebyggande av trakasserier, att öka intresset för att stärka deras positiva åtgärder och att undvika intressekonflikter när det gäller ledamöter i dessa viktiga kommittéstrukturer; att utreda formella ärenden, föra ett konfidentiellt register över ärenden över tiden och anta de bästa åtgärderna för att säkerställa en nolltolerans på alla nivåer i institutionen, |
| --- | --- |

—

att se över dess regler för att även inkludera praktikanter i alla rådgivande kommittéer för förebyggande av trakasserier, att öka intresset för att stärka deras positiva åtgärder och att undvika intressekonflikter när det gäller ledamöter i dessa viktiga kommittéstrukturer; att utreda formella ärenden, föra ett konfidentiellt register över ärenden över tiden och anta de bästa åtgärderna för att säkerställa en nolltolerans på alla nivåer i institutionen,

| — | att inrätta en arbetsgrupp med oberoende experter som ska sammankallas med uppdrag att undersöka sexuella trakasserier och övergrepp inom parlamentet och som ska utvärdera parlamentets befintliga rådgivande kommitté för handläggning av klagomål som rör sexuella trakasserier mellan ackrediterade parlamentsassistenter och ledamöter av Europaparlamentet och den rådgivande kommittén för Europaparlamentets personal om förebyggande av trakasserier, och föreslå lämpliga förändringar, |
| --- | --- |

—

att inrätta en arbetsgrupp med oberoende experter som ska sammankallas med uppdrag att undersöka sexuella trakasserier och övergrepp inom parlamentet och som ska utvärdera parlamentets befintliga rådgivande kommitté för handläggning av klagomål som rör sexuella trakasserier mellan ackrediterade parlamentsassistenter och ledamöter av Europaparlamentet och den rådgivande kommittén för Europaparlamentets personal om förebyggande av trakasserier, och föreslå lämpliga förändringar,

| — | att ge offer fullt stöd i förfaranden inom parlamentet och/eller hos den lokala polisen; att vidta akuta åtgärder eller skyddsåtgärder när så är nödvändigt, och att till fullo genomföra artikel 12a i tjänsteföreskrifterna för att se till att ärenden utreds grundligt och disciplinära åtgärder tillämpas, |
| --- | --- |

—

att ge offer fullt stöd i förfaranden inom parlamentet och/eller hos den lokala polisen; att vidta akuta åtgärder eller skyddsåtgärder när så är nödvändigt, och att till fullo genomföra artikel 12a i tjänsteföreskrifterna för att se till att ärenden utreds grundligt och disciplinära åtgärder tillämpas,

| — | att genomföra en kraftfull och ändamålsenlig handlingsplan mot sexuella trakasserier för att få till stånd förebyggande, stöd och obligatorisk utbildning för all personal och alla ledamöter om respekt och värdighet på arbetsplatsen, så att nolltolerans blir norm; att engagera sig fullt ut i kampanjer som ökar medvetenheten hos alla ledamöter och administrativa avdelningar, med särskilt fokus på de mest utsatta grupperna, såsom praktikanter, ackrediterade parlamentsassistenter och kontraktsanställda, |
| --- | --- |

—

att genomföra en kraftfull och ändamålsenlig handlingsplan mot sexuella trakasserier för att få till stånd förebyggande, stöd och obligatorisk utbildning för all personal och alla ledamöter om respekt och värdighet på arbetsplatsen, så att nolltolerans blir norm; att engagera sig fullt ut i kampanjer som ökar medvetenheten hos alla ledamöter och administrativa avdelningar, med särskilt fokus på de mest utsatta grupperna, såsom praktikanter, ackrediterade parlamentsassistenter och kontraktsanställda,

| — | att inrätta ett institutionellt nätverk med konfidentiella rådgivare som är anpassade till parlamentets strukturer som
  vid behov
  ska
  ge råd
  och
  tala för offren
  , såsom sker i kommissionen. |
| --- | --- |

—

att inrätta ett institutionellt nätverk med konfidentiella rådgivare som är anpassade till parlamentets strukturer som
  vid behov
  ska
  ge råd
  och
  tala för offren
  , såsom sker i kommissionen.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar alla kolleger att stödja och uppmuntra offer att berätta om och anmäla fall av sexuella trakasserier via stärkta formella förfaranden inom parlamentets administration, och/eller till polisen. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet är fast beslutet att anta interna bestämmelser om visselblåsare för att tillvarata deras rättigheter och intressen och tillhandahålla tillräckliga rättsmedel om de inte behandlas korrekt och rättvist i förhållande till deras visselblåsning. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet är mycket oroat över att ledamöternas assistenter (ackrediterade parlamentsassistenter) alltför ofta är rädda för att tala ut i fall av sexuella trakasserier, eftersom klausulen om ”brist på förtroende” i stadgan för ackrediterade parlamentsassistenter betyder att de kan sägas upp med mycket kort varsel. Parlamentet efterlyser ett deltagande av oberoende experter i uppsägningsförfaranden vid sidan av företrädare för administrationen för att ett opartiskt beslut ska kunna fattas. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet rekommenderar att Europeiska ombudsmannen en gång om året förser parlamentets högnivågrupp för jämställdhet och mångfald med uppgifter avseende klagomål om administrativa missförhållanden som rör jämställdhet i parlamentet, med vederbörlig hänsyn till Europaparlamentets beslut om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att undersöka situationen när det gäller sexuella trakasserier och övergrepp i sina nationella parlament och att införa och på lämpligt sätt verkställa en politik präglad av respekt och värdighet på arbetsplatsen för valda ledamöter och personal. Parlamentet begär att genomförandet av denna politik övervakas. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge skydd och stöd åt parlamentsledamöter som möter allmänheten, i synnerhet ledamöter som utsätts för sexuella övergrepp och hot om könsrelaterat våld, även på internet. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet begär att det på alla nivåer ordnas utbyten av bästa praxis med andra institutioner och organisationer, såsom UN Women, Europarådet, EU-institutionerna och andra parter som arbetar med jämställdhetsfrågor. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar alla politiker att agera som ansvarsfulla förebilder när det gäller att förhindra och bekämpa sexuella trakasserier i parlament och på andra platser. |
| --- | --- |

25.

o

o o

| 26. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Europarådets parlamentariska församling. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  http://fra.europa.eu/en/publication/2014/violence-against-women-eu-wide-survey-main-results-report

(2)  EUT L 204, 26.7.2006, s. 23.

(3)  EUT L 373, 21.12.2004, s. 37.

(4)  EUT L 315, 14.11.2012, s. 57.

(5)  https://rm.coe.int/168008482e

(6)  Antagna texter, P8_TA(2017)0329.

(7)  EGT C 77 E, 28.3.2002, s. 138.

(8)  EUT C 285 E, 21.10.2010, s. 53.

(9)  EUT C 296 E, 2.10.2012, s. 26.

(10)  EUT C 168 E, 14.6.2013, s. 102.

(11)  EUT C 285, 29.8.2017, s. 2.

(12)  Antagna texter, P8_TA(2016)0451.

(13)  Antagna texter, P8_TA(2017)0073.

(14)  EUT C 316, 30.8.2016, s. 2.

(15)  Antagna texter, P8_TA(2017)0402.

(16)  http://ec.europa.eu/justice/gender-equality/files/your_rights/final_harassement_en.pdf

(17)  http://www.un.org/womenwatch/daw/beijing/platform/violence.htm

(18)  Se skäl 17 i brottsoffersdirektivet.

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/200 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/200

---

P8_TA(2017)0418

Den ekonomiska politiken i euroområdet

Europaparlamentets resolution av den 26 oktober 2017 om den ekonomiska politiken i euroområdet 2017/2114(INI))

(2018/C 346/26)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF), särskilt artiklarna 121.2 och 136, samt protokollen 1 och 2 till detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF), särskilt artiklarna 121.2 och 136, samt protokollen 1 och 2 till detta,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 maj 2017Europeiska planeringsterminen 2017 Landspecifika rekommendationer (COM(2017)0500), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 maj 2017Europeiska planeringsterminen 2017 Landspecifika rekommendationer (COM(2017)0500),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 februari 2017 om den europeiska planeringsterminen för samordningen av den ekonomiska politiken: den årliga tillväxtöversikten 2017 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 februari 2017 om den europeiska planeringsterminen för samordningen av den ekonomiska politiken: den årliga tillväxtöversikten 2017 (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 februari 2017Europeiska planeringsterminen 2017: Bedömning av framstegen med strukturreformer, förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser samt resultatet av de fördjupade granskningarna enligt förordning (EU) nr 1176/2011 (COM(2017)0090), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 februari 2017Europeiska planeringsterminen 2017: Bedömning av framstegen med strukturreformer, förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser samt resultatet av de fördjupade granskningarna enligt förordning (EU) nr 1176/2011 (COM(2017)0090),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Årlig tillväxtöversikt 2017 (COM(2016)0725), Rapport om förvarningsmekanismen 2017 (COM(2016)0728), kommissionens och rådets Utkast till gemensam sysselsättningsrapport 2017 (COM(2016)0729), samt kommissionens rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet (COM(2015)0692), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Årlig tillväxtöversikt 2017 (COM(2016)0725), Rapport om förvarningsmekanismen 2017 (COM(2016)0728), kommissionens och rådets Utkast till gemensam sysselsättningsrapport 2017 (COM(2016)0729), samt kommissionens rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet (COM(2015)0692),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 november 2016Mot en positiv finanspolitisk inriktning i euroområdet (COM(2016)0727), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 november 2016Mot en positiv finanspolitisk inriktning i euroområdet (COM(2016)0727),

| — | med beaktande av rapporten från den europeiska finanspolitiska nämnden om bedömning av en lämplig framtida finanspolitisk inriktning för euroområdet av den 20 juni 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från den europeiska finanspolitiska nämnden om bedömning av en lämplig framtida finanspolitisk inriktning för euroområdet av den 20 juni 2017,

| — | med beaktande av rapport nr 182 i Europeiska centralbankens serie ”occasional papers” om euroområdets finanspolitiska inriktning i januari 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapport nr 182 i Europeiska centralbankens serie ”occasional papers” om euroområdets finanspolitiska inriktning i januari 2017,

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 21 mars 2017 om den ekonomiska politiken i euroområdet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 21 mars 2017 om den ekonomiska politiken i euroområdet (2),

| — | med beaktande av rådet slutsatser av den 23 maj 2017 om fördjupade granskningar och genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådet slutsatser av den 23 maj 2017 om fördjupade granskningar och genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2016,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 16 juni 2017 när det gäller avslutandet av förfaranden vid alltför stora underskott för två medlemsstater och ekonomisk politik och finanspolitik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 16 juni 2017 när det gäller avslutandet av förfaranden vid alltför stora underskott för två medlemsstater och ekonomisk politik och finanspolitik,

| — | med beaktande av kommissionens ekonomiska vårprognos 2017 från maj 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ekonomiska vårprognos 2017 från maj 2017,

| — | med beaktande av Eurostats uppgifter om BNP per capita, tillväxttakt och totalsummor av den 31 maj 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurostats uppgifter om BNP per capita, tillväxttakt och totalsummor av den 31 maj 2017,

| — | med beaktande av OECD:s statistik om de totala skatteintäkterna av den 30 november 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s statistik om de totala skatteintäkterna av den 30 november 2016,

| — | med beaktande av fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen,

| — | med beaktande av COP21-avtalet som antogs vid klimatkonferensen i Paris den 12 december 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av COP21-avtalet som antogs vid klimatkonferensen i Paris den 12 december 2015,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1175/2011 av den 16 november 2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1175/2011 av den 16 november 2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (3),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2011/85/EU av den 8 november 2011 om krav på medlemsstaternas budgetramverk (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2011/85/EU av den 8 november 2011 om krav på medlemsstaternas budgetramverk (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1174/2011 av den 16 november 2011 om verkställighetsåtgärder för att korrigera alltför stora makroekonomiska obalanser i euroområdet (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1174/2011 av den 16 november 2011 om verkställighetsåtgärder för att korrigera alltför stora makroekonomiska obalanser i euroområdet (5),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) nr 1177/2011 av den 8 november 2011 om ändring av förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 1177/2011 av den 8 november 2011 om ändring av förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1173/2011 av den 16 november 2011 om effektiv övervakning av de offentliga finanserna i euroområdet (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1173/2011 av den 16 november 2011 om effektiv övervakning av de offentliga finanserna i euroområdet (8),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 473/2013 av den 21 maj 2013 om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 473/2013 av den 21 maj 2013 om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet (9),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 472/2013 av den 21 maj 2013 om förstärkning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater i euroområdet som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 472/2013 av den 21 maj 2013 om förstärkning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater i euroområdet som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet (10),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för regional utveckling (A8-0310/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för regional utveckling (A8-0310/2017), och av följande skäl:

| A. | Enligt kommissionens prognoser var BNP-tillväxten i euroområdet 1,8 % år 2016 och ser ut att ligga stabil på 1,7 % under 2017 och på 1,9 % i hela EU, och den överskrider därmed nivåerna före krisen även om den fortfarande är otillräcklig och uppvisar betydande skillnader på olika håll i EU. Den privata konsumtionen har varit den huvudsakliga drivkraften för tillväxt under de senaste åren, även om den eventuellt dämpas i år till följd av den tillfälligt ökade inflationstakten i konsumentledet, men den inhemska efterfrågan väntas driva på tillväxtutsikterna på medellång sikt. Tillväxten inom EU är fortfarande alltför låg för att skapa nya arbetstillfällen i medlemsstaterna och den är mycket lägre än den beräknade tillväxten för hela världen. |
| --- | --- |

A.

Enligt kommissionens prognoser var BNP-tillväxten i euroområdet 1,8 % år 2016 och ser ut att ligga stabil på 1,7 % under 2017 och på 1,9 % i hela EU, och den överskrider därmed nivåerna före krisen även om den fortfarande är otillräcklig och uppvisar betydande skillnader på olika håll i EU. Den privata konsumtionen har varit den huvudsakliga drivkraften för tillväxt under de senaste åren, även om den eventuellt dämpas i år till följd av den tillfälligt ökade inflationstakten i konsumentledet, men den inhemska efterfrågan väntas driva på tillväxtutsikterna på medellång sikt. Tillväxten inom EU är fortfarande alltför låg för att skapa nya arbetstillfällen i medlemsstaterna och den är mycket lägre än den beräknade tillväxten för hela världen.

| B. | Euroområdets och EU28:s arbetslöshet var 9,3 % respektive 7,8 % i april 2017, de lägsta nivåerna sedan mars 2009 och december 2008. Den ligger dock fortfarande över nivåerna före krisen. Betydande skillnader i arbetslöshetstal finns fortfarande kvar inom EU, i ett spann mellan 3,2 % och 23,2 %. Ungdomsarbetslösheten i euroområdet och EU-28 låg fortfarande på höga nivåer i april 2017, närmare bestämt 18,7 % respektive 16,7 %. |
| --- | --- |

B.

Euroområdets och EU28:s arbetslöshet var 9,3 % respektive 7,8 % i april 2017, de lägsta nivåerna sedan mars 2009 och december 2008. Den ligger dock fortfarande över nivåerna före krisen. Betydande skillnader i arbetslöshetstal finns fortfarande kvar inom EU, i ett spann mellan 3,2 % och 23,2 %. Ungdomsarbetslösheten i euroområdet och EU-28 låg fortfarande på höga nivåer i april 2017, närmare bestämt 18,7 % respektive 16,7 %.

| C. | Den offentliga sektorns underskott i euroområdet förväntas uppgå till 1,4 % under 2017 och 1,3 % under 2018, samtidigt som de enskilda medlemsstaternas resultat förväntas bli mångskiftande. Den offentliga skuldsättningen som andel av BNP i euroområdet förväntas minska och ligga på 90,3 % 2017 och 89,0 % 2018. |
| --- | --- |

C.

Den offentliga sektorns underskott i euroområdet förväntas uppgå till 1,4 % under 2017 och 1,3 % under 2018, samtidigt som de enskilda medlemsstaternas resultat förväntas bli mångskiftande. Den offentliga skuldsättningen som andel av BNP i euroområdet förväntas minska och ligga på 90,3 % 2017 och 89,0 % 2018.

| D. | Den globala ekonomiska tillväxten är ännu skör och euroområdets ekonomi står inför ökande osäkerhet och viktiga inre och yttre politiska utmaningar. |
| --- | --- |

D.

Den globala ekonomiska tillväxten är ännu skör och euroområdets ekonomi står inför ökande osäkerhet och viktiga inre och yttre politiska utmaningar.

| E. | EU:s alltför låga produktivitet och globala konkurrenskraft kräver socialt balanserade strukturreformer, fortsatta finanspolitiska insatser och investeringar i medlemsstaterna för att åstadkomma en hållbar och inkluderande tillväxt och sysselsättning och uppnå en uppåtriktad konvergens med andra globala ekonomier och inom EU. |
| --- | --- |

E.

EU:s alltför låga produktivitet och globala konkurrenskraft kräver socialt balanserade strukturreformer, fortsatta finanspolitiska insatser och investeringar i medlemsstaterna för att åstadkomma en hållbar och inkluderande tillväxt och sysselsättning och uppnå en uppåtriktad konvergens med andra globala ekonomier och inom EU.

| F. | Sysselsättningsgraden i euroområdet ökade med 1,4 % under 2016. I mars 2017 uppgick arbetslösheten till 9,5 %, vilket är en minskning från 10,2 % i mars 2016. Trots förbättringar på senare tid har arbetslösheten ännu inte återgått till nivåerna före krisen. |
| --- | --- |

F.

Sysselsättningsgraden i euroområdet ökade med 1,4 % under 2016. I mars 2017 uppgick arbetslösheten till 9,5 %, vilket är en minskning från 10,2 % i mars 2016. Trots förbättringar på senare tid har arbetslösheten ännu inte återgått till nivåerna före krisen.

| G. | Sysselsättningsgraden ökade med 1,2 % under 2016 i EU-28 och 234,2 miljoner personer förvärvsarbetade under första kvartalet 2017, vilket är det högsta antal som någonsin registrerats (11). Det stora antalet arbetstillfällen som skapas i förhållande till den ekonomiska tillväxten döljer dock utmaningar, såsom den ofullständiga återhämtningen av antalet arbetstimmar och den blygsamma produktivitetsökningen. Om detta fortgår kan dessa faktorer skapa ytterligare tryck på långsiktiga ekonomiska tillväxtaspekter och social sammanhållning i EU (12). |
| --- | --- |

G.

Sysselsättningsgraden ökade med 1,2 % under 2016 i EU-28 och 234,2 miljoner personer förvärvsarbetade under första kvartalet 2017, vilket är det högsta antal som någonsin registrerats (11). Det stora antalet arbetstillfällen som skapas i förhållande till den ekonomiska tillväxten döljer dock utmaningar, såsom den ofullständiga återhämtningen av antalet arbetstimmar och den blygsamma produktivitetsökningen. Om detta fortgår kan dessa faktorer skapa ytterligare tryck på långsiktiga ekonomiska tillväxtaspekter och social sammanhållning i EU (12).

| H. | Sysselsättningsgraden är generellt sett lägre bland kvinnor. Under 2015 uppgick sysselsättningsgraden för män mellan 20 och 64 år till 75,9 % i EU-28, jämfört med kvinnornas sysselsättningsgrad på 64,3 %. |
| --- | --- |

H.

Sysselsättningsgraden är generellt sett lägre bland kvinnor. Under 2015 uppgick sysselsättningsgraden för män mellan 20 och 64 år till 75,9 % i EU-28, jämfört med kvinnornas sysselsättningsgrad på 64,3 %.

| I. | I mars 2017 låg ungdomsarbetslösheten i euroområdet på 19,4 %, jämfört med 21,3 % i mars 2016. Ungdomsarbetslösheten är fortfarande oacceptabelt hög. År 2015 var andelen unga som varken arbetar eller studerar fortfarande hög och utgjorde 14,8 % av alla personer mellan 15 och 29 år, dvs. 14 miljoner människor. Unga som varken arbetar eller studerar beräknas kosta unionen 153 miljarder euro (1,21 % av BNP) per år i förmåner och uteblivnainkomster och skatter (13), medan den totala beräknade kostnaden för att inrätta ungdomsgarantisystem i euroområdet är 21 miljarder euro per år, eller 0,22 % av BNP. En miljard euro tilldelas för närvarande ungdomssysselsättningsinitiativet, ett belopp som ska matchas med en miljard euro från Europeiska socialfonden för perioden 2017–2020. |
| --- | --- |

I.

I mars 2017 låg ungdomsarbetslösheten i euroområdet på 19,4 %, jämfört med 21,3 % i mars 2016. Ungdomsarbetslösheten är fortfarande oacceptabelt hög. År 2015 var andelen unga som varken arbetar eller studerar fortfarande hög och utgjorde 14,8 % av alla personer mellan 15 och 29 år, dvs. 14 miljoner människor. Unga som varken arbetar eller studerar beräknas kosta unionen 153 miljarder euro (1,21 % av BNP) per år i förmåner och uteblivnainkomster och skatter (13), medan den totala beräknade kostnaden för att inrätta ungdomsgarantisystem i euroområdet är 21 miljarder euro per år, eller 0,22 % av BNP. En miljard euro tilldelas för närvarande ungdomssysselsättningsinitiativet, ett belopp som ska matchas med en miljard euro från Europeiska socialfonden för perioden 2017–2020.

| J. | Även om långtidsarbetslösheten i EU-28 har minskat från 5 % 2014 till 4 % 2016, är den fortfarande ett oroande problem och står för nästan hälften av den totala arbetslösheten. Den mycket långvariga arbetslösheten på 2,5 % 2016 ligger fortfarande mer än 1 % över siffran för 2008. Stora skillnader kvarstår mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

J.

Även om långtidsarbetslösheten i EU-28 har minskat från 5 % 2014 till 4 % 2016, är den fortfarande ett oroande problem och står för nästan hälften av den totala arbetslösheten. Den mycket långvariga arbetslösheten på 2,5 % 2016 ligger fortfarande mer än 1 % över siffran för 2008. Stora skillnader kvarstår mellan medlemsstaterna.

| K. | I många medlemsstater fortsätter både storleken på befolkningen i arbetsför ålder och arbetskraften att minska, framför allt till följd av låga födelsetal. Kvinnors anställbarhet samt de migranter, flyktingar och asylsökande som för närvarande anländer innebär möjligheter för medlemsstaterna att hantera denna fråga och förstärka arbetskraften i EU. |
| --- | --- |

K.

I många medlemsstater fortsätter både storleken på befolkningen i arbetsför ålder och arbetskraften att minska, framför allt till följd av låga födelsetal. Kvinnors anställbarhet samt de migranter, flyktingar och asylsökande som för närvarande anländer innebär möjligheter för medlemsstaterna att hantera denna fråga och förstärka arbetskraften i EU.

| L. | Ett av de fem målen i Europa 2020-strategin är att minska antalet personer som riskerar att drabbas av fattigdom och social utestängning med minst 20 miljoner. Fattigdomen är på väg att minska och 4,8 miljoner färre personer riskerade att drabbas av fattigdom eller social utestängning under 2015 än under 2012. Denna siffra för 2015 överstiger fortfarande den för 2008 med 1,6 miljoner. 32,2 miljoner personer med funktionsnedsättning riskerade att drabbas av fattigdom eller social utestängning i EU under 2012. Under 2013 löpte 26,5 miljoner barn i EU-28 risk att drabbas av fattigdom eller social utestängning. Risken att drabbas av fattigdom eller social utestängning är fortfarande oacceptabelt hög, 23,7 %, och siffrorna är fortfarande mycket höga i vissa medlemsstater. Dessutom är energifattigdomen fortfarande så hög att den för de 11 % av EU:s befolkning som berörs leder till en ond cirkel av ekonomiska nackdelar. |
| --- | --- |

L.

Ett av de fem målen i Europa 2020-strategin är att minska antalet personer som riskerar att drabbas av fattigdom och social utestängning med minst 20 miljoner. Fattigdomen är på väg att minska och 4,8 miljoner färre personer riskerade att drabbas av fattigdom eller social utestängning under 2015 än under 2012. Denna siffra för 2015 överstiger fortfarande den för 2008 med 1,6 miljoner. 32,2 miljoner personer med funktionsnedsättning riskerade att drabbas av fattigdom eller social utestängning i EU under 2012. Under 2013 löpte 26,5 miljoner barn i EU-28 risk att drabbas av fattigdom eller social utestängning. Risken att drabbas av fattigdom eller social utestängning är fortfarande oacceptabelt hög, 23,7 %, och siffrorna är fortfarande mycket höga i vissa medlemsstater. Dessutom är energifattigdomen fortfarande så hög att den för de 11 % av EU:s befolkning som berörs leder till en ond cirkel av ekonomiska nackdelar.

| M. | Arbetsmarknadens villkor och resultat visar på stora skillnader mellan medlemsstaterna, men dessa olikheter är på väg att minska. |
| --- | --- |

M.

Arbetsmarknadens villkor och resultat visar på stora skillnader mellan medlemsstaterna, men dessa olikheter är på väg att minska.

| N. | Nya former av sysselsättning och arbete blir allt vanligare i och med den digitala revolutionen av arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

N.

Nya former av sysselsättning och arbete blir allt vanligare i och med den digitala revolutionen av arbetsmarknaden.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar det förbättrade resultatet för den europeiska ekonomin som stöds av en måttlig BNP-tillväxt som överstiger nivån före krisen och en minskande men fortfarande hög arbetslöshet. Parlamentet anser att den positiva utvecklingen beror på politiken under de senaste åren. Parlamentet noterar dock att den måttliga återhämtningen fortfarande är skör och ojämnt fördelad över samhället och regioner samtidigt som utvecklingen av BNP per capita nästan har stannat av. Parlamentet beklagar att den ekonomiska utvecklingen fortfarande belastas av krisens spår. Parlamentet noterar att trots betydande framsteg ligger skuldnivåerna i många medlemsstater fortfarande kvar över den tröskel som föreskrivs i stabilitets- och tillväxtpakten. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar med oro att BNP och produktivitetstillväxt fortfarande ligger under sin fulla potential och att det därför inte finns utrymme för självbelåtenhet, samt att denna måttliga återhämtning kräver oförtrutna ansträngningar om större motståndskraft och hållbarhet på medellång och lång sikt ska kunna uppnås genom högre tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att Europa har en outnyttjad ekonomisk potential då tillväxt och sysselsättning inte utvecklas i samma takt. Parlamentet understryker att detta är en följd av de heterogena prestationerna i medlemsstaternas ekonomier. Parlamentet betonar att genomförandet av socialt balanserade strukturreformer och ökade privata och offentliga investeringar både i medlemsstaterna och på EU-nivå skulle kunna ge minst 1 % högre tillväxt. Parlamentet erinrar om att en ekonomisk och finanspolitisk samordning i syfte att bidra till att säkerställa konvergens och stabilitet i EU bör förbli en huvudprioritering i den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet anser att en högre grad av uppåtriktad konvergens som ökar den övergripande konkurrenskraften också skulle behövas för att upprätthålla den ekonomiska återhämtningen i EU och euroområdet på längre sikt. Parlamentet anser att de nuvarande ekonomiska och sysselsättningsrelaterade indikatorerna är avgörande för att uppnå en hållbar och inkluderande tillväxt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet anser att för att detta ska kunna förverkligas måste de strukturella förutsättningarna för tillväxt förbättras. Parlamentet anser att den potentiella tillväxten i alla medlemsstater bör öka till minst 3 % på lång sikt. För att åstadkomma detta måste större tonvikt läggas vid ekonomisk konvergens, där skapandet av tydliga riktmärken för hur man kan förbättra den potentiella tillväxten i medlemsstaterna kunna ge nödvändig vägledning för politiska åtgärder. Parlamentet påpekar att en sådan regelbunden riktmärkning skulle behöva ta vederbörlig hänsyn till enskilda strukturella styrkor och svagheter i medlemsstaterna och eftersträva en inkluderande och hållbar tillväxt. Den bör omfatta sådana områden som den digitala ekonomin, tjänstesektorn, energimarknaden, men också kvaliteten på offentliga tjänster, villkoren för investeringar, utbildningssystemens integrationskapacitet och framtidsberedskap. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker att detta skulle komplettera pågående insatser för förbättring av kvaliteten på de nationella budgetarna och förvaltningen av dem genom att ta upp faktorer som sätter fart på tillväxten i linje med unionens finanspolitiska regler och med full respekt för existerande flexibilitetsklausuler. |
| --- | --- |

6.

Strukturpolitik

| 7. | Europaparlamentet anser att den ojämna tillväxt- och sysselsättningssituationen i euroområdet kräver en bättre samordning av den ekonomiska politiken och förbättrat nationellt egenansvar och korrekt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna, även i syfte att främja uppåtriktad konvergens, inbegripet genom ett bättre genomförande och uppfyllande av EU-lagen. Parlamentet framhåller att reformerna måste ta vederbörlig hänsyn till varje medlemsstats specifika situation och utmaningar. Kommissionen uppmanas att säkerställa konsekvens mellan strukturreformer och EU:s utgifter. Parlamentet påminner i detta sammanhang också om vikten av tekniskt bistånd för att hjälpa medlemsstaterna att bygga upp kapacitet och åstadkomma konvergens, och anser att en partnerskapsbaserad strategi skulle kunna säkerställa ökad ansvarsskyldighet och egenansvar för hur genomförandet av de landsspecifika rekommendationerna utfaller. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att ungdomsarbetslösheten fortfarande är alldeles för hög i euroländerna och påpekar att en hög och ihållande ungdomsarbetslöshet utgör en långsiktig strukturell risk. Parlamentet instämmer i att det fortfarande är högsta prioritet att ta itu med effekterna av krisen, bland annat långtidsarbetslöshet, sysselsättning som inte fullt utnyttjar kunskaper och färdigheter och åldrande samhällen liksom hög privat och offentlig skuldsättning, vilket kräver att hållbara och inkluderande reformer genomförs. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet anser att det som krisen lämnat efter sig, såsom en hög skuldsättning i alla sektorer av ekonomin, fortsätter att hämma den hållbara tillväxten och utgöra potentiella systemrisker. Medlemsstaterna uppmanas att minska de alltför höga nivåerna på skulderna. Parlamentet är i detta avseende oroat över att den konstant höga nivån på nödlidande lån i vissa medlemsstater skulle kunna få avsevärda spridningseffekter från en medlemsstat till en annan, och mellan banker och statspapper, och bli en risk för den finansiella stabiliteten i Europa. Parlamentet konstaterar att kapitalbuffertar i den finansiella sektorn har stärkts men att utmaningar uppstår på grund av låg lönsamhet, i kombination med de högra nivåerna på nödlidande lån. Parlamentet är övertygat om att en EU-strategi för att ta itu med nödlidande lån skulle möjliggöra en mer heltäckande lösning som kombinerar en mix av kompletterande politiska åtgärder på nationell nivå och på europeisk nivå när så är lämpligt. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet anser att reformer och initiativ för att förbättra affärsklimatet är nödvändiga för att öka produktiviteten, den prisrelaterade och icke-prisrelaterade konkurrenskraften, investeringarna och sysselsättningen i euroområdet. Parlamentet anser att ytterligare ansträngningar krävs för att förbättra små och medelstora företags tillgång till finansiering, vilket är en avgörande faktor för företagens innovation och expansion. Parlamentet understryker i detta sammanhang betydelsen av framtidsinriktade reformer som är anpassade till både utbuds- och efterfrågesidan. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet anser att välfungerande och produktiva arbetsmarknader med en adekvat nivå på social trygghet och dialog, kan bidra till att öka sysselsättningen och säkra en hållbar tillväxt. Parlamentet understryker vikten av att upprätthålla en hög sysselsättning när en sådan redan har uppnåtts. Parlamentet konstaterar dock att bristen på kvalificerad arbetskraft, åldrande samhällen samt ett antal andra utmaningar också innebär en hämsko för ytterligare ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet i de olika medlemsstaterna. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar vikten av en ansvarsfull och tillväxtvänlig löneutveckling som ger en god levnadsstandard, i takt med produktiviteten och med beaktande av konkurrenskraften. Parlamentet konstaterar att löneökningarna beräknas bli relativt måttliga. Parlamentet anser att ökad produktivitet bör utgöra ett prioriterat mål för strukturreformerna. Parlamentet håller med kommissionen om det finns utrymme för löneökningar som skulle kunna få positiva effekter på den sammantagna konsumtionen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet noterar att beskattningsnivåerna bör stödja konkurrenskraft, investeringar och sysselsättningsskapande. Parlamentet efterlyser reformer av skattesystemen för att förbättra uppbörden av skatter, förhindra skatteflykt, skatteundandragande och aggressiv skatteplanering, samt komma till rätta med den höga beskattningen av arbetskraften i Europa samtidigt som man säkerställer de sociala trygghetssystemens hållbarhet. Parlamentet anser att en sänkning av skattetrycket på arbete skulle höja sysselsättningen och främja tillväxten. Parlamentet understryker att finanspolitisk stimulans, om möjligt också genom lägre skatter, kan stödja den inhemska efterfrågan, den sociala tryggheten, investeringarna och arbetskraftsutbudet. |
| --- | --- |

13.

Investeringar

| 14. | Europaparlamentet instämmer i att den ekonomiska återhämtningen måste stödjas genom offentliga och privata investeringar, särskilt i innovationer, och noterar att det fortfarande finns ett investeringsgap i euroområdet. Parlamentet välkomnar att investeringarna i vissa medlemsstater redan överstiger den nivå som rådde före krisen men beklagar att investeringarna i andra fortfarande släpar efter eller inte når den nödvändiga takten. Parlamentet understryker även att ytterligare åtgärder är nödvändiga för att ta itu med det investeringsgap som ackumulerats sedan krisen bröt ut. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet anser att reformer för att få bort flaskhalsar för privata och offentliga investeringar skulle möjliggöra omedelbart stöd till den ekonomiska aktiviteten och samtidigt bidra till att skapa förutsättningar för långsiktig tillväxt. Parlamentet påpekar att investeringar i utbildning, innovation och FoU skulle möjliggöra en bättre anpassning till kunskapsekonomin. Parlamentet betonar att fullbordandet av kapitalmarknadsunionen är en viktig faktor för att attrahera och öka investeringarna och förbättra finansieringen av tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet anser att forskning, teknik och utbildning är av avgörande betydelse för den långsiktiga ekonomiska utvecklingen i euroområdet. Parlamentet betonar skillnaderna mellan medlemsstaterna när det gäller investeringar på dessa områden och påpekar att investeringar skulle bidra till utvecklingen av innovation och möjliggöra en bättre anpassning till kunskapsekonomin, i linje med Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar att den snabba överenskommelsen om den reviderade europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) kommer att bidra till att förbättra detta instruments ändamålsenlighet och ta itu med de brister som hittills konstaterats vid genomförandet, genom att underlätta finansieringen av fler projekt med stor potential, med en strikt tillämpning av additionalitet och förbättrad geografisk täckning och användning, och därmed stödja investeringar som annars inte hade genomförts. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet noterar de olika målen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) jämfört med Efsi, och därmed även den fortsatta betydelsen av ESI-fonderna, bland annat för att stödja hållbara strukturreformer. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet understryker att en till fullo fungerande kapitalmarknadsunion på längre sikt kan erbjuda ny finansiering för små och medelstora företag och därmed komplettera finansieringen från banksektorn. Parlamentet betonar att små och medelstora företag utgör ryggraden i den europeiska ekonomin, och anser därför att ökad tillgång till finansiering för dem och bekämpning av den osäkerhet som hänger samman med deras verksamhet bör vara en av de främsta prioriteringarna för att förbättra konkurrenskraften i euroområdet. Parlamentet betonar behovet av att minska byråkratin, rationalisera statliga tjänster och göra dem effektivare. |
| --- | --- |

19.

Finanspolitik

| 20. | Europaparlamentet anser att en försiktig och framåtblickande finanspolitik spelar en viktig roll för stabiliteten i euroområdet och i unionen som helhet. Parlamentet understryker att stark samordning av finanspolitiken och ett riktigt genomförande av unionens regler på detta område och en efterlevnad av dessa, inbegripet full respekt för existerande flexibilitetsklausuler, är ett rättsligt krav och avgörande för att den ekonomiska och monetära unionen (EMU) ska fungera väl. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar här att de offentliga finanserna ser ut att förbättras då de offentliga underskotten i euroområdet förväntas sjunka. Ansträngningarna för att minska skuldbördan behöver dock fortsätta för att främja den ekonomiska tillväxten, så att medlemsstaterna inte blir så sårbara för externa chocker. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet instämmer med kommissionen att den offentliga skulden fortfarande är hög i vissa medlemsstater och att det finns ett behov av att göra de offentliga finanserna hållbara samtidigt som tillväxt och jobb främjas. Parlamentet varnar i detta sammanhang för att låga räntebetalningar, en ackommoderande penningpolitik, engångsåtgärder och andra faktorer som lindrar den nuvarande skuldbördan endast är tillfälliga, och betonar därför att offentliga finanser behöver bli hållbara, också med beaktande av framtida åtaganden och med inriktning på långsiktig tillväxt. Parlamentet påpekar att kostnaderna för att betala för skulden kan stiga. Parlamentet understryker vikten av att minska de totala skuldnivåerna. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet understryker att de finanspolitiska inriktningarna på nationell nivå och för euroområdet måste väga de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, i full överensstämmelse med stabilitets- och tillväxtpakten, och med respekt för dess flexibilitetsbestämmelser, mot kortfristig makroekonomisk stabilisering. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet påpekar att den samlade finanspolitiska inriktningen för euroområdet i stort sett förblev neutral under 2016 och att den också ser ut att förbli så under 2017. Parlamentet påminner om att kommissionen i sitt meddelande från 2016 efterlyste en positiv finanspolitisk inriktning, medan Eurogruppen, efter att ha konstaterat att den i huvudsak neutrala finanspolitiska inriktningen under 2017 utgjorde en lämplig avvägning, kom överens om att understryka vikten av att uppnå en lämplig balans mellan behovet av att säkerställa hållbarhet och behovet av att stödja investeringar för att stärka återhämtningen och därigenom bidra till en mer balanserad policymix. I detta sammanhang noterar parlamentet den första bedömningen av den framtida finanspolitiska inriktningen för euroområdet från den oberoende europeiska finanspolitiska nämnden av den 20 juni 2017. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att planera en finanspolitisk inriktning som är anpassade till olika omständigheter. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar dock att den samlade bilden också bör beakta den heterogena situationen i de olika medlemsstaterna och behovet av att differentiera den specifika finanspolitik som krävs av varje medlemsstat. Parlamentet betonar att konceptet med en samlad finanspolitisk inriktning inte innebär att överskott och underskott i olika medlemsstater kan uppväga varandra. |
| --- | --- |

25.

Landsspecifika rekommendationer

| 26. | Europaparlamentet välkomnar att medlemsstaterna har gjort framsteg med två tredjedelar av rekommendationerna. Parlamentet anser dock att genomförandet av de landsspecifika rekommendationerna fortfarande ligger efter, vilket därmed förhindrar konvergensprocessen inom euroområdet. Parlamentet anser dock att medlemsstaterna bär ansvaret för konsekvenserna av att de landsspecifika rekommendationerna inte genomförts och förväntar sig därför en större uppslutning från medlemsstaterna att vidta de nödvändiga politiska åtgärderna på grundval av de överenskomna rekommendationerna. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna har gjort framsteg i genomförandet av de landsspecifika rekommendationerna avseende finanspolitiken och en aktiv arbetsmarknadspolitik, medan otillräckliga framsteg har gjorts på områden såsom konkurrens inom tjänstesektorn och affärsklimatet. Parlamentet förväntar sig ett starkare åtagande från medlemsstaternas sida om att vidta de nödvändiga politiska åtgärderna på grundval av de landsspecifika rekommendationerna, vars genomförande är avgörande för att åtgärda obalanserna i euroområdet. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens rekommendation att förfarandet vid alltför stora underskott ska avslutas för flera medlemsstater. Parlamentet välkomnar tidigare och pågående budget- och reforminsatser som fått dessa medlemsstater att lämna förfarandet vid alltför stora underskott, men understryker ändå att dessa ansträngningar måste fortsätta för att säkerställa hållbara offentliga finanser också på lång sikt, samtidigt som tillväxt och jobbskapande främjas. Kommissionen uppmanas att säkerställa ett korrekt genomförande av stabilitets- och tillväxtpakten genom att tillämpa dess bestämmelser på ett enhetligt sätt. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet konstaterar att 12 medlemsstater har makroekonomiska obalanser av varierande typ och omfattning, medan alltför stora obalanser föreligger i sex medlemsstater. Parlamentet noterar kommissionens slutsats att det för närvarande inte finns någon grund för att intensifiera förfarandet vid makroekonomiska obalanser för någon medlemsstat. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet framhåller att förfarandet vid makroekonomiska obalanser ska förebygga obalanser inom medlemsstaterna i syfte att undvika negativa spridningseffekter till andra medlemsstater. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet anser därför att det är avgörande att samtliga medlemsstater vidtar de nödvändiga policyåtgärderna för att ta itu med de makroekonomiska obalanserna, framför allt de höga skuldsättningsnivåerna, bytesbalansöverskotten och konkurrenskraftsobalanserna och åtar sig att genomföra socialt balanserade och inkluderande strukturreformer för att garantera den ekonomiska hållbarheten i varje enskild medlemsstat, och därmed säkerställer den europeiska ekonomins allmänna konkurrenskraft och motståndskraft. |
| --- | --- |

31.

Sektorsspecifika bidrag till rapporten om den ekonomiska politiken för euroområdet

Sysselsättnings- och socialpolitik

| 32. | Europaparlamentet anser att det krävs fortsatta insatser för att uppnå en balans mellan de ekonomiska och sociala dimensionerna av den europeiska planeringsterminen och för att främja socialt och ekonomiskt väl avvägda strukturreformer som minskar ojämlikheten och främjar anständiga arbetstillfällen som leder till kvalitetsjobb, hållbar tillväxt och sociala investeringar. Parlamentet är positivt till att utnyttja den sociala resultattavlan inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Parlamentet efterlyser större fokus på strukturella obalanser på arbetsmarknaden i de landsspecifika rekommendationerna. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet upprepar sin begäran om att de tre nya huvudindikatorerna på sysselsättningsområdet ska ses som lika viktiga som befintliga ekonomiska indikatorer, så att man kan säkerställa bättre analys av interna obalanser och förbättrad effektivitet i strukturreformerna. Parlamentet föreslår att man ska införa ett icke-bestraffande förfarande för sociala obalanser i utformningen av de landspecifika rekommendationerna, så att man förhindrar en kapplöpning mot botten när det gäller sociala normer, och att detta förfarande ska bygga på en effektiv användning av sociala indikatorer och sysselsättningsindikatorer inom ramen för makroekonomisk övervakning. Parlamentet noterar att ojämlikheten har blivit större i cirka tio medlemsstater och är en av de viktigaste socioekonomiska utmaningarna i EU (14). |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet framhåller att socialt ansvarsfulla reformer måste bygga på solidaritet, integration och social rättvisa. Parlamentet understryker att reformerna även bör ta hänsyn till fortsatt stöd till social och ekonomisk återhämtning, skapa arbetstillfällen av hög kvalitet, främja social och territoriell sammanhållning, skydda sårbara grupper och förbättra levnadsstandarden för alla medborgare. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet anser att den europeiska planeringsterminsprocessen bör bidra till att hantera inte bara de befintliga sociala utmaningarna, utan också de kommande, och på så sätt garantera en effektivare ekonomi och en union med bättre social sammanhållning. Parlamentet framhäver i detta avseende behovet av att utvärdera EU-politikens sociala verkningar. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa tillräcklig finansiering för att bekämpa ungdomsarbetslösheten som fortfarande är oacceptabelt hög i EU och att fortsätta ungdomssysselsättningsinitiativet även under perioden efter den nuvarande fleråriga budgetramen, samtidigt som man förbättrar dess funktion och genomförande och tar hänsyn till de senaste rönen i Europeiska revisionsrättens särskilda rapport om ungdomssysselsättning och användningen av sysselsättningsinitiativet för unga. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra revisionsrättens rekommendationer och att säkerställa att ungdomsgarantin är fullt tillgänglig. Parlamentet beklagar budgetöverföringarna från Europeiska socialfonden (ESF), inklusive ungdomssysselsättningsinitiativet, till den europeiska solidaritetskåren, som i stället bör finansieras av alla finansiella medel som är tillgängliga enligt den gällande förordningen om den fleråriga budgetramen. Parlamentet framhåller behovet av en kvalitativ och kvantitativ utvärdering av den sysselsättning som skapas. Parlamentet betonar att EU-finansiering inte bör användas för att ersätta nationella sociala trygghetsförmåner. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet understryker att genomförandet av ungdomsgarantin bör förstärkas på nationell, regional och lokal nivå, och betonar hur viktig denna garanti är för övergången från skolans värld till arbetslivet. Parlamentet påpekar att särskild uppmärksamhet måste ägnas åt unga kvinnor och flickor som kan möta könsrelaterade hinder för att få ett anställningserbjudande av god kvalitet, fortsatt utbildning eller en praktikplats. Parlamentet framhåller att man måste se till att ungdomsgarantin når ut till sådana ungdomar som står inför flerfaldig utestängning och extrem fattigdom. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra de förslag som framgår av rådets rekommendation av den 15 februari 2016 om långtidsarbetslösas återinträde på arbetsmarknaden (15). |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet anser att omfattningen, effektiviteten och ändamålsenligheten av verksamma och hållbara arbetsmarknadsstrategier bör ökas med riktig och adekvat finansiering med fokus på miljö-, arbetsgivar-, arbetstagar-, hälso- och konsumentskydd. Parlamentet anser att fenomenet med fattigdom bland förvärvsarbetande måste hanteras. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet beklagar att den sociala ekonomin har förbisetts av kommissionen i paketet med bedömningar/rekommendationer. Parlamentet betonar att denna sektor omfattar två miljoner företag med över 14 miljoner anställda och att den bidrar till att målen för 2020 uppnås. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ge sociala företag större erkännande och högre profil genom en europeisk åtgärdsplan för den sociala ekonomin. Parlamentet anser att denna brist på erkännande gör det svårare för dem att få tillgång till finansiering. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till en europeisk stadga för föreningar, stiftelser och ömsesidiga bolag. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet påminner om behovet av att stödja och förbättra dialogen mellan arbetsmarknadens parter, kollektivförhandlingar och arbetstagarnas ställning i lönebildningen, som spelar en avgörande roll för att uppnå arbetsvillkor på hög nivå. Parlamentet understryker att arbetsrätten och höga sociala standarder spelar en avgörande roll för den sociala marknadsekonomin, inkomststöd och uppmuntran till investeringar i kapacitet. Parlamentet betonar att all EU-lagstiftning måste respektera fackliga rättigheter och friheter, vara förenliga med kollektivavtal i linje med medlemsstaternas praxis och upprätthålla likabehandling i arbetslivet. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bygga vidare på parlamentets resolution genom att lägga fram ambitiösa förslag för en stark europeisk pelare för sociala rättigheter och genom att fullständigt sträva efter att uppnå fördragens sociala mål för att förbättra levnads- och arbetsvillkoren och skapa goda möjligheter för alla. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet varnar för den minskande löneandelen i EU, de allt större löne- och inkomstskillnaderna och den växande fattigdomen bland förvärvsarbetande. Parlamentet påminner om att både FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna från 1948 och ILO:s stadgar från 1919 erkänner arbetstagarnas behov av att kunna försörja sig på sin lön, och om att enligt alla förklaringar om mänskliga rättigheter bör man kunna försörja en familj på sin lön. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet betonar att en arbetstagare måste kunna tillgodose sina och sin familjs behov med sin lön, och att alla arbetstagare i Europeiska unionen bör ha en levnadslön som inte bara täcker basbehov såsom mat, boende och kläder utan också räcker till hälso- och sjukvård, utbildning, transport, fritid och ett visst sparande som kan användas för oförutsedda händelser, t.ex. sjukdomar och olyckor. Parlamentet betonar att detta är den rimliga levnadsstandard som arbetstagare och deras familjer i EU bör kunna uppnå med en levnadslön. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hur man kan fastställa vad en levnadslön skulle kunna omfatta och hur den bör beräknas, i syfte att fastställa ett referensverktyg för arbetsmarknadens parter och bidra till att utbyta bästa praxis på detta område. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet erinrar om att anständiga löner är viktiga inte bara för den sociala sammanhållningen utan även för att bibehålla en stark ekonomi och en produktiv arbetskraft. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att höja kvaliteten i arbetet och minska lönespridningen. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet påpekar det fortsatta behovet av en samordning på EU-nivå av socialförsäkringssystemen, där förvaltningsansvaret ligger hos medlemsstaterna. Parlamentet betonar att garantin för socialförsäkringssystemens hållbarhet måste ha absolut prioritet, eftersom de utgör en grundpelare i den europeiska sociala modellen. Parlamentet betonar att tillräckliga och hållbara pensioner är en universell rättighet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa tillräckliga och hållbara pensioner i ljuset av fortsatta demografiska förändringar. Parlamentet understryker att pensionssystemen bör säkerställa en tillräcklig pensionsinkomst som ligger över fattigdomsgränsen och som låter pensionärerna behålla en godtagbar levnadsstandard. Parlamentet anser att det bästa sättet att säkerställa hållbara, trygga och tillräckliga pensioner för kvinnor och män är att öka den allmänna sysselsättningsgraden och antalet anständiga arbetstillfällen för alla åldrar och att förbättra arbets- och anställningsvillkoren. Parlamentet påpekar att pensionsskillnaderna mellan könen fortfarande är betydande och har negativa sociala och ekonomiska konsekvenser. Parlamentet betonar i detta avseende vikten av att kvinnor integreras på arbetsmarknaden och andra lämpliga åtgärder för att bekämpa löneskillnader mellan könen och fattigdom bland äldre. Parlamentet anser att reformer av pensionssystemen och pensionsåldern särskilt bör återspegla tendenser på arbetsmarknaden, födelsetal, hälsoläget och välståndet, arbetsförhållanden och försörjningskvoten. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet anser att dessa reformer också måste beakta situationen för de miljontals arbetstagare i Europa, framför allt kvinnor och unga samt egenföretagare, som har osäkra anställningar och perioder med ofrivillig arbetslöshet och reducerade arbetstider. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att särskilt uppmärksamma förbättringen av barnomsorgen och arrangemang med flexibla arbetstider, behov hos äldre män och kvinnor och andra personer i beroendeställning med avseende på långtidsvård. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet framhåller att otillräckliga och dåligt fokuserade investeringar i kompetensutveckling och livslångt lärande, särskilt digital kompetens och programmering och annan kompetens som behövs inom tillväxtsektorer, såsom den gröna ekonomin, kan undergräva unionens konkurrensställning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa ett bättre utbyte av kunskap, bästa praxis och samarbete på EU-nivå, i syfte att hjälpa till att främja kompetensutvecklingen genom uppdatering av kvalifikationer och motsvarande utbildning, utbildningsprogram och läroplaner. Parlamentet noterar hur viktigt det är med kunskaper och färdigheter som förvärvats i icke-formella och informella lärandemiljöer. Parlamentet betonar därför vikten av att skapa ett valideringssystem för icke-formella och informella kunskapsformer, särskilt sådana som erhållits genom frivilligarbete. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet anser att bättre kompetensmatchning och förbättrat ömsesidigt erkännande av kvalifikationer är nödvändigt för att komma till rätta med kompetensbrist och kompetensglapp. Parlamentet framhåller den roll som yrkes- och lärlingsutbildning kan spela i detta sammanhang. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla ett alleuropeiskt verktyg för att förutse kompetensbehoven, inklusive den kompetens som behövs inom tillväxtsektorerna. Parlamentet anser att samtliga berörda parter på arbetsmarknaden måste vara starkt engagerade på alla nivåer för att förutse framtida kompetensbehov. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att införa alla lämpliga mekanismer för ökad rörlighet bland ungdomar, inklusive lärlingsutbildning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja lärlingsutbildningar och att till fullo använda de medel inom ramen för Erasmus+ som står till förfogande för lärlingar för att garantera lärlingsutbildningens kvalitet och dragningskraft. Parlamentet efterlyser ett bättre genomförande av Eures-förordningen. Parlamentet framhåller att ett bättre samarbete mellan offentliga förvaltningar och berörda parter på lokal nivå och bättre samverkansvinster mellan förvaltningar på olika nivåer, skulle få programmen att nå ut till fler och ge dem större effekt. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet anser att tillgången till och kvaliteten på utbildning bör förbättras. Parlamentet påminner om att medlemsstaternas roll är att garantera tillgång till högkvalitativ utbildning till ett överkomligt pris, oavsett arbetsmarknadens behov i hela EU. Parlamentet konstaterar att många medlemsstater måste göra mer för att utbilda sin arbetskraft, bland annat erbjuda möjlighet till vuxenutbildning och yrkesutbildning. Parlamentet betonar särskilt livslångt lärande, även för kvinnor, eftersom det ger möjlighet till omskolning på den ständigt föränderliga arbetsmarknaden. Parlamentet efterlyser ytterligare målinriktat främjande av insatserna som riktar sig mot flickor inom vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, för att ta itu med befintliga utbildningsstereotyper och bekämpa långvariga klyftor mellan könen i fråga om sysselsättning, löner och pensioner. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet betonar att man måste investera i människor på ett så tidigt stadium av deras liv som möjligt för att man ska kunna minska ojämlikheter och främja social delaktighet i tidiga år. Parlamentet efterlyser därför tillgång till högkvalitativa och överkomligt prissatta tjänster inom förskoleverksamhet och barnomsorg för alla barn i samtliga medlemsstater. Parlamentet betonar också vikten av att bekämpa stereotyper från den yngsta skolåldern genom att främja jämställdhet på alla utbildningsnivåer. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fullt ut genomföra rekommendationen om att investera i barnens framtid och att noggrant övervaka de framsteg som görs. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla och införa initiativ, t.ex. en barngaranti, som sätter barnen i centrum för befintliga åtgärder för att bekämpa fattigdom. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet understryker den tendens till djupgående framtida förändringar av arbetsmarknaden som är ett resultat av utvecklingen av artificiell intelligens. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att utveckla verktyg och samarbetsinitiativ som involverar arbetsmarknadens parter för att stärka kompetensen inom denna sektor genom inledande, grundläggande och fortlöpande utbildning. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet efterlyser att man i detta syfte och som ett sätt att uppnå en balans mellan arbete och privatliv överväger åtgärder för flexibilitet, bland annat distansarbete och flexibel arbetstid, i samråd med arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet framhäver vikten av att investera i humankapital, som utgör en drivkraft för utveckling, konkurrenskraft och tillväxt. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet betonar att en bättre balans mellan arbete och privatliv och en större jämställdhet är nödvändig för att stödja kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. Parlamentet understryker att nyckeln till kvinnors ekonomiska egenmakt är att omvandla och anpassa arbetsmarknaden och välfärdssystemen så att hänsyn tas till kvinnors livscykler. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet välkomnar förslaget till direktiv om balans mellan arbete och privatliv som ett positivt första steg framåt för att säkerställa förenlighet mellan arbets- och privatliv för de män och kvinnor som tar hand om sina barn och andra anhöriga, och om att öka kvinnornas deltagande på arbetsmarknaden. Parlamentet insisterar på att det är viktigt att säkra lämpliga ersättningar och starka sociala trygghetssystem för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta fram förändringspolitik och investera i medvetandehöjande kampanjer för att undanröja könsstereotyper och främja en mer jämställd fördelning av omsorgs- och hushållsrelaterade arbetsuppgifter och att även fokusera på männens rätt till och behov av att åta sig omsorgsansvar utan att bli stigmatiserade eller bestraffade. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta proaktiva åtgärder och lämpliga investeringar som är skräddarsydda och utformade för att hjälpa kvinnor och män att komma in på, återvända till och stanna kvar på arbetsmarknaden efter perioder av familje- och omsorgsrelaterade typer av ledighet, med hållbara anställningar och arbetstillfällen av hög kvalitet, i linje med artikel 27 i den europeiska sociala stadgan. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra skyddet mot diskriminering och olaglig uppsägning som rör balansen mellan arbete och privatliv. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen och medlemsstaterna att föreslå politiska strategier som förbättrar genomförandet av åtgärder mot diskriminering på arbetsplatsen, däribland att höja medvetenheten om den lagliga rätten till likabehandling genom informationskampanjer, genom att vända på bevisbördan och ge de nationella jämlikhetsorganen befogenhet att på eget initiativ genomföra formella utredningar i frågor om likabehandling samt att bistå potentiella offer för diskriminering. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet understryker att integreringen av långtidsarbetslösa med hjälp av individuellt anpassade metoder är oerhört viktig för kampen mot fattigdom och social utestängning och kommer i slutändan att bidra till de nationella sociala trygghetssystemens hållbarhet. Parlamentet anser att en sådan integrering är nödvändig, mot bakgrund av dessa medborgares sociala situation och deras behov i fråga om tillräckliga inkomster, adekvata bostäder, kollektivtrafik, hälso- och sjukvård och barnomsorg. Parlamentet betonar behovet av en bättre övervakning på europeisk nivå av den politik som genomförs på nationell nivå. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet betonar vikten av förståelse för nya former av sysselsättning och arbete och vikten av att samla in jämförbara uppgifter om denna fråga för att öka arbetsmarknadslagstiftningens effektivitet och i slutändan öka sysselsättningen och den hållbara tillväxten. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet vill se en integrerad fattigdomsbekämpningsstrategi för att nå Europa 2020-strategins fattigdomsmål. Parlamentet understryker den roll som medlemsstaternas system för minimiinkomst har för att minska fattigdomen, särskilt om de förenas med åtgärder för social integration med medverkan av de berörda. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att arbeta för att gradvis inrätta minimiinkomstsystem som inte bara är lämpliga utan som också säkerställer tillräcklig täckning och spridning. Parlamentet anser att en adekvat minimiinkomst är en inkomst som är oumbärlig för att leva ett liv i värdighet och för att fullt ut kunna delta i samhället under hela livet. Parlamentet påpekar att för att minimiinkomsten ska vara tillräcklig måste den ligga över fattigdomsgränsen för att uppfylla människors grundläggande behov, inklusive icke-monetära aspekter, t.ex. tillgång till utbildning och livslångt lärande, anständigt boende, kvalitetssjukvård, sociala aktiviteter och medborgardeltagande. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet efterlyser effektivare, riktad och noggrannare övervakning av användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) av nationella, regionala och lokala myndigheter för att främja investeringar i sociala tjänster, sjukvårds-, utbildnings- och arbetsförmedlingstjänster av hög kvalitet samt för att ta itu med energifattigdom, ökade levnadskostnader, social utestängning, bostadsbrist och bostadsbeståndets otillräckliga kvalitet. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja medlemsstaterna att upprätta särskilda investeringsprogram för de regioner där arbetslösheten, ungdomsarbetslösheten och långtidsarbetslösheten överstiger 30 %. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att ägna nästa vårmöte åt sociala investeringar i de sektorer där det finns starka belägg för att det främjar social och ekonomisk avkastning (t.ex. utbildning i vård och omsorg, grundskola och gymnasieutbildning, fortbildning och aktiv arbetsmarknadspolitik, prisvärda och subventionerade boenden och sjukvård). |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet efterlyser en agenda där Europaparlamentets ståndpunkt ges ökat värde och beaktas innan rådet fattar sitt beslut. Parlamentet rekommenderar att rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) ges en förstärkt roll i den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet efterlyser kompletterande gemensamma insatser för att förbättra integrationen av migranter och personer med migrantbakgrund på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

70.

Regionalpolitik

| 71. | Europaparlamentet välkomnar att finansieringen inom sammanhållningspolitiken motsvarar 454 miljarder euro i löpande priser för perioden 2014–2020. Parlamentet betonar emellertid att EU:s sammanhållningspolitik inte enbart är ett instrument utan en långsiktig strukturpolitik som syftar till att minska skillnaderna i utvecklingen i olika regioner och främja investeringar, sysselsättning, konkurrenskraft, hållbar utveckling och tillväxt, och att den är en av de viktigaste och mest omfattande strategierna för att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i alla medlemsstater, utan att göra någon åtskillnad mellan dem inom och dem utanför euroområdet. Parlamentet påminner om att EU-28:s budget är 50 gånger mindre än de totala offentliga utgifterna för EU-28 och att den uppgår till ca 1 % av BNP för EU-28. Parlamentet betonar därför att synergieffekter bör skapas mellan EU:s budget och medlemsstaternas budgetar, politiska prioriteringar och åtgärder och projekt som syftar till att uppfylla EU:s mål, samtidigt som en balans upprätthålls mellan de ekonomiska och sociala dimensionerna i EU:s politiska ram. Parlamentet påpekar att krav på medfinansiering inom ramen för ESI-fonderna är en viktig mekanism för att skapa synergieffekter. Parlamentet anser att enigheten kring EU:s budget bör bevaras. Parlamentet välkomnar de åtgärder som infördes under den nuvarande programperioden för att bättre anpassa sammanhållningspolitiken till Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla. |
| --- | --- |

71.

o

o o

| 72. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlamentet och Europeiska centralbanken. |
| --- | --- |

72.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2017)0038.

(2)  EUT C 92, 24.3.2017, s. 1

(3)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 12.

(4)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 41.

(5)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 8.

(6)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 33.

(7)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

(8)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 1.

(9)  EUT L 140, 27.5.2013, s. 11.

(10)  EUT L 140, 27.5.2013, s. 1.

(11)  Employment and Social Developments in Europe, Annual Review 2017 (Sysselsättning och social utveckling i EU, årsrapport) 2017, s. 11.

(12)  Ibid., s. 46.

(13)  Eurofounds rapport om ungdomsarbetslöshet.

(14)  Employment and Social Developments in Europe, Annual Review 2017, (Sysselsättning och social utveckling i EU, årsrapport) 2017, s. 47.

(15)  EUT C 67, 20.2.2016, s. 1.

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/212 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/212

---

P8_TA(2017)0419

Förhandlingsmandat för handelsförhandlingar med Australien

Europaparlamentets resolution av den 26 oktober 2017 med parlamentets rekommendation till rådet om det föreslagna förhandlingsmandatet för handelsförhandlingarna med Australien (2017/2192(INI))

(2018/C 346/27)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2015Handel för alla – Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2015Handel för alla – Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik (COM(2015)0497),

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 15 november 2015 av kommissionens ordförande, Jean-Claude Juncker, Europeiska rådets ordförande, Donald Tusk, och Australiens premiärminister, Malcolm Turnbull, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 15 november 2015 av kommissionens ordförande, Jean-Claude Juncker, Europeiska rådets ordförande, Donald Tusk, och Australiens premiärminister, Malcolm Turnbull,

| — | med beaktande av ramavtalet om partnerskap mellan EU och Australien av den 29 oktober 2008 samt ramavtalet mellan EU och Australien, som ingicks den 5 mars 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ramavtalet om partnerskap mellan EU och Australien av den 29 oktober 2008 samt ramavtalet mellan EU och Australien, som ingicks den 5 mars 2015,

| — | med beaktande av andra bilaterala avtal mellan EU och Australien, i synnerhet avtalet om ömsesidigt erkännande i samband med bedömning om överensstämmelse, intyg och märkning och avtalet om handel med vin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av andra bilaterala avtal mellan EU och Australien, i synnerhet avtalet om ömsesidigt erkännande i samband med bedömning om överensstämmelse, intyg och märkning och avtalet om handel med vin,

| — | med beaktande av kommissionens handelspaket, som offentliggjordes den 14 september 2017, där kommissionen åtog sig att offentliggöra alla framtida förhandlingsmandat för handelsförhandlingar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens handelspaket, som offentliggjordes den 14 september 2017, där kommissionen åtog sig att offentliggöra alla framtida förhandlingsmandat för handelsförhandlingar,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner, särskilt sina ståndpunkter av den 25 februari 2016 om inledande av förhandlingar om frihandelsavtal med Australien och Nya Zeeland (1), och av den 12 september 2012 om rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska unionen och Australien om ändring av avtalet om ömsesidigt erkännande (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner, särskilt sina ståndpunkter av den 25 februari 2016 om inledande av förhandlingar om frihandelsavtal med Australien och Nya Zeeland (1), och av den 12 september 2012 om rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska unionen och Australien om ändring av avtalet om ömsesidigt erkännande (2),

| — | med beaktande av kommunikén i samband med mötet mellan G20-ländernas stats- och regeringschefer i Brisbane den 15–16 november 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommunikén i samband med mötet mellan G20-ländernas stats- och regeringschefer i Brisbane den 15–16 november 2014,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 22 april 2015 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Australiens utrikesminister med titeln ”Mot ett närmare partnerskap mellan EU och Australien”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 22 april 2015 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Australiens utrikesminister med titeln ”Mot ett närmare partnerskap mellan EU och Australien”,

| — | med beaktande av yttrande 2/15 av den 16 maj 2017 från Europeiska unionens domstol (EU-domstolen) över unionens befogenhet att underteckna och ingå frihandelsavtalet med Singapore (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrande 2/15 av den 16 maj 2017 från Europeiska unionens domstol (EU-domstolen) över unionens befogenhet att underteckna och ingå frihandelsavtalet med Singapore (3),

| — | med beaktande av kommissionens studie av den 15 november 2016 om framtida handelsavtals kumulativa konsekvenser för EU:s jordbruk, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens studie av den 15 november 2016 om framtida handelsavtals kumulativa konsekvenser för EU:s jordbruk,

| — | med beaktande av artiklarna 207.3 och 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 207.3 och 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 108.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0311/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0311/2017), och av följande skäl:

| A. | EU och Australien arbetar tillsammans för att hantera gemensamma utmaningar inom ett stort antal områden och samarbetar i ett antal internationella forum, även om handelspolitiska frågor på multilateral nivå. |
| --- | --- |

A.

EU och Australien arbetar tillsammans för att hantera gemensamma utmaningar inom ett stort antal områden och samarbetar i ett antal internationella forum, även om handelspolitiska frågor på multilateral nivå.

| B. | EU är Australiens tredje största handelspartner med en årlig bilateral handel som 2015 uppgick till mer än 45,5 miljarder euro, och med en positiv handelsbalans för EU:s del på mer än 19 miljarder euro. |
| --- | --- |

B.

EU är Australiens tredje största handelspartner med en årlig bilateral handel som 2015 uppgick till mer än 45,5 miljarder euro, och med en positiv handelsbalans för EU:s del på mer än 19 miljarder euro.

| C. | EU:s stock av utländska direktinvesteringar i Australien 2015 uppgick till 145,8 miljarder euro. |
| --- | --- |

C.

EU:s stock av utländska direktinvesteringar i Australien 2015 uppgick till 145,8 miljarder euro.

| D. | Australien håller på att ansluta sig till avtalet om offentlig upphandling. |
| --- | --- |

D.

Australien håller på att ansluta sig till avtalet om offentlig upphandling.

| E. | EU slutförde förhandlingarna om ramavtalet mellan EU och Australien den 22 april 2015. |
| --- | --- |

E.

EU slutförde förhandlingarna om ramavtalet mellan EU och Australien den 22 april 2015.

| F. | Den europeiska jordbrukssektorn och vissa jordbruksprodukter såsom nötkött, lammkött, mejeriprodukter, spannmål och socker – inbegripet speciella sockerarter – är särskilt känsliga inom ramen för dessa förhandlingar. |
| --- | --- |

F.

Den europeiska jordbrukssektorn och vissa jordbruksprodukter såsom nötkött, lammkött, mejeriprodukter, spannmål och socker – inbegripet speciella sockerarter – är särskilt känsliga inom ramen för dessa förhandlingar.

| G. | Australien är den tredje största exportören i världen av både nötkött och socker och är ledande på den globala exportmarknaden för mejeriprodukter och spannmål. |
| --- | --- |

G.

Australien är den tredje största exportören i världen av både nötkött och socker och är ledande på den globala exportmarknaden för mejeriprodukter och spannmål.

| H. | EU och Australien deltar i plurilaterala förhandlingar för att ytterligare avreglera handeln med gröna varor (avtalet om miljöanpassade varor) och handeln med tjänster (avtalet om handel med tjänster). |
| --- | --- |

H.

EU och Australien deltar i plurilaterala förhandlingar för att ytterligare avreglera handeln med gröna varor (avtalet om miljöanpassade varor) och handeln med tjänster (avtalet om handel med tjänster).

| I. | Australien är part i de avslutade förhandlingarna om Stillahavspartnerskapet (TPP), vars framtid är osäker, och i de pågående förhandlingarna om ett regionalt omfattande ekonomiskt partnerskap (RCEP) i Asien- och Stillahavsregionen, som förenar Australiens viktigaste handelspartner. Australien har haft ett frihandelsavtal med Kina sedan 2015. |
| --- | --- |

I.

Australien är part i de avslutade förhandlingarna om Stillahavspartnerskapet (TPP), vars framtid är osäker, och i de pågående förhandlingarna om ett regionalt omfattande ekonomiskt partnerskap (RCEP) i Asien- och Stillahavsregionen, som förenar Australiens viktigaste handelspartner. Australien har haft ett frihandelsavtal med Kina sedan 2015.

| J. | Australien gjorde betydande åtaganden inom ramen för TTP om att främja ett långsiktigt bevarande av vissa arter och ta itu med den olagliga handeln med vilda djur och växter genom förstärkta bevarandeåtgärder, och fastställde också krav på en effektiv efterlevnad av miljöskyddsreglerna och ett stärkt regionalt samarbete. Dylika åtaganden bör tjäna som riktmärke för bestämmelserna i frihandelsavtalet mellan EU och Australien. |
| --- | --- |

J.

Australien gjorde betydande åtaganden inom ramen för TTP om att främja ett långsiktigt bevarande av vissa arter och ta itu med den olagliga handeln med vilda djur och växter genom förstärkta bevarandeåtgärder, och fastställde också krav på en effektiv efterlevnad av miljöskyddsreglerna och ett stärkt regionalt samarbete. Dylika åtaganden bör tjäna som riktmärke för bestämmelserna i frihandelsavtalet mellan EU och Australien.

| K. | Australien är en av EU:s äldsta och närmaste partner. Landet har samma värderingar och verkar för att främja välstånd och säkerhet inom ramen för ett globalt regelbaserat system. |
| --- | --- |

K.

Australien är en av EU:s äldsta och närmaste partner. Landet har samma värderingar och verkar för att främja välstånd och säkerhet inom ramen för ett globalt regelbaserat system.

| L. | Australien har ratificerat och genomfört de viktigaste internationella konventionerna om mänskliga, sociala och arbetsrelaterade rättigheter och om miljöskydd, och respekterar till fullo rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

L.

Australien har ratificerat och genomfört de viktigaste internationella konventionerna om mänskliga, sociala och arbetsrelaterade rättigheter och om miljöskydd, och respekterar till fullo rättsstatsprincipen.

| M. | Australien är en av endast sex WTO-medlemmar som fortfarande varken har förmånstillträde till EU-marknaden eller förhandlar om att få det. |
| --- | --- |

M.

Australien är en av endast sex WTO-medlemmar som fortfarande varken har förmånstillträde till EU-marknaden eller förhandlar om att få det.

| N. | Efter det gemensamma uttalandet av den 15 november 2015 inleddes ett sonderingsförfarande för att undersöka möjligheten att inleda förhandlingar om ett frihandelsavtal mellan EU och Australien och parternas ambitioner på detta område. Detta sonderingsförfarande har slutförts. |
| --- | --- |

N.

Efter det gemensamma uttalandet av den 15 november 2015 inleddes ett sonderingsförfarande för att undersöka möjligheten att inleda förhandlingar om ett frihandelsavtal mellan EU och Australien och parternas ambitioner på detta område. Detta sonderingsförfarande har slutförts.

| O. | Parlamentet kommer att ombes att besluta om det ska ge sitt godkännande till det potentiella frihandelsavtalet mellan EU och Australien. |
| --- | --- |

O.

Parlamentet kommer att ombes att besluta om det ska ge sitt godkännande till det potentiella frihandelsavtalet mellan EU och Australien.

Strategisk, politisk och ekonomisk bakgrund

| 1. | Europaparlamentet understryker betydelsen av allt djupare förbindelser mellan EU och Asien- och Stillahavsregionen, inte minst för att främja den ekonomiska tillväxten i Europa, och betonar att detta återspeglas i EU:s handelspolitik. Parlamentet bekräftar att Australien utgör en central del i denna strategi och att en utvidgning och fördjupning av handelsförbindelserna kan bidra till att uppfylla detta mål. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet lovordar Australien för landets starka och konsekventa engagemang för den multilaterala handelsagendan. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att den fulla potentialen i unionens bilaterala och regionala samarbetsstrategier endast kan utnyttjas om man håller sig till regel- och värdebaserad handel och att ingående av ett frihandelsavtal av hög kvalitet med Australien, i en anda av ömsesidighet och gemensamma fördelar, vilket inte under några omständigheter får undergräva ambitionen att uppnå framsteg på det multilaterala planet eller genomförandet av redan ingångna multilaterala och bilaterala avtal, är en avgörande del av dessa strategier. Parlamentet anser att djupare bilateralt samarbete kan fungera som ett steg i riktning mot ytterligare multilateralt och plurilateralt samarbete. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet anser att förhandlingarna om ett modernt, djupgående, ambitiöst, välavvägt, rättvist och omfattande frihandelsavtal är ett lämpligt sätt att fördjupa det bilaterala partnerskapet och ytterligare förstärka de befintliga, redan fullt utvecklade bilaterala handels- och investeringsförbindelserna. Parlamentet anser att dessa förhandlingar skulle kunna fungera som en modell för en ny generation av frihandelsavtal, och betonar att det är viktigt att ytterligare höja ambitionsnivån i syfte att skjuta fram gränserna för vad ett modernt frihandelsavtal innebär, med beaktande av Australiens högt utvecklade ekonomi och regelverk. |
| --- | --- |

4.

Sonderingsförfarandet

| 5. | Europaparlamentet noterar att sonderingsförfarandet för EU och Australien slutfördes den 6 april 2017 till både kommissionens och den australiska regeringens belåtenhet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast möjligt slutföra och offentliggöra sin konsekvensbedömning i syfte att kunna tillhandahålla en omfattande bedömning av eventuella för- och nackdelar med förstärkta handels- och investeringsförbindelser mellan EU och Australien till förmån för båda parters medborgare och företag, inbegripet i de yttersta randområdena och de utomeuropeiska länderna och territorierna, och med särskilt beaktande av sociala och miljömässiga effekter, bland annat på EU:s arbetsmarknad, samt att ta hänsyn till hur Brexit kan komma att påverka handels- och investeringsflödena från Australien till EU, särskilt vid utarbetandet av utbytet av erbjudanden och beräkningen av kvoter. |
| --- | --- |

6.

Förhandlingsmandat

| 7. | Europaparlamentet uppmanar rådet att bemyndiga kommissionen att inleda förhandlingar med Australien på grundval av resultatet av sonderingsförfarandet, villkoren i denna resolution, konsekvensbedömningen och med tydliga mål. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens beslut att betona att s.k. green box-betalningar inte är snedvridande och inte bör drabbas av antidumpnings- eller antisubventionsåtgärder. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar rådet att i sitt beslut om antagande av förhandlingsdirektiven till fullo respektera fördelningen av befogenheter mellan EU och dess medlemsstater, i enlighet med domstolens yttrande 2/15 av den 16 maj 2017. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att snarast möjligt lägga fram ett förslag om den allmänna framtida strukturen för handelsavtal med beaktande av domstolens yttrande 2/15 om frihandelsavtalet med Singapore, och att göra en klar åtskillnad mellan ett avtal om handel och liberalisering av utländska direktinvesteringar, som enbart gäller områden som hör till EU:s exklusiva befogenhet, och ett eventuellt andra avtal som gäller de områden där befogenheten delas med medlemsstaterna. Parlamentet betonar att en sådan åtskillnad skulle få konsekvenser för den parlamentariska ratificeringsprocessen och att dess syfte inte är att kringgå nationella demokratiska processer utan att det snarare är en fråga om demokratisk fördelning av befogenheter på grundval av EU:s fördrag. Parlamentet efterlyser ett starkare engagemang från Europaparlamentet i alla pågående och framtida förhandlingar om frihandelsavtal under processens alla stadier. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, när den lägger fram de slutliga avtalen för undertecknande och ingående, och rådet, när det fattar beslut om undertecknande och ingående, att till fullo respektera fördelningen av befogenheter mellan EU och dess medlemsstater. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föra förhandlingarna på ett så transparent sätt som möjligt, utan att undergräva unionens förhandlingsposition, genom att garantera åtminstone samma nivå av transparens och offentliga samråd som vid förhandlingarna om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar med Förenta staterna genom att hålla en konstant dialog med arbetsmarknadens parter och civilsamhället, och att till fullo respektera bästa praxis från andra förhandlingar. Parlamentet välkomnar kommissionens initiativ att offentliggöra alla sina rekommendationer avseende förhandlingsdirektiv för handelsavtal, och anser att detta är ett positivt exempel. Parlamentet uppmanar med kraft rådet att följa kommissionens exempel och offentliggöra förhandlingsdirektiven så snart de har antagits. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar att frihandelsavtalet måste leda till förbättrat marknadstillträde, skapande av anständiga arbetstillfällen, jämställdhet till godo för medborgarna på båda sidor, hållbar utveckling, upprätthållande av EU-standarder, skydd av tjänster av allmänt intresse och respekt för demokratiska förfaranden samtidigt som EU:s exportmöjligheter ökar. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar att ett ambitiöst avtal på ett meningsfullt sätt måste behandla investeringar, handel med varor och tjänster (på grundval av nyliga rekommendationer från Europaparlamentet avseende förbehåll för politiskt handlingsutrymme och känsliga sektorer), tullar och förenklade handelsförfaranden, digitalisering, e-handel och uppgiftsskydd, teknisk forskning och stöd för innovation, offentlig upphandling, energi, statsägda företag, konkurrens, hållbar utveckling, regleringsmässiga frågor såsom sanitära och fytosanitära standarder av hög kvalitet och andra normer för jordbruks- och livsmedelsprodukter, utan att försvaga EU:s höga standarder, stabila och genomförbara åtaganden om arbetsnormer och miljöstandarder samt bekämpningen av skatteundandragande och korruption, och att fortsätta att hålla sig inom unionens exklusiva befogenheter, samtidigt som särskilt uppmärksamhet ägnas åt mikroföretagens och de små och medelstora företagens behov. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar rådet att uttryckligen erkänna den andra partens skyldigheter gentemot urbefolkningar i förhandlingsdirektiven och möjliggöra reservationer för nationella preferenser i detta avseende. Parlamentet betonar att avtalet bör på nytt bekräfta båda parternas åtagande avseende ILO:s konvention 169 om urbefolkningars rättigheter. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar att otillräcklig fiskeförvaltning och olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU) kan få betydande negativa konsekvenser för handel, utveckling och miljö och att parterna måste göra meningsfulla åtaganden för att skydda hajar, rockor, sköldpaddor och havsdäggdjur och förhindra överfiske, överkapacitet och IUU-fiske. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet understryker att principen om ersättning, begränsning och förfining (3R) av användningen av djur för vetenskapliga ändamål är fast förankrad i EU-lagstiftningen. Parlamentet framhåller att det är viktigt att EU:s nuvarande åtgärder avseende djurförsök för vetenskapliga ändamål inte monteras ned eller minskas, att framtida bestämmelser om djurs användning begränsas eller att EU:s forskningsinstitut får konkurrensnackdelar. Parlamentet framhåller att parterna måste sträva efter att anpassa reglerna för bästa praxis avseende 3R i syfte att öka försökens effektivitet, minska kostnaderna och minska behovet av användningen av djur. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet insisterar på behovet av att inkludera åtgärder för att bekämpa förfalskning av livsmedelsprodukter. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar att om ett frihandelsavtal verkligen ska vara fördelaktigt för EU:s ekonomi, bör följande aspekter ingå i förhandlingsdirektiven:






  a) | Liberalisering av handel med varor och tjänster och verkliga möjligheter till marknadstillträde för båda parter till den andra partens marknad för varor och tjänster genom att onödiga rättsliga hinder undanröjs, samtidigt som det säkerställs att inget i avtalet hindrar parterna från att på ett proportionerligt sätt vidta regleringsåtgärder i syfte att uppnå legitima politiska mål; avtalet får i) inte hindra parterna från att utforma, reglera, tillhandahålla och stödja tjänster av allmänt intresse, och måste innehålla uttryckliga föreskrifter om detta, ii) inte ålägga de offentliga myndigheterna att privatisera tjänster eller hindra dem från att bredda det urval av tjänster som de tillhandahåller allmänheten, iii) inte hindra regeringar från att återföra det som regeringar tidigare har valt att privatisera till offentlig kontroll, exempelvis vatten, utbildning, hälso- och sjukvård samt sociala tjänster, eller minska de höga hälso-, livsmedels-, konsument-, miljö-, arbets- och säkerhetsstandarderna i EU eller begränsa offentlig finansiering av konst och kultur, utbildning, hälso- och sjukvård och sociala tjänster, såsom har varit fallet med tidigare handelsavtal. Åtaganden bör göras med utgångspunkt i det allmänna tjänstehandelsavtalet (Gats). Parlamentet betonar i detta sammanhang att de normer som de europeiska producenterna ska följa måste bevaras. |
| --- | --- | --- |

19.

a)

Liberalisering av handel med varor och tjänster och verkliga möjligheter till marknadstillträde för båda parter till den andra partens marknad för varor och tjänster genom att onödiga rättsliga hinder undanröjs, samtidigt som det säkerställs att inget i avtalet hindrar parterna från att på ett proportionerligt sätt vidta regleringsåtgärder i syfte att uppnå legitima politiska mål; avtalet får i) inte hindra parterna från att utforma, reglera, tillhandahålla och stödja tjänster av allmänt intresse, och måste innehålla uttryckliga föreskrifter om detta, ii) inte ålägga de offentliga myndigheterna att privatisera tjänster eller hindra dem från att bredda det urval av tjänster som de tillhandahåller allmänheten, iii) inte hindra regeringar från att återföra det som regeringar tidigare har valt att privatisera till offentlig kontroll, exempelvis vatten, utbildning, hälso- och sjukvård samt sociala tjänster, eller minska de höga hälso-, livsmedels-, konsument-, miljö-, arbets- och säkerhetsstandarderna i EU eller begränsa offentlig finansiering av konst och kultur, utbildning, hälso- och sjukvård och sociala tjänster, såsom har varit fallet med tidigare handelsavtal. Åtaganden bör göras med utgångspunkt i det allmänna tjänstehandelsavtalet (Gats). Parlamentet betonar i detta sammanhang att de normer som de europeiska producenterna ska följa måste bevaras.

| b) | Så länge avtalet kan komma att innehålla ett kapitel om nationell lagstiftning uppmanas förhandlarna att inte inkludera några nödvändighetstester. |
| --- | --- |

b)

Så länge avtalet kan komma att innehålla ett kapitel om nationell lagstiftning uppmanas förhandlarna att inte inkludera några nödvändighetstester.

| c) | Åtaganden om antidumpnings- och utjämningsåtgärder som går utöver WTO:s regler på detta område, som eventuellt inte behöver tillämpas om tillräckliga gemensamma konkurrensnormer och samarbete har införts. |
| --- | --- |

c)

Åtaganden om antidumpnings- och utjämningsåtgärder som går utöver WTO:s regler på detta område, som eventuellt inte behöver tillämpas om tillräckliga gemensamma konkurrensnormer och samarbete har införts.

| d) | En minskning av onödiga icke-tariffära handelshinder och en förstärkning och utvidgning av dialoger på området för lagstiftningssamarbete på frivillig basis, när detta är genomförbart och till ömsesidig nytta, dock utan att parternas möjlighet att bedriva sin rättsliga, lagstiftande och politiska verksamhet begränsas, eftersom regleringssamarbete måste syfta till att gagna styrningen av den globala ekonomin genom ökad konvergens och större samarbete avseende internationella standarder och regleringsmässig harmonisering, exempelvis genom antagande och genomförande av de standarder som antagits av FN:s ekonomiska kommission för Europa (Unece), samtidigt som det garanterar högsta nivå av konsumentskydd (t.ex. livsmedelssäkerhet) miljöskydd (t.ex. djurens hälsa och välbefinnande, växtskydd) samt socialt och arbetsrättsligt skydd. |
| --- | --- |

d)

En minskning av onödiga icke-tariffära handelshinder och en förstärkning och utvidgning av dialoger på området för lagstiftningssamarbete på frivillig basis, när detta är genomförbart och till ömsesidig nytta, dock utan att parternas möjlighet att bedriva sin rättsliga, lagstiftande och politiska verksamhet begränsas, eftersom regleringssamarbete måste syfta till att gagna styrningen av den globala ekonomin genom ökad konvergens och större samarbete avseende internationella standarder och regleringsmässig harmonisering, exempelvis genom antagande och genomförande av de standarder som antagits av FN:s ekonomiska kommission för Europa (Unece), samtidigt som det garanterar högsta nivå av konsumentskydd (t.ex. livsmedelssäkerhet) miljöskydd (t.ex. djurens hälsa och välbefinnande, växtskydd) samt socialt och arbetsrättsligt skydd.

| e) | Avsevärda koncessioner på området för offentlig upphandling på alla förvaltningsnivåer, inklusive i statsägda företag och företag med särskilda eller exklusiva rättigheter som garanterar marknadstillträde för europeiska företag i strategiska sektorer och samma grad av öppenhet som på EU:s marknader för offentlig upphandling, eftersom förenklade förfaranden och insyn för anbudsgivare, inklusive anbudsgivare från andra länder, också kan vara effektiva verktyg för att förhindra korruption och främja integritet i den offentliga förvaltningen samtidigt som det ger skattebetalarna valuta för pengarna i fråga om leveranskvalitet, effektivitet, ändamålsenlighet och redovisningsskyldighet. Garantier för att ekologiska och sociala kriterier tillämpas vid kontraktstilldelningen i offentlig upphandling. |
| --- | --- |

e)

Avsevärda koncessioner på området för offentlig upphandling på alla förvaltningsnivåer, inklusive i statsägda företag och företag med särskilda eller exklusiva rättigheter som garanterar marknadstillträde för europeiska företag i strategiska sektorer och samma grad av öppenhet som på EU:s marknader för offentlig upphandling, eftersom förenklade förfaranden och insyn för anbudsgivare, inklusive anbudsgivare från andra länder, också kan vara effektiva verktyg för att förhindra korruption och främja integritet i den offentliga förvaltningen samtidigt som det ger skattebetalarna valuta för pengarna i fråga om leveranskvalitet, effektivitet, ändamålsenlighet och redovisningsskyldighet. Garantier för att ekologiska och sociala kriterier tillämpas vid kontraktstilldelningen i offentlig upphandling.

| f) | Ett separat kapitel som beaktar mikroföretags och små och medelstora företags behov och intressen när det gäller marknadstillträdesfrågor, inbegripet, men inte begränsat till, mer kompatibla tekniska standarder och förenklade tullförfaranden, i syfte att skapa konkreta affärsmöjligheter och främja deras internationalisering. |
| --- | --- |

f)

Ett separat kapitel som beaktar mikroföretags och små och medelstora företags behov och intressen när det gäller marknadstillträdesfrågor, inbegripet, men inte begränsat till, mer kompatibla tekniska standarder och förenklade tullförfaranden, i syfte att skapa konkreta affärsmöjligheter och främja deras internationalisering.

| g) | Med tanke på domstolens yttrande 2/15 om frihandelsavtalet mellan EU och Singapore, i vilket det anges att handel och hållbar utveckling faller inom EU:s exklusiva befogenhet och att hållbar utveckling utgör en central del av EU:s gemensamma handelspolitik, är ett robust och ambitiöst kapitel om hållbar utveckling en oumbärlig del av ett eventuellt avtal. Bestämmelser om effektiva verktyg för dialog, övervakning och samarbete, inklusive bindande och verkställbara bestämmelser som är underställda lämpliga och effektiva tvistlösningsmekanismer och som möjliggör, bland olika verkställningsmetoder, en sanktionsbaserad mekanism, samtidigt som de möjliggör för arbetsmarknadens parter och civilsamhället att delta på lämpligt sätt och ett nära samarbete med experter från relevanta multilaterala organisationer. Bestämmelser i kapitlet som avser arbetsrättsliga och miljömässiga aspekter av handel och den betydelse som hållbar utveckling har i en handels- och investeringskontext, och som omfattar bestämmelser som främjar en anslutning till och ett effektivt genomförande av relevanta internationellt överenskomna principer och regler, såsom grundläggande arbetsnormer, ILO:s fyra grundläggande konventioner och multilaterala miljöavtal, inbegripet de som rör klimatförändringar. |
| --- | --- |

g)

Med tanke på domstolens yttrande 2/15 om frihandelsavtalet mellan EU och Singapore, i vilket det anges att handel och hållbar utveckling faller inom EU:s exklusiva befogenhet och att hållbar utveckling utgör en central del av EU:s gemensamma handelspolitik, är ett robust och ambitiöst kapitel om hållbar utveckling en oumbärlig del av ett eventuellt avtal. Bestämmelser om effektiva verktyg för dialog, övervakning och samarbete, inklusive bindande och verkställbara bestämmelser som är underställda lämpliga och effektiva tvistlösningsmekanismer och som möjliggör, bland olika verkställningsmetoder, en sanktionsbaserad mekanism, samtidigt som de möjliggör för arbetsmarknadens parter och civilsamhället att delta på lämpligt sätt och ett nära samarbete med experter från relevanta multilaterala organisationer. Bestämmelser i kapitlet som avser arbetsrättsliga och miljömässiga aspekter av handel och den betydelse som hållbar utveckling har i en handels- och investeringskontext, och som omfattar bestämmelser som främjar en anslutning till och ett effektivt genomförande av relevanta internationellt överenskomna principer och regler, såsom grundläggande arbetsnormer, ILO:s fyra grundläggande konventioner och multilaterala miljöavtal, inbegripet de som rör klimatförändringar.

| h) | Kravet på parterna att främja företagens sociala ansvar (CSR), inte minst med avseende på internationellt erkända instrument, och användningen av OECD:s sektorsvisa riktlinjer och FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

h)

Kravet på parterna att främja företagens sociala ansvar (CSR), inte minst med avseende på internationellt erkända instrument, och användningen av OECD:s sektorsvisa riktlinjer och FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter.

| i) | Övergripande bestämmelser om avreglering av investeringar inom unionens befogenhet som tar hänsyn till den senaste politiska utveckling, exempelvis domstolens yttrande 2/15 av den 16 maj 2017 om frihandelsavtalet mellan EU och Singapore. |
| --- | --- |

i)

Övergripande bestämmelser om avreglering av investeringar inom unionens befogenhet som tar hänsyn till den senaste politiska utveckling, exempelvis domstolens yttrande 2/15 av den 16 maj 2017 om frihandelsavtalet mellan EU och Singapore.

| j) | Kraftfulla och verkställbara åtgärder som omfattar erkännande och skydd av immateriella rättigheter, däribland geografiska beteckningar för viner och spritdrycker och andra jordbruks- och livsmedelsprodukter, och som utgår från gällande bestämmelser om skydd i avtalet om vin mellan EU och Australien och samtidigt strävar efter att förbättra den befintliga rättsliga ramen och säkerställa en hög skyddsnivå för alla geografiska beteckningar. Förenklade tullförfaranden och enkla och flexibla ursprungsregler som lämpar sig för en komplex värld med globala värdekedjor, däribland ökad insyn och redovisningsskyldighet inom dem, där man om möjligt tillämpar multilaterala ursprungsregler och i andra fall ursprungsregler som inte medför ökade bördor, såsom ändring av undernummer enligt tulltaxan. |
| --- | --- |

j)

Kraftfulla och verkställbara åtgärder som omfattar erkännande och skydd av immateriella rättigheter, däribland geografiska beteckningar för viner och spritdrycker och andra jordbruks- och livsmedelsprodukter, och som utgår från gällande bestämmelser om skydd i avtalet om vin mellan EU och Australien och samtidigt strävar efter att förbättra den befintliga rättsliga ramen och säkerställa en hög skyddsnivå för alla geografiska beteckningar. Förenklade tullförfaranden och enkla och flexibla ursprungsregler som lämpar sig för en komplex värld med globala värdekedjor, däribland ökad insyn och redovisningsskyldighet inom dem, där man om möjligt tillämpar multilaterala ursprungsregler och i andra fall ursprungsregler som inte medför ökade bördor, såsom ändring av undernummer enligt tulltaxan.

| k) | Ett välavvägt och ambitiöst slutresultat i jordbruks- och fiskerikapitlen som inte kan göra annat än att främja konkurrensen och gynna såväl konsumenter som producenter, om det på lämpligt sätt beaktar samtliga europeiska producenters och konsumenters intressen, och tar hänsyn till att det finns ett antal känsliga jordbruksprodukter som bör behandlas på lämpligt sätt, till exempel genom tullkvoter eller tilldelade adekvata övergångsperioder, med vederbörlig hänsyn till de kumulativa effekterna av handelsavtal på jordbruket och ett eventuellt uteslutande från förhandlingarna av de känsligaste sektorerna. Införandet av en användbar, effektiv, lämplig och snabb bilateral skyddsklausul som möjliggör en tillfällig indragning av förmåner om ökad import till följd av ikraftträdandet av handelsavtalet orsakar eller riskerar att allvarligt skada känsliga sektorer. |
| --- | --- |

k)

Ett välavvägt och ambitiöst slutresultat i jordbruks- och fiskerikapitlen som inte kan göra annat än att främja konkurrensen och gynna såväl konsumenter som producenter, om det på lämpligt sätt beaktar samtliga europeiska producenters och konsumenters intressen, och tar hänsyn till att det finns ett antal känsliga jordbruksprodukter som bör behandlas på lämpligt sätt, till exempel genom tullkvoter eller tilldelade adekvata övergångsperioder, med vederbörlig hänsyn till de kumulativa effekterna av handelsavtal på jordbruket och ett eventuellt uteslutande från förhandlingarna av de känsligaste sektorerna. Införandet av en användbar, effektiv, lämplig och snabb bilateral skyddsklausul som möjliggör en tillfällig indragning av förmåner om ökad import till följd av ikraftträdandet av handelsavtalet orsakar eller riskerar att allvarligt skada känsliga sektorer.

| l) | Ambitiösa bestämmelser som möjliggör ett välfungerande digitalt ekosystem och främjar gränsöverskridande dataflöden, inbegripet principer som exempelvis sund konkurrens och ambitiösa regler för dataöverföring över nationsgränser, i full överensstämmelse med och utan att påverka EU:s gällande och framtida bestämmelser om dataskydd och skydd av personuppgifter, eftersom dataflöden är avgörande drivkrafter bakom tjänsteekonomin och utgör en väsentlig del av de globala värdekedjorna i traditionella tillverkningsföretag, och därför bör omotiverade lokaliseringskrav stoppas i så hög grad som möjligt. Uppgiftsskydd och skydd av personuppgifter är inte handelshinder utan grundläggande rättigheter som slås fast i artikel 39 i EU-fördraget och i artiklarna 7 och 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

l)

Ambitiösa bestämmelser som möjliggör ett välfungerande digitalt ekosystem och främjar gränsöverskridande dataflöden, inbegripet principer som exempelvis sund konkurrens och ambitiösa regler för dataöverföring över nationsgränser, i full överensstämmelse med och utan att påverka EU:s gällande och framtida bestämmelser om dataskydd och skydd av personuppgifter, eftersom dataflöden är avgörande drivkrafter bakom tjänsteekonomin och utgör en väsentlig del av de globala värdekedjorna i traditionella tillverkningsföretag, och därför bör omotiverade lokaliseringskrav stoppas i så hög grad som möjligt. Uppgiftsskydd och skydd av personuppgifter är inte handelshinder utan grundläggande rättigheter som slås fast i artikel 39 i EU-fördraget och i artiklarna 7 och 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| m) | Specifika och entydiga bestämmelser om behandlingen av de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT) och de yttersta randområdena för att säkerställa att deras särskilda intressen vederbörligen beaktas vid förhandlingarna. |
| --- | --- |

m)

Specifika och entydiga bestämmelser om behandlingen av de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT) och de yttersta randområdena för att säkerställa att deras särskilda intressen vederbörligen beaktas vid förhandlingarna.

Parlamentets roll

| 20. | Europaparlamentet betonar att efter domstolens yttrande 2/15 om frihandelsavtalet mellan EU och Singapore bör parlamentets roll stärkas i alla faser av EU:s förhandlingar om frihandelsavtal, från antagandet av mandatet till det slutliga ingåendet av avtalet. Parlamentet ser fram emot inledandet av förhandlingarna med Australien och kommer att följa dem på nära håll och bidra till ett lyckat resultat. Parlamentet påminner kommissionen om dess skyldighet att omedelbart och fullständigt informera parlamentet under alla förhandlingsfaser (både före och efter förhandlingsrundorna). Parlamentet är redo att undersöka de lagstiftningsproblem som kan uppstå i samband med förhandlingarna och det framtida avtalet, utan att det påverkar dess särskilda befogenheter i egenskap av medlagstiftare. Parlamentet betonar på nytt sitt grundläggande ansvar att företräda EU:s medborgare, och ser fram emot att skapa förutsättningar för inkluderande och öppna diskussioner under förhandlingsprocessen. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet påminner om att parlamentet kommer att ombes att ge sitt godkännande till det framtida avtalet, såsom föreskrivs i EUF-fördraget, och att dess ståndpunkter därför vederbörligen bör beaktas i alla skeden. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att begära parlamentets godkännande innan avtalet börjar tillämpas, och att även införliva denna praxis i det interinstitutionella avtalet. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet påminner om att parlamentet kommer att sträva efter att övervaka genomförandet av det framtida avtalet. |
| --- | --- |

22.

o

o o

| 23. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och, för kännedom, till kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Australiens regering och parlament. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  Antagna texter P8_TA(2016)0064.

(2)  EUT C 353 E, 3.12.2013, s. 210.

(3)  ECLI:EU:C:2017:376

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/219 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/219

---

P8_TA(2017)0420

Förhandlingsmandat för handelsförhandlingar med Nya Zeeland

Europaparlamentets resolution av den 26 oktober 2017 med parlamentets rekommendation till rådet om det föreslagna förhandlingsmandatet för handelsförhandlingarna med Nya Zeeland (2017/2193(INI))

(2018/C 346/28)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2015Handel för alla – Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2015Handel för alla – Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik (COM(2015)0497),

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 29 oktober 2015 från kommissionens ordförande, Jean-Claude Juncker, Europeiska rådets ordförande, Donald Tusk, och Nya Zeelands premiärminister, John Key, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 29 oktober 2015 från kommissionens ordförande, Jean-Claude Juncker, Europeiska rådets ordförande, Donald Tusk, och Nya Zeelands premiärminister, John Key,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 21 september 2007 om förbindelser och samarbete mellan EU och Nya Zeeland och av partnerskapsavtalet om förbindelser och samarbete mellan EU och Nya Zeeland, som undertecknades den 5 oktober 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 21 september 2007 om förbindelser och samarbete mellan EU och Nya Zeeland och av partnerskapsavtalet om förbindelser och samarbete mellan EU och Nya Zeeland, som undertecknades den 5 oktober 2016,

| — | med beaktande av kommissionens handelspaket, som offentliggjordes den 14 september 2017, där kommissionen åtog sig att offentliggöra alla framtida mandat för handelsförhandlingar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens handelspaket, som offentliggjordes den 14 september 2017, där kommissionen åtog sig att offentliggöra alla framtida mandat för handelsförhandlingar,

| — | med beaktande av avtalet mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland om samarbete och ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor, som undertecknades den 3 juli 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland om samarbete och ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor, som undertecknades den 3 juli 2017,

| — | med beaktande av andra bilaterala avtal mellan EU och Nya Zeeland, i synnerhet avtalet om sanitära åtgärder som tillämpas inom handeln med levande djur och animaliska produkter och avtalet om ömsesidigt erkännande i samband med bedömning om överensstämmelse, |
| --- | --- |

—

med beaktande av andra bilaterala avtal mellan EU och Nya Zeeland, i synnerhet avtalet om sanitära åtgärder som tillämpas inom handeln med levande djur och animaliska produkter och avtalet om ömsesidigt erkännande i samband med bedömning om överensstämmelse,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner, särskilt resolutionen av den 25 februari 2016 om inledande av förhandlingar om frihandelsavtal med Australien och Nya Zeeland (1), och av sin lagstiftningsresolution av den 12 september 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland om ändring av avtalet om ömsesidigt erkännande (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner, särskilt resolutionen av den 25 februari 2016 om inledande av förhandlingar om frihandelsavtal med Australien och Nya Zeeland (1), och av sin lagstiftningsresolution av den 12 september 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland om ändring av avtalet om ömsesidigt erkännande (2),

| — | med beaktande av kommunikén i samband med mötet mellan G20-ländernas stats- och regeringschefer i Brisbane den 15–16 november 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommunikén i samband med mötet mellan G20-ländernas stats- och regeringschefer i Brisbane den 15–16 november 2014,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 25 mars 2014 från ordförande Van Rompuy, ordförande Barroso och premiärminister Key om att fördjupa partnerskapet mellan Nya Zeeland och Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 25 mars 2014 från ordförande Van Rompuy, ordförande Barroso och premiärminister Key om att fördjupa partnerskapet mellan Nya Zeeland och Europeiska unionen,

| — | med beaktande av yttrande 2/15 av den 16 maj 2017 från Europeiska unionens domstol (domstolen) över EU:s befogenhet att underteckna och ingå frihandelsavtalet med Singapore (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrande 2/15 av den 16 maj 2017 från Europeiska unionens domstol (domstolen) över EU:s befogenhet att underteckna och ingå frihandelsavtalet med Singapore (3),

| — | med beaktande av kommissionens studie av den 15 november 2016 av de kumulativa effekterna av framtida handelsavtal för EU:s jordbruk, som offentliggjorts av kommissionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens studie av den 15 november 2016 av de kumulativa effekterna av framtida handelsavtal för EU:s jordbruk, som offentliggjorts av kommissionen,

| — | med beaktande av förslaget till betänkande från parlamentets utskott för internationell handel om en digital handelsstrategi (2017/2065(INI)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till betänkande från parlamentets utskott för internationell handel om en digital handelsstrategi (2017/2065(INI)),

| — | med beaktande av artiklarna 207.3 och 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 207.3 och 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 108.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0312/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0312/2017), och av följande skäl:

| A. | EU och Nya Zeeland arbetar tillsammans för att hantera gemensamma utmaningar inom ett stort antal områden och samarbetar i ett antal internationella forum, bland annat om handelspolitiska frågor på multilateral nivå. |
| --- | --- |

A.

EU och Nya Zeeland arbetar tillsammans för att hantera gemensamma utmaningar inom ett stort antal områden och samarbetar i ett antal internationella forum, bland annat om handelspolitiska frågor på multilateral nivå.

| B. | År 2015 var EU Nya Zeelands näst största handelspartner inom varuhandeln efter Australien. Handeln med varor mellan EU och Nya Zeeland uppgick till 8,1 miljarder euro och handeln med tjänster till 4,3 miljarder euro. |
| --- | --- |

B.

År 2015 var EU Nya Zeelands näst största handelspartner inom varuhandeln efter Australien. Handeln med varor mellan EU och Nya Zeeland uppgick till 8,1 miljarder euro och handeln med tjänster till 4,3 miljarder euro.

| C. | EU:s stock av direktinvesteringar i Nya Zeeland uppgick 2015 till nästan 10 miljarder euro. |
| --- | --- |

C.

EU:s stock av direktinvesteringar i Nya Zeeland uppgick 2015 till nästan 10 miljarder euro.

| D. | Nya Zeeland är part i avtalet om offentlig upphandling. |
| --- | --- |

D.

Nya Zeeland är part i avtalet om offentlig upphandling.

| E. | EU avslutade förhandlingarna om partnerskapsavtalet om förbindelser och samarbete mellan EU och Nya Zeeland den 30 juli 2014. |
| --- | --- |

E.

EU avslutade förhandlingarna om partnerskapsavtalet om förbindelser och samarbete mellan EU och Nya Zeeland den 30 juli 2014.

| F. | Den europeiska jordbrukssektorn och vissa jordbruksprodukter såsom nöt- och fårkött, mejeriprodukter, spannmål och socker – däribland speciella sockerarter – är särskilt känsliga frågor vid dessa förhandlingar. |
| --- | --- |

F.

Den europeiska jordbrukssektorn och vissa jordbruksprodukter såsom nöt- och fårkött, mejeriprodukter, spannmål och socker – däribland speciella sockerarter – är särskilt känsliga frågor vid dessa förhandlingar.

| G. | Nya Zeeland är världens största exportör av smör och den näst största exportören av mjölkpulver, och har också en stor andel av världsmarknaden för export av andra mejeriprodukter samt av nöt- och fårkött. |
| --- | --- |

G.

Nya Zeeland är världens största exportör av smör och den näst största exportören av mjölkpulver, och har också en stor andel av världsmarknaden för export av andra mejeriprodukter samt av nöt- och fårkött.

| H. | EU och Nya Zeeland deltar i plurilaterala förhandlingar för att ytterligare liberalisera handeln med ”gröna varor” (avtalet om miljöanpassade varor) och handeln med tjänster (avtalet om handel med tjänster). |
| --- | --- |

H.

EU och Nya Zeeland deltar i plurilaterala förhandlingar för att ytterligare liberalisera handeln med ”gröna varor” (avtalet om miljöanpassade varor) och handeln med tjänster (avtalet om handel med tjänster).

| I. | EU anser att skyddet av personuppgifter i Nya Zeeland är tillfredsställande. |
| --- | --- |

I.

EU anser att skyddet av personuppgifter i Nya Zeeland är tillfredsställande.

| J. | Nya Zeeland är part i de avslutade förhandlingarna om Stillahavspartnerskapet (TPP), vars framtid fortfarande är osäker, och i de pågående förhandlingarna om ett regionalt omfattande ekonomiskt partnerskap (RCEP) i Östasien, som förenar dess viktigaste handelspartner. Nya Zeeland har ett frihandelsavtal med Kina sedan 2008. |
| --- | --- |

J.

Nya Zeeland är part i de avslutade förhandlingarna om Stillahavspartnerskapet (TPP), vars framtid fortfarande är osäker, och i de pågående förhandlingarna om ett regionalt omfattande ekonomiskt partnerskap (RCEP) i Östasien, som förenar dess viktigaste handelspartner. Nya Zeeland har ett frihandelsavtal med Kina sedan 2008.

| K. | Nya Zeeland gjorde betydande åtaganden inom ramen för TTP om att främja ett långsiktigt bevarande av vissa arter och ta itu med den olagliga handeln med vilda djur och växter genom förstärkta bevarandeåtgärder, och fastställde också krav på en effektiv efterlevnad av miljöskyddsreglerna och ett stärkt regionalt samarbete. Dessa åtaganden bör användas som riktmärke för frihandelsavtalet mellan EU och Nya Zeeland. |
| --- | --- |

K.

Nya Zeeland gjorde betydande åtaganden inom ramen för TTP om att främja ett långsiktigt bevarande av vissa arter och ta itu med den olagliga handeln med vilda djur och växter genom förstärkta bevarandeåtgärder, och fastställde också krav på en effektiv efterlevnad av miljöskyddsreglerna och ett stärkt regionalt samarbete. Dessa åtaganden bör användas som riktmärke för frihandelsavtalet mellan EU och Nya Zeeland.

| L. | Nya Zeeland är en av EU:s äldsta och närmaste partner. Landet har samma värderingar och verkar för att främja välstånd och säkerhet inom ramen för ett globalt regelbaserat system. |
| --- | --- |

L.

Nya Zeeland är en av EU:s äldsta och närmaste partner. Landet har samma värderingar och verkar för att främja välstånd och säkerhet inom ramen för ett globalt regelbaserat system.

| M. | Nya Zeeland har ratificerat och genomfört de viktigaste internationella konventionerna om mänskliga, sociala och arbetsrelaterade rättigheter och om miljöskydd, och respekterar till fullo rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

M.

Nya Zeeland har ratificerat och genomfört de viktigaste internationella konventionerna om mänskliga, sociala och arbetsrelaterade rättigheter och om miljöskydd, och respekterar till fullo rättsstatsprincipen.

| N. | Nya Zeeland är en av endast sex WTO-medlemmar som fortfarande varken har förmånstillträde till EU-marknaden eller förhandlar om att få det. |
| --- | --- |

N.

Nya Zeeland är en av endast sex WTO-medlemmar som fortfarande varken har förmånstillträde till EU-marknaden eller förhandlar om att få det.

| O. | Efter det gemensamma uttalandet av den 29 oktober 2015 inleddes ett sonderingsförfarande för att undersöka genomförbarheten i och den gemensamma ambitionen att inleda av förhandlingar om ett frihandelsavtal mellan EU och Nya Zeeland. Detta sonderingsförfarande har nu slutförts. |
| --- | --- |

O.

Efter det gemensamma uttalandet av den 29 oktober 2015 inleddes ett sonderingsförfarande för att undersöka genomförbarheten i och den gemensamma ambitionen att inleda av förhandlingar om ett frihandelsavtal mellan EU och Nya Zeeland. Detta sonderingsförfarande har nu slutförts.

| P. | Europaparlamentet måste besluta huruvida det ska godkänna det potentiella frihandelsavtalet mellan EU och Nya Zeeland. |
| --- | --- |

P.

Europaparlamentet måste besluta huruvida det ska godkänna det potentiella frihandelsavtalet mellan EU och Nya Zeeland.

Strategisk, politisk och ekonomisk bakgrund

| 1. | Europaparlamentet understryker betydelsen av fördjupade förbindelser mellan EU och Asien/Stillahavsområdet, bland annat, för att främja den ekonomiska tillväxten i Europa, och betonar att detta återspeglas i EU:s handelspolitik. Parlamentet bekräftar att Nya Zeeland utgör en central del i denna strategi och att en utvidgning och fördjupning av handelsförbindelserna kan bidra till att uppfylla detta mål. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet lovordar Nya Zeeland för landets starka och konsekventa engagemang för den multilaterala handelsagendan. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att den fulla potentialen i EU:s bilaterala och regionala samarbetsstrategier endast kan utnyttjas om man bedriver en regel- och värdebaserad handel, och parlamentet menar att ingåendet av ett ambitiöst, välavvägt och rättvist frihandelsavtal av hög kvalitet med Nya Zeeland, i en anda av ömsesidighet och gemensamma fördelar, som emellertid inte på några villkor får undergräva ambitionen att uppnå framsteg på det multilaterala planet eller genomförandet av redan ingångna multilaterala och bilaterala avtal, är en central del i dessa strategier. Parlamentet anser att ett fördjupat bilateralt samarbete kan fungera som ett steg i riktning mot ytterligare multilateralt och plurilateralt samarbete. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet anser att förhandlingarna om ett modernt, djupgående, ambitiöst, välavvägt och omfattande frihandelsavtal är ett lämpligt sätt att fördjupa det bilaterala partnerskapet och ytterligare förstärka de befintliga, redan fullt utvecklade bilaterala handels- och investeringsförbindelserna. Parlamentet anser att dessa förhandlingar skulle kunna fungera som en modell för en ny generation av frihandelsavtal, och betonar att det är viktigt att ytterligare höja ambitionsnivån i syfte att skjuta fram gränserna för vad ett modernt frihandelsavtal innebär, med beaktande av Nya Zeelands högt utvecklade ekonomi och regelverk. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att EU och Nya Zeeland hör till världens föregångare på området för hållbar miljöpolitik, och att de i detta avseende har en möjlighet att förhandla om och genomföra ett kapitel om hållbar utveckling med en mycket hög ambitionsnivå. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet varnar dels för risken för att avtalets jordbruksföreskrifter kan medföra en allvarlig obalans till EU:s nackdel, dels för frestelsen att använda jordbruket som en bricka i förhandlingsspelet för att säkra ökat tillträde till den nyzeeländska marknaden för industriprodukter och tjänster. |
| --- | --- |

6.

Sonderingsförfarandet

| 7. | Europaparlamentet noterar att sonderingsförfarandet för EU och Nya Zeeland slutfördes den 7 mars 2017 till både kommissionens och den nyzeeländska regeringens belåtenhet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet ser positivt på att kommissionen i god tid slutfört och offentliggjort sin konsekvensbedömning, så att en omfattande bedömning kan göras av eventuella för- och nackdelar med förstärkta handels- och investeringsförbindelser mellan EU och Nya Zeeland, till förmån för båda parters befolkningar och företag, inbegripet de yttersta randområdena och de utomeuropeiska länderna och territorierna, med särskilt beaktande av sociala och miljömässiga effekter, inklusive på EU:s arbetsmarknad, och så att man kan förutse och beakta vilka konsekvenser Brexit kan komma att få för handels- och investeringsflödena från Nya Zeeland till EU, särskilt vid utarbetandet av utbytet av erbjudanden och beräkningen av kvoter. |
| --- | --- |

8.

Förhandlingsmandat

| 9. | Europaparlamentet uppmanar rådet att bemyndiga kommissionen att inleda förhandlingar om ett handels- och investeringsavtal med Nya Zeeland på grundval av resultatet av sonderingsförfarandet, rekommendationerna i denna resolution, konsekvensbedömningen och tydliga mål. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar rådet att i sitt beslut om antagande av förhandlingsdirektiven till fullo respektera fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna, i enlighet med domstolens yttrande 2/15 av den 16 maj 2017. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att snarast möjligt lägga fram ett förslag om den allmänna framtida strukturen för handelsavtal med beaktande av domstolens yttrande 2/15 om frihandelsavtalet mellan EU och Singapore, och att göra en klar åtskillnad mellan ett avtal om handel och liberalisering av utländska direktinvesteringar, som enbart täcker frågor som omfattas av EU:s exklusiva befogenhet, och ett eventuellt andra avtal som omfattar områden där befogenheten delas med medlemsstaterna. Parlamentet betonar att en sådan åtskillnad skulle få konsekvenser för den parlamentariska ratificeringsprocessen och att dess syfte inte är att kringgå nationella demokratiska processer utan att det snarare är en fråga om demokratisk delegering av befogenheter på grundval av EU:s fördrag. Parlamentet begär att i högre grad få delta i alla pågående och framtida förhandlingar om frihandelsavtal i alla stadier i processen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, när den lägger fram de slutliga avtalen för undertecknande och ingående, och rådet, när det fattar beslut om undertecknande och ingående, att till fullo respektera fördelningen av befogenheter mellan EU och dess medlemsstater. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föra förhandlingarna på ett så transparent sätt som möjligt, utan att undergräva EU:s förhandlingsposition, genom att garantera åtminstone samma nivå av transparens och offentliga samråd som vid förhandlingarna om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar med USA genom att hålla en konstant dialog med arbetsmarknadens parter och civilsamhället, och att till fullo respektera bästa praxis från andra förhandlingar. Parlamentet välkomnar kommissionens initiativ att offentliggöra alla sina rekommendationer till förhandlingsdirektiv för handelsavtal, och anser att detta är ett positivt exempel. Parlamentet uppmanar med kraft rådet att följa kommissionens exempel och offentliggöra förhandlingsdirektiven så snart de har antagits. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar att ett frihandelsavtal måste förbättra marknadstillträdet och främja handel, skapa anständiga arbetstillfällen, säkerställa jämställdhet till gagn för människor i båda länder, främja hållbar utveckling, upprätthålla EU:s standarder, skydda tjänster av allmänt intresse och respektera demokratiska förfaranden, och samtidigt öka EU:s exportmöjligheter. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar att ett ambitiöst avtal på ett meningsfullt sätt måste behandla investeringar, handel med varor och tjänster (på grundval av färska rekommendationer från Europaparlamentet avseende förbehåll för politiskt handlingsutrymme och känsliga sektorer), tullar och förenklade handelsförfaranden, digitalisering, e-handel och uppgiftsskydd, teknisk forskning och stöd för innovation, offentlig upphandling, energi, statsägda företag, konkurrens, hållbar utveckling, regleringsmässiga frågor såsom sanitära och fytosanitära standarder av hög kvalitet och andra normer för jordbruks- och livsmedelsprodukter, utan att försvaga EU:s höga standarder, stabila och genomförbara åtaganden om arbetsnormer och miljöstandarder samt bekämpningen av skatteundandragande och korruption, och fortsatt vara begränsat till EU:s exklusiva befogenheter, samtidigt som särskild uppmärksamhet ägnas åt mikroföretagens och de små och medelstora företagens behov. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar rådet att uttryckligen erkänna den andra partens skyldigheter gentemot urbefolkningar. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet understryker att EU är världsledande när det gäller att främja regleringen av djurskydd, och eftersom frihandelsavtalet mellan EU och Nya Zeeland kommer att påverka miljontals produktionsdjur måste kommissionen se till att parterna gör kraftfulla åtaganden om att förbättra skyddet av produktionsdjur och öka deras välbefinnande. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar att olaglig handel med vilda djur och växter har betydande miljömässiga, ekonomiska och sociala konsekvenser, och att ett ambitiöst avtal måste främja bevarandet av alla vilda arter och deras livsmiljöer och kraftfullt bekämpa olaglig fångst och insamling av, handel med och omlastning av vilda djur och växter. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar att otillräcklig fiskeriförvaltning och olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske) kan få betydande negativa effekter för handel, utveckling och miljö, och att parterna måste göra betydande åtaganden om att skydda hajar, rockor, sköldpaddor och havsdäggdjur samt förhindra överfiske, överkapacitet, och IUU-fiske. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet betonar att om ett frihandelsavtal ska bli verkligt fördelaktigt för EU:s ekonomi så bör följande aspekter ingå i förhandlingsdirektiven:






  a) | Liberalisering av handel med varor och tjänster och verkliga möjligheter till marknadstillträde för båda parter till den andra partens marknad för varor och tjänster genom undanröjande av rättsliga hinder, samtidigt som det säkerställs att inget i avtalet hindrar parterna från att på ett proportionellt sätt vidta regleringsåtgärder i syfte att uppnå legitima politiska mål. Avtalet får (i) inte hindra parterna från att utforma, reglera, tillhandahålla och stödja tjänster av allmänt intresse, och måste innehålla uttryckliga föreskrifter om detta, (ii) inte heller ålägga regeringar att privatisera tjänster eller hindra dem från att bredda det urval av tjänster som de tillhandahåller allmänheten, (iii) inte hindra regeringar från att återföra till offentlig kontroll det som regeringar tidigare har valt att privatisera, exempelvis vatten, utbildning, hälso- och sjukvård samt sociala tjänster, eller sänka de höga hälso-, livsmedels-, konsument-, miljö-, arbets- och säkerhetsstandarderna i EU eller begränsa offentlig finansiering av konst och kultur, utbildning, hälso- och sjukvård och sociala tjänster, såsom har varit fallet med tidigare handelsavtal. Åtaganden bör göras med utgångspunkt i det allmänna tjänstehandelsavtalet (Gats). Parlamentet betonar i detta sammanhang att de normer som de europeiska producenterna ska följa måste bevaras. |
| --- | --- | --- |

20.

a)

Liberalisering av handel med varor och tjänster och verkliga möjligheter till marknadstillträde för båda parter till den andra partens marknad för varor och tjänster genom undanröjande av rättsliga hinder, samtidigt som det säkerställs att inget i avtalet hindrar parterna från att på ett proportionellt sätt vidta regleringsåtgärder i syfte att uppnå legitima politiska mål. Avtalet får (i) inte hindra parterna från att utforma, reglera, tillhandahålla och stödja tjänster av allmänt intresse, och måste innehålla uttryckliga föreskrifter om detta, (ii) inte heller ålägga regeringar att privatisera tjänster eller hindra dem från att bredda det urval av tjänster som de tillhandahåller allmänheten, (iii) inte hindra regeringar från att återföra till offentlig kontroll det som regeringar tidigare har valt att privatisera, exempelvis vatten, utbildning, hälso- och sjukvård samt sociala tjänster, eller sänka de höga hälso-, livsmedels-, konsument-, miljö-, arbets- och säkerhetsstandarderna i EU eller begränsa offentlig finansiering av konst och kultur, utbildning, hälso- och sjukvård och sociala tjänster, såsom har varit fallet med tidigare handelsavtal. Åtaganden bör göras med utgångspunkt i det allmänna tjänstehandelsavtalet (Gats). Parlamentet betonar i detta sammanhang att de normer som de europeiska producenterna ska följa måste bevaras.

| b) | Om avtalet kan komma att innehålla ett kapitel om nationell lagstiftning ska förhandlarna inte inkludera några nödvändighetstester. |
| --- | --- |

b)

Om avtalet kan komma att innehålla ett kapitel om nationell lagstiftning ska förhandlarna inte inkludera några nödvändighetstester.

| c) | Åtaganden om antidumpnings- och utjämningsåtgärder som går utöver WTO:s regler på detta område och som eventuellt inte behöver tillämpas om tillräckliga gemensamma konkurrensnormer och samarbete har införts. |
| --- | --- |

c)

Åtaganden om antidumpnings- och utjämningsåtgärder som går utöver WTO:s regler på detta område och som eventuellt inte behöver tillämpas om tillräckliga gemensamma konkurrensnormer och samarbete har införts.

| d) | En minskning av onödiga icke-tariffära handelshinder och en förstärkning och utvidgning av dialoger på området för lagstiftningssamarbete på frivillig basis, när detta är praktiskt och till ömsesidig nytta, dock utan att parternas möjlighet att bedriva sin rättsliga, lagstiftande och politiska verksamhet begränsas, eftersom regleringssamarbetet måste syfta till att gagna styrningen av den globala ekonomin genom ökad konvergens och större samarbete avseende internationella standarder och regleringsmässig harmonisering, exempelvis genom antagande och genomförande av de standarder som har fastställts av FN:s ekonomiska kommission för Europa (Unece), samtidigt som högsta nivå av konsumentskydd (t.ex. livsmedelssäkerhet), miljöskydd (t.ex. djurens hälsa och välbefinnande, växtskydd) samt socialt och arbetsrättsligt skydd säkerställs. |
| --- | --- |

d)

En minskning av onödiga icke-tariffära handelshinder och en förstärkning och utvidgning av dialoger på området för lagstiftningssamarbete på frivillig basis, när detta är praktiskt och till ömsesidig nytta, dock utan att parternas möjlighet att bedriva sin rättsliga, lagstiftande och politiska verksamhet begränsas, eftersom regleringssamarbetet måste syfta till att gagna styrningen av den globala ekonomin genom ökad konvergens och större samarbete avseende internationella standarder och regleringsmässig harmonisering, exempelvis genom antagande och genomförande av de standarder som har fastställts av FN:s ekonomiska kommission för Europa (Unece), samtidigt som högsta nivå av konsumentskydd (t.ex. livsmedelssäkerhet), miljöskydd (t.ex. djurens hälsa och välbefinnande, växtskydd) samt socialt och arbetsrättsligt skydd säkerställs.

| e) | Avsevärda koncessioner på området för offentlig upphandling på alla förvaltningsnivåer, inklusive i statsägda företag och företag med särskilda eller exklusiva rättigheter som garanterar marknadstillträde för europeiska företag i strategiska sektorer och samma grad av öppenhet som på EU:s marknader för offentlig upphandling, eftersom förenklade förfaranden och insyn för anbudsgivare, inklusive anbudsgivare från andra länder, också kan vara effektiva verktyg för att förhindra korruption och främja integritet i den offentliga förvaltningen samtidigt som det ger skattebetalarna valuta för pengarna i fråga om leveranskvalitet, effektivitet, ändamålsenlighet och redovisningsskyldighet. Garantier för att ekologiska och sociala kriterier tillämpas vid kontraktstilldelningen i offentlig upphandling. |
| --- | --- |

e)

Avsevärda koncessioner på området för offentlig upphandling på alla förvaltningsnivåer, inklusive i statsägda företag och företag med särskilda eller exklusiva rättigheter som garanterar marknadstillträde för europeiska företag i strategiska sektorer och samma grad av öppenhet som på EU:s marknader för offentlig upphandling, eftersom förenklade förfaranden och insyn för anbudsgivare, inklusive anbudsgivare från andra länder, också kan vara effektiva verktyg för att förhindra korruption och främja integritet i den offentliga förvaltningen samtidigt som det ger skattebetalarna valuta för pengarna i fråga om leveranskvalitet, effektivitet, ändamålsenlighet och redovisningsskyldighet. Garantier för att ekologiska och sociala kriterier tillämpas vid kontraktstilldelningen i offentlig upphandling.

| f) | Ett separat kapitel som beaktar mikroföretags och små och medelstora företags behov och intressen när det gäller marknadstillträdesfrågor, inbegripet, men inte begränsat till, mer kompatibla tekniska standarder och förenklade tullförfaranden, i syfte att skapa konkreta affärsmöjligheter och främja dessa företags internationalisering. |
| --- | --- |

f)

Ett separat kapitel som beaktar mikroföretags och små och medelstora företags behov och intressen när det gäller marknadstillträdesfrågor, inbegripet, men inte begränsat till, mer kompatibla tekniska standarder och förenklade tullförfaranden, i syfte att skapa konkreta affärsmöjligheter och främja dessa företags internationalisering.

| g) | Med tanke på domstolens yttrande 2/15 om frihandelsavtalet mellan EU och Singapore, i vilket det anges att handel och hållbar utveckling hör till EU:s exklusiva befogenhet och att hållbar utveckling utgör en central del av EU:s gemensamma handelspolitik, är ett robust och ambitiöst kapitel om hållbar utveckling en oumbärlig del av ett eventuellt avtal. Bestämmelser om effektiva verktyg för dialog, övervakning och samarbete, inklusive bindande och verkställbara bestämmelser som är underställda lämpliga och effektiva tvistlösningsmekanismer och som bland olika verkställningsmetoder möjliggör en sanktionsbaserad mekanism, samtidigt som ett lämpligt deltagande från arbetsmarknadens parter och civilsamhället och ett nära samarbete med experter från relevanta multilaterala organisationer möjliggörs. Bestämmelser i kapitlet som avser de arbetsrättsliga och miljömässiga aspekterna av handel och betydelsen av en hållbar utveckling i en handels- och investeringskontext, med bestämmelser som främjar en anslutning till och ett effektivt genomförande av relevanta internationellt överenskomna principer och regler, såsom grundläggande arbetsnormer, ILO:s fyra grundläggande konventioner och multilaterala miljöavtal, inbegripet de som rör klimatförändringar. |
| --- | --- |

g)

Med tanke på domstolens yttrande 2/15 om frihandelsavtalet mellan EU och Singapore, i vilket det anges att handel och hållbar utveckling hör till EU:s exklusiva befogenhet och att hållbar utveckling utgör en central del av EU:s gemensamma handelspolitik, är ett robust och ambitiöst kapitel om hållbar utveckling en oumbärlig del av ett eventuellt avtal. Bestämmelser om effektiva verktyg för dialog, övervakning och samarbete, inklusive bindande och verkställbara bestämmelser som är underställda lämpliga och effektiva tvistlösningsmekanismer och som bland olika verkställningsmetoder möjliggör en sanktionsbaserad mekanism, samtidigt som ett lämpligt deltagande från arbetsmarknadens parter och civilsamhället och ett nära samarbete med experter från relevanta multilaterala organisationer möjliggörs. Bestämmelser i kapitlet som avser de arbetsrättsliga och miljömässiga aspekterna av handel och betydelsen av en hållbar utveckling i en handels- och investeringskontext, med bestämmelser som främjar en anslutning till och ett effektivt genomförande av relevanta internationellt överenskomna principer och regler, såsom grundläggande arbetsnormer, ILO:s fyra grundläggande konventioner och multilaterala miljöavtal, inbegripet de som rör klimatförändringar.

| h) | Kravet på parterna att främja företagens sociala ansvar (CSR), inbegripet med avseende på internationellt erkända instrument, och användningen av OECD:s sektorsvisa riktlinjer och FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

h)

Kravet på parterna att främja företagens sociala ansvar (CSR), inbegripet med avseende på internationellt erkända instrument, och användningen av OECD:s sektorsvisa riktlinjer och FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter.

| i) | Övergripande bestämmelser om liberalisering av investeringar inom EU:s befogenhet som tar hänsyn till den senaste politiska utvecklingen, exempelvis domstolens yttrande 2/15 av den 16 maj 2017 om frihandelsavtalet mellan EU och Singapore. |
| --- | --- |

i)

Övergripande bestämmelser om liberalisering av investeringar inom EU:s befogenhet som tar hänsyn till den senaste politiska utvecklingen, exempelvis domstolens yttrande 2/15 av den 16 maj 2017 om frihandelsavtalet mellan EU och Singapore.

| j) | Kraftfulla och genomförbara åtgärder som omfattar erkännande och skydd av immateriella rättigheter, däribland geografiska beteckningar för viner och spritdrycker och andra jordbruks- och livsmedelsprodukter. Förenklade tullförfaranden och enkla och flexibla ursprungsregler som lämpar sig för en komplex värld med globala värdekedjor, inklusive ökad insyn och redovisningsskyldighet inom dem, där man när så är möjligt tillämpar multilaterala ursprungsregler och i andra fall ursprungsregler som inte medför ökade bördor, såsom ändring av undernummer enligt tulltaxan. |
| --- | --- |

j)

Kraftfulla och genomförbara åtgärder som omfattar erkännande och skydd av immateriella rättigheter, däribland geografiska beteckningar för viner och spritdrycker och andra jordbruks- och livsmedelsprodukter. Förenklade tullförfaranden och enkla och flexibla ursprungsregler som lämpar sig för en komplex värld med globala värdekedjor, inklusive ökad insyn och redovisningsskyldighet inom dem, där man när så är möjligt tillämpar multilaterala ursprungsregler och i andra fall ursprungsregler som inte medför ökade bördor, såsom ändring av undernummer enligt tulltaxan.

| k) | Ett balanserat och ambitiöst slutresultat i jordbruks- och fiskerikapitlen som inte kan göra annat än att främja konkurrensen och gynna såväl konsumenter som producenter, om det på lämpligt sätt beaktar samtliga europeiska producenters och konsumenters intressen och respekterar att det finns ett antal känsliga jordbruksprodukter som bör behandlas på lämpligt sätt, till exempel genom tullkvoter eller tilldelade adekvata övergångsperioder, med vederbörlig hänsyn till de kumulativa effekterna av handelsavtal på jordbruket och ett eventuellt uteslutande från förhandlingarna av de känsligaste sektorerna. Inkludering av en användbar, effektiv, lämplig och snabb bilateral skyddsklausul som möjliggör en tillfällig indragning av förmåner om ökad import till följd av ikraftträdandet av handelsavtalet orsakar eller riskerar att allvarligt skada känsliga sektorer. |
| --- | --- |

k)

Ett balanserat och ambitiöst slutresultat i jordbruks- och fiskerikapitlen som inte kan göra annat än att främja konkurrensen och gynna såväl konsumenter som producenter, om det på lämpligt sätt beaktar samtliga europeiska producenters och konsumenters intressen och respekterar att det finns ett antal känsliga jordbruksprodukter som bör behandlas på lämpligt sätt, till exempel genom tullkvoter eller tilldelade adekvata övergångsperioder, med vederbörlig hänsyn till de kumulativa effekterna av handelsavtal på jordbruket och ett eventuellt uteslutande från förhandlingarna av de känsligaste sektorerna. Inkludering av en användbar, effektiv, lämplig och snabb bilateral skyddsklausul som möjliggör en tillfällig indragning av förmåner om ökad import till följd av ikraftträdandet av handelsavtalet orsakar eller riskerar att allvarligt skada känsliga sektorer.

| l) | Ambitiösa bestämmelser som möjliggör ett välfungerande digitalt ekosystem och främjar gränsöverskridande dataflöden, inbegripet principer som exempelvis sund konkurrens och ambitiösa regler för dataöverföring över nationsgränser, i full överensstämmelse med, och utan att det påverkar, EU:s gällande och framtida bestämmelser om dataskydd och skydd av personuppgifter, eftersom dataflöden är avgörande drivkrafter bakom tjänsteekonomin och utgör en central del av de globala värdekedjorna i traditionella tillverkningsföretag, och därför bör omotiverade lokaliseringskrav i möjligaste mån begränsas. Uppgiftsskydd och skydd av personuppgifter är inte handelshinder utan grundläggande rättigheter som slås fast i artikel 39 i EU-fördraget och i artiklarna 7 och 8 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

l)

Ambitiösa bestämmelser som möjliggör ett välfungerande digitalt ekosystem och främjar gränsöverskridande dataflöden, inbegripet principer som exempelvis sund konkurrens och ambitiösa regler för dataöverföring över nationsgränser, i full överensstämmelse med, och utan att det påverkar, EU:s gällande och framtida bestämmelser om dataskydd och skydd av personuppgifter, eftersom dataflöden är avgörande drivkrafter bakom tjänsteekonomin och utgör en central del av de globala värdekedjorna i traditionella tillverkningsföretag, och därför bör omotiverade lokaliseringskrav i möjligaste mån begränsas. Uppgiftsskydd och skydd av personuppgifter är inte handelshinder utan grundläggande rättigheter som slås fast i artikel 39 i EU-fördraget och i artiklarna 7 och 8 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna.

| m) | Specifika och entydiga bestämmelser om behandlingen av de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT) och de yttersta randområdena för att säkerställa att deras särskilda intressen vederbörligen beaktas vid förhandlingarna. |
| --- | --- |

m)

Specifika och entydiga bestämmelser om behandlingen av de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT) och de yttersta randområdena för att säkerställa att deras särskilda intressen vederbörligen beaktas vid förhandlingarna.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att som ett viktigt inslag i ett balanserat avtal säkerställa skydd med avseende på jordbruksprodukters märkning, spårbarhet och verkliga ursprung i syfte att undvika att ge konsumenterna en falsk eller vilseledande bild. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar storleksskillnaderna mellan den europeiska inre marknaden och Nya Zeelands marknad, vilket måste beaktas i ett eventuellt frihandelsavtal mellan de två länderna. |
| --- | --- |

22.

Parlamentets roll

| 23. | Europaparlamentet betonar att som en följd av domstolens yttrande 2/15 om frihandelsavtalet mellan EU och Singapore bör parlamentets roll stärkas i alla faser av EU:s förhandlingar om frihandelsavtal, från antagandet av mandatet till det slutliga ingåendet av avtalet. Parlamentet ser fram emot inledandet av förhandlingarna med Nya Zeeland och kommer att följa dem på nära håll och bidra till ett lyckat resultat. Parlamentet påminner kommissionen om dess skyldighet att omedelbart och fullständigt informera parlamentet under alla förhandlingsfaser (både före och efter förhandlingsrundorna). Parlamentet är redo att undersöka de lagstiftningsproblem som kan uppstå i samband med förhandlingarna och det framtida avtalet utan att det påverkar dess befogenheter som medlagstiftare. Parlamentet bekräftar sitt grundläggande ansvar att företräda EU:s medborgare, och ser fram emot att skapa förutsättningar för inkluderande och öppna diskussioner under förhandlingsprocessen. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet påminner om att parlamentet kommer att ombes att ge sitt godkännande till det framtida avtalet, såsom föreskrivs i EUF-fördraget, och att dess ståndpunkt därför vederbörligen bör beaktas i alla skeden. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att begära parlamentets godkännande innan avtalet börjar tillämpas, och att även införliva denna praxis i det interinstitutionella avtalet. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet påminner om att det kommer att övervaka genomförandet av det framtida avtalet. |
| --- | --- |

25.

o

o o

| 26. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och, för kännedom, till kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Nya Zeelands regering och parlament. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  Antagna texter P8_TA(2016)0064.

(2)  EUT C 353 E, 3.12.2013, s. 210.

(3)  ECLI:EU:C:2017:376.

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/226 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/226

---

P8_TA(2017)0421

Kontrollen av unionsrättens tillämpning 2015

Europaparlamentets resolution av den 26 oktober 2017 om kontroll av unionsrättens tillämpning 2015 (2017/2011(INI))

(2018/C 346/29)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den 32:a årsrapporten om kontroll av unionsrättens tillämpning 2014 (COM(2015)0329), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den 32:a årsrapporten om kontroll av unionsrättens tillämpning 2014 (COM(2015)0329),

| — | med beaktande av den 33:e årsrapporten om kontroll av unionsrättens tillämpning 2015 (COM(2016)0463), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den 33:e årsrapporten om kontroll av unionsrättens tillämpning 2015 (COM(2016)0463),

| — | med beaktande av kommissionens utvärderingsrapport för projektet ”EU Pilot” (COM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens utvärderingsrapport för projektet ”EU Pilot” (COM(2010)0070),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 oktober 2016 om kontroll av unionsrättens tillämpning: Årsrapport 2014 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 oktober 2016 om kontroll av unionsrättens tillämpning: Årsrapport 2014 (1),

| — | med beaktande av kommissionens andra utvärderingsrapport för EU Pilot-projektet (COM(2011)0930), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens andra utvärderingsrapport för EU Pilot-projektet (COM(2011)0930),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 mars 2002 om klagandens ställning i ärenden om överträdelser av gemenskapsrätten (COM(2002)0141), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 mars 2002 om klagandens ställning i ärenden om överträdelser av gemenskapsrätten (COM(2002)0141),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 april 2012Uppdatering av klagandens ställning i ärenden om unionsrättens tillämpning (COM(2012)0154), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 april 2012Uppdatering av klagandens ställning i ärenden om unionsrättens tillämpning (COM(2012)0154),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 mars 2014En ny EU-ram för att stärka rättsstatsprincipen (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 mars 2014En ny EU-ram för att stärka rättsstatsprincipen (COM(2014)0158),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 maj 2015Bättre lagstiftning för bättre resultat – en EU-agenda (COM(2015)0215), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 maj 2015Bättre lagstiftning för bättre resultat – en EU-agenda (COM(2015)0215),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 december 2016EU-rätten: Bättre resultat genom bättre tillämpning (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 december 2016EU-rätten: Bättre resultat genom bättre tillämpning (2),

| — | med beaktande av ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen (3),

| — | med beaktande av rådets beslut 2001/470/EG av den 28 maj 2001 om inrättande av ett europeiskt rättsligt nätverk på privaträttens område (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2001/470/EG av den 28 maj 2001 om inrättande av ett europeiskt rättsligt nätverk på privaträttens område (4),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om bättre lagstiftning (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om bättre lagstiftning (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 september 2015 om 30:e och 31:a årsrapporterna om kontrollen av EU-rättens tillämpning (2012-2013) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 september 2015 om 30:e och 31:a årsrapporterna om kontrollen av EU-rättens tillämpning (2012-2013) (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 med rekommendationer till kommissionen om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 med rekommendationer till kommissionen om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2016 om en öppen, effektiv och oberoende EU-förvaltning (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2016 om en öppen, effektiv och oberoende EU-förvaltning (8),

| — | med beaktande av artiklarna 267 och 288 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 267 och 288 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 52 och 132.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 52 och 132.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för konstitutionella frågor och utskottet för framställningar (A8–0265/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för konstitutionella frågor och utskottet för framställningar (A8–0265/2017), och av följande skäl:

| A. | I artikel 17 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) fastställs att kommissionens grundläggande roll är att vara ”fördragens väktare”. |
| --- | --- |

A.

I artikel 17 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) fastställs att kommissionens grundläggande roll är att vara ”fördragens väktare”.

| B. | Enligt artikel 4.3 i EU-fördraget och artiklarna 288 tredje stycket och 291.1 i EUF-fördraget är det medlemsstaterna som har det huvudsakliga ansvaret för att införliva, tillämpa och genomföra unionsrätten på ett korrekt sätt och inom angiven tid och att tillhandahålla tillräckliga rättsmedel för att säkerställa ett effektivt rättsligt skydd på de områden som omfattas av unionsrätten. |
| --- | --- |

B.

Enligt artikel 4.3 i EU-fördraget och artiklarna 288 tredje stycket och 291.1 i EUF-fördraget är det medlemsstaterna som har det huvudsakliga ansvaret för att införliva, tillämpa och genomföra unionsrätten på ett korrekt sätt och inom angiven tid och att tillhandahålla tillräckliga rättsmedel för att säkerställa ett effektivt rättsligt skydd på de områden som omfattas av unionsrätten.

| C. | I enlighet med fast rättspraxis från Europeiska unionens domstol (EU-domstolen) är medlemsstaterna skyldiga att förse kommissionen med tydlig och detaljerad information om hur de införlivar EU-direktiv i sin nationella lagstiftning (9). |
| --- | --- |

C.

I enlighet med fast rättspraxis från Europeiska unionens domstol (EU-domstolen) är medlemsstaterna skyldiga att förse kommissionen med tydlig och detaljerad information om hur de införlivar EU-direktiv i sin nationella lagstiftning (9).

| D. | I enlighet med den gemensamma politiska förklaringen av den 28 september 2011 från medlemsstaterna och kommissionen om förklarande dokument (10) och den gemensamma politiska förklaringen av den 27 oktober 2011 från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om förklarande dokument (11) kan medlemsstaterna, när de anmäler nationella införlivandeåtgärder till kommissionen, i motiverade fall ha en skyldighet att även lämna stödinformation i form av ”förklarande dokument” om hur de har införlivat direktiven i sin lagstiftning (12). |
| --- | --- |

D.

I enlighet med den gemensamma politiska förklaringen av den 28 september 2011 från medlemsstaterna och kommissionen om förklarande dokument (10) och den gemensamma politiska förklaringen av den 27 oktober 2011 från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om förklarande dokument (11) kan medlemsstaterna, när de anmäler nationella införlivandeåtgärder till kommissionen, i motiverade fall ha en skyldighet att även lämna stödinformation i form av ”förklarande dokument” om hur de har införlivat direktiven i sin lagstiftning (12).

| E. | Enligt artikel 6.1 i EU-fördraget har Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan om de grundläggande rättigheterna) samma rättsliga värde som fördragen, och den riktar sig till EU:s institutioner, organ och byråer samt till medlemsstaterna när dessa tillämpar unionsrätten (artikel 51.1 i stadgan om de grundläggande rättigheterna). |
| --- | --- |

E.

Enligt artikel 6.1 i EU-fördraget har Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan om de grundläggande rättigheterna) samma rättsliga värde som fördragen, och den riktar sig till EU:s institutioner, organ och byråer samt till medlemsstaterna när dessa tillämpar unionsrätten (artikel 51.1 i stadgan om de grundläggande rättigheterna).

| F. | Unionen har till sitt förfogande flera olika instrument och förfaranden för att säkerställa en fullständig och korrekt tillämpning av de fördragsstadgade principerna och värdena, men i praktiken framstår dessa som begränsade i sin räckvidd, icke ändamålsenliga och ineffektiva. |
| --- | --- |

F.

Unionen har till sitt förfogande flera olika instrument och förfaranden för att säkerställa en fullständig och korrekt tillämpning av de fördragsstadgade principerna och värdena, men i praktiken framstår dessa som begränsade i sin räckvidd, icke ändamålsenliga och ineffektiva.

| G. | Det är därför nödvändigt att införa ett nytt system med ett enda sammanhållet ramverk som bygger på befintliga instrument och mekanismer och som bör tillämpas på ett enhetligt sätt på alla EU:s institutioner och alla medlemsstater. |
| --- | --- |

G.

Det är därför nödvändigt att införa ett nytt system med ett enda sammanhållet ramverk som bygger på befintliga instrument och mekanismer och som bör tillämpas på ett enhetligt sätt på alla EU:s institutioner och alla medlemsstater.

| H. | Enligt artikel 258 första och andra styckena i EUF-fördraget ska kommissionen avge ett motiverat yttrande till en medlemsstat om kommissionen anser att den medlemsstaten har underlåtit att uppfylla en skyldighet enligt fördragen. Kommissionen får föra ärendet vidare till EU-domstolen om den berörda medlemsstaten inte rättar sig efter yttrandet inom den tid som kommissionen angett. |
| --- | --- |

H.

Enligt artikel 258 första och andra styckena i EUF-fördraget ska kommissionen avge ett motiverat yttrande till en medlemsstat om kommissionen anser att den medlemsstaten har underlåtit att uppfylla en skyldighet enligt fördragen. Kommissionen får föra ärendet vidare till EU-domstolen om den berörda medlemsstaten inte rättar sig efter yttrandet inom den tid som kommissionen angett.

| I. | Enligt ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen ska parlamentet informeras om alla överträdelseförfaranden som baseras på formella underrättelser, men detta omfattar inte det informella EU Pilot-förfarande som genomförs innan formella överträdelseförfaranden inleds. |
| --- | --- |

I.

Enligt ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen ska parlamentet informeras om alla överträdelseförfaranden som baseras på formella underrättelser, men detta omfattar inte det informella EU Pilot-förfarande som genomförs innan formella överträdelseförfaranden inleds.

| J. | EU Pilot-förfaranden ska möjliggöra närmare och mer konsekvent samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna, så att överträdelser av unionsrätten om möjligt kan lösas på ett tidigt stadium, genom en bilateral dialog, utan att man behöver ta till formella överträdelseförfaranden. |
| --- | --- |

J.

EU Pilot-förfaranden ska möjliggöra närmare och mer konsekvent samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna, så att överträdelser av unionsrätten om möjligt kan lösas på ett tidigt stadium, genom en bilateral dialog, utan att man behöver ta till formella överträdelseförfaranden.

| K. | Under 2015 mottog kommissionen 3 450 klagomål om eventuella överträdelser av unionsrätten, och de medlemsstater som var föremål för flest klagomål var Italien (637), Spanien (342) och Tyskland (274). |
| --- | --- |

K.

Under 2015 mottog kommissionen 3 450 klagomål om eventuella överträdelser av unionsrätten, och de medlemsstater som var föremål för flest klagomål var Italien (637), Spanien (342) och Tyskland (274).

| L. | I artikel 41 i stadgan om de grundläggande rättigheterna anges att rätten till god förvaltning innebär att var och en har rätt att få sina angelägenheter behandlade opartiskt, rättvist och inom skälig tid av institutionerna, och i artikel 298 i EUF-fördraget anges att unionens institutioner, organ och byråer ska stödja sig på en öppen, effektiv och oberoende europeisk administration när de fullgör sina uppgifter. |
| --- | --- |

L.

I artikel 41 i stadgan om de grundläggande rättigheterna anges att rätten till god förvaltning innebär att var och en har rätt att få sina angelägenheter behandlade opartiskt, rättvist och inom skälig tid av institutionerna, och i artikel 298 i EUF-fördraget anges att unionens institutioner, organ och byråer ska stödja sig på en öppen, effektiv och oberoende europeisk administration när de fullgör sina uppgifter.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens årsrapport 2015 om unionsrättens tillämpning, som fokuserar på efterlevnaden av EU:s regelverk, och noterar att enligt denna rapport var rörlighet och transport, energi och miljö de tre områden där medlemsstaterna under 2015 blev föremål för flest överträdelseförfaranden med avseende på införlivande. Dessa områden var också föremål för de flesta undersökningar som inleddes inom ramen för EU Pilot-systemet under 2015, och de medlemsstater som berördes mest var Italien, Portugal och Tyskland. Parlamentet uppmanar kommissionen att utförligt förklara de särskilda orsakerna till detta. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar i synnerhet att kommissionen har tagit sig an problemet med den dåliga luftkvaliteten i Europa genom att inleda ett antal överträdelseförfaranden för brott mot direktiv 2008/50/EG på grund av de fortsatta överskridandena av gränsvärdena för kvävedioxid. Parlamentet beklagar dock att kommissionen 2015 inte utövade samma kontrollbefogenheter för att förhindra utsläppandet på den inre marknaden av förorenande dieselbilar, som avsevärt bidrar till utsläpp i atmosfären av kvävedioxid utöver dessa gränsvärden och inte uppfyller EU:s regler om typgodkännande och utsläpp från personbilar och lätta nyttofordon. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att det stora antalet överträdelseförfaranden under 2015 visar att det fortfarande är en allvarlig utmaning och prioritering i EU att säkerställa att EU:s lagstiftning tillämpas i tid och på ett korrekt sätt i medlemsstaterna. Unionsmedborgarna känner mer tilltro till unionsrätten om den genomförs på ett effektivt sätt i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka sina insatser för att unionsrätten införlivas och genomförs effektivt och i rätt tid. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet noterar att det vid utgången av 2015 fortfarande pågick 1 368 överträdelseförfaranden, vilket var en liten ökning jämfört med det föregående året men ändå låg under nivån för 2011. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet erkänner att det främsta ansvaret för korrekt genomförande och tillämpning av unionsrätten ligger hos medlemsstaterna, men påpekar att detta inte fråntar EU-institutionerna skyldigheten att respektera primär unionsrätt när de utfärdar sekundär unionsrätt. Parlamentet betonar dock att kommissionen tillhandahåller medlemsstaterna en rad instrument för att hitta gemensamma lösningar, t.ex. handböcker, expertgrupper och speciella webbplatser, med allt från dialoger om genomförandeplaner till förklarande dokument för att tidigt upptäcka och lösa genomförandeproblemen. Medlemsstaterna uppmanas att vidta alla nödvändiga åtgärder för att fullgöra sina åtaganden enligt överenskommelsen i den gemensamma politiska förklaringen av den 28 september 2011 från medlemsstaterna och kommissionen om förklarande dokument, bland annat genom att tillhandahålla jämförelsetabeller med tydlig och exakt information om nationella åtgärder för införlivande av direktiv i den nationella rättsordningen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar återigen kommissionen att sammanlänka alla olika portaler, kontaktpunkter och webbplatser till en enda ingång som ger medborgarna enkel tillgång till internetbaserade klagomålsformulär och användarvänlig information om överträdelseförfaranden. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar att kommissionen kräver att medlemsstaterna meddelar om de vid införlivandet av direktiv i nationell lagstiftning beslutar att lägga till element som klargör för allmänheten vilka bestämmelser som EU respektive medlemsstaten ansvarar för. Parlamentet påminner dock samtidigt om att detta inte på något sätt påverkar medlemsstaternas rätt att till exempel anta strängare social- och miljöpolitiska normer på nationell nivå. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Det är nödvändigt att Europaparlamentet har möjlighet att också övervaka kommissionens verkställande av förordningar på samma sätt som gäller för direktiv. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att uppgifter om genomförandet av förordningar tillhandahålls i kommissionens framtida årsrapporter om kontroll av unionsrättens tillämpning. Medlemsstaterna uppmanas att för kommissionen lägga fram nationell lagstiftning som införlivar eller genomför förordningar, i syfte att säkerställa korrekt efterlevnad, och att ange vilka delar som har sitt ursprung i EU:s lagstiftning och vilka delar som är nationella tillägg. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att tidsfristerna för införlivande måste hållas och uppmanar EU-institutionerna att fastställa realistiska tidsfrister för genomförandet. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar att EU är en union som bygger på rättsstatsprincipen och respekten för de mänskliga rättigheterna (artikel 2 i EU-fördraget). De värden som stadgas i artikel 2 i EU-fördraget är hörnstenen i unionens grundvalar, och därför bör medlemsstaternas iakttagande av dem vara föremål för konstant bedömning. Parlamentet påminner om att noggrann granskning av medlemsstaternas och EU-institutionernas åtgärder och underlåtenhet att agera är av yttersta betydelse och uttrycker sin oro över antalet framställningar till parlamentet och klagomål till kommissionen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet understryker att visselblåsare kan ge EU-institutionerna och medlemsstaternas institutioner värdefull information om fall av bristfällig tillämpning av unionsrätten. Parlamentet upprepar att deras insatser bör uppmuntras och inte hindras. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att framställningar utgör en viktig källa till förstahandsinformation inte bara om kränkningar och brister i medlemsstaternas tillämpning av unionsrätten, utan också om potentiella kryphål i EU:s lagstiftning och förslag från medborgarna till ny lagstiftning som skulle kunna antas, eller eventuella förbättringar av den lagstiftning som redan är i kraft. Parlamentet framhåller att en ändamålsenlig behandling av framställningarna utmanar och i slutändan stärker kommissionens och parlamentets förmåga att reagera på och lösa problem med anknytning till införlivande och felaktig tillämpning. Parlamentet noterar att kommissionen prioriterar genomförandet av unionsrätten, så att medborgarna kan dra nytta av den i sin vardag. Parlamentet betonar behovet att se till att beslutsprocesserna och förvaltningen är öppna, opartiska och oberoende. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet beklagar att det inte ges någon exakt statistik över antalet framställningar som ledde till att EU Pilot-förfaranden eller överträdelseförfaranden inleddes. Därför uppmanas kommissionen att lämna regelbundna rapporter om fall som rör pågående förfaranden, i syfte att underlätta den strukturerade dialogen och minska den tid det tar att lösa tvister. Kommissionen uppmanas vidare att diskutera dessa rapporter med utskottet för framställningar och på ett proaktivt sätt involvera den vice talman som ansvarar för tillämpning och förenkling av lagstiftningen. Kommissionen uppmanas även att involvera framställarna i de EU Pilot-förfaranden som inletts med anknytning till deras framställningar i syfte att bland annat underlätta dialogen mellan framställarna och de berörda nationella myndigheterna. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet beklagar de allt större förseningarna i genomförandet av EU:s strategi för djurskydd och djurs välbefinnande 2012–2015, vilka i praktiken hindrar lanseringen av en ny strategi på EU-nivå som är nödvändig för att garantera ett fullständigt och verkningsfullt skydd av djurs välbefinnande genom ett uppdaterat, heltäckande och tydligt rättsligt ramverk som till fullo uppfyller kraven i artikel 13 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar att utskottet för framställningar har mottagit ett stort antal framställningar som rör barns välfärd, och hoppas att den pågående översynen av Bryssel IIa-förordningen kommer att bidra till att täppa till luckorna i förordningen och rätta till bristerna i genomförandet av denna. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet påpekar att brister i tillämpningen av åtgärder som syftar till att bekämpa bedrägeri och penningtvätt har kunnat konstateras under de senaste åren. Kommissionen uppmanas att intensifiera sina ansträngningar för att säkerställa en strikt tillämpning av EU:s bestämmelser på detta område. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet konstaterar att ett korrekt införlivande och genomförande av unionsrätten med nationell lagstiftning i rätt tid – och ett tydligt inhemskt regelverk med fullständig respekt för de grundläggande värden, principer och rättigheter som föreskrivs i fördragen och EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna – bör vara en prioritet för medlemsstaterna, så att överträdelser av EU-rätten undviks samtidigt som alla drar nytta av de fördelar som en effektiv och ändamålsenlig tillämpning av unionsrätten är avsedd att medföra. I detta sammanhang understryks att alla EU-institutioners göranden och låtanden omfattas av fördragen och av stadgan (13). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att med kraft uppmana medlemsstaterna att säkerställa ett strikt upprätthållande av EU:s bestämmelser om den fria rörligheten för personer, i synnerhet genom att säkerställa ett fullständigt skydd för de relaterade ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna. Parlamentet påminner om att den fria rörligheten för personer, utöver att utgöra en av de grundläggande friheterna i EU och en integrerad del av unionsmedborgarskapet, i en kontext där de grundläggande rättigheterna upprätthålls fullt ut, är av stor betydelse för unionsmedborgarna och deras familjer, särskilt när det gäller tillgång till social trygghet, liksom för deras bild av EU. Denna fråga tas ofta upp i framställningar. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet påminner om sin resolution av den 25 oktober 2016 och uppmanar kommissionen att följa upp rekommendationerna i denna. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet framhåller att parlamentet också har en mycket viktig roll att spela genom att utöva politisk tillsyn över kommissionens verkställighetsåtgärder och granska årsrapporterna om kontroll av EU-rättens tillämpning samt anta resolutioner i relevanta frågor. Parlamentet skulle kunna bidra ytterligare till att EU:s lagstiftning införlivas i tid och på ett korrekt sätt genom att via på förhand upprättade kanaler dela med sig av sina sakkunskaper om beslutsprocessen i lagstiftningsarbetet till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar den viktiga roll som arbetsmarknadens parter, det civila samhällets organisationer, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och andra berörda aktörer spelar i utarbetandet av lagstiftning och i övervakningen och rapporteringen av brister i medlemsstaternas införlivande och tillämpning av unionsrätten. I detta avseende betonas öppenhetsprincipen, som ingår i EU:s fördrag, och unionsmedborgarnas rätt till rättvisa och god förvaltning, som föreskrivs i artiklarna 41 och 47 i stadgan om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet påminner om att bl.a. dessa rättigheter och principer också bör vara av överordnad betydelse för medlemsstaterna när de föreslår utkast till akter för genomförande av unionsrätten. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar att antalet nya EU Pilot-ärenden 2015 minskat med ungefär 30 procent sedan 2014 (881 jämfört med 1 208 under 2014). Dock noterar parlamentet att den genomsnittliga lösningskvoten för 2015 är stabil, med exakt samma andel som 2014 (75 procent). |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar att antalet nya klagomål för första gången sedan 2011 har minskat, med ungefär 9 procent i förhållande till 2014, med sammanlagt 3 450 nya klagomål. Parlamentet noterar emellertid med stor oro att det största antalet nyregistrerade klagomål återfinns inom området sysselsättning, socialpolitik och inkludering. Parlamentet konstaterar att områdena sysselsättning, sociala frågor och inkludering, den inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag, rättvisa och konsumenter, skatter och tullunionen samt miljön tillsammans står för 72 procent av samtliga ingivna klagomål mot medlemsstaterna under 2015. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet beklagar att medlemsstaterna under 2015 inte i samtliga fall uppfyllde sitt åtagande att tillhandahålla förklarande dokument tillsammans med nationella åtgärder för införlivande av direktiv i deras rättsordning. Kommissionen bör ge mer stöd till medlemsstaterna i utarbetandet av dessa förklarande dokument och jämförelsetabeller. Kommissionen uppmuntras att fortsätta att rapportera till parlamentet och rådet om förklarande dokument i årsrapporterna om tillämpningen av EU-rätten. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet anser att de ekonomiska påföljderna vid bristande efterlevnad av EU-rätten bör vara effektiva, proportionerliga och avskräckande och ta hänsyn till återkommande underlåtelser på ett och samma område, och att medlemsstaternas lagstadgade rättigheter måste respekteras. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet understryker att alla EU-institutioner är bundna av fördragen och stadgan om de grundläggande rättigheterna (14). |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet upprepar att de uppgifter som tilldelats kommissionen eller andra EU-institutioner genom ESM-fördraget (eller andra relevanta fördrag) ålägger dem – i enlighet med artikel 13.3 och 13.4 i det fördraget – att se till att de samförståndsavtal som ingås i enlighet med nämnda fördrag överensstämmer med unionsrätten. Parlamentet betonar att EU-institutionerna följaktligen bör avstå från att underteckna sådana samförståndsavtal vars överensstämmelse med unionsrätten de hyser tvivel om (15). |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet konstaterar vikten av inhemskt införlivande och praktiskt genomförande av asylnormer på EU-nivå (exempelvis när det gäller medlemsstaternas genomförande av direktivet om mottagningsvillkor (direktiv 2013/33/EU (16))) (17). Parlamentet beklagar att den omplaceringsmekanism som kommissionen föreslagit för medlemsstaternas hantering av flyktingkrisen har genomförts och använts på ett bristfälligt sätt. Därför uppmanas kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt genomförandet av åtgärder som antas på området för asyl och migration, för att se till att de överensstämmer med principerna i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, och att vid behov inleda nödvändiga överträdelseförfaranden. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet konstaterar med oro att vissa medlemsstater åsidosätter sina skyldigheter på asyl- och migrationsområdet, och välkomnar kommissionens bestämda hållning gentemot medlemsstaterna i fråga om unionsrättens tillämpning på asyl- och migrationsområdet. Parlamentet påminner om att EU, med hänsyn till migrationsströmmarna till Europa, står inför exempellösa rättsliga, politiska och humanitära utmaningar. Medlemsstaterna uppmanas att också beakta internationella konventioner om mänskliga rättigheter när de tar emot och fördelar flyktingar. Parlamentet hoppas att kommissionen systematiskt kommer att kontrollera medlemsstaternas tillämpning av den europeiska migrationsagendan, och påminner om att en ändamålsenlig migrationspolitik för EU måste grunda sig på en avvägning mellan ansvar och solidaritet mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet beklagar att somliga medlemsstater fortfarande uppvisar betydande brister i fråga om såväl genomförandet som tillämpningen av EU:s miljölagstiftning. Detta gäller särskilt avfallshantering, infrastruktur för rening av avloppsvatten och efterlevnaden av gränsvärden för luftkvaliteten. Mot bakgrund av detta bör kommissionen försöka identifiera orsakerna till denna situation i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmuntrar EU-institutionerna att alltid åta sig sin skyldighet att respektera EU:s primärrätt när de utarbetar EU-sekundärrättsliga bestämmelser, beslutar om politik eller undertecknar avtal eller fördrag med institutioner utanför EU, och att också åta sig sin skyldighet att med alla tillgängliga medel hjälpa EU:s medlemsstater i deras insatser för att införliva EU:s lagstiftning på alla områden och respektera unionens värden och principer, särskilt när det gäller den senaste tidens utveckling i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet beklagar att det hittills ännu inte har mottagit insynsvänlig information i tid om genomförandet av EU-rättsakter. Parlamentet påminner om att kommissionen i det reviderade ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen åtagit sig att ”ge parlamentet kortfattad information om samtliga överträdelseförfaranden från det att en formell underrättelse översänds, inklusive, om parlamentet begär det [...] om de frågor som överträdelseförfarandet rör”, och förväntar sig att denna klausul kommer att tillämpas med ärligt uppsåt och i praktiken. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra efterlevnaden av EU-rätten till en verklig politisk prioritering som ska fullföljas i nära samarbete med parlamentet, som är skyldigt att hålla kommissionen ansvarig och som medlagstiftare se till att det självt är fullt informerat i syfte att ständigt förbättra sitt lagstiftningsarbete. Parlamentet efterlyser därför att kommissionen ska tillhandahålla en uppföljning till var och en av Europaparlamentets resolutioner om kontroll av unionsrättens tillämpning. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet påminner om att det i sina resolutioner av den 15 januari 2013 (18) och den 9 juni 2016 efterlyste en förordning om en öppen, effektiv och oberoende EU-förvaltning på grundval av artikel 298 i EUF-fördraget, och uppmanar kommissionen att fortsätta behandla det förslag till förordning som utgör bilaga till den sistnämnda resolutionen. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet betonar att avsaknaden av en enhetlig och övergripande uppsättning kodifierade regler för god förvaltningssed inom unionen gör det svårt för medborgarna att enkelt och fullständigt förstå sina administrativa rättigheter enligt unionsrätten, och också bidrar till att försämra deras rättsliga skydd. Parlamentet betonar därför att en kodifiering av bestämmelserna om god förvaltningssed i form av en förordning som anger de olika aspekterna av det administrativa förfarandet – inklusive underrättelser, bindande tidsfrister, rätten att bli hörd och rätten för var och en att ta del av sin akt – innebär att medborgarnas rättigheter och öppenheten stärks. Parlamentet förtydligar att dessa regler skulle vara ett komplement till befintlig unionslagstiftning, när luckor i lagstiftningen eller tolkningsproblem uppstår, och skulle skapa större tillgänglighet. Parlamentet uppmanar därför än en gång kommissionen att lägga fram ett heltäckande lagstiftningsförslag om en europeisk förvaltningsprocesslag, med beaktande av alla de steg som parlamentet redan tagit i denna fråga samt av den samtida utvecklingen i unionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet påminner om att de frågor som hänskjuts för förhandsavgörande bidrar till att klargöra hur EU-rätten ska tillämpas. Parlamentet anser att användningen av detta förfarande möjliggör en enhetlig tolkning och ett enhetligt genomförande av EU-lagstiftningen. Parlamentet uppmuntrar därför de nationella domstolarna att i tveksamma fall hänskjuta ärenden till EU-domstolen och därmed undvika överträdelseförfaranden. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet anser att nyckeln för att låta både enskilda och företag ta del av fördelarna med EU:s politik ligger i en korrekt tillämpning av EU:s regelverk. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att stärka verkställandet av unionsrätten på grundval av strukturerade och systematiska införlivande- och överensstämmelsekontroller av nationell lagstiftning, med fullständig efterlevnad av EU:s fördrag och stadgan om de grundläggande rättigheterna. EU:s lagstiftning är resultatet av en fri och demokratisk process. Parlamentet välkomnar kommissionens praxis att vederbörligen beakta principerna för bättre lagstiftning när den kontrollerar unionsrättens tillämpning i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet betonar betydelsen av insyn i EU-institutionernas och medlemsstaternas utarbetande och tillämpning av lagstiftningen. För att både underlätta medlemsstaternas genomförande av unionsrätten och göra den tillgänglig för unionsmedborgarna måste EU:s lagstiftning vara tydlig, begriplig, konsekvent och exakt, samtidigt som den också beaktar EU-domstolens rättspraxis, som framhåller behovet av förutsebarhet och förutsägbarhet i fråga om EU:s normer (19). |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet anser att de nationella parlamentens delaktighet i dialogen om innehållet i lagstiftningsförslag, när så är relevant, kommer att främja en effektiv tillämpning av unionsrätten. Om de nationella parlamenten närmare granskar sina respektive regeringar när dessa deltar i lagstiftningsprocessen kommer detta att främja en mer effektiv tillämpning av unionsrätten, i enlighet med fördragen. Av denna anledning betonar parlamentet behovet av att de nationella parlamenten får uttala sig i de tidiga skedena av de europeiska lagstiftningsförfarandena, och EU-institutionerna och medlemsstaterna uppmanas med kraft att inleda en debatt om protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen och protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, eventuellt genom att undersöka möjligheten till en översyn av det så kallade systemet för tidig varning och därigenom säkerställa en bättre tillämpning av förfarandet med gult kort. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmuntrar till närmare samarbete och förstärkta kopplingar mellan sig självt och de nationella parlamenten. Parlamentet påminner om de nationella parlamentens granskningsfunktion avseende deras regeringars delaktighet i lagstiftningsprocessen i Europeiska unionens råd, och betonar behovet av samråd och regelbundna diskussioner mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten, särskilt i lagstiftningsprocessens inledande skeden. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet påminner om att de nationella parlamenten har en nyckelroll i granskningen av om medlemsstaterna genomför unionsrätten korrekt. Parlamentet uppmanar dem att spela denna roll med framförhållning. Parlamentet framhåller de nationella parlamentens roll när det gäller att undvika praxis med extra reglering på nationell nivå utöver EU-lagstiftningens bestämmelser, och att därigenom förhindra överreglering och onödiga administrativa bördor. Av medlemsstaterna förväntar sig parlamentet att de tydligt ska ange och dokumentera nationella skyldigheter när sådana läggs till utöver EU-lagstiftningens bestämmelser under genomförandeprocessen. Det är oroande att överdrivna nationella åtgärder som läggs till EU-lagstiftningens bestämmelser onödigtvis ökar skepsisen mot EU. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Systemet för informationsutbyte och samarbete mellan de utskott i de nationella parlamenten som samarbetar med EU kan bidra till att åstadkomma effektiv lagstiftning och bör också användas för att stödja en mer effektiv tillämpning av unionsrätten i medlemsstaterna. Parlamentet stöder användning av Ipex-plattformen som ett verktyg för ömsesidigt informationsutbyte mellan nationella parlament och Europaparlamentet. De nationella parlamenten uppmuntras att ta aktiv del i de regelbundna interparlamentariska utskottssammanträden som anordnas av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2016)0385.

(2)  EUT C 18, 19.1.2017, s. 10.

(3)  EUT L 304, 20.11.2010, s. 47.

(4)  EUT L 174, 27.6.2001, s. 25.

(5)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

(6)  EUT C 316, 22.9.2017, s. 246.

(7)  Antagna texter, P8_TA(2016)0409.

(8)  Antagna texter, P8_TA(2016)0279.

(9)  Mål C-427/07, kommissionen mot Irland, punkt 107.

(10)  EUT C 369, 17.12.2011, s. 14.

(11)  EUT C 369, 17.12.2011, s. 15.

(12)  I enlighet med medlemsstaternas och kommissionens gemensamma politiska förklaring av den 28 september 2011 om förklarande dokument har medlemsstaterna åtagit sig att, i de fall detta är berättigat, låta anmälan av införlivandeåtgärder åtföljas av ett eller flera dokument som förklarar förhållandet mellan de olika delarna i ett direktiv och motsvarande delar i de nationella instrumenten för införlivande.

(13)  Se bland annat domstolens dom av den 20 september 2016 – Ledra Advertising Ltd (C-8/15 P), Andreas Eleftheriou (C-9/15 P), Eleni Eleftheriou (C-9/15 P), Lilia Papachristofi (C-9/15 P), Christos Theophilou (C-10/15 P), Eleni Theophilou (C-10/15 P)/kommissionen och Europeiska centralbanken (de gemensamma målen C-8/15 P till C-10/15 P), punkt 67 och följande.

(14)  Domstolens dom av den 20 september 2016, de gemensamma målen C-8/15 P till C-10/15 P, punkt 67 och följande.

(15)  På anfört ställe, punkt 58 och följande. Se i detta avseende domen av den 27 november 2012, Pringle, C-370/12, ECLI:EU:C:2012:756, punkt 164.

(16)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/33/EU av den 26 juni 2013 om normer för mottagande av personer som ansöker om internationellt skydd (EUT L 180, 29.6.2013, s. 96).

(17)  Se bland annat S. Carrera/S. Blockmans/D. Gross/E. Guild, The EU’s Response to the Refugee Crisis – Taking Stock and Setting Policy Priorities, Centre for European Policy Studies (CEPS), essä nr 20, 16 december 2015 – https://www.ceps.eu/system/files/EU%20Response%20to%20the%202015%20Refugee%20Crisis_0.pdf

(18)  Europaparlamentets resolution av den 15 januari 2013 med rekommendationer till kommissionen om Europeiska unionens förvaltningsprocesslag (EUT C 440, 30.12.2015, s. 17).

(19)  Domstolens dom av den 10 september 2009, Plantanol GmbH & Co. KG/Hauptzollamt Darmstadt, C-201/08, ECLI:EU:C:2009:539, punkt 46.

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 3 oktober 2017

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/234 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/234

---

P8_TA(2017)0362

Begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 oktober 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2011/65/EU om begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning (COM(2017)0038 – C8-0021/2017 – 2017/0013(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 346/30)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0038), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0038),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0021/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0021/2017),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 5 juli 2017 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 5 juli 2017 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 28 juni 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 28 juni 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0205/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0205/2017).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

---

P8_TC1-COD(2017)0013

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 3 oktober 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/... om ändring av direktiv 2011/65/EU om begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv (EU) 2017/2102.)

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/236 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/236

---

P8_TA(2017)0363

Förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder som ska tillämpas i konventionsområdet för Iccat ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 3 oktober 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om införande av förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder som ska tillämpas i konventionsområdet för Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat) och om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1936/2001, (EG) nr 1984/2003 och (EG) nr 520/2007 (COM(2016)0401 – C8-0224/2016 – 2016/0187(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 346/31)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0401), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0401),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0224/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0224/2016),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 oktober 2016 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 oktober 2016 (1),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 14 juni 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 14 juni 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0173/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0173/2017).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet godkänner sitt uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT C 34, 2.2.2017, s. 142.

---

P8_TC1-COD(2016)0187

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 3 oktober 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om införande av förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder som ska tillämpas i konventionsområdet för Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i Atlanten (Iccat) och om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1936/2001, (EG) nr 1984/2003 och (EG) nr 520/2007

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2017/2107.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

UTTALANDE FRÅN EUROPAPARLAMENTET

Europaparlamentet uttrycker sin djupaste oro över att kommissionen föreslår att år 2017 genomföra Iccats rekommendationer från 2008. Detta innebär att EU under nästan tio år inte har fullgjort sina internationella förpliktelser.

Bortsett från att talan kan väckas vid domstolen i denna fråga och att frågan skadar EU:s rykte som ledande aktör i hållbarhetsfrågor i internationella fora finns det ytterligare en sak som leder till rättsosäkerhet för operatörer och föranleder berättigad kritik från intressenter, nämligen att institutionerna är på väg att anta Iccat-rekommendationer – i synnerhet rekommendationen om svärdfisk i Medelhavet, en symbolisk art för vilken Iccat förra året antog en flerårig återhämtningsplan – som är förlegade och inaktuella.

Detta skulle leda till en paradoxal situation där EU, genom denna förordning, kommer att anta åtgärder om svärdfisk som under tiden har ersatts av en ny återhämtningsplan som har varit tillämplig för operatörer sedan april 2017. Denna situation är rättsligt och – inte minst – politiskt oacceptabel.

Situationen är än mer oacceptabel med tanke på att kommissionen, nästan sex månader efter att Iccat antagit rekommendation 16-05 om svärdfisk i Medelhavet, inte har antagit något förslag om införlivande av denna rekommendation, trots att det råder en allmän insikt om att tillståndet för bestånden är kritiskt och att återhämtningsplanen under alla omständigheter redan är tillämplig för operatörerna. Det bör noteras att det inte rör sig om något komplicerat införlivandeförfarande eftersom bestämmelserna redan har antagits och det endast krävs mindre justeringar av texten.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att översända alla framtida förslag om införlivande av rekommendationer från regionala fiskeriförvaltningsorganisationer senast inom sex månader efter att de antagits.

Återhämtningsplanens innehåll:

Europaparlamentet välkomnar Iccats rekommendation 16-05 om fastställande av en flerårig återhämtningsplan för svärdfisk i Medelhavet.

Europaparlamentet konstaterar att det småskaliga fisket i Medelhavet har en socioekonomisk dimension och att det behövs ett stegvist tillvägagångssätt och flexibilitet vid förvaltningen av detta fiske.

Europaparlamentet betonar att det för att återhämtningsplanen ska bli framgångsrik även krävs särskilda insatser från grannländer utanför EU för att effektivt förvalta denna art.

Europaparlamentet understryker att kvoterna måste fördelas rättvist mellan operatörerna med beaktande av produktionsvärden och omsättning. Olagligt fiske med drivgarn bör inte tas med i beräkningen av fångsthistorik och rättigheter.

---

Onsdagen den 4 oktober 2017

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/238 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/238

---

P8_TA(2017)0368

Avtal om inrättande av den internationella stiftelsen EU–LAC ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet om inrättande av den internationella stiftelsen EU–LAC (11342/2016 – C8-0458/2016 – 2016/0217(NLE))

(Godkännande)

(2018/C 346/32)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (11342/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (11342/2016),

| — | med beaktande av utkastet till avtal om inrättande av den internationella stiftelsen EU–LAC (11356/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal om inrättande av den internationella stiftelsen EU–LAC (11356/2016),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet lagt fram i enlighet med artiklarna 209.2, 212.1, 218.6 andra stycket led a och 218.8 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0458/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet lagt fram i enlighet med artiklarna 209.2, 212.1, 218.6 andra stycket led a och 218.8 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0458/2016),

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A8-0279/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A8-0279/2017).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i länderna i Gemenskapen för Latinamerikas och Västindiens stater (Celac). |
| --- | --- |

2.

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/239 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/239

---

P8_TA(2017)0369

Bestämmelser i Schengenregelverket rörande Informationssystemet för viseringar i Bulgarien och Rumänien *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till rådets beslut om inledande av tillämpningen av vissa bestämmelser i Schengenregelverket rörande Informationssystemet för viseringar i Republiken Bulgarien och Rumänien (10161/2017 – C8-0224/2017 – 2017/0808(CNS))

(Samråd)

(2018/C 346/33)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (10161/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (10161/2017),

| — | med beaktande av artikel 4.2 i anslutningsakten för Republiken Bulgarien och Rumänien, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0224/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 4.2 i anslutningsakten för Republiken Bulgarien och Rumänien, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0224/2017),

| — | med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0286/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0286/2017).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/240 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/240

---

P8_TA(2017)0370

Automatiskt utbyte av uppgifter ur fordonsregister i Tjeckien *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av uppgifter ur fordonsregister i Republiken Tjeckien (09893/2017 – C8-0197/2017 – 2017/0806(CNS))

(Samråd)

(2018/C 346/34)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (09893/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (09893/2017),

| — | med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0197/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0197/2017),

| — | med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33,

| — | med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0288/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0288/2017),

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT L 210, 6.8.2008, s. 1.

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/241 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/241

---

P8_TA(2017)0371

Automatiskt utbyte av fingeravtrycksuppgifter i Portugal *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av fingeravtrycksuppgifter med Portugal (09898/2017 – C8-0213/2017 – 2017/0807(CNS))

(Samråd)

(2018/C 346/35)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (09898/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (09898/2017),

| — | med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0213/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0213/2017),

| — | med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33,

| — | med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0289/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0289/2017),

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT L 210, 6.8.2008, s. 1.

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/242 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/242

---

P8_TA(2017)0372

Automatiskt utbyte av fingeravtrycksuppgifter i Grekland *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2017 om utkastet till rådets genomförandebeslut om inledande av automatiskt utbyte av fingeravtrycksuppgifter i Grekland (10476/2017 – C8-0230/2017 – 2017/0809(CNS))

(Samråd)

(2018/C 346/36)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (10476/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (10476/2017),

| — | med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0230/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0230/2017),

| — | med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2008/615/RIF av den 23 juni 2008 om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (1), särskilt artikel 33,

| — | med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0287/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0287/2017).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT L 210, 6.8.2008, s. 1.

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/243 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/243

---

P8_TA(2017)0373

Säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2009/45/EG om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg (COM(2016)0369 – C8-0208/2016 – 2016/0170(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 346/37)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0369), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0369),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0208/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0208/2016),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 oktober 2016 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 oktober 2016 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 21 juni 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 21 juni 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0167/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0167/2017).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentlig ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 34, 2.2.2017, s. 167.

---

P8_TC1-COD(2016)0170

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 oktober 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/... om ändring av direktiv 2009/45/EG om säkerhetsbestämmelser och säkerhetsnormer för passagerarfartyg

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv (EU) 2017/2108.)

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/244 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/244

---

P8_TA(2017)0374

Registrering av personer som färdas ombord på passagerarfartyg som ankommer till eller avgår från hamnar i gemenskapens medlemsstater ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 98/41/EG om registrering av personer som färdas ombord på passagerarfartyg som ankommer till eller avgår från hamnar i gemenskapens medlemsstater och om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/65/EU om rapporteringsformaliteter för fartyg som ankommer till och/eller avgår från hamnar i medlemsstaterna (COM(2016)0370 – C8-0209/2016 – 2016/0171(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 346/38)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0370), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0370),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0209/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0209/2016),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 oktober 2016 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 oktober 2016 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 21 juni 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 21 juni 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0168/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0168/2017).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 34, 2.2.2017, s. 172.

---

P8_TC1-COD(2016)0171

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 oktober 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/... om ändring av rådets direktiv 98/41/EG om registrering av personer som färdas ombord på passagerarfartyg som ankommer till eller avgår från hamnar i gemenskapens medlemsstater och av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/65/EU om rapporteringsformaliteter för fartyg som ankommer till och/eller avgår från hamnar i medlemsstaterna

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv (EU) 2017/2109.)

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/245 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/245

---

P8_TA(2017)0375

Inspektionssystem för säker drift av ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg i reguljär trafik ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ett inspektionssystem för säker drift av ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg i reguljär trafik och om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/16/EG om hamnstatskontroll och om upphävande av rådets direktiv 1999/35/EG (COM(2016)0371 – C8-0210/2016 – 2016/0172(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 346/39)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0371), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0371),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0210/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0210/2016),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 oktober 2016 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 oktober 2016 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 21 juni 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 21 juni 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A8-0165/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A8-0165/2017), och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 34, 2.2.2017, s. 176.

---

P8_TC1-COD(2016)0172

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 oktober 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/... om ett inspektionssystem för säker drift av ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg i reguljär trafik och om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/16/EG och om upphävande av rådets direktiv 1999/35/EG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv (EU) 2017/2110.)

---

Torsdagen den 5 oktober 2017

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/246 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/246

---

P8_TA(2017)0384

Fördjupat samarbete: Europeiska åklagarmyndigheten ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 oktober 2017 om utkastet till rådets förordning om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (09941/2017) – C8-0229/2017 – 2013/0255(APP))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – godkännande)

(2018/C 346/40)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets förordning (09941/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets förordning (09941/2017),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 86 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0229/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 86 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0229/2017),

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0290/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0290/2017).

| 1. | Europaparlamentet godkänner utkastet till rådets förordning. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

---

Tisdagen den 24 oktober 2017

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/247 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/247

---

P8_TA(2017)0386

Europa-Medelhavsavtal EG/Marocko om luftfart ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående, på unionens vägnar, av Europa-Medelhavsavtalet om luftfart mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan (15653/2016 – C8-0094/2017 – 2006/0048(NLE))

(Godkännande)

(2018/C 346/41)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (15653/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (15653/2016),

| — | med beaktande av Europa-Medelhavsavtalet om luftfart mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europa-Medelhavsavtalet om luftfart mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Konungariket Marocko, å andra sidan (1),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 100.2 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0094/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 100.2 samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0094/2017),

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för transport och turism (A8-0303/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för transport och turism (A8-0303/2017).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Konungariket Marocko. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 386, 29.12.2006, s. 57.

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/248 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/248

---

P8_TA(2017)0387

Tillstånd för Frankrike att tillämpa en nedsatt sats för vissa indirekta skatter på ”traditionell” rom som framställs i Guadeloupe, Franska Guyana, Martinique och Réunion *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2017 om förslaget till rådets beslut om ändring av rådets beslut nr 189/2014/EU om tillstånd för Frankrike att tillämpa en nedsatt sats för vissa indirekta skatter på ”traditionell” rom som framställs i Guadeloupe, Franska Guyana, Martinique och Réunion och om upphävande av beslut 2007/659/EG (COM(2017)0297 – C8-0212/2017 – 2017/0127(CNS))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

(2018/C 346/42)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2017)0297), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2017)0297),

| — | med beaktande av artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0212/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0212/2017),

| — | med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A8-0304/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A8-0304/2017).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/249 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/249

---

P8_TA(2017)0388

Det gemensamma företaget för biobaserade industrier: finansiella bidrag *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2017 om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EU) nr 560/2014 av den 6 maj 2014 om bildande av det gemensamma företaget för biobaserade industrier (COM(2017)0068 – C8-0118/2017 – 2017/0024(NLE))

(Samråd)

(2018/C 346/43)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2017)0068), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2017)0068),

| — | med beaktande av artiklarna 187 och 188.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0118/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 187 och 188.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0118/2017),

| — | med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi samt yttrandena från budgetkontrollutskottet och utskottet för regional utveckling (A8-0293/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi samt yttrandena från budgetkontrollutskottet och utskottet för regional utveckling (A8-0293/2017).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | Genom rådets förordning (EU) nr 560/2014 (37) bildades det gemensamma företaget för biobaserade industrier (nedan kallat gemensamma företaget BBI). |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

Genom rådets förordning (EU) nr 560/2014 (37) bildades det gemensamma företaget för biobaserade industrier (nedan kallat gemensamma företaget BBI).

| (1) | Genom rådets förordning (EU) nr 560/2014 (37) bildades det gemensamma företaget för biobaserade industrier (nedan kallat gemensamma företaget BBI)
  i syfte att bidra till genomförandet av ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) (nedan kallat Horisont 2020) genom ökade investeringar i utvecklingen av en hållbar, biobaserad industri i unionen
  . |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets förordning (EU) nr 560/2014 (37) bildades det gemensamma företaget för biobaserade industrier (nedan kallat gemensamma företaget BBI)
  i syfte att bidra till genomförandet av ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) (nedan kallat Horisont 2020) genom ökade investeringar i utvecklingen av en hållbar, biobaserad industri i unionen
  .

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | I artikel 12.4 i det gemensamma företaget BBI:s stadgar, som återges i bilagan till förordning (EU) nr 560/2014 (nedan kallade stadgarna), anges det att det finansiella bidraget till driftskostnaderna från de andra medlemmarna i det gemensamma företaget BBI än unionen ska vara minst 182 500 000 euro under den
  period
  som avses i artikel 1 i förordning (EU) nr 560/2014, det vill säga från och med bildandet av det gemensamma företaget BBI fram till och med den 31 december 2024. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

I artikel 12.4 i det gemensamma företaget BBI:s stadgar, som återges i bilagan till förordning (EU) nr 560/2014 (nedan kallade stadgarna), anges det att det finansiella bidraget till driftskostnaderna från de andra medlemmarna i det gemensamma företaget BBI än unionen ska vara minst 182 500 000 euro under den
  period
  som avses i artikel 1 i förordning (EU) nr 560/2014, det vill säga från och med bildandet av det gemensamma företaget BBI fram till och med den 31 december 2024.

| (2) | I artikel 12.4 i det gemensamma företaget BBI:s stadgar, som återges i bilagan till förordning (EU) nr 560/2014 (nedan kallade stadgarna), anges det att det finansiella bidraget till driftskostnaderna från de andra medlemmarna i det gemensamma företaget BBI än unionen ska vara minst 182 500 000 euro under den
  tioårsperiod
  som avses i artikel 1 i förordning (EU) nr 560/2014, det vill säga från och med bildandet av det gemensamma företaget BBI fram till och med den 31 december 2024. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 12.4 i det gemensamma företaget BBI:s stadgar, som återges i bilagan till förordning (EU) nr 560/2014 (nedan kallade stadgarna), anges det att det finansiella bidraget till driftskostnaderna från de andra medlemmarna i det gemensamma företaget BBI än unionen ska vara minst 182 500 000 euro under den
  tioårsperiod
  som avses i artikel 1 i förordning (EU) nr 560/2014, det vill säga från och med bildandet av det gemensamma företaget BBI fram till och med den 31 december 2024.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a) | Denna förordning är ett svar på ett förslag från det biobaserade industrikonsortiet Aisbl (nedan kallat konsortiet) och speglar bästa praxis i andra gemensamma företag. Ett effektivt programgenomförande genom det gemensamma företaget BBI och bättre reglering överlag bör fortsatt uppnås genom bättre samarbete, samverkan och medverkan av samtliga intressenter inom den biobaserade kedjan, särskilt små och medelstora företag. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2a)

Denna förordning är ett svar på ett förslag från det biobaserade industrikonsortiet Aisbl (nedan kallat konsortiet) och speglar bästa praxis i andra gemensamma företag. Ett effektivt programgenomförande genom det gemensamma företaget BBI och bättre reglering överlag bör fortsatt uppnås genom bättre samarbete, samverkan och medverkan av samtliga intressenter inom den biobaserade kedjan, särskilt små och medelstora företag.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | Det biobaserade industrikonsortiet Aisbl (nedan kallat konsortiet), som är en annan medlem i det gemensamma företaget BBI än unionen, är fortsatt redo att bidra till driftskostnaderna för det gemensamma företaget BBI med det belopp som anges i artikel 12.4 i stadgarna. Konsortiet har dock föreslagit ett alternativt sätt att lämna det finansiella bidraget, nämligen genom finansiella bidrag från dess ingående enheter på nivån indirekta åtgärder. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

Det biobaserade industrikonsortiet Aisbl (nedan kallat konsortiet), som är en annan medlem i det gemensamma företaget BBI än unionen, är fortsatt redo att bidra till driftskostnaderna för det gemensamma företaget BBI med det belopp som anges i artikel 12.4 i stadgarna. Konsortiet har dock föreslagit ett alternativt sätt att lämna det finansiella bidraget, nämligen genom finansiella bidrag från dess ingående enheter på nivån indirekta åtgärder.

| (3) | Det biobaserade industrikonsortiet Aisbl (nedan kallat konsortiet), som är en annan medlem i det gemensamma företaget BBI än unionen, är fortsatt
  skyldigt, och
  redo, att bidra till driftskostnaderna för det gemensamma företaget BBI med det belopp som anges i artikel 12.4 i stadgarna. Konsortiet har dock föreslagit ett alternativt sätt att lämna det finansiella bidraget, nämligen genom finansiella bidrag från dess ingående enheter på nivån indirekta åtgärder. |
| --- | --- |

(3)

Det biobaserade industrikonsortiet Aisbl (nedan kallat konsortiet), som är en annan medlem i det gemensamma företaget BBI än unionen, är fortsatt
  skyldigt, och
  redo, att bidra till driftskostnaderna för det gemensamma företaget BBI med det belopp som anges i artikel 12.4 i stadgarna. Konsortiet har dock föreslagit ett alternativt sätt att lämna det finansiella bidraget, nämligen genom finansiella bidrag från dess ingående enheter på nivån indirekta åtgärder.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 3a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3a) | Konsortiets förslag till alternativ finansiering har präglat denna förordning, samtidigt som det gemensamma företaget BBI:s unika egenskaper erkänns. Kommissionen kommer att undersöka hur denna alternativa finansiering kan tillämpas på andra gemensamma företag, och framför allt det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3a)

Konsortiets förslag till alternativ finansiering har präglat denna förordning, samtidigt som det gemensamma företaget BBI:s unika egenskaper erkänns. Kommissionen kommer att undersöka hur denna alternativa finansiering kan tillämpas på andra gemensamma företag, och framför allt det gemensamma företaget för initiativet för innovativa läkemedel.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Målet för BBI-initiativet, nämligen att bedriva verksamhet genom samarbete mellan intressenter längs hela de biobaserade värdekedjorna, inklusive små och medelstora företag, forsknings- och teknikcentrum samt högskolor och universitet, kan uppnås endast om konsortiet och dess ingående enheter kan lämna det finansiella bidraget inte bara som betalningar till det gemensamma företaget BBI
  , utan även som
  finansiella
  bidrag till indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget BBI
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Målet för BBI-initiativet, nämligen att bedriva verksamhet genom samarbete mellan intressenter längs hela de biobaserade värdekedjorna, inklusive små och medelstora företag, forsknings- och teknikcentrum samt högskolor och universitet, kan uppnås endast om konsortiet och dess ingående enheter kan lämna det finansiella bidraget inte bara som betalningar till det gemensamma företaget BBI
  , utan även som
  finansiella
  bidrag till indirekta åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget BBI
  .

| (4) | Målet för BBI-initiativet, nämligen att
  i överensstämmelse med prioriteringarna i Horisont 2020
  bedriva verksamhet genom samarbete mellan intressenter längs hela de biobaserade värdekedjorna, inklusive små och medelstora företag, forsknings- och teknikcentrum samt högskolor och universitet,
  och att göra unionen ledande inom forskning, demonstration och spridning på marknaden för biobaserade produkter och biobränslen,
  kan uppnås endast om konsortiet och dess ingående enheter kan lämna det finansiella bidraget inte bara som betalningar till det gemensamma företaget BBI.
  Syftet med detta nya bidragssätt är att se till att de
  finansiella
  bidragen blir mer kommersiellt gångbara för konsortiet och dess ingående enheter, vilket i sin tur bör göra det lättare för dem att fullgöra sina finansiella skyldigheter inom den fastställda tidsfristen
  . |
| --- | --- |

(4)

Målet för BBI-initiativet, nämligen att
  i överensstämmelse med prioriteringarna i Horisont 2020
  bedriva verksamhet genom samarbete mellan intressenter längs hela de biobaserade värdekedjorna, inklusive små och medelstora företag, forsknings- och teknikcentrum samt högskolor och universitet,
  och att göra unionen ledande inom forskning, demonstration och spridning på marknaden för biobaserade produkter och biobränslen,
  kan uppnås endast om konsortiet och dess ingående enheter kan lämna det finansiella bidraget inte bara som betalningar till det gemensamma företaget BBI.
  Syftet med detta nya bidragssätt är att se till att de
  finansiella
  bidragen blir mer kommersiellt gångbara för konsortiet och dess ingående enheter, vilket i sin tur bör göra det lättare för dem att fullgöra sina finansiella skyldigheter inom den fastställda tidsfristen
  .

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4a) | I sitt förfarande för det gemensamma företaget angav kommissionen de föreslagna ändringarnas effekter och effektivitet och vilka lärdomar som dragits därav. Kommissionen bör lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet med en bedömning av denna förordnings effektivitet, mot bakgrund av konsortiets skyldighet att lämna sitt finansiella bidrag senast den 31 december 2024. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4a)

I sitt förfarande för det gemensamma företaget angav kommissionen de föreslagna ändringarnas effekter och effektivitet och vilka lärdomar som dragits därav. Kommissionen bör lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet med en bedömning av denna förordnings effektivitet, mot bakgrund av konsortiets skyldighet att lämna sitt finansiella bidrag senast den 31 december 2024.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | I framtida fall bör kommissionen alltid genomföra ett offentligt samråd för att säkerställa att föreslagna ändringar accepteras av alla intressenter och utarbetas på ett så transparent och öppet sätt som möjligt. Samtidigt bör kommissionen göra konsekvensbedömningar av de föreslagna åtgärderna, såvida inte riktlinjerna för bättre lagstiftning tydligt anger något annat. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5a)

I framtida fall bör kommissionen alltid genomföra ett offentligt samråd för att säkerställa att föreslagna ändringar accepteras av alla intressenter och utarbetas på ett så transparent och öppet sätt som möjligt. Samtidigt bör kommissionen göra konsekvensbedömningar av de föreslagna åtgärderna, såvida inte riktlinjerna för bättre lagstiftning tydligt anger något annat.

---

(37)  Rådets förordning (EU) nr 560/2014 av den 6 maj 2014 om bildande av det gemensamma företaget för biobaserade industrier (EUT L 169, 7.6.2014, s. 130).

(37)  Rådets förordning (EU) nr 560/2014 av den 6 maj 2014 om bildande av det gemensamma företaget för biobaserade industrier (EUT L 169, 7.6.2014, s. 130).

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/253 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/253

---

P8_TA(2017)0389

Kontrollåtgärder avseende furanylfentanyl *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2017 om utkastet till rådets genomförandebeslut om att underställa N-fenyl-N-[1-(2-fenyletyl)piperidin-4-yl]furan-2-karboxamid (furanylfentanyl) kontrollåtgärder (11212/2017 – C8-0242/2017 – 2017/0152(NLE))

(Samråd)

(2018/C 346/44)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (11212/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (11212/2017),

| — | med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C8-0242/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C8-0242/2017),

| — | med beaktande av rådets beslut 2005/387/RIF av den 10 maj 2005 om informationsutbyte, riskbedömning och kontroll avseende nya psykoaktiva ämnen (1), särskilt artikel 8.3, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2005/387/RIF av den 10 maj 2005 om informationsutbyte, riskbedömning och kontroll avseende nya psykoaktiva ämnen (1), särskilt artikel 8.3,

| — | med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0309/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0309/2017).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT L 127, 20.5.2005, s. 32.

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/254 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/254

---

P8_TA(2017)0391

Brottsrekvisit och påföljder för olaglig narkotikahandel ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2017 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets rambeslut 2004/757/RIF i syfte att inkludera nya psykoaktiva substanser i definitionen av narkotika och om upphävande av rådets beslut 2005/387/RIF (10537/1/2017 – C8-0325/2017 – 2013/0304(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2018/C 346/45)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (10537/1/2017 – C8-0325/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (10537/1/2017 – C8-0325/2017),

| — | med beaktande av de motiverande yttranden från Förenade kungarikets underhus och Förenade kungarikets överhus som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverande yttranden från Förenade kungarikets underhus och Förenade kungarikets överhus som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 21 januari 2014 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 21 januari 2014 (1),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0618), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0618),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 67a i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67a i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0317/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0317/2017).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 177, 11.6.2014, s. 52.

(2)  Antagna texter 17.4.2014, P7_TA(2014)0454.

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/255 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/255

---

P8_TA(2017)0392

CE-märkta gödselprodukter ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 24 oktober 2017 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av bestämmelser om tillhandahållande på marknaden av CE-märkta gödselprodukter och om ändring av förordning (EG) nr 1069/2009 och (EG) nr 1107/2009 (COM(2016)0157 – C8–0123/2016 – 2016/0084(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 346/46)

Ändring 1

Förslag till förordning

Titeln

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av bestämmelser om tillhandahållande på marknaden av CE-märkta
  gödselprodukter
  och om ändring av förordningarna (EG) nr 1069/2009 och (EG) nr 1107/2009 | Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om fastställande av bestämmelser om tillhandahållande på marknaden av CE-märkta
  växtnäringsprodukter
  och om ändring av förordningarna (EG) nr 1069/2009 och (EG) nr 1107/2009

  (Ändringen från ”gödselprodukter” till ”växtnäringsprodukter” berör hela texten. Om ändringen antas ska hela texten anpassas i överensstämmelse härmed, och följaktligen, antagna ändringsförslag.) |

Kommissionens förslag

Ändring

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av bestämmelser om tillhandahållande på marknaden av CE-märkta
  gödselprodukter
  och om ändring av förordningarna (EG) nr 1069/2009 och (EG) nr 1107/2009

Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om fastställande av bestämmelser om tillhandahållande på marknaden av CE-märkta
  växtnäringsprodukter
  och om ändring av förordningarna (EG) nr 1069/2009 och (EG) nr 1107/2009

(Ändringen från ”gödselprodukter” till ”växtnäringsprodukter” berör hela texten. Om ändringen antas ska hela texten anpassas i överensstämmelse härmed, och följaktligen, antagna ändringsförslag.)

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | Villkoren för att tillhandahålla gödselmedel på den inre marknaden har delvis harmoniserats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2003/2003 (15) som nästan enbart omfattar gödselmedel från utvunnet eller kemiskt framställt,
  oorganiskt
  material. Det finns också ett behov av att använda återvunnet eller organiskt material som gödselmedel. Harmoniserade villkor för att göra gödselmedel som tillverkas av sådana återvunna eller organiska material tillgängliga på hela den inre marknaden bör fastställas för att effektivt stimulera en bredare användning av dem. Harmoniseringen bör därför utvidgas till att också omfatta återvunna och organiska material. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

Villkoren för att tillhandahålla gödselmedel på den inre marknaden har delvis harmoniserats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2003/2003 (15) som nästan enbart omfattar gödselmedel från utvunnet eller kemiskt framställt,
  oorganiskt
  material. Det finns också ett behov av att använda återvunnet eller organiskt material som gödselmedel. Harmoniserade villkor för att göra gödselmedel som tillverkas av sådana återvunna eller organiska material tillgängliga på hela den inre marknaden bör fastställas för att effektivt stimulera en bredare användning av dem. Harmoniseringen bör därför utvidgas till att också omfatta återvunna och organiska material.

| (1) | Villkoren för att tillhandahålla gödselmedel på den inre marknaden har delvis harmoniserats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2003/2003 (15) som nästan enbart omfattar gödselmedel från utvunnet eller kemiskt framställt,
  mineraliskt
  material. Det finns också ett behov av att använda återvunnet eller organiskt material som gödselmedel. Harmoniserade villkor för att göra gödselmedel som tillverkas av sådana återvunna eller organiska material tillgängliga på hela den inre marknaden bör fastställas för att effektivt stimulera en bredare användning av dem
  . Att främja en ökad användning av återvunna näringsämnen skulle ytterligare bidra till att utveckla den cirkulära ekonomin och ge utrymme för en mer övergripande resurseffektiv användning av näringsämnen samtidigt som unionens beroende av näringsämnen från tredjeländer minskar
  . Harmoniseringen bör därför utvidgas till att också omfatta återvunna och organiska material. |
| --- | --- |

(1)

Villkoren för att tillhandahålla gödselmedel på den inre marknaden har delvis harmoniserats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2003/2003 (15) som nästan enbart omfattar gödselmedel från utvunnet eller kemiskt framställt,
  mineraliskt
  material. Det finns också ett behov av att använda återvunnet eller organiskt material som gödselmedel. Harmoniserade villkor för att göra gödselmedel som tillverkas av sådana återvunna eller organiska material tillgängliga på hela den inre marknaden bör fastställas för att effektivt stimulera en bredare användning av dem
  . Att främja en ökad användning av återvunna näringsämnen skulle ytterligare bidra till att utveckla den cirkulära ekonomin och ge utrymme för en mer övergripande resurseffektiv användning av näringsämnen samtidigt som unionens beroende av näringsämnen från tredjeländer minskar
  . Harmoniseringen bör därför utvidgas till att också omfatta återvunna och organiska material.

(Detta ändringsförslag omfattar även en övergripande teknisk ändring för att ändra termen ”oorganisk” till ”mineralisk”. Om ändringen antas ska hela texten anpassas i överensstämmelse härmed, och följaktligen, antagna ändringsförslag.)

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a) | Näringsämnena i livsmedel kommer från jorden. Sund och näringsrik jord leder till sunda och näringsrika grödor och livsmedel. Jordbrukarna behöver tillgång till en rad olika organiska och syntetiska gödselmedel för att förbättra sin jord. När jorden saknar eller töms på näringsämnen, kommer växterna att bli näringsfattiga och kan antingen sluta växa eller sakna näringsvärde som livsmedel. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2a)

Näringsämnena i livsmedel kommer från jorden. Sund och näringsrik jord leder till sunda och näringsrika grödor och livsmedel. Jordbrukarna behöver tillgång till en rad olika organiska och syntetiska gödselmedel för att förbättra sin jord. När jorden saknar eller töms på näringsämnen, kommer växterna att bli näringsfattiga och kan antingen sluta växa eller sakna näringsvärde som livsmedel.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | För att säkerställa effektiv användning av kreatursgödsel och kompost som framställts på gården, bör jordbrukare använda de produkter som är förenliga med andan i ”ansvarsfullt jordbruk”, och som gynnar lokala distributionskanaler och bästa agronomiska och miljömässiga praxis och är förenliga med EU:s miljölagstiftning, såsom nitratdirektivet eller ramdirektivet för vatten. Prioriterad användning av gödselmedel som framställs på plats och i angränsande jordbruksföretag bör uppmuntras. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5a)

För att säkerställa effektiv användning av kreatursgödsel och kompost som framställts på gården, bör jordbrukare använda de produkter som är förenliga med andan i ”ansvarsfullt jordbruk”, och som gynnar lokala distributionskanaler och bästa agronomiska och miljömässiga praxis och är förenliga med EU:s miljölagstiftning, såsom nitratdirektivet eller ramdirektivet för vatten. Prioriterad användning av gödselmedel som framställs på plats och i angränsande jordbruksföretag bör uppmuntras.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 6a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6a) | En CE-märkt gödselprodukt kan ha fler än en av de funktioner som beskrivs i produktfunktionskategorierna i denna förordning. Om endast en av dessa funktioner åberopas bör det vara tillräckligt att produkten uppfyller kraven för den produktfunktionskategori som beskriver den åberopade funktionen. Om fler än en av dessa funktioner åberopas bör däremot den CE-märkta gödselprodukten anses utgöra en kombination av två eller fler gödselproduktkomponenter, och överensstämmelse bör krävas för var och en av gödselproduktkomponenterna med avseende på deras funktion. Därför bör det finnas en särskild produktfunktionskategori som omfattar sådana kombinationer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6a)

En CE-märkt gödselprodukt kan ha fler än en av de funktioner som beskrivs i produktfunktionskategorierna i denna förordning. Om endast en av dessa funktioner åberopas bör det vara tillräckligt att produkten uppfyller kraven för den produktfunktionskategori som beskriver den åberopade funktionen. Om fler än en av dessa funktioner åberopas bör däremot den CE-märkta gödselprodukten anses utgöra en kombination av två eller fler gödselproduktkomponenter, och överensstämmelse bör krävas för var och en av gödselproduktkomponenterna med avseende på deras funktion. Därför bör det finnas en särskild produktfunktionskategori som omfattar sådana kombinationer.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 6b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6b) | En tillverkare som använder en eller flera CE-märkta gödselprodukter som redan har genomgått en bedömning av överensstämmelse, genomförd av tillverkaren själv eller en annan tillverkare, kan vilja förlita sig på bedömningen i fråga. För att minimera den administrativa bördan bör den erhållna CE-märkta gödselprodukten också anses utgöra en kombination av två eller fler gödselproduktkomponenter, och de ytterligare kraven på överensstämmelse för kombinationen bör begränsas till de aspekter som motiveras av blandningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6b)

En tillverkare som använder en eller flera CE-märkta gödselprodukter som redan har genomgått en bedömning av överensstämmelse, genomförd av tillverkaren själv eller en annan tillverkare, kan vilja förlita sig på bedömningen i fråga. För att minimera den administrativa bördan bör den erhållna CE-märkta gödselprodukten också anses utgöra en kombination av två eller fler gödselproduktkomponenter, och de ytterligare kraven på överensstämmelse för kombinationen bör begränsas till de aspekter som motiveras av blandningen.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | Förorenande ämnen i CE-märkta gödselprodukter, såsom kadmium, kan eventuellt utgöra en risk för människors och djurs hälsa och för miljön eftersom de anrikas i naturen och kommer in i livsmedelskedjan. Deras halt i sådana produkter bör därför begränsas. Dessutom bör föroreningar i CE-märkta gödselprodukter som framställts av bioavfall, särskilt polymerer men också metall och glas, antingen förhindras eller begränsas så långt som det är tekniskt möjligt genom att sådana föroreningar påvisas i separat insamlat bioavfall före bearbetningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

Förorenande ämnen i CE-märkta gödselprodukter, såsom kadmium, kan eventuellt utgöra en risk för människors och djurs hälsa och för miljön eftersom de anrikas i naturen och kommer in i livsmedelskedjan. Deras halt i sådana produkter bör därför begränsas. Dessutom bör föroreningar i CE-märkta gödselprodukter som framställts av bioavfall, särskilt polymerer men också metall och glas, antingen förhindras eller begränsas så långt som det är tekniskt möjligt genom att sådana föroreningar påvisas i separat insamlat bioavfall före bearbetningen.

| (8) | Förorenande ämnen i CE-märkta gödselprodukter, såsom kadmium, kan
  , om gödselprodukterna inte används på rätt sätt,
  eventuellt utgöra en risk för människors och djurs hälsa och för miljön eftersom de anrikas i naturen och kommer in i livsmedelskedjan. Deras halt i sådana produkter bör därför begränsas. Dessutom bör föroreningar i CE-märkta gödselprodukter som framställts av bioavfall, särskilt polymerer men också metall och glas, antingen förhindras eller begränsas så långt som det är tekniskt möjligt genom att sådana föroreningar påvisas i separat insamlat bioavfall före bearbetningen. |
| --- | --- |

(8)

Förorenande ämnen i CE-märkta gödselprodukter, såsom kadmium, kan
  , om gödselprodukterna inte används på rätt sätt,
  eventuellt utgöra en risk för människors och djurs hälsa och för miljön eftersom de anrikas i naturen och kommer in i livsmedelskedjan. Deras halt i sådana produkter bör därför begränsas. Dessutom bör föroreningar i CE-märkta gödselprodukter som framställts av bioavfall, särskilt polymerer men också metall och glas, antingen förhindras eller begränsas så långt som det är tekniskt möjligt genom att sådana föroreningar påvisas i separat insamlat bioavfall före bearbetningen.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 8a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8a) | Medlemsstater som redan har strängare nationella gränsvärden för kadmium i gödselmedel bör ha möjlighet att upprätthålla dessa gränsvärden till dess att resten av unionen har nått en likvärdig ambitionsnivå. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8a)

Medlemsstater som redan har strängare nationella gränsvärden för kadmium i gödselmedel bör ha möjlighet att upprätthålla dessa gränsvärden till dess att resten av unionen har nått en likvärdig ambitionsnivå.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 8b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8b) | För att underlätta för fosforgödselprodukter att uppfylla kraven i denna förordning och främja innovation måste det ges tillräckliga incitament för utveckling av relevant teknik, särskilt teknik för kadmiumrening och för hantering av kadmiumrikt farligt avfall genom de finansiella medel som finns tillgängliga inom ramen för Horisont 2020, Lifeprogrammen, plattformen för den cirkulära ekonomin, genom Europeiska investeringsbanken (EIB) och andra finansiella instrument i tillämpliga fall. Kommissionen bör årligen rapportera till Europaparlamentet och rådet om incitament och unionsfinansiering som beviljats för kadmiumrening. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8b)

För att underlätta för fosforgödselprodukter att uppfylla kraven i denna förordning och främja innovation måste det ges tillräckliga incitament för utveckling av relevant teknik, särskilt teknik för kadmiumrening och för hantering av kadmiumrikt farligt avfall genom de finansiella medel som finns tillgängliga inom ramen för Horisont 2020, Lifeprogrammen, plattformen för den cirkulära ekonomin, genom Europeiska investeringsbanken (EIB) och andra finansiella instrument i tillämpliga fall. Kommissionen bör årligen rapportera till Europaparlamentet och rådet om incitament och unionsfinansiering som beviljats för kadmiumrening.

Ändring 395

Förslag till förordning

Skäl 8c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8c) | Den ...[datum då denna förordning börjar tillämpas] bör kommissionen införa en mekanism som ytterligare främjar tillgången till finansiering av forskning och innovation med avseende på teknik som möjliggör avlägsnande av kadmium och genomförandet av sådan teknik i tillverkningsprocessen i unionen för alla typer av fosforgödselmedel samt med avseende på möjliga lösningar för avlägsnande av kadmium som är ekonomiskt bärkraftiga i industriell skala och möjliggör behandling av det avfall som uppstår i samband därmed. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8c)

Den ...[datum då denna förordning börjar tillämpas] bör kommissionen införa en mekanism som ytterligare främjar tillgången till finansiering av forskning och innovation med avseende på teknik som möjliggör avlägsnande av kadmium och genomförandet av sådan teknik i tillverkningsprocessen i unionen för alla typer av fosforgödselmedel samt med avseende på möjliga lösningar för avlägsnande av kadmium som är ekonomiskt bärkraftiga i industriell skala och möjliggör behandling av det avfall som uppstår i samband därmed.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | Produkter
  som uppfyller alla kraven i denna förordning bör tillåtas att röra sig fritt på den inre marknaden. Om ett eller flera komponentmaterial
  i
  en
  CE-märkt gödselprodukt
  omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 (18) men
  når
  en punkt i tillverkningskedjan där materialet inte längre utgör någon
  betydande
  risk för människors eller djurs hälsa (nedan kallad slutpunkten i tillverkningskedjan), är det en onödig administrativ börda att låta produkten omfattas av bestämmelserna i den förordningen. Därför bör sådana gödselprodukter undantas från kraven i den förordningen. Förordning (EG) nr 1069/2009 bör därför ändras i enlighet med detta. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

Produkter
  som uppfyller alla kraven i denna förordning bör tillåtas att röra sig fritt på den inre marknaden. Om ett eller flera komponentmaterial
  i
  en
  CE-märkt gödselprodukt
  omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 (18) men
  når
  en punkt i tillverkningskedjan där materialet inte längre utgör någon
  betydande
  risk för människors eller djurs hälsa (nedan kallad slutpunkten i tillverkningskedjan), är det en onödig administrativ börda att låta produkten omfattas av bestämmelserna i den förordningen. Därför bör sådana gödselprodukter undantas från kraven i den förordningen. Förordning (EG) nr 1069/2009 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (9) | CE-märkta gödselprodukter
  som uppfyller alla kraven i denna förordning bör tillåtas att röra sig fritt på den inre marknaden. Om ett eller flera komponentmaterial
  är
  en
  framställd produkt som
  omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 (18) men
  har nått
  en punkt i tillverkningskedjan där materialet inte längre utgör någon risk för människors eller djurs hälsa (nedan kallad slutpunkten i tillverkningskedjan), är det en onödig administrativ börda att låta produkten omfattas av bestämmelserna i den förordningen. Därför bör sådana gödselprodukter undantas från kraven i den förordningen. Förordning (EG) nr 1069/2009 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

CE-märkta gödselprodukter
  som uppfyller alla kraven i denna förordning bör tillåtas att röra sig fritt på den inre marknaden. Om ett eller flera komponentmaterial
  är
  en
  framställd produkt som
  omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 (18) men
  har nått
  en punkt i tillverkningskedjan där materialet inte längre utgör någon risk för människors eller djurs hälsa (nedan kallad slutpunkten i tillverkningskedjan), är det en onödig administrativ börda att låta produkten omfattas av bestämmelserna i den förordningen. Därför bör sådana gödselprodukter undantas från kraven i den förordningen. Förordning (EG) nr 1069/2009 bör därför ändras i enlighet med detta.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | Slutpunkten i tillverkningskedjan bör för varje relevant komponentmaterial som innehåller animaliska biprodukter bestämmas i enlighet med de förfaranden som fastställts i förordning
  (EG) nr 1069/2009
  . Om en tillverkningsprocess som regleras enligt den här förordningen
  redan inleds innan slutpunkten
  har
  nåtts
  bör processkraven både i förordning (EG) nr 1069/2009 och i den här förordningen tillämpas kumulativt på CE-märkta gödselprodukter, vilket innebär en tillämpning av striktare krav om båda förordningarna reglerar samma parameter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

Slutpunkten i tillverkningskedjan bör för varje relevant komponentmaterial som innehåller animaliska biprodukter bestämmas i enlighet med de förfaranden som fastställts i förordning
  (EG) nr 1069/2009
  . Om en tillverkningsprocess som regleras enligt den här förordningen
  redan inleds innan slutpunkten
  har
  nåtts
  bör processkraven både i förordning (EG) nr 1069/2009 och i den här förordningen tillämpas kumulativt på CE-märkta gödselprodukter, vilket innebär en tillämpning av striktare krav om båda förordningarna reglerar samma parameter.

| (10) | För varje komponentmaterialkategori som omfattar framställda produkter
  i 
  den mening som avses i förordning (EG) nr 1069/2009
  bör
  slutpunkten i tillverkningskedjan
  för varje relevant komponentmaterial som innehåller animaliska biprodukter bestämmas i enlighet med de förfaranden som fastställts
  enligt den förordningen. För att dra nytta av den tekniska utvecklingen, skapa fler möjligheter för tillverkare och företag och frigöra potentialen att i högre utsträckning ta vara på näringsämnen från animaliska biprodukter såsom kreatursgödsel, bör fastställandet av bestämmelser om bearbetningsmetoder och återvinning för animaliska biprodukter för vilka en slutpunkt i tillverkningskedjan har fastställts inledas omedelbart efter ikraftträdandet av denna förordning. När det gäller gödselprodukter som innehåller eller består av bearbetad kreatursgödsel bör det fastställas kriterier för begränsning av dessa. För att kunna utöka eller lägga till komponentmaterialkategorier i syfte att inbegripa fler animaliska biprodukter, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen.
  Om en
  sådan slutpunkt nås innan den CE-märkta gödselprodukten släpps ut på marknaden men efter det att den
  tillverkningsprocess som regleras enligt den här förordningen har
  inletts
  bör processkraven både i förordning (EG) nr 1069/2009 och i den här förordningen tillämpas kumulativt på CE-märkta gödselprodukter, vilket innebär en tillämpning av striktare krav om båda förordningarna reglerar samma parameter. |
| --- | --- |

(10)

För varje komponentmaterialkategori som omfattar framställda produkter
  i 
  den mening som avses i förordning (EG) nr 1069/2009
  bör
  slutpunkten i tillverkningskedjan
  för varje relevant komponentmaterial som innehåller animaliska biprodukter bestämmas i enlighet med de förfaranden som fastställts
  enligt den förordningen. För att dra nytta av den tekniska utvecklingen, skapa fler möjligheter för tillverkare och företag och frigöra potentialen att i högre utsträckning ta vara på näringsämnen från animaliska biprodukter såsom kreatursgödsel, bör fastställandet av bestämmelser om bearbetningsmetoder och återvinning för animaliska biprodukter för vilka en slutpunkt i tillverkningskedjan har fastställts inledas omedelbart efter ikraftträdandet av denna förordning. När det gäller gödselprodukter som innehåller eller består av bearbetad kreatursgödsel bör det fastställas kriterier för begränsning av dessa. För att kunna utöka eller lägga till komponentmaterialkategorier i syfte att inbegripa fler animaliska biprodukter, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen.
  Om en
  sådan slutpunkt nås innan den CE-märkta gödselprodukten släpps ut på marknaden men efter det att den
  tillverkningsprocess som regleras enligt den här förordningen har
  inletts
  bör processkraven både i förordning (EG) nr 1069/2009 och i den här förordningen tillämpas kumulativt på CE-märkta gödselprodukter, vilket innebär en tillämpning av striktare krav om båda förordningarna reglerar samma parameter.

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 10a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (10a) | För animaliska biprodukter som redan används i omfattande grad i medlemsstaterna för produktion av gödselmedel bör slutpunkten fastställas utan onödigt dröjsmål, och senast ett år efter det att denna förordning har trätt i kraft. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10a)

För animaliska biprodukter som redan används i omfattande grad i medlemsstaterna för produktion av gödselmedel bör slutpunkten fastställas utan onödigt dröjsmål, och senast ett år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | Om ett
  eller
  flera komponentmaterial till en CE-märkt gödselprodukt
  omfattas av förordning (EG) nr 1069/2009
  och inte har nått slutpunkten i tillverkningskedjan,
  skulle det vara missvisande att
  CE-märka
  produkten enligt den här förordningen
  , eftersom tillhandahållandet på marknaden
  av en sådan
  produkt
  omfattas av kraven i förordning (EG) nr 1069/2009. Därför
  bör sådana produkter
  undantas från den här förordningens tillämpningsområde. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

Om ett
  eller
  flera komponentmaterial till en CE-märkt gödselprodukt
  omfattas av förordning (EG) nr 1069/2009
  och inte har nått slutpunkten i tillverkningskedjan,
  skulle det vara missvisande att
  CE-märka
  produkten enligt den här förordningen
  , eftersom tillhandahållandet på marknaden
  av en sådan
  produkt
  omfattas av kraven i förordning (EG) nr 1069/2009. Därför
  bör sådana produkter
  undantas från den här förordningens tillämpningsområde.

| (12) | Tillhandahållande på marknaden av en animalisk biprodukt
  eller
  därav framställd produkt för vilken ingen slutpunkt i tillverkningskedjan har fastställts eller för vilken den fastställda slutpunkten inte har nåtts vid tidpunkten för tillhandahållandet på marknaden
  omfattas av kraven i förordning (EG) nr 1069/2009
  . Därför
  skulle det vara missvisande att
  föreskriva CE-märkning för
  produkten enligt den här förordningen
  . Varje produkt som innehåller eller består
  av en sådan
  animalisk biprodukt eller därav framställd produkt bör
  därför undantas från den här förordningens tillämpningsområde. |
| --- | --- |

(12)

Tillhandahållande på marknaden av en animalisk biprodukt
  eller
  därav framställd produkt för vilken ingen slutpunkt i tillverkningskedjan har fastställts eller för vilken den fastställda slutpunkten inte har nåtts vid tidpunkten för tillhandahållandet på marknaden
  omfattas av kraven i förordning (EG) nr 1069/2009
  . Därför
  skulle det vara missvisande att
  föreskriva CE-märkning för
  produkten enligt den här förordningen
  . Varje produkt som innehåller eller består
  av en sådan
  animalisk biprodukt eller därav framställd produkt bör
  därför undantas från den här förordningens tillämpningsområde.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | För visst återvunnet avfall i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (20) finns det en efterfrågan på marknaden för avfallets användning som gödselprodukter. Dessutom är vissa krav nödvändiga för avfall som används som råvarumaterial vid återvinning, för behandlingsprocesser och behandlingsmetoder samt för gödselprodukter från återvinning, för att garantera att användningen av dessa produkter inte leder till allmänt negativa följder för miljön eller människors hälsa. När det gäller CE-märkta gödselprodukter bör dessa krav fastställas i denna förordning. När alla krav i denna förordning är uppfyllda bör dessa produkter därför upphöra att betraktas som avfall i den mening som avses i direktiv 2008/98/EG. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13)

För visst återvunnet avfall i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (20) finns det en efterfrågan på marknaden för avfallets användning som gödselprodukter. Dessutom är vissa krav nödvändiga för avfall som används som råvarumaterial vid återvinning, för behandlingsprocesser och behandlingsmetoder samt för gödselprodukter från återvinning, för att garantera att användningen av dessa produkter inte leder till allmänt negativa följder för miljön eller människors hälsa. När det gäller CE-märkta gödselprodukter bör dessa krav fastställas i denna förordning. När alla krav i denna förordning är uppfyllda bör dessa produkter därför upphöra att betraktas som avfall i den mening som avses i direktiv 2008/98/EG.

| (13) | För visst återvunnet avfall
  såsom struvit-, biokol- och askbaserade produkter
  i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (20), finns det en efterfrågan på marknaden för avfallets användning som gödselprodukter. Dessutom är vissa krav nödvändiga för avfall som används som råvarumaterial vid återvinning, för behandlingsprocesser och behandlingsmetoder samt för gödselprodukter från återvinning, för att garantera att användningen av dessa produkter inte leder till allmänt negativa följder för miljön eller människors hälsa. När det gäller CE-märkta gödselprodukter bör dessa krav fastställas i denna förordning. När alla krav i denna förordning är uppfyllda bör dessa produkter därför upphöra att betraktas som avfall i den mening som avses i direktiv 2008/98/EG
  , och det bör därför vara möjligt för produkter som innehåller eller består av sådant återvunnet avfallsmaterial att få tillträde till den inre marknaden
  .
  För att klargöra rättsläget, dra nytta av den tekniska utvecklingen och stimulera incitamentet ytterligare bland tillverkare att i högre utsträckning ta vara på värdefulla avfallsflöden bör de vetenskapliga analyserna och fastställandet av återvinningskrav på unionsnivå för sådana produkter inledas omedelbart efter ikraftträdandet av denna förordning. Följaktligen bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen när det gäller att utan onödigt dröjsmål definiera större eller ytterligare komponentmaterialkategorier som får användas vid tillverkningen av CE-märkta gödselprodukter. |
| --- | --- |

(13)

För visst återvunnet avfall
  såsom struvit-, biokol- och askbaserade produkter
  i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (20), finns det en efterfrågan på marknaden för avfallets användning som gödselprodukter. Dessutom är vissa krav nödvändiga för avfall som används som råvarumaterial vid återvinning, för behandlingsprocesser och behandlingsmetoder samt för gödselprodukter från återvinning, för att garantera att användningen av dessa produkter inte leder till allmänt negativa följder för miljön eller människors hälsa. När det gäller CE-märkta gödselprodukter bör dessa krav fastställas i denna förordning. När alla krav i denna förordning är uppfyllda bör dessa produkter därför upphöra att betraktas som avfall i den mening som avses i direktiv 2008/98/EG
  , och det bör därför vara möjligt för produkter som innehåller eller består av sådant återvunnet avfallsmaterial att få tillträde till den inre marknaden
  .
  För att klargöra rättsläget, dra nytta av den tekniska utvecklingen och stimulera incitamentet ytterligare bland tillverkare att i högre utsträckning ta vara på värdefulla avfallsflöden bör de vetenskapliga analyserna och fastställandet av återvinningskrav på unionsnivå för sådana produkter inledas omedelbart efter ikraftträdandet av denna förordning. Följaktligen bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen när det gäller att utan onödigt dröjsmål definiera större eller ytterligare komponentmaterialkategorier som får användas vid tillverkningen av CE-märkta gödselprodukter.

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 13a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (13a) | En del industriella biprodukter, delprodukter eller återvunna produkter från specifika industriprocesser används för närvarande av tillverkare som komponenter i CE-märkta gödselprodukter. När det gäller komponenter i CE-märkta gödselprodukter bör krav som rör komponentmaterialkategorier fastställas i denna förordning. Om tillämpligt bör, när alla krav i denna förordning är uppfyllda, dessa produkter upphöra att betraktas som avfall i den mening som avses i direktiv 2008/98/EG. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13a)

En del industriella biprodukter, delprodukter eller återvunna produkter från specifika industriprocesser används för närvarande av tillverkare som komponenter i CE-märkta gödselprodukter. När det gäller komponenter i CE-märkta gödselprodukter bör krav som rör komponentmaterialkategorier fastställas i denna förordning. Om tillämpligt bör, när alla krav i denna förordning är uppfyllda, dessa produkter upphöra att betraktas som avfall i den mening som avses i direktiv 2008/98/EG.

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (14) | Vissa ämnen och blandningar,
  vanligen kallade
  agronomiska tillsatser, förbättrar mönstret för ett näringsämnes frigörande i ett gödselmedel. Ämnen och blandningar som tillhandahålls på marknaden i syfte att tillsättas till CE-märkta gödselprodukter för det ändamålet bör uppfylla vissa
  effektivitetskriterier
  på ämnes- och blandningstillverkarens ansvar, och bör därför betraktas som CE-märkta gödselprodukter enligt denna förordning. CE-märkta gödselprodukter som innehåller sådana ämnen eller blandningar bör dessutom omfattas av vissa effektivitets- och
  säkerhetskriterier
  . Sådana ämnen och blandningar bör därför också regleras som komponentmaterial för CE-märkta gödselprodukter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14)

Vissa ämnen och blandningar,
  vanligen kallade
  agronomiska tillsatser, förbättrar mönstret för ett näringsämnes frigörande i ett gödselmedel. Ämnen och blandningar som tillhandahålls på marknaden i syfte att tillsättas till CE-märkta gödselprodukter för det ändamålet bör uppfylla vissa
  effektivitetskriterier
  på ämnes- och blandningstillverkarens ansvar, och bör därför betraktas som CE-märkta gödselprodukter enligt denna förordning. CE-märkta gödselprodukter som innehåller sådana ämnen eller blandningar bör dessutom omfattas av vissa effektivitets- och
  säkerhetskriterier
  . Sådana ämnen och blandningar bör därför också regleras som komponentmaterial för CE-märkta gödselprodukter.

| (14) | Vissa ämnen och blandningar,
  som kallas
  agronomiska tillsatser, förbättrar mönstret för ett näringsämnes frigörande i ett gödselmedel. Ämnen och blandningar som tillhandahålls på marknaden i syfte att tillsättas till CE-märkta gödselprodukter för det ändamålet bör uppfylla vissa
  effektivitets-, säkerhets- och miljökriterier
  på ämnes- och blandningstillverkarens ansvar, och bör därför betraktas som CE-märkta gödselprodukter enligt denna förordning. CE-märkta gödselprodukter som innehåller sådana ämnen eller blandningar bör dessutom omfattas av vissa effektivitets-, säkerhets- och
  miljökriterier
  . Sådana ämnen och blandningar bör därför också regleras som komponentmaterial för CE-märkta gödselprodukter. |
| --- | --- |

(14)

Vissa ämnen och blandningar,
  som kallas
  agronomiska tillsatser, förbättrar mönstret för ett näringsämnes frigörande i ett gödselmedel. Ämnen och blandningar som tillhandahålls på marknaden i syfte att tillsättas till CE-märkta gödselprodukter för det ändamålet bör uppfylla vissa
  effektivitets-, säkerhets- och miljökriterier
  på ämnes- och blandningstillverkarens ansvar, och bör därför betraktas som CE-märkta gödselprodukter enligt denna förordning. CE-märkta gödselprodukter som innehåller sådana ämnen eller blandningar bör dessutom omfattas av vissa effektivitets-, säkerhets- och
  miljökriterier
  . Sådana ämnen och blandningar bör därför också regleras som komponentmaterial för CE-märkta gödselprodukter.

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 14a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (14a) | Eftersom produkter som utöver gödselkomponenter består av ämnen och blandningar är avsedda att tillsättas i jord och släppas ut i miljön, bör kriterierna för överensstämmelse gälla för alla material som ingår i produkten, i synnerhet om det rör sig om små komponenter eller komponenter som bryts ner i små fragment som kan spridas genom jord till vattensystem och spridas ut i den övriga miljön. Därför bör bionedbrytbarhetskriterier och testning av överensstämmelse också genomföras under realistiska in vivo-förhållanden som tar hänsyn till den varierande nedbrytningshastigheten vid anaeroba förhållanden i akvatiska livsmiljöer eller under vatten, vid vattendränkta förhållanden eller i frusen jord. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14a)

Eftersom produkter som utöver gödselkomponenter består av ämnen och blandningar är avsedda att tillsättas i jord och släppas ut i miljön, bör kriterierna för överensstämmelse gälla för alla material som ingår i produkten, i synnerhet om det rör sig om små komponenter eller komponenter som bryts ner i små fragment som kan spridas genom jord till vattensystem och spridas ut i den övriga miljön. Därför bör bionedbrytbarhetskriterier och testning av överensstämmelse också genomföras under realistiska in vivo-förhållanden som tar hänsyn till den varierande nedbrytningshastigheten vid anaeroba förhållanden i akvatiska livsmiljöer eller under vatten, vid vattendränkta förhållanden eller i frusen jord.

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | Vissa ämnen, blandningar och mikroorganismer,
  vanligen
  kallade växtbiostimulanter, är inte i sig näringsämnen, men stimulerar ändå växternas näringsprocesser. Om sådana produkter enbart syftar till att förbättra växternas näringsutnyttjande, tolerans mot abiotisk stress eller grödans kvalitetsegenskaper påminner de till sin natur mer om gödselprodukter än om de flesta kategorier av växtskyddsmedel. Sådana produkter bör därför kunna CE-märkas enligt denna förordning och undantas från tillämpningsområdet för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (21). Förordning (EG) nr 1107/2009 bör därför ändras i enlighet med detta. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

Vissa ämnen, blandningar och mikroorganismer,
  vanligen
  kallade växtbiostimulanter, är inte i sig näringsämnen, men stimulerar ändå växternas näringsprocesser. Om sådana produkter enbart syftar till att förbättra växternas näringsutnyttjande, tolerans mot abiotisk stress eller grödans kvalitetsegenskaper påminner de till sin natur mer om gödselprodukter än om de flesta kategorier av växtskyddsmedel. Sådana produkter bör därför kunna CE-märkas enligt denna förordning och undantas från tillämpningsområdet för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (21). Förordning (EG) nr 1107/2009 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (15) | Vissa ämnen, blandningar och mikroorganismer, kallade växtbiostimulanter, är inte i sig
  tillförsel av
  näringsämnen, men stimulerar ändå växternas
  naturliga
  näringsprocesser. Om sådana produkter enbart syftar till att förbättra växternas näringsutnyttjande, tolerans mot abiotisk stress eller grödans kvalitetsegenskaper
  , nedbrytningen av organiska föreningar i jorden eller till att öka tillgängligheten till näringsämnen i jorden och rotzonen,
  påminner de till sin natur mer om gödselprodukter än om de flesta kategorier av växtskyddsmedel
  . Därför verkar de som tillägg till gödselmedel, med syftet att optimera effektiviteten hos dessa och minska halterna av näringsämnen
  . Sådana produkter bör därför kunna CE-märkas enligt denna förordning och undantas från tillämpningsområdet för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (21). Förordning (EG) nr 1107/2009 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(15)

Vissa ämnen, blandningar och mikroorganismer, kallade växtbiostimulanter, är inte i sig
  tillförsel av
  näringsämnen, men stimulerar ändå växternas
  naturliga
  näringsprocesser. Om sådana produkter enbart syftar till att förbättra växternas näringsutnyttjande, tolerans mot abiotisk stress eller grödans kvalitetsegenskaper
  , nedbrytningen av organiska föreningar i jorden eller till att öka tillgängligheten till näringsämnen i jorden och rotzonen,
  påminner de till sin natur mer om gödselprodukter än om de flesta kategorier av växtskyddsmedel
  . Därför verkar de som tillägg till gödselmedel, med syftet att optimera effektiviteten hos dessa och minska halterna av näringsämnen
  . Sådana produkter bör därför kunna CE-märkas enligt denna förordning och undantas från tillämpningsområdet för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (21). Förordning (EG) nr 1107/2009 bör därför ändras i enlighet med detta.

Ändring 19

Förslag till förordning

Skäl 15a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (15a) | För mikroorganismer bör komponentmaterialkategorierna utökas eller fler läggas till för att garantera och förbättra den innovativa potentialen gällande utvecklingen och upptäckten av nya produkter med mikrobiella växtbiostimulanter. För att stimulera innovation och skapa rättssäkerhet för tillverkarna i fråga om vilka krav som måste uppfyllas för användningen av mikroorganismer som komponentmaterial i CE-märkta gödselprodukter måste harmoniserade metoder för säkerhetsbedömningen av mikroorganismer tydligt fastställas. Det förberedande arbetet med att definiera dessa säkerhetsbedömningsmetoder bör inledas omedelbart efter ikraftträdandet av denna förordning. Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bör delegeras till kommissionen när det gäller att definiera, utan onödigt dröjsmål, vilka krav som tillverkarna måste uppfylla när de visar att mikroorganismer är säkra för användning i CE-märkta gödselprodukter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15a)

För mikroorganismer bör komponentmaterialkategorierna utökas eller fler läggas till för att garantera och förbättra den innovativa potentialen gällande utvecklingen och upptäckten av nya produkter med mikrobiella växtbiostimulanter. För att stimulera innovation och skapa rättssäkerhet för tillverkarna i fråga om vilka krav som måste uppfyllas för användningen av mikroorganismer som komponentmaterial i CE-märkta gödselprodukter måste harmoniserade metoder för säkerhetsbedömningen av mikroorganismer tydligt fastställas. Det förberedande arbetet med att definiera dessa säkerhetsbedömningsmetoder bör inledas omedelbart efter ikraftträdandet av denna förordning. Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bör delegeras till kommissionen när det gäller att definiera, utan onödigt dröjsmål, vilka krav som tillverkarna måste uppfylla när de visar att mikroorganismer är säkra för användning i CE-märkta gödselprodukter.

Ändring 20

Förslag till förordning

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | Produkter med en eller flera funktioner, där en av dem omfattas av förordning (EG) nr 1107/2009, bör även i fortsättningen inbegripas av den kontroll som gäller för sådana produkter enligt den förordningen. Om sådana produkter även innehar funktionen av en gödselprodukt skulle det vara missvisande att CE-märka produkterna enligt den här förordningen, eftersom ett växtskyddsmedel endast får tillhandahållas på marknaden om det är produktgodkänt i den berörda medlemsstaten. Därför bör sådana produkter undantas från den här förordningens tillämpningsområde. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

Produkter med en eller flera funktioner, där en av dem omfattas av förordning (EG) nr 1107/2009, bör även i fortsättningen inbegripas av den kontroll som gäller för sådana produkter enligt den förordningen. Om sådana produkter även innehar funktionen av en gödselprodukt skulle det vara missvisande att CE-märka produkterna enligt den här förordningen, eftersom ett växtskyddsmedel endast får tillhandahållas på marknaden om det är produktgodkänt i den berörda medlemsstaten. Därför bör sådana produkter undantas från den här förordningens tillämpningsområde.

| (16) | Produkter med en eller flera funktioner, där en av dem omfattas av förordning (EG) nr 1107/2009,
  hör till växtskyddsmedel som omfattas av den förordningens tillämpningsområde. Dessa produkter
  bör även i fortsättningen inbegripas av den kontroll som gäller för sådana produkter enligt den förordningen. Om sådana produkter även innehar funktionen
  eller verkan
  av en gödselprodukt skulle det vara missvisande att CE-märka produkterna enligt den här förordningen, eftersom ett växtskyddsmedel endast får tillhandahållas på marknaden om det är produktgodkänt i den berörda medlemsstaten. Därför bör sådana produkter undantas från den här förordningens tillämpningsområde. |
| --- | --- |

(16)

Produkter med en eller flera funktioner, där en av dem omfattas av förordning (EG) nr 1107/2009,
  hör till växtskyddsmedel som omfattas av den förordningens tillämpningsområde. Dessa produkter
  bör även i fortsättningen inbegripas av den kontroll som gäller för sådana produkter enligt den förordningen. Om sådana produkter även innehar funktionen
  eller verkan
  av en gödselprodukt skulle det vara missvisande att CE-märka produkterna enligt den här förordningen, eftersom ett växtskyddsmedel endast får tillhandahållas på marknaden om det är produktgodkänt i den berörda medlemsstaten. Därför bör sådana produkter undantas från den här förordningens tillämpningsområde.

Ändring 21

Förslag till förordning

Skäl 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (17) | Denna förordning får
  inte förhindra tillämpningen av gällande unionslagstiftning som rör skydd av hälsa, säkerhet och miljön som inte omfattas av denna förordning. Denna förordning bör därför inte påverka tillämpningen av rådets direktiv 86/278/EEG (22), rådets direktiv 89/391/EEG (23), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (24), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (25), kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 (26), rådets direktiv 2000/29/EG (27), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 98/2013 (28),
  och
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 (29). |

Kommissionens förslag

Ändring

(17)

Denna förordning får
  inte förhindra tillämpningen av gällande unionslagstiftning som rör skydd av hälsa, säkerhet och miljön som inte omfattas av denna förordning. Denna förordning bör därför inte påverka tillämpningen av rådets direktiv 86/278/EEG (22), rådets direktiv 89/391/EEG (23), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (24), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (25), kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 (26), rådets direktiv 2000/29/EG (27), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 98/2013 (28),
  och
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 (29).

| (17) | Oavsett vilken typ av CE-märkta växtnäringsprodukter det är fråga om bör denna förordning
  inte förhindra tillämpningen av gällande unionslagstiftning som rör skydd av hälsa, säkerhet och miljön som inte omfattas av denna förordning. Denna förordning bör därför inte påverka tillämpningen av rådets direktiv 86/278/EEG (22), rådets direktiv 89/391/EEG (23), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (24), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (25), kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 (26), rådets direktiv 2000/29/EG (27), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 98/2013 (28), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 (29)

  , rådets direktiv 91/676/EEG

   (29 bis)

  och direktiv 2000/60/EG

   (29 ter). |
| --- | --- |

(17)

Oavsett vilken typ av CE-märkta växtnäringsprodukter det är fråga om bör denna förordning
  inte förhindra tillämpningen av gällande unionslagstiftning som rör skydd av hälsa, säkerhet och miljön som inte omfattas av denna förordning. Denna förordning bör därför inte påverka tillämpningen av rådets direktiv 86/278/EEG (22), rådets direktiv 89/391/EEG (23), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (24), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (25), kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 (26), rådets direktiv 2000/29/EG (27), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 98/2013 (28), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 (29)

  , rådets direktiv 91/676/EEG

   (29 bis)

  och direktiv 2000/60/EG

   (29 ter).

Ändring 22

Förslag till förordning

Skäl 17a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17a) | Spårbarheten för produkter som är känsliga för organiska föroreningar från vissa potentiellt problematiska källor (eller källor som betraktas som sådana) ska säkerställas tillbaka till det organiska materialets källa. Detta krävs för att säkerställa konsumenternas förtroende och för att begränsa skadorna om en lokal kontaminering uppstår. På så sätt kan företag som använder gödselprodukter som innehåller organiskt utgångsmaterial från dessa källor identifieras. Detta bör vara obligatoriskt för produkter som innehåller material från avfall eller biprodukter som inte har genomgått något förfarande som avlägsnar organiska föroreningar, sjukdomsalstrare och genetiskt material. Målet är inte bara att minska hälso- och miljöriskerna utan även att lugna den allmänna opinionen och beakta jordbrukarnas betänkligheter när det gäller sjukdomsalstrare, organiska föroreningar och genetiskt material. I syfte att skydda markägarna mot föroreningar som inte är självförvållade uppmanas medlemsstaterna att upprätta lämpliga ansvarssystem. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17a)

Spårbarheten för produkter som är känsliga för organiska föroreningar från vissa potentiellt problematiska källor (eller källor som betraktas som sådana) ska säkerställas tillbaka till det organiska materialets källa. Detta krävs för att säkerställa konsumenternas förtroende och för att begränsa skadorna om en lokal kontaminering uppstår. På så sätt kan företag som använder gödselprodukter som innehåller organiskt utgångsmaterial från dessa källor identifieras. Detta bör vara obligatoriskt för produkter som innehåller material från avfall eller biprodukter som inte har genomgått något förfarande som avlägsnar organiska föroreningar, sjukdomsalstrare och genetiskt material. Målet är inte bara att minska hälso- och miljöriskerna utan även att lugna den allmänna opinionen och beakta jordbrukarnas betänkligheter när det gäller sjukdomsalstrare, organiska föroreningar och genetiskt material. I syfte att skydda markägarna mot föroreningar som inte är självförvållade uppmanas medlemsstaterna att upprätta lämpliga ansvarssystem.

Ändring 23

Förslag till förordning

Skäl 17b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17b) | Obehandlade restprodukter från djurproduktion ska inte omfattas av denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17b)

Obehandlade restprodukter från djurproduktion ska inte omfattas av denna förordning.

Ändring 24

Förslag till förordning

Skäl 19a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (19a) | Tillverkarna använder redan nu, i överensstämmelse med den cirkulära ekonomin, en del industriella biprodukter eller delprodukter från specifika industriprocesser som komponenter i CE-märkta gödselprodukter. Krav avseende sådana komponentmaterialkategorier bör anges i bilaga II. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19a)

Tillverkarna använder redan nu, i överensstämmelse med den cirkulära ekonomin, en del industriella biprodukter eller delprodukter från specifika industriprocesser som komponenter i CE-märkta gödselprodukter. Krav avseende sådana komponentmaterialkategorier bör anges i bilaga II.

Ändring 25

Förslag till förordning

Skäl 20

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (20) | En
  blandning
  av
  olika CE-märkta gödselprodukter
  , som alla har genomgått en framgångsrik bedömning av överensstämmelse med de tillämpliga kraven för det materialet, kan i sig förväntas vara lämplig för användning som CE-märkt gödselprodukt, förutsatt att vissa ytterligare krav som motiveras av blandningen är uppfyllda. För att undvika en onödig administrativ börda bör därför sådana
  blandningar
  höra till en separat kategori, för vilken bedömningen av överensstämmelse bör begränsas till ytterligare krav som motiveras av blandningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20)

En
  blandning
  av
  olika CE-märkta gödselprodukter
  , som alla har genomgått en framgångsrik bedömning av överensstämmelse med de tillämpliga kraven för det materialet, kan i sig förväntas vara lämplig för användning som CE-märkt gödselprodukt, förutsatt att vissa ytterligare krav som motiveras av blandningen är uppfyllda. För att undvika en onödig administrativ börda bör därför sådana
  blandningar
  höra till en separat kategori, för vilken bedömningen av överensstämmelse bör begränsas till ytterligare krav som motiveras av blandningen.

| (20) | En
  kombination
  av
  produkter från olika produktfunktionskategorier
  , som alla har genomgått en framgångsrik bedömning av överensstämmelse med de tillämpliga kraven för det materialet, kan i sig förväntas vara lämplig för användning som CE-märkt gödselprodukt, förutsatt att vissa ytterligare krav som motiveras av blandningen är uppfyllda. För att undvika en onödig administrativ börda bör därför sådana
  kombinationer
  höra till en separat kategori, för vilken bedömningen av överensstämmelse bör begränsas till ytterligare krav som motiveras av blandningen. |
| --- | --- |

(20)

En
  kombination
  av
  produkter från olika produktfunktionskategorier
  , som alla har genomgått en framgångsrik bedömning av överensstämmelse med de tillämpliga kraven för det materialet, kan i sig förväntas vara lämplig för användning som CE-märkt gödselprodukt, förutsatt att vissa ytterligare krav som motiveras av blandningen är uppfyllda. För att undvika en onödig administrativ börda bör därför sådana
  kombinationer
  höra till en separat kategori, för vilken bedömningen av överensstämmelse bör begränsas till ytterligare krav som motiveras av blandningen.

(Denna ändring omfattar även en övergripande ändring av begreppet ”blandning” (i pluralis eller singularis) till ”kombination” (i pluralis eller singularis. Om ändringen antas ska hela texten anpassas i överensstämmelse härmed, och följaktligen, antagna ändringsförslag.)

Ändring 26

Förslag till förordning

Skäl 25

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (25) | Varje importör bör ange sitt namn, registrerade firmanamn eller registrerade varumärke samt den adress på vilken de kan kontaktas på den CE-märkta gödselproduktens förpackning när den släpps ut på marknaden för att möjliggöra marknadskontroll. |

Kommissionens förslag

Ändring

(25)

Varje importör bör ange sitt namn, registrerade firmanamn eller registrerade varumärke samt den adress på vilken de kan kontaktas på den CE-märkta gödselproduktens förpackning när den släpps ut på marknaden för att möjliggöra marknadskontroll.

| (25) | Varje importör bör ange sitt namn, registrerade firmanamn eller registrerade varumärke samt den adress på vilken de kan kontaktas
  , liksom tredjelandstillverkaren,
  på den CE-märkta gödselproduktens förpackning när den släpps ut på marknaden, för att möjliggöra marknadskontroll. |
| --- | --- |

(25)

Varje importör bör ange sitt namn, registrerade firmanamn eller registrerade varumärke samt den adress på vilken de kan kontaktas
  , liksom tredjelandstillverkaren,
  på den CE-märkta gödselproduktens förpackning när den släpps ut på marknaden, för att möjliggöra marknadskontroll.

Ändring 27

Förslag till förordning

Skäl 31

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (31) | När harmoniserade standarder inte har antagits eller inte tillräckligt detaljerat omfattar alla kvalitets- och säkerhetskrav i denna förordning, kan enhetliga villkor för genomförande av dessa krav behövas. Kommissionen bör därför ges befogenhet att anta genomförandeakter om dessa villkor i gemensamma specifikationer. Med hänsyn till rättssäkerheten bör det klargöras att CE-märkta gödselprodukter måste uppfylla sådana specifikationer även om de anses överensstämma med kraven i harmoniserade standarder. |

Kommissionens förslag

Ändring

(31)

När harmoniserade standarder inte har antagits eller inte tillräckligt detaljerat omfattar alla kvalitets- och säkerhetskrav i denna förordning, kan enhetliga villkor för genomförande av dessa krav behövas. Kommissionen bör därför ges befogenhet att anta genomförandeakter om dessa villkor i gemensamma specifikationer. Med hänsyn till rättssäkerheten bör det klargöras att CE-märkta gödselprodukter måste uppfylla sådana specifikationer även om de anses överensstämma med kraven i harmoniserade standarder.

| (31) | När harmoniserade standarder inte har antagits eller inte tillräckligt detaljerat omfattar alla kvalitets- och säkerhetskrav i denna förordning,
  eller när det förekommer otillbörliga förseningar i processen med att anta eller uppdatera standarder för att spegla dessa krav,
  kan
  interimistiska åtgärder för att fastställa
  enhetliga villkor för genomförande av dessa krav behövas. Kommissionen bör därför ges befogenhet att anta genomförandeakter om dessa villkor i gemensamma specifikationer. Med hänsyn till rättssäkerheten bör det klargöras att CE-märkta gödselprodukter måste uppfylla sådana specifikationer även om de anses överensstämma med kraven i harmoniserade standarder. |
| --- | --- |

(31)

När harmoniserade standarder inte har antagits eller inte tillräckligt detaljerat omfattar alla kvalitets- och säkerhetskrav i denna förordning,
  eller när det förekommer otillbörliga förseningar i processen med att anta eller uppdatera standarder för att spegla dessa krav,
  kan
  interimistiska åtgärder för att fastställa
  enhetliga villkor för genomförande av dessa krav behövas. Kommissionen bör därför ges befogenhet att anta genomförandeakter om dessa villkor i gemensamma specifikationer. Med hänsyn till rättssäkerheten bör det klargöras att CE-märkta gödselprodukter måste uppfylla sådana specifikationer även om de anses överensstämma med kraven i harmoniserade standarder.

Ändring 28

Förslag till förordning

Skäl 47

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (47) | CE-märkta gödselprodukter bör endast släppas ut på marknaden om de är tillräckligt effektiva och inte utgör
  oacceptabla risker
  för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön, när de förvaras på rätt sätt och används för sitt ändamål och under användningsförhållanden som rimligen kan förutses, dvs. en sådan användning som skulle kunna vara resultatet av ett lagligt och lätt förutsebart mänskligt beteende. Därför bör säkerhets- och kvalitetskrav samt ändamålsenliga kontrollmekanismer fastställas. Dessutom bör den avsedda användningen av CE-märkta gödselprodukter inte leda till att livsmedel eller foder blir osäkra. |

Kommissionens förslag

Ändring

(47)

CE-märkta gödselprodukter bör endast släppas ut på marknaden om de är tillräckligt effektiva och inte utgör
  oacceptabla risker
  för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön, när de förvaras på rätt sätt och används för sitt ändamål och under användningsförhållanden som rimligen kan förutses, dvs. en sådan användning som skulle kunna vara resultatet av ett lagligt och lätt förutsebart mänskligt beteende. Därför bör säkerhets- och kvalitetskrav samt ändamålsenliga kontrollmekanismer fastställas. Dessutom bör den avsedda användningen av CE-märkta gödselprodukter inte leda till att livsmedel eller foder blir osäkra.

| (47) | CE-märkta gödselprodukter bör endast släppas ut på marknaden om de är tillräckligt effektiva och inte utgör
  någon risk
  för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön, när de förvaras på rätt sätt och används för sitt ändamål och under användningsförhållanden som rimligen kan förutses, dvs. en sådan användning som skulle kunna vara resultatet av ett lagligt och lätt förutsebart mänskligt beteende. Därför bör säkerhets- och kvalitetskrav samt ändamålsenliga kontrollmekanismer fastställas. Dessutom bör den avsedda användningen av CE-märkta gödselprodukter inte leda till att livsmedel eller foder blir osäkra. |
| --- | --- |

(47)

CE-märkta gödselprodukter bör endast släppas ut på marknaden om de är tillräckligt effektiva och inte utgör
  någon risk
  för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön, när de förvaras på rätt sätt och används för sitt ändamål och under användningsförhållanden som rimligen kan förutses, dvs. en sådan användning som skulle kunna vara resultatet av ett lagligt och lätt förutsebart mänskligt beteende. Därför bör säkerhets- och kvalitetskrav samt ändamålsenliga kontrollmekanismer fastställas. Dessutom bör den avsedda användningen av CE-märkta gödselprodukter inte leda till att livsmedel eller foder blir osäkra.

Ändring 29

Förslag till förordning

Skäl 49

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (49) | Det befintliga systemet bör kompletteras med ett förfarande genom vilket berörda parter informeras om planerade åtgärder när det gäller CE-märkta gödselprodukter som utgör en risk för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön. Därigenom bör myndigheterna för marknadskontroll, i samarbete med de berörda ekonomiska aktörerna, få möjlighet att agera i ett tidigt skede med avseende på sådana gödselprodukter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(49)

Det befintliga systemet bör kompletteras med ett förfarande genom vilket berörda parter informeras om planerade åtgärder när det gäller CE-märkta gödselprodukter som utgör en risk för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön. Därigenom bör myndigheterna för marknadskontroll, i samarbete med de berörda ekonomiska aktörerna, få möjlighet att agera i ett tidigt skede med avseende på sådana gödselprodukter.

| (49) | Det befintliga systemet bör kompletteras med ett förfarande genom vilket
  samtliga
  berörda parter
  , däribland intressenter inom hälso- och sjukvård samt konsumentorganisationer,
  informeras om planerade åtgärder när det gäller CE-märkta gödselprodukter som utgör en risk för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön. Därigenom bör myndigheterna för marknadskontroll, i samarbete med de berörda ekonomiska aktörerna, få möjlighet att agera i ett tidigt skede med avseende på sådana gödselprodukter. |
| --- | --- |

(49)

Det befintliga systemet bör kompletteras med ett förfarande genom vilket
  samtliga
  berörda parter
  , däribland intressenter inom hälso- och sjukvård samt konsumentorganisationer,
  informeras om planerade åtgärder när det gäller CE-märkta gödselprodukter som utgör en risk för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön. Därigenom bör myndigheterna för marknadskontroll, i samarbete med de berörda ekonomiska aktörerna, få möjlighet att agera i ett tidigt skede med avseende på sådana gödselprodukter.

Ändring 30

Förslag till förordning

Skäl 55

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (55) | Det görs lovande tekniska framsteg inom avfallsåtervinningen, t.ex. återvinns fosfor från avloppsslam
  och
  gödselprodukter tillverkas från animaliska biprodukter, såsom biokol. Produkter som innehåller eller som består av sådana material bör utan onödigt dröjsmål kunna få tillträde till den inre marknaden, om tillverkningsprocesserna har analyserats vetenskapligt och processkrav har fastställts på unionsnivå. Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bör därför delegeras till kommissionen när det gäller
  att definiera större eller ytterligare kategorier av CE-märkta gödselprodukter eller komponentmaterial som kan användas vid tillverkningen av sådana produkter.
  När det gäller animaliska biprodukter bör komponentmaterialkategorier endast utökas eller läggas till om en slutpunkt i tillverkningskedjan har fastställts i enlighet med förfarandena i förordning (EG) nr 1069/2009
  , eftersom animaliska biprodukter för vilka en sådan slutpunkt inte har fastställts ändå undantas från den här förordningens tillämpningsområde
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(55)

Det görs lovande tekniska framsteg inom avfallsåtervinningen, t.ex. återvinns fosfor från avloppsslam
  och
  gödselprodukter tillverkas från animaliska biprodukter, såsom biokol. Produkter som innehåller eller som består av sådana material bör utan onödigt dröjsmål kunna få tillträde till den inre marknaden, om tillverkningsprocesserna har analyserats vetenskapligt och processkrav har fastställts på unionsnivå. Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bör därför delegeras till kommissionen när det gäller
  att definiera större eller ytterligare kategorier av CE-märkta gödselprodukter eller komponentmaterial som kan användas vid tillverkningen av sådana produkter.
  När det gäller animaliska biprodukter bör komponentmaterialkategorier endast utökas eller läggas till om en slutpunkt i tillverkningskedjan har fastställts i enlighet med förfarandena i förordning (EG) nr 1069/2009
  , eftersom animaliska biprodukter för vilka en sådan slutpunkt inte har fastställts ändå undantas från den här förordningens tillämpningsområde
  .

| (55) | Det görs lovande tekniska framsteg inom avfallsåtervinningen, t.ex. återvinns fosfor från avloppsslam
  , såsom struvit,
  gödselprodukter tillverkas från animaliska biprodukter, såsom biokol
  , och fosfor återvinns efter förbränning, såsom askbaserade produkter
  . Produkter som innehåller eller som består av sådana material bör utan onödigt dröjsmål kunna få tillträde till den inre marknaden, om tillverkningsprocesserna har analyserats vetenskapligt och processkrav har fastställts på unionsnivå. Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bör därför delegeras till kommissionen när det gäller
  huruvida sådana material kan användas i tillverkningen.
  När det gäller
  produkter som är framställda av
  animaliska biprodukter bör komponentmaterialkategorier endast utökas eller läggas till om en slutpunkt i tillverkningskedjan har fastställts i enlighet med förfarandena i förordning (EG) nr 1069/2009. |
| --- | --- |

(55)

Det görs lovande tekniska framsteg inom avfallsåtervinningen, t.ex. återvinns fosfor från avloppsslam
  , såsom struvit,
  gödselprodukter tillverkas från animaliska biprodukter, såsom biokol
  , och fosfor återvinns efter förbränning, såsom askbaserade produkter
  . Produkter som innehåller eller som består av sådana material bör utan onödigt dröjsmål kunna få tillträde till den inre marknaden, om tillverkningsprocesserna har analyserats vetenskapligt och processkrav har fastställts på unionsnivå. Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bör därför delegeras till kommissionen när det gäller
  huruvida sådana material kan användas i tillverkningen.
  När det gäller
  produkter som är framställda av
  animaliska biprodukter bör komponentmaterialkategorier endast utökas eller läggas till om en slutpunkt i tillverkningskedjan har fastställts i enlighet med förfarandena i förordning (EG) nr 1069/2009.

Ändring 31

Förslag till förordning

Skäl 55a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (55a) | En CE-märkt gödselprodukt får innehålla andra polymerer än näringspolymerer men detta bör dock begränsas till sådana fall där polymerens syfte är att begränsa frigörandet av näringsämnen eller öka den CE-märkta gödselproduktens förmåga att binda vatten. Det bör vara möjligt för innovativa produkter som innehåller sådana polymerer att få tillträde till den inre marknaden. För att minimera de risker som andra polymerer än näringspolymerer kan utgöra för människors hälsa, säkerheten eller miljön, bör kriterier för deras bionedbrytbarhet fastställas, så att de kan brytas ned fysiskt och biologiskt. Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bör därför delegeras till kommissionen när det gäller att fastställa kriterier för omvandlingen av polymert kol till koldioxid (CO2) och en särskild provningsmetod för bionedbrytbarhet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(55a)

En CE-märkt gödselprodukt får innehålla andra polymerer än näringspolymerer men detta bör dock begränsas till sådana fall där polymerens syfte är att begränsa frigörandet av näringsämnen eller öka den CE-märkta gödselproduktens förmåga att binda vatten. Det bör vara möjligt för innovativa produkter som innehåller sådana polymerer att få tillträde till den inre marknaden. För att minimera de risker som andra polymerer än näringspolymerer kan utgöra för människors hälsa, säkerheten eller miljön, bör kriterier för deras bionedbrytbarhet fastställas, så att de kan brytas ned fysiskt och biologiskt. Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bör därför delegeras till kommissionen när det gäller att fastställa kriterier för omvandlingen av polymert kol till koldioxid (CO2) och en särskild provningsmetod för bionedbrytbarhet.

Ändring 32

Förslag till förordning

Skäl 56

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (56) | Dessutom bör det vara möjligt att omedelbart reagera på nya resultat rörande villkoren så att CE-märkta gödselprodukter är tillräckligt effektiva, och på nya riskbedömningar avseende människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön. Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget bör därför delegeras till kommissionen i syfte att ändra de krav som är tillämpliga på olika kategorier av CE-märkta gödselprodukter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(56)

Dessutom bör det vara möjligt att omedelbart reagera på nya resultat rörande villkoren så att CE-märkta gödselprodukter är tillräckligt effektiva, och på nya riskbedömningar avseende människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön. Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget bör därför delegeras till kommissionen i syfte att ändra de krav som är tillämpliga på olika kategorier av CE-märkta gödselprodukter.

| (56) | Dessutom bör det vara möjligt att omedelbart reagera på nya resultat rörande villkoren så att CE-märkta gödselprodukter är tillräckligt effektiva, och på nya riskbedömningar avseende människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön
  samtidigt som bedömningar som genomförs av eller i samarbete med myndigheter i medlemsstater beaktas
  . Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget bör därför delegeras till kommissionen i syfte att ändra de krav som är tillämpliga på olika kategorier av CE-märkta gödselprodukter. |
| --- | --- |

(56)

Dessutom bör det vara möjligt att omedelbart reagera på nya resultat rörande villkoren så att CE-märkta gödselprodukter är tillräckligt effektiva, och på nya riskbedömningar avseende människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön
  samtidigt som bedömningar som genomförs av eller i samarbete med myndigheter i medlemsstater beaktas
  . Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget bör därför delegeras till kommissionen i syfte att ändra de krav som är tillämpliga på olika kategorier av CE-märkta gödselprodukter.

Ändring 33

Förslag till förordning

Skäl 57

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (57) | När kommissionen
  utövar dessa befogenheter
  är det av särskild betydelse att den genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå
  . När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör
  den
  se till
  att
  relevanta handlingar översänds samtidigt till
  Europaparlamentet och rådet och
  att detta sker så snabbt
  som
  möjligt och på lämpligt sätt
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(57)

När kommissionen
  utövar dessa befogenheter
  är det av särskild betydelse att den genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå
  . När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör
  den
  se till
  att
  relevanta handlingar översänds samtidigt till
  Europaparlamentet och rådet och
  att detta sker så snabbt
  som
  möjligt och på lämpligt sätt
  .

| (57) | När kommissionen
  antar delegerade akter enligt denna förordning
  är det av särskild betydelse att den genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå
  , och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av
  den
  13 april 2016 om bättre lagstiftning. För
  att
  säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller
  Europaparlamentet och rådet
  alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter,
  och
  deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper
  som
  arbetar med förberedelse av delegerade akter
  . |
| --- | --- |

(57)

När kommissionen
  antar delegerade akter enligt denna förordning
  är det av särskild betydelse att den genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå
  , och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av
  den
  13 april 2016 om bättre lagstiftning. För
  att
  säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller
  Europaparlamentet och rådet
  alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter,
  och
  deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper
  som
  arbetar med förberedelse av delegerade akter
  .

Ändring 34

Förslag till förordning

Skäl 59a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (59a) | På grund av det stora beroendet av import av fosforit i unionen har kommissionen klassificerat ämnet som en råvara av avgörande betydelse. Det är därför nödvändigt att övervaka hur denna förordning påverkar råvaruförsörjningen i allmänhet och tillgången till fosforit i synnerhet samt i båda fallen priserna. Efter en sådan utvärdering, i händelse av negativ påverkan, bör kommissionen vidta alla åtgärder som den anser lämpliga för att åtgärda dessa störningar av handeln. |

Kommissionens förslag

Ändring

(59a)

På grund av det stora beroendet av import av fosforit i unionen har kommissionen klassificerat ämnet som en råvara av avgörande betydelse. Det är därför nödvändigt att övervaka hur denna förordning påverkar råvaruförsörjningen i allmänhet och tillgången till fosforit i synnerhet samt i båda fallen priserna. Efter en sådan utvärdering, i händelse av negativ påverkan, bör kommissionen vidta alla åtgärder som den anser lämpliga för att åtgärda dessa störningar av handeln.

Ändring 35

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1 – stycke 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Animaliska biprodukter som omfattas av kraven i förordning (EG) nr 1069/2009. |

Kommissionens förslag

Ändring

a)

Animaliska biprodukter som omfattas av kraven i förordning (EG) nr 1069/2009.

| a) | Animaliska biprodukter
  eller därav framställda produkter som tillhandahålls på marknaden och
  som omfattas av kraven i förordning (EG) nr 1069/2009. |
| --- | --- |

a)

Animaliska biprodukter
  eller därav framställda produkter som tillhandahålls på marknaden och
  som omfattas av kraven i förordning (EG) nr 1069/2009.

Ändring 36

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 2 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ba) | Direktiv 91/676/EEG. |

Kommissionens förslag

Ändring

ba)

Direktiv 91/676/EEG.

Ändring 37

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 2 – led bb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | bb) | Direktiv 2000/60/EG. |

Kommissionens förslag

Ändring

bb)

Direktiv 2000/60/EG.

Ändring 38

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | gödselprodukt
  : ett ämne, en blandning, en mikroorganism eller ett annat material som används eller är avsedd/avsett att användas, antingen som sådan/sådant eller tillsammans med annat material, på växter eller
  deras
  rotzon i syfte att förse växterna med
  näring
  eller förbättra deras
  näringsutnyttjande
  , |

Kommissionens förslag

Ändring

1.

gödselprodukt
  : ett ämne, en blandning, en mikroorganism eller ett annat material som används eller är avsedd/avsett att användas, antingen som sådan/sådant eller tillsammans med annat material, på växter eller
  deras
  rotzon i syfte att förse växterna med
  näring
  eller förbättra deras
  näringsutnyttjande
  ,

| 1. | växtnäringsprodukt
  : ett ämne, en blandning, en mikroorganism eller ett annat material som används eller är avsedd/avsett att användas, antingen som sådan/sådant eller tillsammans med annat material, på
  svampar eller jorden runt svampen,
  på växter
  i alla tillväxtstadier, inklusive frön, och/
  eller rotzon i syfte att förse växterna
  eller svamparna
  med
  näringsämnen
  eller förbättra deras
  fysiska eller biologiska tillväxtförhållanden eller deras allmänna tillstånd
  ,
  skördar och kvalitet, inklusive genom att öka växtens förmåga att ta upp näring (med undantag för de växtskyddsmedel som omfattas av förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

1.

växtnäringsprodukt
  : ett ämne, en blandning, en mikroorganism eller ett annat material som används eller är avsedd/avsett att användas, antingen som sådan/sådant eller tillsammans med annat material, på
  svampar eller jorden runt svampen,
  på växter
  i alla tillväxtstadier, inklusive frön, och/
  eller rotzon i syfte att förse växterna
  eller svamparna
  med
  näringsämnen
  eller förbättra deras
  fysiska eller biologiska tillväxtförhållanden eller deras allmänna tillstånd
  ,
  skördar och kvalitet, inklusive genom att öka växtens förmåga att ta upp näring (med undantag för de växtskyddsmedel som omfattas av förordning (EG) nr 1107/2009.

Ändring 39

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3. | ämne: ett
  ämne
  i 
  den mening
  som
  avses i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 1907/2006
  ,
  blandning, |

Kommissionens förslag

Ändring

3.

ämne: ett
  ämne
  i 
  den mening
  som
  avses i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 1907/2006
  ,
  blandning,

| 3. | ämne: ett
  kemiskt grundämne och föreningar av detta grundämne
  i 
  naturlig eller tillverkad form, inklusive eventuella tillsatser
  som
  är nödvändiga för att bevara dess stabilitet och sådana föroreningar som härrör från tillverkningsprocessen
  ,
  men exklusive eventuella lösningsmedel som kan avskiljas utan att det påverkar ämnets stabilitet eller ändrar dess sammansättning, |
| --- | --- |

3.

ämne: ett
  kemiskt grundämne och föreningar av detta grundämne
  i 
  naturlig eller tillverkad form, inklusive eventuella tillsatser
  som
  är nödvändiga för att bevara dess stabilitet och sådana föroreningar som härrör från tillverkningsprocessen
  ,
  men exklusive eventuella lösningsmedel som kan avskiljas utan att det påverkar ämnets stabilitet eller ändrar dess sammansättning,

Ändring 40

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 13. | teknisk specifikation: ett dokument där det fastställs vilka tekniska krav som en CE-märkt gödselprodukt ska uppfylla,
  harmoniserad standard: |

Kommissionens förslag

Ändring

13.

teknisk specifikation: ett dokument där det fastställs vilka tekniska krav som en CE-märkt gödselprodukt ska uppfylla,
  harmoniserad standard:

| 13. | teknisk specifikation: ett dokument där det fastställs vilka tekniska krav som en CE-märkt gödselprodukt
  eller dess tillverkningsprocess
  ska uppfylla, |
| --- | --- |

13.

teknisk specifikation: ett dokument där det fastställs vilka tekniska krav som en CE-märkt gödselprodukt
  eller dess tillverkningsprocess
  ska uppfylla,

Ändring 41

Förslag till förordning

Artikel 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna får inte hindra att CE-märkta gödselprodukter som uppfyller kraven i denna förordning tillhandahålls på marknaden. | Medlemsstaterna får inte
  , vad gäller de aspekter och risker som omfattas av denna förordning,
  hindra att CE-märkta gödselprodukter som uppfyller kraven i denna förordning tillhandahålls på marknaden. |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna får inte hindra att CE-märkta gödselprodukter som uppfyller kraven i denna förordning tillhandahålls på marknaden.

Medlemsstaterna får inte
  , vad gäller de aspekter och risker som omfattas av denna förordning,
  hindra att CE-märkta gödselprodukter som uppfyller kraven i denna förordning tillhandahålls på marknaden.

Ändring 42

Förslag till förordning

Artikel 3 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Denna förordning hindrar inte medlemsstaterna från att behålla eller anta bestämmelser som står i överensstämmelse med fördragen som gäller användningen av CE-märkta gödselprodukter i syfte att skydda människors hälsa och miljön, under förutsättning att dessa bestämmelser inte kräver förändringar i CE-märkta gödselprodukter som står i överensstämmelse med denna förordning och inte påverkar villkoren för att tillhandahålla dem på marknaden. |

Kommissionens förslag

Ändring

Denna förordning hindrar inte medlemsstaterna från att behålla eller anta bestämmelser som står i överensstämmelse med fördragen som gäller användningen av CE-märkta gödselprodukter i syfte att skydda människors hälsa och miljön, under förutsättning att dessa bestämmelser inte kräver förändringar i CE-märkta gödselprodukter som står i överensstämmelse med denna förordning och inte påverkar villkoren för att tillhandahålla dem på marknaden.

Ändring 44

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kommissionen ska samtidigt som denna förordning offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning offentliggöra ett vägledande dokument som ger tillverkare och marknadskontrollmyndigheter klarhet i och exempel på hur märkningen ska se ut. Detta vägledande dokument ska även ange annan relevant information som avses i del 1 punkt 2d i bilaga III. |

Kommissionens förslag

Ändring

2a.
     
  Kommissionen ska samtidigt som denna förordning offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning offentliggöra ett vägledande dokument som ger tillverkare och marknadskontrollmyndigheter klarhet i och exempel på hur märkningen ska se ut. Detta vägledande dokument ska även ange annan relevant information som avses i del 1 punkt 2d i bilaga III.

Ändring 45

Ändring 45

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 3

Artikel 6 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Tillverkare ska spara den tekniska dokumentationen och EU-försäkran om överensstämmelse i 
  tio
  år efter det att den CE-märkta gödselprodukt som omfattas av de dokumenten har släppts ut på marknaden. | 3.   Tillverkare ska spara den tekniska dokumentationen och EU-försäkran om överensstämmelse i 
  fem
  år efter det att den CE-märkta gödselprodukt som omfattas av de dokumenten har släppts ut på marknaden. |
| | (Detta är en övergripande ändring om lagringstiden för teknisk dokumentation. Om ändringen antas ska hela texten anpassas i överensstämmelse härmed, och följaktligen, antagna ändringsförslag.) |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Tillverkare ska spara den tekniska dokumentationen och EU-försäkran om överensstämmelse i 
  tio
  år efter det att den CE-märkta gödselprodukt som omfattas av de dokumenten har släppts ut på marknaden.

3.   Tillverkare ska spara den tekniska dokumentationen och EU-försäkran om överensstämmelse i 
  fem
  år efter det att den CE-märkta gödselprodukt som omfattas av de dokumenten har släppts ut på marknaden.

(Detta är en övergripande ändring om lagringstiden för teknisk dokumentation. Om ändringen antas ska hela texten anpassas i överensstämmelse härmed, och följaktligen, antagna ändringsförslag.)

(Detta är en övergripande ändring om lagringstiden för teknisk dokumentation. Om ändringen antas ska hela texten anpassas i överensstämmelse härmed, och följaktligen, antagna ändringsförslag.)

Ändring 46

Ändring 46

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 4 – stycke 1

Artikel 6 – punkt 4 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Tillverkare ska se till att det finns rutiner så att CE-märkta gödselprodukter som är en del av en serietillverkning fortsätter att överensstämma med kraven i denna förordning. Det ska också tas hänsyn till
  ändringar
  i dessa gödselprodukters
  tillverkningsmetod eller
  egenskaper och ändringar i de harmoniserade standarder, de gemensamma specifikationer som avses i artikel 13 eller andra tekniska specifikationer som det hänvisas till vid försäkran om överensstämmelse för en CE-märkt gödselprodukt. | Tillverkare ska se till att det finns rutiner så att CE-märkta gödselprodukter som är en del av en serietillverkning fortsätter att överensstämma med kraven i denna förordning. Det ska också tas hänsyn till
  ändringarna
  i dessa gödselprodukters egenskaper och ändringar i de harmoniserade standarder, de gemensamma specifikationer som avses i artikel 13 eller andra tekniska specifikationer som det hänvisas till vid försäkran om överensstämmelse för en CE-märkt gödselprodukt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Tillverkare ska se till att det finns rutiner så att CE-märkta gödselprodukter som är en del av en serietillverkning fortsätter att överensstämma med kraven i denna förordning. Det ska också tas hänsyn till
  ändringar
  i dessa gödselprodukters
  tillverkningsmetod eller
  egenskaper och ändringar i de harmoniserade standarder, de gemensamma specifikationer som avses i artikel 13 eller andra tekniska specifikationer som det hänvisas till vid försäkran om överensstämmelse för en CE-märkt gödselprodukt.

ändringar

tillverkningsmetod eller

Tillverkare ska se till att det finns rutiner så att CE-märkta gödselprodukter som är en del av en serietillverkning fortsätter att överensstämma med kraven i denna förordning. Det ska också tas hänsyn till
  ändringarna
  i dessa gödselprodukters egenskaper och ändringar i de harmoniserade standarder, de gemensamma specifikationer som avses i artikel 13 eller andra tekniska specifikationer som det hänvisas till vid försäkran om överensstämmelse för en CE-märkt gödselprodukt.

ändringarna

Ändring 47

Ändring 47

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 4 – stycke 2

Artikel 6 – punkt 4 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| När det anses lämpligt med tanke på den CE-märkta gödselproduktens prestanda eller de risker som den utgör ska tillverkare utföra slumpvis provning av sådana gödselprodukter som tillhandahålls på marknaden, undersöka och
  vid behov
  registerföra inkomna klagomål, CE-märkta gödselprodukter som inte överensstämmer med kraven och återkallelser av sådana produkter samt informera distributörer om all sådan övervakning. | När det anses lämpligt med tanke på den CE-märkta gödselproduktens prestanda eller de risker som den utgör ska tillverkare
  , för att skydda konsumenternas hälsa och säkerhet samt miljön,
  utföra slumpvis provning av sådana gödselprodukter som tillhandahålls på marknaden, undersöka och registerföra inkomna klagomål, CE-märkta gödselprodukter som inte överensstämmer med kraven och återkallelser av sådana produkter samt informera distributörer
  och marknadskontrollmyndigheter
  om all sådan övervakning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

När det anses lämpligt med tanke på den CE-märkta gödselproduktens prestanda eller de risker som den utgör ska tillverkare utföra slumpvis provning av sådana gödselprodukter som tillhandahålls på marknaden, undersöka och
  vid behov
  registerföra inkomna klagomål, CE-märkta gödselprodukter som inte överensstämmer med kraven och återkallelser av sådana produkter samt informera distributörer om all sådan övervakning.

vid behov

När det anses lämpligt med tanke på den CE-märkta gödselproduktens prestanda eller de risker som den utgör ska tillverkare
  , för att skydda konsumenternas hälsa och säkerhet samt miljön,
  utföra slumpvis provning av sådana gödselprodukter som tillhandahålls på marknaden, undersöka och registerföra inkomna klagomål, CE-märkta gödselprodukter som inte överensstämmer med kraven och återkallelser av sådana produkter samt informera distributörer
  och marknadskontrollmyndigheter
  om all sådan övervakning.

, för att skydda konsumenternas hälsa och säkerhet samt miljön,

och marknadskontrollmyndigheter

Ändring 48

Ändring 48

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 6

Artikel 6 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Tillverkare ska på gödselproduktens förpackning ange sitt namn, registrerade firmanamn eller registrerade varumärke samt den adress på vilken de kan kontaktas, eller, om den CE-märkta gödselprodukten tillhandahålls utan förpackning, i ett medföljande dokument. Den angivna adressen ska ange en enda kontaktpunkt där tillverkaren kan kontaktas.
  Kontaktuppgifterna
  ska anges på ett språk som lätt kan förstås av slutanvändare och marknadskontrollmyndigheter. | 6.   Tillverkare ska på gödselproduktens förpackning ange sitt namn, registrerade firmanamn eller registrerade varumärke samt den adress på vilken de kan kontaktas, eller, om den CE-märkta gödselprodukten tillhandahålls utan förpackning, i ett medföljande dokument. Den angivna adressen ska ange en enda kontaktpunkt där tillverkaren kan kontaktas.
  Sådana uppgifter
  ska
  vara tydliga, lättbegripliga och läsliga och
  anges på ett språk som lätt kan förstås av slutanvändare och marknadskontrollmyndigheter
  och som bestämts av den berörda medlemsstaten
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   Tillverkare ska på gödselproduktens förpackning ange sitt namn, registrerade firmanamn eller registrerade varumärke samt den adress på vilken de kan kontaktas, eller, om den CE-märkta gödselprodukten tillhandahålls utan förpackning, i ett medföljande dokument. Den angivna adressen ska ange en enda kontaktpunkt där tillverkaren kan kontaktas.
  Kontaktuppgifterna
  ska anges på ett språk som lätt kan förstås av slutanvändare och marknadskontrollmyndigheter.

6.   Tillverkare ska på gödselproduktens förpackning ange sitt namn, registrerade firmanamn eller registrerade varumärke samt den adress på vilken de kan kontaktas, eller, om den CE-märkta gödselprodukten tillhandahålls utan förpackning, i ett medföljande dokument. Den angivna adressen ska ange en enda kontaktpunkt där tillverkaren kan kontaktas.
  Sådana uppgifter
  ska
  vara tydliga, lättbegripliga och läsliga och
  anges på ett språk som lätt kan förstås av slutanvändare och marknadskontrollmyndigheter
  och som bestämts av den berörda medlemsstaten
  .

Ändring 49

Ändring 49

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 7

Artikel 6 – punkt 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 7.   Tillverkare ska se till att
  de
  CE-märkta
  gödselprodukterna märks
  i enlighet med bilaga III, eller om gödselprodukten tillhandahålls utan förpackning,
  se till att märkningen
  finns i ett
  medföljande
  dokument
  och hålls tillgänglig för kontroll när produkten släpps ut på marknaden. Märkningen
  ska vara tydlig och lättbegriplig och på ett språk som lätt kan förstås av slutanvändare och som bestämts av den berörda medlemsstaten. | 7.   Tillverkare ska se till att
  den
  CE-märkta
  gödselprodukten är märkt
  i enlighet med bilaga III
  eller, om förpackningen är för liten för att all information ska få plats på etiketten
  , eller om
  den CE-märkta
  gödselprodukten tillhandahålls utan förpackning,
  den information som krävs
  finns i ett dokument
  som medföljer den CE-märkta gödselprodukten. Informationen som krävs enligt bilaga III
  ska vara tydlig och lättbegriplig och på ett språk som lätt kan förstås av slutanvändare och som bestämts av den berörda medlemsstaten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7.   Tillverkare ska se till att
  de
  CE-märkta
  gödselprodukterna märks
  i enlighet med bilaga III, eller om gödselprodukten tillhandahålls utan förpackning,
  se till att märkningen
  finns i ett
  medföljande
  dokument
  och hålls tillgänglig för kontroll när produkten släpps ut på marknaden. Märkningen
  ska vara tydlig och lättbegriplig och på ett språk som lätt kan förstås av slutanvändare och som bestämts av den berörda medlemsstaten.

7.   Tillverkare ska se till att
  den
  CE-märkta
  gödselprodukten är märkt
  i enlighet med bilaga III
  eller, om förpackningen är för liten för att all information ska få plats på etiketten
  , eller om
  den CE-märkta
  gödselprodukten tillhandahålls utan förpackning,
  den information som krävs
  finns i ett dokument
  som medföljer den CE-märkta gödselprodukten. Informationen som krävs enligt bilaga III
  ska vara tydlig och lättbegriplig och på ett språk som lätt kan förstås av slutanvändare och som bestämts av den berörda medlemsstaten.

Ändring 50

Ändring 50

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 10 – inledningen

Artikel 6 – punkt 10 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 10.   Tillverkaren ska till mottagarmedlemsstatens behöriga myndighet sända in en rapport om det detonationssäkerhetsprov som föreskrivs
  för
  följande CE-märkta gödselprodukter i bilaga IV: | 10.   Tillverkaren ska till mottagarmedlemsstatens behöriga myndighet sända in en rapport om det detonationssäkerhetsprov som föreskrivs i bilaga IV
  , och garantera att
  följande CE-märkta gödselprodukter
  kan klara detta prov
  : |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

10.   Tillverkaren ska till mottagarmedlemsstatens behöriga myndighet sända in en rapport om det detonationssäkerhetsprov som föreskrivs
  för
  följande CE-märkta gödselprodukter i bilaga IV:

10.   Tillverkaren ska till mottagarmedlemsstatens behöriga myndighet sända in en rapport om det detonationssäkerhetsprov som föreskrivs i bilaga IV
  , och garantera att
  följande CE-märkta gödselprodukter
  kan klara detta prov
  :

Ändring 51

Ändring 51

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 10 – stycke 1 – led b

Artikel 6 – punkt 10 – stycke 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Gödselproduktblandningar
  enligt vad som anges i produktfunktionskategori 7 i bilaga I som innehåller ett gödselmedel som avses i punkt a. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

Gödselproduktblandningar
  enligt vad som anges i produktfunktionskategori 7 i bilaga I som innehåller ett gödselmedel som avses i punkt a.

Gödselproduktblandningar

| b) | Kombinationer av olika produktfunktionskategorier
  enligt vad som anges i produktfunktionskategori 7 i bilaga I som innehåller ett gödselmedel som avses i punkt a. |
| --- | --- |

b)

Kombinationer av olika produktfunktionskategorier
  enligt vad som anges i produktfunktionskategori 7 i bilaga I som innehåller ett gödselmedel som avses i punkt a.

Kombinationer av olika produktfunktionskategorier

Ändring 52

Ändring 52

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 10 – stycke 2

Artikel 6 – punkt 10 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Rapporten ska sändas in senast fem
  dagar
  innan dessa produkter släpps ut på marknaden. | Rapporten ska sändas in senast fem
  arbetsdagar
  innan dessa produkter släpps ut på marknaden.
  Kommissionen ska på sin webbplats tillhandahålla förteckningen över medlemsstaternas behöriga myndigheter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Rapporten ska sändas in senast fem
  dagar
  innan dessa produkter släpps ut på marknaden.

dagar

Rapporten ska sändas in senast fem
  arbetsdagar
  innan dessa produkter släpps ut på marknaden.
  Kommissionen ska på sin webbplats tillhandahålla förteckningen över medlemsstaternas behöriga myndigheter.

arbetsdagar

Kommissionen ska på sin webbplats tillhandahålla förteckningen över medlemsstaternas behöriga myndigheter.

Ändring 53

Ändring 53

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 1

Artikel 8 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   
  Importörer får endast släppa ut
  CE-märkta gödselprodukter
  på marknaden som uppfyller kraven
  . | 1.   
  Endast
  CE-märkta gödselprodukter
  som uppfyller kraven får importeras till EU och släppas ut på unionsmarknaden
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   
  Importörer får endast släppa ut
  CE-märkta gödselprodukter
  på marknaden som uppfyller kraven
  .

1.   
  Endast
  CE-märkta gödselprodukter
  som uppfyller kraven får importeras till EU och släppas ut på unionsmarknaden
  .

Ändring 54

Ändring 54

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 2

Artikel 8 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Innan importörer släpper ut en CE-märkt gödselprodukt på marknaden ska de se till att tillverkaren har utfört det lämpliga förfarandet för bedömning av överensstämmelse som avses i artikel 14. De ska se till att tillverkaren har upprättat den tekniska dokumentationen, att den CE-märkta gödselprodukten åtföljs av EU-försäkran om överensstämmelse och de dokument som krävs samt att tillverkaren har uppfyllt kraven i artikel 6.5 och 6.6. Om en importör anser eller har skäl att tro att en CE-märkt gödselprodukt inte överensstämmer med de tillämpliga kraven i 
  bilaga I, II eller IV
  får importören inte släppa ut gödselprodukten på marknaden förrän den överensstämmer med dessa krav. Om den CE-märkta gödselprodukten utgör en oacceptabel risk för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön ska importören dessutom informera tillverkaren och marknadskontrollmyndigheterna. | 2.   Innan importörer släpper ut en CE-märkt gödselprodukt på marknaden ska de se till att tillverkaren har utfört det lämpliga förfarandet för bedömning av överensstämmelse som avses i artikel 14. De ska se till att tillverkaren har upprättat den tekniska dokumentationen, att den CE-märkta gödselprodukten åtföljs av EU-försäkran om överensstämmelse och de dokument som krävs samt att tillverkaren har uppfyllt kraven i artikel 6.5 och 6.6. Om en importör anser eller har skäl att tro att en CE-märkt gödselprodukt inte överensstämmer med de tillämpliga kraven i 
  denna förordning
  får importören inte släppa ut gödselprodukten på marknaden förrän den överensstämmer med dessa krav. Om den CE-märkta gödselprodukten utgör en oacceptabel risk för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön ska importören dessutom informera tillverkaren och marknadskontrollmyndigheterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Innan importörer släpper ut en CE-märkt gödselprodukt på marknaden ska de se till att tillverkaren har utfört det lämpliga förfarandet för bedömning av överensstämmelse som avses i artikel 14. De ska se till att tillverkaren har upprättat den tekniska dokumentationen, att den CE-märkta gödselprodukten åtföljs av EU-försäkran om överensstämmelse och de dokument som krävs samt att tillverkaren har uppfyllt kraven i artikel 6.5 och 6.6. Om en importör anser eller har skäl att tro att en CE-märkt gödselprodukt inte överensstämmer med de tillämpliga kraven i 
  bilaga I, II eller IV
  får importören inte släppa ut gödselprodukten på marknaden förrän den överensstämmer med dessa krav. Om den CE-märkta gödselprodukten utgör en oacceptabel risk för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön ska importören dessutom informera tillverkaren och marknadskontrollmyndigheterna.

2.   Innan importörer släpper ut en CE-märkt gödselprodukt på marknaden ska de se till att tillverkaren har utfört det lämpliga förfarandet för bedömning av överensstämmelse som avses i artikel 14. De ska se till att tillverkaren har upprättat den tekniska dokumentationen, att den CE-märkta gödselprodukten åtföljs av EU-försäkran om överensstämmelse och de dokument som krävs samt att tillverkaren har uppfyllt kraven i artikel 6.5 och 6.6. Om en importör anser eller har skäl att tro att en CE-märkt gödselprodukt inte överensstämmer med de tillämpliga kraven i 
  denna förordning
  får importören inte släppa ut gödselprodukten på marknaden förrän den överensstämmer med dessa krav. Om den CE-märkta gödselprodukten utgör en oacceptabel risk för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön ska importören dessutom informera tillverkaren och marknadskontrollmyndigheterna.

Ändring 55

Ändring 55

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 3

Artikel 8 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Importörer ska på gödselproduktens förpackning ange sitt namn, registrerade firmanamn eller registrerade varumärke
  samt
  den adress på vilken de kan kontaktas, eller, om den CE-märkta gödselprodukten tillhandahålls utan förpackning, i ett medföljande dokument. Kontaktuppgifterna ska anges på ett språk som lätt kan förstås av slutanvändare och marknadskontrollmyndigheter. | 3.   Importörer ska på gödselproduktens förpackning ange sitt namn, registrerade firmanamn eller registrerade varumärke
  och
  den adress på vilken de kan kontaktas
  samt tredjelandstillverkare
  , eller, om den CE-märkta gödselprodukten tillhandahålls utan förpackning, i ett medföljande dokument. Kontaktuppgifterna ska anges på ett språk som lätt kan förstås av slutanvändare och marknadskontrollmyndigheter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Importörer ska på gödselproduktens förpackning ange sitt namn, registrerade firmanamn eller registrerade varumärke
  samt
  den adress på vilken de kan kontaktas, eller, om den CE-märkta gödselprodukten tillhandahålls utan förpackning, i ett medföljande dokument. Kontaktuppgifterna ska anges på ett språk som lätt kan förstås av slutanvändare och marknadskontrollmyndigheter.

3.   Importörer ska på gödselproduktens förpackning ange sitt namn, registrerade firmanamn eller registrerade varumärke
  och
  den adress på vilken de kan kontaktas
  samt tredjelandstillverkare
  , eller, om den CE-märkta gödselprodukten tillhandahålls utan förpackning, i ett medföljande dokument. Kontaktuppgifterna ska anges på ett språk som lätt kan förstås av slutanvändare och marknadskontrollmyndigheter.

Ändring 56

Ändring 56

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 4

Artikel 8 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Importörer ska se till att den CE-märkta gödselprodukten är märkt i enlighet med bilaga III på ett språk som lätt kan förstås av slutanvändare och som bestämts av den berörda medlemsstaten. | 4.   Importörer ska se till att den CE-märkta gödselprodukten är märkt i enlighet med bilaga III
  eller, om förpackningen är för liten för att all information ska få plats på etiketten, eller om den CE-märkta gödselprodukten tillhandahålls utan förpackning, den information som krävs finns i ett dokument som medföljer den CE-märkta gödselprodukten. Informationen som krävs enligt bilaga III ska vara
  på ett språk som lätt kan förstås av slutanvändare och som bestämts av den berörda medlemsstaten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Importörer ska se till att den CE-märkta gödselprodukten är märkt i enlighet med bilaga III på ett språk som lätt kan förstås av slutanvändare och som bestämts av den berörda medlemsstaten.

4.   Importörer ska se till att den CE-märkta gödselprodukten är märkt i enlighet med bilaga III
  eller, om förpackningen är för liten för att all information ska få plats på etiketten, eller om den CE-märkta gödselprodukten tillhandahålls utan förpackning, den information som krävs finns i ett dokument som medföljer den CE-märkta gödselprodukten. Informationen som krävs enligt bilaga III ska vara
  på ett språk som lätt kan förstås av slutanvändare och som bestämts av den berörda medlemsstaten.

Ändring 57

Ändring 57

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 6

Artikel 8 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   När det anses lämpligt med tanke på den CE-märkta gödselproduktens prestanda eller de risker som den utgör ska importörer utföra slumpvis provning av sådana gödselprodukter som tillhandahålls på marknaden, undersöka och
  vid behov
  registerföra inkomna klagomål, CE-märkta gödselprodukter som inte överensstämmer med kraven och återkallelser av sådana produkter samt informera distributörer om all sådan övervakning. | 6.   När det anses lämpligt med tanke på den CE-märkta gödselproduktens prestanda eller de risker som den utgör ska importörer
  , för att skydda konsumenternas hälsa och säkerhet samt miljön,
  utföra slumpvis provning av sådana gödselprodukter som tillhandahålls på marknaden, undersöka och registerföra inkomna klagomål, CE-märkta gödselprodukter som inte överensstämmer med kraven och återkallelser av sådana produkter samt informera distributörer om all sådan övervakning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   När det anses lämpligt med tanke på den CE-märkta gödselproduktens prestanda eller de risker som den utgör ska importörer utföra slumpvis provning av sådana gödselprodukter som tillhandahålls på marknaden, undersöka och
  vid behov
  registerföra inkomna klagomål, CE-märkta gödselprodukter som inte överensstämmer med kraven och återkallelser av sådana produkter samt informera distributörer om all sådan övervakning.

6.   När det anses lämpligt med tanke på den CE-märkta gödselproduktens prestanda eller de risker som den utgör ska importörer
  , för att skydda konsumenternas hälsa och säkerhet samt miljön,
  utföra slumpvis provning av sådana gödselprodukter som tillhandahålls på marknaden, undersöka och registerföra inkomna klagomål, CE-märkta gödselprodukter som inte överensstämmer med kraven och återkallelser av sådana produkter samt informera distributörer om all sådan övervakning.

Ändring 58

Ändring 58

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 8

Artikel 8 – punkt 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 8.   Importörer ska hålla en kopia av EU-försäkran om överensstämmelse tillgänglig för marknadskontrollmyndigheterna i 
  tio
  år efter det att den CE-märkta gödselprodukten har släppts ut på marknaden och se till att dessa myndigheter på begäran kan få tillgång till den tekniska dokumentationen. | 8.   Importörer ska hålla en kopia av EU-försäkran om överensstämmelse tillgänglig för marknadskontrollmyndigheterna i 
  fem
  år efter det att den CE-märkta gödselprodukten har släppts ut på marknaden och se till att dessa myndigheter på begäran kan få tillgång till den tekniska dokumentationen.
  Importören ska på begäran tillhandahålla andra berörda ekonomiska aktörer en kopia av EU-försäkran om överensstämmelse. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

8.   Importörer ska hålla en kopia av EU-försäkran om överensstämmelse tillgänglig för marknadskontrollmyndigheterna i 
  tio
  år efter det att den CE-märkta gödselprodukten har släppts ut på marknaden och se till att dessa myndigheter på begäran kan få tillgång till den tekniska dokumentationen.

8.   Importörer ska hålla en kopia av EU-försäkran om överensstämmelse tillgänglig för marknadskontrollmyndigheterna i 
  fem
  år efter det att den CE-märkta gödselprodukten har släppts ut på marknaden och se till att dessa myndigheter på begäran kan få tillgång till den tekniska dokumentationen.
  Importören ska på begäran tillhandahålla andra berörda ekonomiska aktörer en kopia av EU-försäkran om överensstämmelse.

Ändring 59

Ändring 59

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2 – stycke 1

Artikel 9 – punkt 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Innan distributörer tillhandahåller en CE-märkt gödselprodukt på marknaden ska de kontrollera att den åtföljs av EU-försäkran om överensstämmelse och de dokument som krävs, att den är märkt i enlighet med bilaga III på ett språk som lätt kan förstås av slutanvändare i den medlemsstat där den CE-märkta gödselprodukten ska tillhandahållas på marknaden samt att tillverkaren och importören har uppfyllt kraven i artiklarna 6.5 och 6.6 respektive 8.3. | Innan distributörer tillhandahåller en CE-märkt gödselprodukt på marknaden ska de kontrollera att den åtföljs av de dokument som krävs, att den är märkt i enlighet med bilaga III på ett språk som lätt kan förstås av slutanvändare i den medlemsstat där den CE-märkta gödselprodukten ska tillhandahållas på marknaden samt att tillverkaren och importören har uppfyllt kraven i artiklarna 6.5 och 6.6 respektive 8.3.
  Om förpackningen är för liten för att all information ska få plats på etiketten, eller om den CE-märkta gödselprodukten tillhandahålls utan förpackning, ska de som distribuerar produkten på marknaden kontrollera att den information som krävs finns i ett dokument som medföljer den CE-märkta gödselprodukten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Innan distributörer tillhandahåller en CE-märkt gödselprodukt på marknaden ska de kontrollera att den åtföljs av EU-försäkran om överensstämmelse och de dokument som krävs, att den är märkt i enlighet med bilaga III på ett språk som lätt kan förstås av slutanvändare i den medlemsstat där den CE-märkta gödselprodukten ska tillhandahållas på marknaden samt att tillverkaren och importören har uppfyllt kraven i artiklarna 6.5 och 6.6 respektive 8.3.

Innan distributörer tillhandahåller en CE-märkt gödselprodukt på marknaden ska de kontrollera att den åtföljs av de dokument som krävs, att den är märkt i enlighet med bilaga III på ett språk som lätt kan förstås av slutanvändare i den medlemsstat där den CE-märkta gödselprodukten ska tillhandahållas på marknaden samt att tillverkaren och importören har uppfyllt kraven i artiklarna 6.5 och 6.6 respektive 8.3.
  Om förpackningen är för liten för att all information ska få plats på etiketten, eller om den CE-märkta gödselprodukten tillhandahålls utan förpackning, ska de som distribuerar produkten på marknaden kontrollera att den information som krävs finns i ett dokument som medföljer den CE-märkta gödselprodukten.

Om förpackningen är för liten för att all information ska få plats på etiketten, eller om den CE-märkta gödselprodukten tillhandahålls utan förpackning, ska de som distribuerar produkten på marknaden kontrollera att den information som krävs finns i ett dokument som medföljer den CE-märkta gödselprodukten.

Ändring 60

Ändring 60

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2 – stycke 2

Artikel 9 – punkt 2 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| När en distributör anser eller har skäl att tro att en CE-märkt gödselprodukt inte överensstämmer med de tillämpliga kraven i 
  bilaga I, II eller III
  får distributören inte tillhandahålla gödselprodukten på marknaden förrän den överensstämmer med dessa krav. Om den CE-märkta gödselprodukten utgör en oacceptabel risk för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön ska distributören dessutom informera tillverkaren eller importören samt marknadskontrollmyndigheterna. | När en distributör anser eller har skäl att tro att en CE-märkt gödselprodukt inte överensstämmer med de tillämpliga kraven i 
  denna förordning
  får distributören inte tillhandahålla gödselprodukten på marknaden förrän den överensstämmer med dessa krav. Om den CE-märkta gödselprodukten utgör en oacceptabel risk för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön ska distributören dessutom informera tillverkaren eller importören samt marknadskontrollmyndigheterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

När en distributör anser eller har skäl att tro att en CE-märkt gödselprodukt inte överensstämmer med de tillämpliga kraven i 
  bilaga I, II eller III
  får distributören inte tillhandahålla gödselprodukten på marknaden förrän den överensstämmer med dessa krav. Om den CE-märkta gödselprodukten utgör en oacceptabel risk för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön ska distributören dessutom informera tillverkaren eller importören samt marknadskontrollmyndigheterna.

bilaga I, II eller III

När en distributör anser eller har skäl att tro att en CE-märkt gödselprodukt inte överensstämmer med de tillämpliga kraven i 
  denna förordning
  får distributören inte tillhandahålla gödselprodukten på marknaden förrän den överensstämmer med dessa krav. Om den CE-märkta gödselprodukten utgör en oacceptabel risk för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön ska distributören dessutom informera tillverkaren eller importören samt marknadskontrollmyndigheterna.

denna förordning

Ändring 61

Ändring 61

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12

Artikel 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Utan att det påverkar tillämpningen av de gemensamma specifikationerna
  i 
  artikel 13 ska
  CE-märkta gödselprodukter som överensstämmer med harmoniserade standarder eller delar av dem, till vilka hänvisningar har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, förutsättas överensstämma med de krav i bilagorna I, II och III som omfattas av dessa standarder eller delar av dem. | CE-märkta gödselprodukter som överensstämmer med
  eller har testats
  i 
  överensstämmelse med
  harmoniserade standarder eller delar av dem, till vilka hänvisningar har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning,
  ska
  förutsättas överensstämma med de
  respektive
  krav i bilagorna I, II och III som omfattas av dessa standarder eller delar av dem. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Utan att det påverkar tillämpningen av de gemensamma specifikationerna
  i 
  artikel 13 ska
  CE-märkta gödselprodukter som överensstämmer med harmoniserade standarder eller delar av dem, till vilka hänvisningar har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, förutsättas överensstämma med de krav i bilagorna I, II och III som omfattas av dessa standarder eller delar av dem.

Utan att det påverkar tillämpningen av de gemensamma specifikationerna

artikel 13 ska

CE-märkta gödselprodukter som överensstämmer med
  eller har testats
  i 
  överensstämmelse med
  harmoniserade standarder eller delar av dem, till vilka hänvisningar har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning,
  ska
  förutsättas överensstämma med de
  respektive
  krav i bilagorna I, II och III som omfattas av dessa standarder eller delar av dem.

eller har testats

överensstämmelse med

ska

respektive

Ändring 62

Ändring 62

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13

Artikel 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen får anta genomförandeakter
  som
  fastställer gemensamma specifikationer
  ,
  och överensstämmelsen med dem ska garantera att de överensstämmer med kraven
  i 
  bilagorna I
  ,
  II
  och
  III som omfattas av dessa specifikationer
  eller
  delar
  av
  dem
  . Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 41.3. | Om ett krav
  som
  fastställs i bilagorna I
  ,
  II eller III inte omfattas av harmoniserade standarder eller delar av dem, till vilka hänvisningar har offentliggjorts
  i 
  Europeiska unionens officiella tidning
  , och
  om kommissionen, efter en begäran om att en
  eller
  flera europeiska standardiseringsorganisationer ska utarbeta harmoniserade standarder för detta krav, konstaterar otillbörliga förseningar i antagandet
  av
  denna standard, får kommissionen anta genomförandeakter som fastställer gemensamma specifikationer för detta krav
  . Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 41.3. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen får anta genomförandeakter
  som
  fastställer gemensamma specifikationer
  ,
  och överensstämmelsen med dem ska garantera att de överensstämmer med kraven
  i 
  bilagorna I
  ,
  II
  och
  III som omfattas av dessa specifikationer
  eller
  delar
  av
  dem
  . Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 41.3.

Kommissionen får anta genomförandeakter

fastställer gemensamma specifikationer

och överensstämmelsen med dem ska garantera att de överensstämmer med kraven

bilagorna I

II

III som omfattas av dessa specifikationer

delar

dem

Om ett krav
  som
  fastställs i bilagorna I
  ,
  II eller III inte omfattas av harmoniserade standarder eller delar av dem, till vilka hänvisningar har offentliggjorts
  i 
  Europeiska unionens officiella tidning
  , och
  om kommissionen, efter en begäran om att en
  eller
  flera europeiska standardiseringsorganisationer ska utarbeta harmoniserade standarder för detta krav, konstaterar otillbörliga förseningar i antagandet
  av
  denna standard, får kommissionen anta genomförandeakter som fastställer gemensamma specifikationer för detta krav
  . Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 41.3.

Om ett krav

fastställs i bilagorna I

II eller III inte omfattas av harmoniserade standarder eller delar av dem, till vilka hänvisningar har offentliggjorts

Europeiska unionens officiella tidning

om kommissionen, efter en begäran om att en

flera europeiska standardiseringsorganisationer ska utarbeta harmoniserade standarder för detta krav, konstaterar otillbörliga förseningar i antagandet

denna standard, får kommissionen anta genomförandeakter som fastställer gemensamma specifikationer för detta krav

Ändring 63

Ändring 63

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 1

Artikel 17 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   CE-märkningen ska anbringas på
  följedokumenten
  så att den är synlig, lätt läsbar och varaktig
  och
  , om den CE-märkta gödselprodukten tillhandahålls
  i förpackad form
  , på
  förpackningen
  . | 1.   CE-märkningen ska anbringas på
  den CE-märkta gödselproduktens förpackning
  så att den är synlig, lätt läsbar och varaktig
  eller
  , om den CE-märkta gödselprodukten tillhandahålls
  utan förpackning
  , på
  de dokument som medföljer den CE-märkta gödselprodukten
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   CE-märkningen ska anbringas på
  följedokumenten
  så att den är synlig, lätt läsbar och varaktig
  och
  , om den CE-märkta gödselprodukten tillhandahålls
  i förpackad form
  , på
  förpackningen
  .

1.   CE-märkningen ska anbringas på
  den CE-märkta gödselproduktens förpackning
  så att den är synlig, lätt läsbar och varaktig
  eller
  , om den CE-märkta gödselprodukten tillhandahålls
  utan förpackning
  , på
  de dokument som medföljer den CE-märkta gödselprodukten
  .

Ändring 64

Ändring 64

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 1

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| CE-märkningen ska åtföljas av
  det identifikationsnummer som avses i modul D1, bilaga IV
  för det anmälda
  organ som medverkar i bedömningen av överensstämmelse
  . | CE-märkningen ska åtföljas av
  identifikationsnumret
  för det anmälda
  organet när så krävs enligt bilaga IV
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

CE-märkningen ska åtföljas av
  det identifikationsnummer som avses i modul D1, bilaga IV
  för det anmälda
  organ som medverkar i bedömningen av överensstämmelse
  .

det identifikationsnummer som avses i modul D1, bilaga IV

organ som medverkar i bedömningen av överensstämmelse

CE-märkningen ska åtföljas av
  identifikationsnumret
  för det anmälda
  organet när så krävs enligt bilaga IV
  .

identifikationsnumret

organet när så krävs enligt bilaga IV

Ändring 65

Ändring 65

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18

Artikel 18

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| En CE-märkt gödselprodukt
  som har genomgått ett återvinningsförfarande och uppfyller kraven i denna förordning ska anses uppfylla villkoren i artikel 6.1 i direktiv 2008/98/EG och ska därför anses ha upphört att vara avfall. | Om ett material
  som
  var avfall
  har genomgått ett återvinningsförfarande och
  en CE-märkt gödselprodukt som
  uppfyller kraven i denna förordning
  innehåller eller består av detta material
  ska
  detta material
  anses uppfylla villkoren i artikel 6.1 i direktiv 2008/98/EG och ska därför anses ha upphört att vara avfall
  från och med den tidpunkt då EU-försäkran om överensstämmelse upprättas
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

En CE-märkt gödselprodukt
  som har genomgått ett återvinningsförfarande och uppfyller kraven i denna förordning ska anses uppfylla villkoren i artikel 6.1 i direktiv 2008/98/EG och ska därför anses ha upphört att vara avfall.

En CE-märkt gödselprodukt

Om ett material
  som
  var avfall
  har genomgått ett återvinningsförfarande och
  en CE-märkt gödselprodukt som
  uppfyller kraven i denna förordning
  innehåller eller består av detta material
  ska
  detta material
  anses uppfylla villkoren i artikel 6.1 i direktiv 2008/98/EG och ska därför anses ha upphört att vara avfall
  från och med den tidpunkt då EU-försäkran om överensstämmelse upprättas
  .

Om ett material

var avfall

en CE-märkt gödselprodukt som

innehåller eller består av detta material

detta material

från och med den tidpunkt då EU-försäkran om överensstämmelse upprättas

Ändring 66

Ändring 66

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 2

Artikel 30 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   
  Den
  anmälande
  medlemsstaten
  ska på begäran ge kommissionen all information om grunderna för anmälan eller hur det berörda anmälda organets kompetens upprätthålls. | 2.   
  De
  anmälande
  myndigheterna
  ska på begäran ge kommissionen all information om grunderna för anmälan eller hur det berörda anmälda organets kompetens upprätthålls. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   
  Den
  anmälande
  medlemsstaten
  ska på begäran ge kommissionen all information om grunderna för anmälan eller hur det berörda anmälda organets kompetens upprätthålls.

2.   
  De
  anmälande
  myndigheterna
  ska på begäran ge kommissionen all information om grunderna för anmälan eller hur det berörda anmälda organets kompetens upprätthålls.

Ändring 67

Ändring 67

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 3

Artikel 31 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Om ett anmält organ konstaterar att en tillverkare inte har uppfyllt kraven i bilaga I, II eller III, motsvarande harmoniserade standarder, de gemensamma specifikationerna i artikel 13
  eller i andra tekniska specifikationer,
  ska det begära att tillverkaren vidtar korrigerande åtgärder, och inget intyg ska utfärdas. | 3.   Om ett anmält organ konstaterar att en tillverkare inte har uppfyllt kraven i bilaga I, II eller III, motsvarande harmoniserade standarder
  eller
  de gemensamma specifikationerna i artikel 13 ska det begära att tillverkaren vidtar korrigerande åtgärder, och inget intyg
  om överensstämmelse eller beslut om godkännande
  ska utfärdas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Om ett anmält organ konstaterar att en tillverkare inte har uppfyllt kraven i bilaga I, II eller III, motsvarande harmoniserade standarder, de gemensamma specifikationerna i artikel 13
  eller i andra tekniska specifikationer,
  ska det begära att tillverkaren vidtar korrigerande åtgärder, och inget intyg ska utfärdas.

3.   Om ett anmält organ konstaterar att en tillverkare inte har uppfyllt kraven i bilaga I, II eller III, motsvarande harmoniserade standarder
  eller
  de gemensamma specifikationerna i artikel 13 ska det begära att tillverkaren vidtar korrigerande åtgärder, och inget intyg
  om överensstämmelse eller beslut om godkännande
  ska utfärdas.

Ändring 68

Ändring 68

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 4

Artikel 31 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Om ett anmält organ vid övervakning av överensstämmelse efter det att ett intyg har utfärdats konstaterar att en CE-märkt gödselprodukt inte längre uppfyller kraven, ska det begära att tillverkaren vidtar korrigerande åtgärder, och vid behov ska intyget tillfälligt återkallas eller dras tillbaka. | 4.   Om ett anmält organ vid övervakning av överensstämmelse efter det att ett intyg
  eller beslut om godkännande
  har utfärdats konstaterar att en CE-märkt gödselprodukt inte längre uppfyller kraven, ska det begära att tillverkaren vidtar korrigerande åtgärder, och vid behov ska intyget
  eller beslutet om godkännande
  tillfälligt återkallas eller dras tillbaka. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Om ett anmält organ vid övervakning av överensstämmelse efter det att ett intyg har utfärdats konstaterar att en CE-märkt gödselprodukt inte längre uppfyller kraven, ska det begära att tillverkaren vidtar korrigerande åtgärder, och vid behov ska intyget tillfälligt återkallas eller dras tillbaka.

4.   Om ett anmält organ vid övervakning av överensstämmelse efter det att ett intyg
  eller beslut om godkännande
  har utfärdats konstaterar att en CE-märkt gödselprodukt inte längre uppfyller kraven, ska det begära att tillverkaren vidtar korrigerande åtgärder, och vid behov ska intyget
  eller beslutet om godkännande
  tillfälligt återkallas eller dras tillbaka.

Ändring 69

Ändring 69

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 5

Artikel 31 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Om inga korrigerande åtgärder vidtas eller om de inte får önskat resultat, ska det anmälda organet i förekommande fall belägga intyget med restriktioner, återkalla det tillfälligt eller dra det tillbaka. | 5.   Om inga korrigerande åtgärder vidtas eller om de inte får önskat resultat
  och en CE-märkt gödselprodukt alltså fortfarande inte uppfyller kraven i denna förordning
  , ska det anmälda organet i förekommande fall belägga intyget
  eller beslutet om godkännande
  med restriktioner, återkalla det tillfälligt eller dra det tillbaka. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Om inga korrigerande åtgärder vidtas eller om de inte får önskat resultat, ska det anmälda organet i förekommande fall belägga intyget med restriktioner, återkalla det tillfälligt eller dra det tillbaka.

5.   Om inga korrigerande åtgärder vidtas eller om de inte får önskat resultat
  och en CE-märkt gödselprodukt alltså fortfarande inte uppfyller kraven i denna förordning
  , ska det anmälda organet i förekommande fall belägga intyget
  eller beslutet om godkännande
  med restriktioner, återkalla det tillfälligt eller dra det tillbaka.

Ändring 70

Ändring 70

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 33 – punkt 1 – led a

Artikel 33 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Avslag, restriktioner, tillfällig återkallelse eller tillbakadragande av intyg. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Avslag, restriktioner, tillfällig återkallelse eller tillbakadragande av intyg.

| a) | Avslag, restriktioner, tillfällig återkallelse eller tillbakadragande av intyg
  eller beslut om godkännande
  . |
| --- | --- |

a)

Avslag, restriktioner, tillfällig återkallelse eller tillbakadragande av intyg
  eller beslut om godkännande
  .

eller beslut om godkännande

Ändring 71

Ändring 71

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 37 – rubriken

Artikel 37 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Förfarande
  för att
  på nationell nivå hantera CE-märkta gödselprodukter som utgör en risk | Förfarande på nationell nivå
  för att
  hantera CE-märkta gödselprodukter som utgör en risk |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Förfarande
  för att
  på nationell nivå hantera CE-märkta gödselprodukter som utgör en risk

för att

Förfarande på nationell nivå
  för att
  hantera CE-märkta gödselprodukter som utgör en risk

för att

Ändring 72

Ändring 72

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 37 – punkt 1 – stycke 1

Artikel 37 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Om en medlemsstats marknadskontrollmyndigheter har tillräckliga skäl att anta att en CE-märkt gödselprodukt utgör en
  oacceptabel
  risk för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön, ska de göra en utvärdering av den berörda gödselprodukten omfattande
  de
  krav som fastställs i denna förordning. De berörda ekonomiska aktörerna ska när så krävs samarbeta med marknadskontrollmyndigheterna i detta syfte. | Om en medlemsstats marknadskontrollmyndigheter har tillräckliga skäl att anta att en CE-märkt gödselprodukt utgör en risk för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön,
  eller andra aspekter av skyddet av allmänintressen som omfattas av denna förordning,
  ska de göra en utvärdering av den berörda gödselprodukten omfattande
  alla
  krav som fastställs i denna förordning. De berörda ekonomiska aktörerna ska när så krävs samarbeta med marknadskontrollmyndigheterna i detta syfte. |
| | (Denna ändring omfattar även en övergripande ändring av begreppet ”oacceptabel risk” (i pluralis eller singularis) till ”risk” (i singularis). Om ändringen antas ska hela texten anpassas i överensstämmelse härmed, och följaktligen, antagna ändringsförslag.) |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Om en medlemsstats marknadskontrollmyndigheter har tillräckliga skäl att anta att en CE-märkt gödselprodukt utgör en
  oacceptabel
  risk för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön, ska de göra en utvärdering av den berörda gödselprodukten omfattande
  de
  krav som fastställs i denna förordning. De berörda ekonomiska aktörerna ska när så krävs samarbeta med marknadskontrollmyndigheterna i detta syfte.

oacceptabel

de

Om en medlemsstats marknadskontrollmyndigheter har tillräckliga skäl att anta att en CE-märkt gödselprodukt utgör en risk för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön,
  eller andra aspekter av skyddet av allmänintressen som omfattas av denna förordning,
  ska de göra en utvärdering av den berörda gödselprodukten omfattande
  alla
  krav som fastställs i denna förordning. De berörda ekonomiska aktörerna ska när så krävs samarbeta med marknadskontrollmyndigheterna i detta syfte.

eller andra aspekter av skyddet av allmänintressen som omfattas av denna förordning,

alla

(Denna ändring omfattar även en övergripande ändring av begreppet ”oacceptabel risk” (i pluralis eller singularis) till ”risk” (i singularis). Om ändringen antas ska hela texten anpassas i överensstämmelse härmed, och följaktligen, antagna ändringsförslag.)

(Denna ändring omfattar även en övergripande ändring av begreppet ”oacceptabel risk” (i pluralis eller singularis) till ”risk” (i singularis). Om ändringen antas ska hela texten anpassas i överensstämmelse härmed, och följaktligen, antagna ändringsförslag.)

Ändring 73

Ändring 73

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 37 – punkt 1 – stycke 2

Artikel 37 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Om marknadskontrollmyndigheterna vid utvärderingen konstaterar att den CE-märkta gödselprodukten inte uppfyller kraven i denna förordning ska de utan dröjsmål begära att den ekonomiska aktören vidtar alla lämpliga korrigerande åtgärder
  inom en rimlig tidsperiod
  för att gödselprodukten ska uppfylla dessa krav, drar tillbaka gödselprodukten från marknaden, återkallar den
  eller
  avlägsnar CE-märket. | Om marknadskontrollmyndigheterna vid utvärderingen konstaterar att den CE-märkta gödselprodukten inte uppfyller kraven i denna förordning ska de utan dröjsmål begära att den ekonomiska aktören vidtar alla lämpliga korrigerande åtgärder för att gödselprodukten ska uppfylla dessa krav, drar tillbaka gödselprodukten från marknaden
  eller
  återkallar den
  inom en rimlig tidsperiod som de fastställer i förhållande till typen av risk, och
  avlägsnar CE-märket. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Om marknadskontrollmyndigheterna vid utvärderingen konstaterar att den CE-märkta gödselprodukten inte uppfyller kraven i denna förordning ska de utan dröjsmål begära att den ekonomiska aktören vidtar alla lämpliga korrigerande åtgärder
  inom en rimlig tidsperiod
  för att gödselprodukten ska uppfylla dessa krav, drar tillbaka gödselprodukten från marknaden, återkallar den
  eller
  avlägsnar CE-märket.

inom en rimlig tidsperiod

eller

Om marknadskontrollmyndigheterna vid utvärderingen konstaterar att den CE-märkta gödselprodukten inte uppfyller kraven i denna förordning ska de utan dröjsmål begära att den ekonomiska aktören vidtar alla lämpliga korrigerande åtgärder för att gödselprodukten ska uppfylla dessa krav, drar tillbaka gödselprodukten från marknaden
  eller
  återkallar den
  inom en rimlig tidsperiod som de fastställer i förhållande till typen av risk, och
  avlägsnar CE-märket.

eller

inom en rimlig tidsperiod som de fastställer i förhållande till typen av risk, och

Ändring 74

Ändring 74

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 37 – punkt 4 – stycke 1

Artikel 37 – punkt 4 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Om den berörda ekonomiska aktören inte vidtar lämpliga korrigerande åtgärder inom den period som avses i punkt 1 andra stycket, ska marknadskontrollmyndigheterna vidta alla lämpliga tillfälliga åtgärder för att förbjuda eller begränsa tillhandahållandet av den CE-märkta gödselprodukten på sin nationella marknad, dra tillbaka gödselprodukten från den marknaden eller återkalla den. | Om den berörda ekonomiska aktören inte vidtar lämpliga korrigerande åtgärder inom den period som avses i punkt 1 andra stycket, ska marknadskontrollmyndigheterna vidta alla lämpliga tillfälliga åtgärder för att förbjuda eller begränsa tillhandahållandet av den CE-märkta gödselprodukten på sin nationella marknad, dra tillbaka gödselprodukten från den marknaden eller återkalla den.
  Marknadskontrollmyndigheternas skyldigheter i detta sammanhang ska inte påverka medlemsstaternas möjlighet att reglera gödselprodukter som inte är CE-märkta när de görs tillgängliga på marknaden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Om den berörda ekonomiska aktören inte vidtar lämpliga korrigerande åtgärder inom den period som avses i punkt 1 andra stycket, ska marknadskontrollmyndigheterna vidta alla lämpliga tillfälliga åtgärder för att förbjuda eller begränsa tillhandahållandet av den CE-märkta gödselprodukten på sin nationella marknad, dra tillbaka gödselprodukten från den marknaden eller återkalla den.

Om den berörda ekonomiska aktören inte vidtar lämpliga korrigerande åtgärder inom den period som avses i punkt 1 andra stycket, ska marknadskontrollmyndigheterna vidta alla lämpliga tillfälliga åtgärder för att förbjuda eller begränsa tillhandahållandet av den CE-märkta gödselprodukten på sin nationella marknad, dra tillbaka gödselprodukten från den marknaden eller återkalla den.
  Marknadskontrollmyndigheternas skyldigheter i detta sammanhang ska inte påverka medlemsstaternas möjlighet att reglera gödselprodukter som inte är CE-märkta när de görs tillgängliga på marknaden.

Marknadskontrollmyndigheternas skyldigheter i detta sammanhang ska inte påverka medlemsstaternas möjlighet att reglera gödselprodukter som inte är CE-märkta när de görs tillgängliga på marknaden.

Ändring 75

Ändring 75

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 37 – punkt 5 – led b

Artikel 37 – punkt 5 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Det förekommer brister i de harmoniserade standarder som avses i artikel 12
  , vilka ger presumtion om överensstämmelse
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

Det förekommer brister i de harmoniserade standarder som avses i artikel 12
  , vilka ger presumtion om överensstämmelse
  .

, vilka ger presumtion om överensstämmelse

| b) | Det förekommer brister i de harmoniserade standarder som avses i artikel 12. |
| --- | --- |

b)

Det förekommer brister i de harmoniserade standarder som avses i artikel 12.

Ändring 76

Ändring 76

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 37 – punkt 5 – led ba (nytt)

Artikel 37 – punkt 5 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ba) | Det förekommer brister i de gemensamma specifikationer som avses i artikel 13. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ba)

ba)

Det förekommer brister i de gemensamma specifikationer som avses i artikel 13.

Det förekommer brister i de gemensamma specifikationer som avses i artikel 13.

Ändring 77

Ändring 77

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 38 – punkt 2a (ny)

Artikel 38 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Om den nationella åtgärden anses vara berättigad och den CE-märkta gödselproduktens bristande överensstämmelse kan tillskrivas en brist i någon av de gemensamma specifikationer som avses i artikel 37.5 ba ska kommissionen utan dröjsmål anta genomförandeakter om ändring eller upphävande av den gemensamma specifikationen i fråga. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 41.3. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Om den nationella åtgärden anses vara berättigad och den CE-märkta gödselproduktens bristande överensstämmelse kan tillskrivas en brist i någon av de gemensamma specifikationer som avses i artikel 37.5 ba ska kommissionen utan dröjsmål anta genomförandeakter om ändring eller upphävande av den gemensamma specifikationen i fråga. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 41.3.

Ändring 78

Ändring 78

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 39 – punkt 1

Artikel 39 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Om en medlemsstat, efter att ha utfört en utvärdering i enlighet med artikel 37.1, konstaterar att en CE-märkt gödselprodukt visserligen uppfyller kraven i denna förordning men likväl utgör en
  oacceptabel
  risk för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön, ska den begära att den berörda ekonomiska aktören vidtar alla lämpliga åtgärder inom en rimlig tidsperiod, antingen för att säkerställa att den berörda gödselprodukten när den
  har släppts ut
  på marknaden inte längre utgör en sådan risk eller för att dra tillbaka gödselprodukten från marknaden eller återkalla den. | 1.   Om en medlemsstat, efter att ha utfört en utvärdering i enlighet med artikel 37.1, konstaterar att en CE-märkt gödselprodukt visserligen uppfyller kraven i denna förordning men likväl utgör en risk för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön
  eller andra aspekter av skyddet av allmänintressen som omfattas av denna förordning
  , ska den
  utan dröjsmål
  begära att den berörda ekonomiska aktören vidtar alla lämpliga åtgärder inom en rimlig tidsperiod
  som föreskrivs av marknadskontrollmyndigheterna i förhållande till typen av risk
  , antingen för att säkerställa att den berörda gödselprodukten när den
  tillhandahålls
  på marknaden inte längre utgör en sådan risk eller för att dra tillbaka gödselprodukten från marknaden eller återkalla den. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Om en medlemsstat, efter att ha utfört en utvärdering i enlighet med artikel 37.1, konstaterar att en CE-märkt gödselprodukt visserligen uppfyller kraven i denna förordning men likväl utgör en
  oacceptabel
  risk för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön, ska den begära att den berörda ekonomiska aktören vidtar alla lämpliga åtgärder inom en rimlig tidsperiod, antingen för att säkerställa att den berörda gödselprodukten när den
  har släppts ut
  på marknaden inte längre utgör en sådan risk eller för att dra tillbaka gödselprodukten från marknaden eller återkalla den.

1.   Om en medlemsstat, efter att ha utfört en utvärdering i enlighet med artikel 37.1, konstaterar att en CE-märkt gödselprodukt visserligen uppfyller kraven i denna förordning men likväl utgör en risk för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön
  eller andra aspekter av skyddet av allmänintressen som omfattas av denna förordning
  , ska den
  utan dröjsmål
  begära att den berörda ekonomiska aktören vidtar alla lämpliga åtgärder inom en rimlig tidsperiod
  som föreskrivs av marknadskontrollmyndigheterna i förhållande till typen av risk
  , antingen för att säkerställa att den berörda gödselprodukten när den
  tillhandahålls
  på marknaden inte längre utgör en sådan risk eller för att dra tillbaka gödselprodukten från marknaden eller återkalla den.

Ändring 79

Ändring 79

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 40 – punkt 1 – led c

Artikel 40 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | EU-försäkran om överensstämmelse
  åtföljer inte den CE-märkta gödselprodukten
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

EU-försäkran om överensstämmelse
  åtföljer inte den CE-märkta gödselprodukten
  .

åtföljer inte den CE-märkta gödselprodukten

| c) | Ingen
  EU-försäkran om överensstämmelse
  har upprättats
  . |
| --- | --- |

c)

Ingen
  EU-försäkran om överensstämmelse
  har upprättats
  .

Ingen

har upprättats

Ändring 80

Ändring 80

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 42 – punkt 1

Artikel 42 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 43 med avseende på att ändra bilagorna 1–IV för att anpassa dem till den tekniska utvecklingen och underlätta tillträde till marknaden och fri rörlighet för CE-märkta gödselprodukter | 1.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 43 med avseende på att ändra bilagorna 1–IV för att anpassa dem till den tekniska utvecklingen
  , med beaktande av produkter
  och
  material som redan är tillåtna i medlemsstaterna och i synnerhet när det gäller tillverkningen av gödselprodukter från animaliska biprodukter och återvunnet avfall och för att
  underlätta tillträde till marknaden och fri rörlighet för CE-märkta gödselprodukter |
| a) | som
  sannolikt kommer
  att omfattas av betydande handel på den inre marknaden, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 43 med avseende på att ändra bilagorna 1–IV för att anpassa dem till den tekniska utvecklingen och underlätta tillträde till marknaden och fri rörlighet för CE-märkta gödselprodukter

1.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 43 med avseende på att ändra bilagorna 1–IV för att anpassa dem till den tekniska utvecklingen
  , med beaktande av produkter
  och
  material som redan är tillåtna i medlemsstaterna och i synnerhet när det gäller tillverkningen av gödselprodukter från animaliska biprodukter och återvunnet avfall och för att
  underlätta tillträde till marknaden och fri rörlighet för CE-märkta gödselprodukter

a)

som
  sannolikt kommer
  att omfattas av betydande handel på den inre marknaden, och

sannolikt kommer

| a) | som
  har potential
  att omfattas av betydande handel på den inre marknaden, och |
| --- | --- |

a)

som
  har potential
  att omfattas av betydande handel på den inre marknaden, och

har potential

| b) | för vilka det finns vetenskapliga rön som visar att de inte utgör en
  oacceptabel
  risk för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön, och att de är tillräckligt effektiva. |
| --- | --- |

b)

för vilka det finns vetenskapliga rön som visar att de inte utgör en
  oacceptabel
  risk för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön, och att de är tillräckligt effektiva.

oacceptabel

| b) | för vilka det finns vetenskapliga rön som visar att de inte utgör en risk för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön, och att de är tillräckligt effektiva. |
| --- | --- |

b)

för vilka det finns vetenskapliga rön som visar att de inte utgör en risk för människors, djurs eller växters hälsa, säkerheten eller miljön, och att de är tillräckligt effektiva.

Ändring 81

Ändring 81

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 42 – punkt 1a (ny)

Artikel 42 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kommissionen ska utan oskäligt dröjsmål efter den ... [datum för denna förordnings ikraftträdande] i enlighet med punkt 1, anta en delegerad akt för att ändra de komponentmaterialkategorier som anges i bilaga II, för att i synnerhet lägga till animaliska biprodukter för vilka en slutpunkt har fastställts, struvit, biokol och askbaserade produkter till dessa komponentmaterialkategorier, och för att fastställa krav för införande av dessa produkter i dessa kategorier.När kommissionen antar dessa delegerade akter ska den ta särskild hänsyn till tekniska framsteg när det gäller återvinningen av näringsämnen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Kommissionen ska utan oskäligt dröjsmål efter den ... [datum för denna förordnings ikraftträdande] i enlighet med punkt 1, anta en delegerad akt för att ändra de komponentmaterialkategorier som anges i bilaga II, för att i synnerhet lägga till animaliska biprodukter för vilka en slutpunkt har fastställts, struvit, biokol och askbaserade produkter till dessa komponentmaterialkategorier, och för att fastställa krav för införande av dessa produkter i dessa kategorier.När kommissionen antar dessa delegerade akter ska den ta särskild hänsyn till tekniska framsteg när det gäller återvinningen av näringsämnen.

Ändring 345

Ändring 345

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 42 – punkt 1b (ny)

Artikel 42 – punkt 1b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 43 för att förlänga tidsfristen för ikraftträdandet av den gräns på 20 mg/kg som anges i bilaga I – del II – PFK1(B) – punkt 3 – led a – punkt 2 samt bilaga I – del II – PFK1(C)I – punkt 2 – led a – punkt 2 om den, utifrån en grundläggande konsekvensbedömning, har belägg för att införandet av en hårdare gräns skulle allvarligt skada tillgången till gödselprodukter i unionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1b.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 43 för att förlänga tidsfristen för ikraftträdandet av den gräns på 20 mg/kg som anges i bilaga I – del II – PFK1(B) – punkt 3 – led a – punkt 2 samt bilaga I – del II – PFK1(C)I – punkt 2 – led a – punkt 2 om den, utifrån en grundläggande konsekvensbedömning, har belägg för att införandet av en hårdare gräns skulle allvarligt skada tillgången till gödselprodukter i unionen.

Ändring 82

Ändring 82

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 42 – punkt 2 – inledningen

Artikel 42 – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   När kommissionen ändrar bilaga II för att lägga till nya mikroorganismer till komponentmaterialkategorin för sådana organismer
  enligt
  punkt 1
  ska den
  göra ändringarna på grundval av följande uppgifter: | 2.   När kommissionen ändrar bilaga II för att lägga till nya
  stammar av
  mikroorganismer till komponentmaterialkategorin för sådana organismer
  ska den, efter att ha kontrollerat att alla berörda stammar av de nya mikroorganismerna uppfyller kraven i
  punkt 1
  b i denna artikel,
  göra ändringarna på grundval av följande uppgifter: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   När kommissionen ändrar bilaga II för att lägga till nya mikroorganismer till komponentmaterialkategorin för sådana organismer
  enligt
  punkt 1
  ska den
  göra ändringarna på grundval av följande uppgifter:

2.   När kommissionen ändrar bilaga II för att lägga till nya
  stammar av
  mikroorganismer till komponentmaterialkategorin för sådana organismer
  ska den, efter att ha kontrollerat att alla berörda stammar av de nya mikroorganismerna uppfyller kraven i
  punkt 1
  b i denna artikel,
  göra ändringarna på grundval av följande uppgifter:

Ändring 83

Ändring 83

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 42 – punkt 2 – led a

Artikel 42 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Mikroorganismens namn. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Mikroorganismens namn.

| a) | Mikroorganismens namn
  , på stamnivå
  . |
| --- | --- |

a)

Mikroorganismens namn
  , på stamnivå
  .

, på stamnivå

Ändring 84

Ändring 84

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 42 – punkt 2 – led c

Artikel 42 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | Historiska uppgifter
  om en säker produktion och användning av mikroorganismen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

Historiska uppgifter
  om en säker produktion och användning av mikroorganismen.

Historiska uppgifter

| c) | Vetenskaplig litteratur som rapporterar
  om en säker produktion och användning av mikroorganismen. |
| --- | --- |

c)

Vetenskaplig litteratur som rapporterar
  om en säker produktion och användning av mikroorganismen.

Vetenskaplig litteratur som rapporterar

Ändring 85

Ändring 85

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 42 – punkt 2 – led d

Artikel 42 – punkt 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | Det taxonomiska förhållandet till mikroorganismarter som uppfyller kraven på ett välgrundat antagande om säkerhet såsom det fastställts av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

Det taxonomiska förhållandet till mikroorganismarter som uppfyller kraven på ett välgrundat antagande om säkerhet såsom det fastställts av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet.

| d) | Det taxonomiska förhållandet till mikroorganismarter som uppfyller kraven på ett välgrundat antagande om säkerhet såsom det fastställts av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet
  , eller hänvisning till konstaterad överensstämmelse med de relevanta harmoniserade standarder för säkerhet hos mikroorganismer som används och som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eller överensstämmelse med relevanta gemensamma specifikationer som antagits av kommissionen, om inga sådana harmoniserade standarder finns
  . |
| --- | --- |

d)

Det taxonomiska förhållandet till mikroorganismarter som uppfyller kraven på ett välgrundat antagande om säkerhet såsom det fastställts av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet
  , eller hänvisning till konstaterad överensstämmelse med de relevanta harmoniserade standarder för säkerhet hos mikroorganismer som används och som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eller överensstämmelse med relevanta gemensamma specifikationer som antagits av kommissionen, om inga sådana harmoniserade standarder finns
  .

, eller hänvisning till konstaterad överensstämmelse med de relevanta harmoniserade standarder för säkerhet hos mikroorganismer som används och som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eller överensstämmelse med relevanta gemensamma specifikationer som antagits av kommissionen, om inga sådana harmoniserade standarder finns

Ändring 86

Ändring 86

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 42 – punkt 2 – stycke 1a (nytt)

Artikel 42 – punkt 2 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | För att spegla de snabba tekniska framstegen på detta område ska kommissionen senast den ... [ett år efter ikraftträdandet av denna förordning] anta delegerade akter i enlighet med artikel 43, för att definiera kriterierna för bedömning av mikroorganismer som får användas i växtnäringsprodukter utan att nominellt förtecknas i en positivlista. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

För att spegla de snabba tekniska framstegen på detta område ska kommissionen senast den ... [ett år efter ikraftträdandet av denna förordning] anta delegerade akter i enlighet med artikel 43, för att definiera kriterierna för bedömning av mikroorganismer som får användas i växtnäringsprodukter utan att nominellt förtecknas i en positivlista.

För att spegla de snabba tekniska framstegen på detta område ska kommissionen senast den ... [ett år efter ikraftträdandet av denna förordning] anta delegerade akter i enlighet med artikel 43, för att definiera kriterierna för bedömning av mikroorganismer som får användas i växtnäringsprodukter utan att nominellt förtecknas i en positivlista.

Ändring 87

Ändring 87

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 42 – punkt 3 – stycke 1a (nytt)

Artikel 42 – punkt 3 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Kommissionen ska senast den ... [sex månader efter dagen förikraftträdandet av denna förordning] anta delegerade akter i enlighet med artikel 43 för att ändra bilaga II för att införa slutpunkterna i den tillverkningskedja som har fastställts i enlighet med artikel 5.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009, med avseende på de animaliska biprodukter som förtecknas i komponentmaterialkategori 11 i bilaga II. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska senast den ... [sex månader efter dagen förikraftträdandet av denna förordning] anta delegerade akter i enlighet med artikel 43 för att ändra bilaga II för att införa slutpunkterna i den tillverkningskedja som har fastställts i enlighet med artikel 5.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009, med avseende på de animaliska biprodukter som förtecknas i komponentmaterialkategori 11 i bilaga II.

Kommissionen ska senast den ... [sex månader efter dagen förikraftträdandet av denna förordning] anta delegerade akter i enlighet med artikel 43 för att ändra bilaga II för att införa slutpunkterna i den tillverkningskedja som har fastställts i enlighet med artikel 5.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009, med avseende på de animaliska biprodukter som förtecknas i komponentmaterialkategori 11 i bilaga II.

Ändring 88

Ändring 88

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 42 – punkt 3a (ny)

Artikel 42 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  När kommissionen antar de delegerade akter som avses i punkt 1 ska den ändra den komponentmaterialkategori som fastställer kraven för andra polymerer än näringspolymerer som anges i bilaga II, för att spegla de senaste vetenskapliga rönen och den tekniska utvecklingen, och ska senast den ... [tre år efter tillämpningsdagen för denna förordning] fastställa kriterier för omvandlingen av polymert kol till koldioxid (CO2) och en särskild provningsmetod för bionedbrytbarhet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  När kommissionen antar de delegerade akter som avses i punkt 1 ska den ändra den komponentmaterialkategori som fastställer kraven för andra polymerer än näringspolymerer som anges i bilaga II, för att spegla de senaste vetenskapliga rönen och den tekniska utvecklingen, och ska senast den ... [tre år efter tillämpningsdagen för denna förordning] fastställa kriterier för omvandlingen av polymert kol till koldioxid (CO2) och en särskild provningsmetod för bionedbrytbarhet.

Ändring 89

Ändring 89

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 42 – punkt 3b (ny)

Artikel 42 – punkt 3b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  När kommissionen antar de delegerade akter som avses i punkt 1 ska den ändra den komponentmaterialkategori som fastställer kriterier för andra industriella biprodukter som anges i bilaga II för att spegla den aktuella tillverkningspraxisen, den tekniska utvecklingen och de senaste vetenskapliga rönen, och ska senast den ... [ett år efter ikraftträdandet av denna förordning] fastställa kriterier för industriella biprodukter för deras införande i komponentmaterialkategorin. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3b.
     
  När kommissionen antar de delegerade akter som avses i punkt 1 ska den ändra den komponentmaterialkategori som fastställer kriterier för andra industriella biprodukter som anges i bilaga II för att spegla den aktuella tillverkningspraxisen, den tekniska utvecklingen och de senaste vetenskapliga rönen, och ska senast den ... [ett år efter ikraftträdandet av denna förordning] fastställa kriterier för industriella biprodukter för deras införande i komponentmaterialkategorin.

Ändring 91

Ändring 91

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – punkt 3a (ny)

Artikel 43 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.

Ändring 92

Ändring 92

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 44

Artikel 44

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska fastställa regler om sanktioner för överträdelse av bestämmelserna i denna förordning och vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att de tillämpas. Sanktionerna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande. Medlemsstaterna ska anmäla dessa regler och åtgärder till kommissionen utan dröjsmål och ska utan dröjsmål anmäla eventuella ändringar som berör dem. | Medlemsstaterna ska fastställa regler om sanktioner för överträdelse av bestämmelserna i denna förordning och vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att de tillämpas. Sanktionerna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande. Medlemsstaterna ska anmäla dessa regler och åtgärder till kommissionen utan dröjsmål och ska utan dröjsmål anmäla eventuella ändringar som berör dem.
  Medlemsstaterna ska vidta alla åtgärder som krävs för att säkerställa att deras regler om sanktioner efterlevs. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska fastställa regler om sanktioner för överträdelse av bestämmelserna i denna förordning och vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att de tillämpas. Sanktionerna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande. Medlemsstaterna ska anmäla dessa regler och åtgärder till kommissionen utan dröjsmål och ska utan dröjsmål anmäla eventuella ändringar som berör dem.

Medlemsstaterna ska fastställa regler om sanktioner för överträdelse av bestämmelserna i denna förordning och vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att de tillämpas. Sanktionerna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande. Medlemsstaterna ska anmäla dessa regler och åtgärder till kommissionen utan dröjsmål och ska utan dröjsmål anmäla eventuella ändringar som berör dem.
  Medlemsstaterna ska vidta alla åtgärder som krävs för att säkerställa att deras regler om sanktioner efterlevs.

Medlemsstaterna ska vidta alla åtgärder som krävs för att säkerställa att deras regler om sanktioner efterlevs.

Ändring 93

Ändring 93

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 45 – led 1a (nytt)

Artikel 45 – led 1a (nytt)

Förordning (EG) nr 1069/2009

Artikel 5 – punkt 2 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a. | I punkt 2 ska följande stycke införas efter första stycket:



  ”För framställda produkter som omfattas av artikel 32 och som redan används i omfattande grad i medlemsstaterna för produktion av gödselmedel, ska kommissionen fastställa en sådan slutpunkt senast den ... [sex månader efter ikraftträdandet av förordningen om gödselmedel].” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.

1a.

I punkt 2 ska följande stycke införas efter första stycket:

”För framställda produkter som omfattas av artikel 32 och som redan används i omfattande grad i medlemsstaterna för produktion av gödselmedel, ska kommissionen fastställa en sådan slutpunkt senast den ... [sex månader efter ikraftträdandet av förordningen om gödselmedel].”

”För framställda produkter som omfattas av artikel 32 och som redan används i omfattande grad i medlemsstaterna för produktion av gödselmedel, ska kommissionen fastställa en sådan slutpunkt senast den ... [sex månader efter ikraftträdandet av förordningen om gödselmedel].”

Ändring 94

Ändring 94

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 46 – led 2

Artikel 46 – led 2

Förordning (EG) nr 1107/2009

Artikel 3 – punkt 34 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.


  ”
  34. | ”En växtbiostimulant är en produkt som stimulerar växtnäringsprocesser oberoende av
  produktens
  näringsinnehåll uteslutande i syfte att förbättra en eller flera av följande egenskaper hos växten: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.


  ”
  34.

3.

”

”En växtbiostimulant är en produkt som stimulerar växtnäringsprocesser oberoende av
  produktens
  näringsinnehåll uteslutande i syfte att förbättra en eller flera av följande egenskaper hos växten:

produktens

| ”34. | ”En växtbiostimulant är en produkt som
  innehåller ett ämne eller en mikroorganism som
  stimulerar växtnäringsprocesser oberoende av
  dess
  näringsinnehåll
  , eller en kombination av sådana ämnen och/eller mikroorganismer,
  uteslutande i syfte att förbättra en eller flera av följande egenskaper hos växten
  eller växtens rotzon
  : |
| --- | --- |

”34.

”En växtbiostimulant är en produkt som
  innehåller ett ämne eller en mikroorganism som
  stimulerar växtnäringsprocesser oberoende av
  dess
  näringsinnehåll
  , eller en kombination av sådana ämnen och/eller mikroorganismer,
  uteslutande i syfte att förbättra en eller flera av följande egenskaper hos växten
  eller växtens rotzon
  :

innehåller ett ämne eller en mikroorganism som

dess

, eller en kombination av sådana ämnen och/eller mikroorganismer,

eller växtens rotzon

Ändring 95

Ändring 95

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 46 – led 2

Artikel 46 – led 2

Förordning (EG) nr 1107/2009

Artikel 3 – punkt 34 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | Grödans
  kvalitetsegenskaper
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

Grödans
  kvalitetsegenskaper
  .

kvalitetsegenskaper

| c) | Grödans
  kvalitet
  . |
| --- | --- |

c)

Grödans
  kvalitet
  .

kvalitet

Ändring 96

Ändring 96

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 46 – led 2

Artikel 46 – led 2

Förordning (EG) nr 1107/2009

Artikel 3 – led 34 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ca) | Tillgängligheten till näringsämnen i jorden eller rotzonen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ca)

ca)

Tillgängligheten till näringsämnen i jorden eller rotzonen.

Tillgängligheten till näringsämnen i jorden eller rotzonen.

Ändring 97

Ändring 97

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 46 – led 2

Artikel 46 – led 2

Förordning (EG) nr 1107/2009

Artikel 3 – led 34 – led cb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | cb) | Nedbrytning av organiska föreningar i jorden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

cb)

cb)

Nedbrytning av organiska föreningar i jorden.

Nedbrytning av organiska föreningar i jorden.

Ändring 98

Ändring 98

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 46 – led 2

Artikel 46 – led 2

Förordning (EG) nr 1107/2009

Artikel 3 – led 34 – led cc (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | cc) | Humifiering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

cc)

cc)

Humifiering.

Humifiering.

Ändring 99

Ändring 99

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 48 – rubriken

Artikel 48 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Övergångsbestämmelser | Övergångsbestämmelser
  , rapportering och översyn |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Övergångsbestämmelser

Övergångsbestämmelser
  , rapportering och översyn

, rapportering och översyn

Ändring 100

Ändring 100

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 48

Artikel 48

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna får inte förhindra att produkter som släpptes ut på marknaden som gödselmedel med beteckningen ”EG-gödselmedel” i överensstämmelse med förordning (EG) nr 2003/2003 före den
  [Publikationsbyrån: ange tillämpningsdag
  för denna förordning] tillhandahålls på marknaden. Bestämmelserna i kapitel 5 ska i tillämpliga delar gälla för dessa produkter. | Medlemsstaterna får inte förhindra att produkter som släpptes ut på marknaden som gödselmedel med beteckningen ”EG-gödselmedel” tillhandahålls på marknaden i överensstämmelse med förordning (EG) nr 2003/2003 före den
  ... [tolv månader efter tillämpningsdagen
  för denna förordning]. Bestämmelserna i kapitel 5 ska i tillämpliga delar gälla för dessa produkter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna får inte förhindra att produkter som släpptes ut på marknaden som gödselmedel med beteckningen ”EG-gödselmedel” i överensstämmelse med förordning (EG) nr 2003/2003 före den
  [Publikationsbyrån: ange tillämpningsdag
  för denna förordning] tillhandahålls på marknaden. Bestämmelserna i kapitel 5 ska i tillämpliga delar gälla för dessa produkter.

[Publikationsbyrån: ange tillämpningsdag

Medlemsstaterna får inte förhindra att produkter som släpptes ut på marknaden som gödselmedel med beteckningen ”EG-gödselmedel” tillhandahålls på marknaden i överensstämmelse med förordning (EG) nr 2003/2003 före den
  ... [tolv månader efter tillämpningsdagen
  för denna förordning]. Bestämmelserna i kapitel 5 ska i tillämpliga delar gälla för dessa produkter.

... [tolv månader efter tillämpningsdagen

Ändring 101

Ändring 101

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 48 – stycke 1a (nytt)

Artikel 48 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a. | Medlemsstater som redan har infört ett lägre gränsvärde för halten kadmium (Cd) för organisk-mineraliska gödselmedel och oorganiska gödselmedel som anges i produktionskategori 1.B.3a och produktionskategori 1.C.I.2a i del II i bilaga I, får behålla detta strängare gränsvärde tills gränsvärdet som fastställs i denna förordning är detsamma eller lägre. Medlemsstaterna ska anmäla sådana befintliga nationella åtgärder till kommissionen senast den ... [sex månader efter ikraftträdandet av denna förordning]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.

1a.

Medlemsstater som redan har infört ett lägre gränsvärde för halten kadmium (Cd) för organisk-mineraliska gödselmedel och oorganiska gödselmedel som anges i produktionskategori 1.B.3a och produktionskategori 1.C.I.2a i del II i bilaga I, får behålla detta strängare gränsvärde tills gränsvärdet som fastställs i denna förordning är detsamma eller lägre. Medlemsstaterna ska anmäla sådana befintliga nationella åtgärder till kommissionen senast den ... [sex månader efter ikraftträdandet av denna förordning].

Medlemsstater som redan har infört ett lägre gränsvärde för halten kadmium (Cd) för organisk-mineraliska gödselmedel och oorganiska gödselmedel som anges i produktionskategori 1.B.3a och produktionskategori 1.C.I.2a i del II i bilaga I, får behålla detta strängare gränsvärde tills gränsvärdet som fastställs i denna förordning är detsamma eller lägre. Medlemsstaterna ska anmäla sådana befintliga nationella åtgärder till kommissionen senast den ... [sex månader efter ikraftträdandet av denna förordning].

Ändring 102

Ändring 102

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 48 – stycke 1b (nytt)

Artikel 48 – stycke 1b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1b. | Senast den ... [42 månader efter tillämpningsdagen för denna förordning] ska kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna en utvärderingsrapport om tillämpningen av förordningen och de totala effekterna i fråga om uppnåendet av dess mål, inbegripet effekterna på små och medelstora företag. Rapporten skall i synnerhet omfatta följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1b.

1b.

Senast den ... [42 månader efter tillämpningsdagen för denna förordning] ska kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna en utvärderingsrapport om tillämpningen av förordningen och de totala effekterna i fråga om uppnåendet av dess mål, inbegripet effekterna på små och medelstora företag. Rapporten skall i synnerhet omfatta följande:

Senast den ... [42 månader efter tillämpningsdagen för denna förordning] ska kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna en utvärderingsrapport om tillämpningen av förordningen och de totala effekterna i fråga om uppnåendet av dess mål, inbegripet effekterna på små och medelstora företag. Rapporten skall i synnerhet omfatta följande:

| a) | en utvärdering av hur den inre marknaden för gödselprodukter fungerar, inbegripet bedömningen av överensstämmelse och effektiv marknadskontroll, en analys av den effekt som den partiella harmoniseringen har haft på tillverkningen, användningsmönstren och handelsflödena för CE-märkta gödselprodukter och gödselprodukter som släppts ut på marknaden enligt nationella bestämmelser, |
| --- | --- |

a)

a)

en utvärdering av hur den inre marknaden för gödselprodukter fungerar, inbegripet bedömningen av överensstämmelse och effektiv marknadskontroll, en analys av den effekt som den partiella harmoniseringen har haft på tillverkningen, användningsmönstren och handelsflödena för CE-märkta gödselprodukter och gödselprodukter som släppts ut på marknaden enligt nationella bestämmelser,

en utvärdering av hur den inre marknaden för gödselprodukter fungerar, inbegripet bedömningen av överensstämmelse och effektiv marknadskontroll, en analys av den effekt som den partiella harmoniseringen har haft på tillverkningen, användningsmönstren och handelsflödena för CE-märkta gödselprodukter och gödselprodukter som släppts ut på marknaden enligt nationella bestämmelser,

| b) | en utvärdering av tillämpningen av gränsvärden för de förorenande ämnen som anges i bilaga I till denna förordning, eventuella nya relevanta vetenskapliga uppgifter om toxiciteten och cancerogeniciteten i förorenande ämnen om sådana blir tillgängliga, däribland riskerna av urankontaminering i gödselprodukter, |
| --- | --- |

b)

b)

en utvärdering av tillämpningen av gränsvärden för de förorenande ämnen som anges i bilaga I till denna förordning, eventuella nya relevanta vetenskapliga uppgifter om toxiciteten och cancerogeniciteten i förorenande ämnen om sådana blir tillgängliga, däribland riskerna av urankontaminering i gödselprodukter,

en utvärdering av tillämpningen av gränsvärden för de förorenande ämnen som anges i bilaga I till denna förordning, eventuella nya relevanta vetenskapliga uppgifter om toxiciteten och cancerogeniciteten i förorenande ämnen om sådana blir tillgängliga, däribland riskerna av urankontaminering i gödselprodukter,

| c) | en utvärdering av utvecklingen av kadmiumreningsmetoder och deras effekter, utbredning och kostnader i hela värdekedjan liksom hantering av kadmiumavfall och, |
| --- | --- |

c)

c)

en utvärdering av utvecklingen av kadmiumreningsmetoder och deras effekter, utbredning och kostnader i hela värdekedjan liksom hantering av kadmiumavfall och,

en utvärdering av utvecklingen av kadmiumreningsmetoder och deras effekter, utbredning och kostnader i hela värdekedjan liksom hantering av kadmiumavfall och,

| d) | en utvärdering av effekterna för råvaruhandeln, däribland tillgången till fosforit. |
| --- | --- |

d)

d)

en utvärdering av effekterna för råvaruhandeln, däribland tillgången till fosforit.

en utvärdering av effekterna för råvaruhandeln, däribland tillgången till fosforit.

Rapporten ska ta vederbörlig hänsyn till tekniska framsteg och innovation samt standardiseringsprocesser som påverkar produktionen och användningen av gödselprodukter. Den ska vid behov åtföljas av ett lagstiftningsförslag senast den ... [fem år efter tillämpningsdagen för denna förordning].

Rapporten ska ta vederbörlig hänsyn till tekniska framsteg och innovation samt standardiseringsprocesser som påverkar produktionen och användningen av gödselprodukter. Den ska vid behov åtföljas av ett lagstiftningsförslag senast den ... [fem år efter tillämpningsdagen för denna förordning].

Kommissionen ska senast den ... [12 månader efter denna förordnings ikraftträdande] lämna en utvärdering av de vetenskapliga uppgifterna för att fastställa de agronomiska och miljömässiga kriterierna för att definiera kriterierna för begränsning av användningen av kreatursgödsel, i syfte att bedöma effekten av produkter som innehåller eller består av bearbetad kreatursgödsel.

Kommissionen ska senast den ... [12 månader efter denna förordnings ikraftträdande] lämna en utvärdering av de vetenskapliga uppgifterna för att fastställa de agronomiska och miljömässiga kriterierna för att definiera kriterierna för begränsning av användningen av kreatursgödsel, i syfte att bedöma effekten av produkter som innehåller eller består av bearbetad kreatursgödsel.

Ändring 103

Ändring 103

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 48 – stycke 1c (nytt)

Artikel 48 – stycke 1c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1c. | Kommissionen ska senast den ... [fem år efter ikraftträdandet av denna förordning] genomföra en översyn av förfarandet för bedömning av överensstämmelse avseende mikroorganismer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1c.

1c.

Kommissionen ska senast den ... [fem år efter ikraftträdandet av denna förordning] genomföra en översyn av förfarandet för bedömning av överensstämmelse avseende mikroorganismer.

Kommissionen ska senast den ... [fem år efter ikraftträdandet av denna förordning] genomföra en översyn av förfarandet för bedömning av överensstämmelse avseende mikroorganismer.

Ändring 104

Ändring 104

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 49 – stycke 2

Artikel 49 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Det ska tillämpas från och med den
  1 januari 2018
  . | Det ska tillämpas från och med den
  ... [två år efter ikraftträdandet av denna förordning], med undantag för artiklarna 19–35, som ska tillämpas från och med den ... [ett år efter ikraftträdandet av denna förordning], och artiklarna 13, 41, 42, 43 och 45, som ska tillämpas från och med den ... [dagen då denna förordning träder i kraft]
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Det ska tillämpas från och med den
  1 januari 2018
  .

1 januari 2018

Det ska tillämpas från och med den
  ... [två år efter ikraftträdandet av denna förordning], med undantag för artiklarna 19–35, som ska tillämpas från och med den ... [ett år efter ikraftträdandet av denna förordning], och artiklarna 13, 41, 42, 43 och 45, som ska tillämpas från och med den ... [dagen då denna förordning träder i kraft]
  .

... [två år efter ikraftträdandet av denna förordning], med undantag för artiklarna 19–35, som ska tillämpas från och med den ... [ett år efter ikraftträdandet av denna förordning], och artiklarna 13, 41, 42, 43 och 45, som ska tillämpas från och med den ... [dagen då denna förordning träder i kraft]

Ändring 105

Ändring 105

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – punkt 1 – punkt Ca (ny)

Bilaga I – del 1 – punkt 1 – punkt Ca (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Ca. | Gödselmedel med låg kolmängd |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Ca.

Ca.

Gödselmedel med låg kolmängd

Ändring 106

Ändring 106

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del 1 – punkt 5 – punkt A – led Ia (nytt)

Bilaga I – del 1 – punkt 5 – punkt A – led Ia (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Ia. | Denitrifikationshämmare |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Ia.

Ia.

Denitrifikationshämmare

Ändring 107

Ändring 107

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – punkt 4

Bilaga I – del II – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4. | När den CE-märkta gödselprodukten innehåller ett ämne för vilket gränsvärden för livsmedel och foder har fastställts i enlighet med |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.

4.

När den CE-märkta gödselprodukten innehåller ett ämne för vilket gränsvärden för livsmedel och foder har fastställts i enlighet med

utgår

utgår

| a) | rådets förordning (EEG) nr 315/93

   (1)

  , |
| --- | --- |

a)

a)

rådets förordning (EEG) nr 315/93

   (1)

  ,

rådets förordning (EEG) nr 315/93

1

,

| b) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005

   (2)

  , |
| --- | --- |

b)

b)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005

   (2)

  ,

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005

2

,

| c) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 470/2009

   (3)

  , eller |
| --- | --- |

c)

c)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 470/2009

   (3)

  , eller

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 470/2009

3

, eller

| d) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/32/EG

   (4)

  , |
| --- | --- |

d)

d)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/32/EG

   (4)

  ,

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/32/EG

4

,

får dessa gränsvärden inte överskridas i livsmedel eller foder då den CE-märkta gödselprodukten används enligt bruksanvisningen.

får dessa gränsvärden inte överskridas i livsmedel eller foder då den CE-märkta gödselprodukten används enligt bruksanvisningen.

Ändring 108

Ändring 108

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – punkt 4a (ny)

Bilaga I – del II – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a. | Ingredienser för vilka en ansökan om godkännande ingetts enligt förordning (EG) nr 1107/2009 men som inte omfattas av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 får inte användas i gödselprodukter när detta är motiverat enligt artikel 1.4 i förordning (EG) nr 1107/2009. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.

4a.

Ingredienser för vilka en ansökan om godkännande ingetts enligt förordning (EG) nr 1107/2009 men som inte omfattas av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 får inte användas i gödselprodukter när detta är motiverat enligt artikel 1.4 i förordning (EG) nr 1107/2009.

Ändring 109

Ändring 109

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.A – punkt 1

Bilaga I – del II – PFK 1.A – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | Ett organiskt gödselmedel får endast innehålla |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

Ett organiskt gödselmedel får endast innehålla

| 1. | Ett organiskt gödselmedel får endast innehålla |
| --- | --- |

1.

Ett organiskt gödselmedel får endast innehålla

| — | kol (C), och |
| --- | --- |

—

kol (C), och

| — | organiskt
  kol (C), och |
| --- | --- |

—

organiskt
  kol (C), och

organiskt

| — | näringsämnen |
| --- | --- |

—

näringsämnen

| — | näringsämnen |
| --- | --- |

—

näringsämnen

av biologiskt ursprung, med undantag av material som är
  fossiliserat
  eller finns i geologiska formationer.

fossiliserat

av biologiskt ursprung,
  såsom torv, inklusive leonardite, brunkol och ämnen som framställts av dessa material, men
  med undantag av
  andra
  material som är
  fossiliserade
  eller finns i geologiska formationer.

såsom torv, inklusive leonardite, brunkol och ämnen som framställts av dessa material, men

andra

fossiliserade

Ändring 110

Ändring 110

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.A – punkt 2 – strecksats 1

Bilaga I – del II – PFK 1.A – punkt 2 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Kadmium (Cd)
  1,5
  mg/kg torrsubstans. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Kadmium (Cd)
  1,5
  mg/kg torrsubstans.

1,5

| — | Kadmium (Cd)
  1,0
  mg/kg torrsubstans. |
| --- | --- |

—

Kadmium (Cd)
  1,0
  mg/kg torrsubstans.

1,0

Ändring 112

Ändring 112

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.A – punkt 2 – strecksats 6

Bilaga I – del II – PFK 1.A – punkt 2 – strecksats 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Biuret (C2H5N3O2)
  12 g/kg torrsubstans
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Biuret (C2H5N3O2)
  12 g/kg torrsubstans
  .

2

5

3

2

12 g/kg torrsubstans

| — | Biuret (C2H5N3O2)
  under detektionsgränsen
  . |
| --- | --- |

—

Biuret (C2H5N3O2)
  under detektionsgränsen
  .

2

5

2

under detektionsgränsen

Ändring 113

Ändring 113

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.A – punkt 3

Bilaga I – del II – PFK 1.A – punkt 3

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| 3. | Salmonella spp. får inte påvisas i ett prov på 25 g CE-märkt gödselprodukt. |
| --- | --- |

3.

Salmonella spp. får inte påvisas i ett prov på 25 g CE-märkt gödselprodukt.

Ändring

Ändring

| 3. | Patogener får inte förekomma i det organiska gödselmedlet i en koncentration som är högre än de respektive gränsvärden som anges i tabellen nedan:













  Mikroorganism som ska testas | Provtagningsplaner | Gränsvärde |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | m | M |
| Salmonella spp. | 5 | 0 | 0 | Inga fynd i 25 g eller 25 ml |
| Escherichia coli eller Enterococcaceae | 5 | 5 | 0 | 1 000 i 1 g eller 1 ml |

3.

Patogener får inte förekomma i det organiska gödselmedlet i en koncentration som är högre än de respektive gränsvärden som anges i tabellen nedan:

Mikroorganism som ska testas

Mikroorganism som ska testas

Provtagningsplaner

Provtagningsplaner

Gränsvärde

Gränsvärde

n

n

c

c

m

m

M

M

Salmonella spp.

Salmonella spp.

5

5

0

0

0

0

Inga fynd i 25 g eller 25 ml

Inga fynd i 25 g eller 25 ml

Escherichia coli eller Enterococcaceae

Escherichia coli eller Enterococcaceae

5

5

5

5

0

0

1 000 i 1 g eller 1 ml

1 000 i 1 g eller 1 ml

Där n = antal prover som ska testas,

Där n = antal prover som ska testas,

c = antal prover i vilka antalet bakterier uttryckt i CFU får vara mellan m och M,

c = antal prover i vilka antalet bakterier uttryckt i CFU får vara mellan m och M,

m = gränsvärdet för antalet bakterier uttryckt i CFU som anses tillfredsställande, och

m = gränsvärdet för antalet bakterier uttryckt i CFU som anses tillfredsställande, och

M = maximivärdet för antalet bakterier uttryckt i CFU.

M = maximivärdet för antalet bakterier uttryckt i CFU.

Parasiterna Ascaris spp. och Toxocara spp. i alla sina utvecklingsstadier får inte förekomma i 100 g eller 100 ml av organiska gödselmedel.

Parasiterna Ascaris spp. och Toxocara spp. i alla sina utvecklingsstadier får inte förekomma i 100 g eller 100 ml av organiska gödselmedel.

Ändring 114

Ändring 114

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.A.I – punkt 1a (ny)

Bilaga I – del II – PFK 1.A.I – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a. | Den CE-märkta gödselprodukten ska innehålla minst ett av följande deklarerade näringsämnen: Kväve (N), fosforpentoxid (P2O5) eller kaliumoxid (K2O). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.

1a.

Den CE-märkta gödselprodukten ska innehålla minst ett av följande deklarerade näringsämnen: Kväve (N), fosforpentoxid (P2

5

2

Ändring 115

Ändring 115

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.A.I – punkt 2a (ny)

Bilaga I – del II – PFK 1.A.I – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a. | Om den CE-märkta gödselprodukten innehåller mer än ett näringsämne ska produkten innehålla något av följande deklarerade näringsämnen i de minimimängder som anges nedan:



  2,5 viktprocent totalkväve (N), eller 2 viktprocent total fosforpentoxid (P2O5), eller 2 viktprocent total kaliumoxid (K2O), och




  6,5 viktprocent av totalsumman näringsämnen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.

2a.

Om den CE-märkta gödselprodukten innehåller mer än ett näringsämne ska produkten innehålla något av följande deklarerade näringsämnen i de minimimängder som anges nedan:

2,5 viktprocent totalkväve (N), eller 2 viktprocent total fosforpentoxid (P2O5), eller 2 viktprocent total kaliumoxid (K2O), och

2,5 viktprocent totalkväve (N), eller 2 viktprocent total fosforpentoxid (P2

5

2

6,5 viktprocent av totalsumman näringsämnen.

6,5 viktprocent av totalsumman näringsämnen.

Ändring 116

Ändring 116

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.A.II – punkt 1a (ny)

Bilaga I – del II – PFK 1.A.II – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a. | Den CE-märkta gödselprodukten ska innehålla minst ett av följande deklarerade näringsämnen: Kväve (N), fosforpentoxid (P2O5) eller kaliumoxid (K2O). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.

1a.

Den CE-märkta gödselprodukten ska innehålla minst ett av följande deklarerade näringsämnen: Kväve (N), fosforpentoxid (P2

5

2

Ändring 117

Ändring 117

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.A.II – punkt 2 – inledningen

Bilaga I – del II – PFK 1.A.II – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2. | Den CE-märkta gödselprodukten ska innehålla minst ett av följande deklarerade näringsämnen i följande angivna minimimängder: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.

Den CE-märkta gödselprodukten ska innehålla minst ett av följande deklarerade näringsämnen i följande angivna minimimängder:

| 2. | Den CE-märkta gödselprodukten ska innehålla minst ett av följande deklarerade
  primära
  näringsämnen i följande angivna minimimängder: |
| --- | --- |

2.

Den CE-märkta gödselprodukten ska innehålla minst ett av följande deklarerade
  primära
  näringsämnen i följande angivna minimimängder:

primära

Ändring 118

Ändring 118

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.A.II – punkt 2 – strecksats 1

Bilaga I – del II – PFK 1.A.II – punkt 2 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | 2
  viktprocent totalkväve (N). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

2
  viktprocent totalkväve (N).

2

| — | 1
  viktprocent totalkväve (N)
  , och/eller |
| --- | --- |

—

1
  viktprocent totalkväve (N)
  , och/eller

1

, och/eller

Ändring 119

Ändring 119

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.A.II – punkt 2 – strecksats 2

Bilaga I – del II – PFK 1.A.II – punkt 2 – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | 1
  viktprocent total fosforpentoxid (P2O5). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

1
  viktprocent total fosforpentoxid (P2O5).

1

2

5

| — | 2
  viktprocent total fosforpentoxid (P2O5). |
| --- | --- |

—

2
  viktprocent total fosforpentoxid (P2O5).

2

2

5

Ändring 120

Ändring 120

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.A.II – punkt 2 – strecksats 3

Bilaga I – del II – PFK 1.A.II – punkt 2 – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | 2
  viktprocent total kaliumoxid (K2O). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

2
  viktprocent total kaliumoxid (K2O).

2

2

| — | 1
  viktprocent total kaliumoxid (K2O)
  och |
| --- | --- |

—

1
  viktprocent total kaliumoxid (K2O)
  och

1

2

och

Ändring 121

Ändring 121

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.A.II – punkt 2 – strecksats 3a (ny)

Bilaga I – del II – PFK 1.A.II – punkt 2 – strecksats 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | 6,5 viktprocent av totalsumman näringsämnen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

6,5 viktprocent av totalsumman näringsämnen.

6,5 viktprocent av totalsumman näringsämnen.

Ändring 122

Ändring 122

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.A.II – punkt 2a (ny)

Bilaga I – del II – PFK 1.A.II – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a. | Om den CE-märkta gödselprodukten innehåller mer än ett näringsämne ska produkten innehålla något av följande deklarerade näringsämnen i de minimimängder som anges nedan:



  2 viktprocent totalkväve (N), eller 1 viktprocent total fosforpentoxid (P2O5), eller 2 viktprocent total kaliumoxid (K2O), och




  5 viktprocent av totalsumman primära näringsämnen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.

2a.

Om den CE-märkta gödselprodukten innehåller mer än ett näringsämne ska produkten innehålla något av följande deklarerade näringsämnen i de minimimängder som anges nedan:

2 viktprocent totalkväve (N), eller 1 viktprocent total fosforpentoxid (P2O5), eller 2 viktprocent total kaliumoxid (K2O), och

2 viktprocent totalkväve (N), eller 1 viktprocent total fosforpentoxid (P2

5

2

5 viktprocent av totalsumman primära näringsämnen.

5 viktprocent av totalsumman primära näringsämnen.

Ändring 123

Ändring 123

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.B – punkt 1

Bilaga I – del II – PFK 1.B – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | Ett organiskt-mineraliskt gödselmedel ska vara sammansatt av |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

Ett organiskt-mineraliskt gödselmedel ska vara sammansatt av

| 1. | Ett organiskt-mineraliskt gödselmedel ska vara sammansatt av |
| --- | --- |

1.

Ett organiskt-mineraliskt gödselmedel ska vara sammansatt av

| — | en eller flera
  oorganiska
  gödselmedel, enligt produktfunktionskategori 1.C, och |
| --- | --- |

—

en eller flera
  oorganiska
  gödselmedel, enligt produktfunktionskategori 1.C, och

oorganiska

| — | en eller flera
  mineraliska
  gödselmedel, enligt produktfunktionskategori 1.C, och |
| --- | --- |

—

en eller flera
  mineraliska
  gödselmedel, enligt produktfunktionskategori 1.C, och

mineraliska

| — | ett material som endast innehåller – organiskt kol (C), och |
| --- | --- |

—

ett material som endast innehåller – organiskt kol (C), och

| — | ett
  eller flera
  material som endast innehåller – organiskt kol (C), och |
| --- | --- |

—

ett
  eller flera
  material som endast innehåller – organiskt kol (C), och

eller flera

| — | näringsämnen av biologiskt ursprung, med undantag av material som är
  fossiliserat
  eller finns i geologiska formationer. |
| --- | --- |

—

näringsämnen av biologiskt ursprung, med undantag av material som är
  fossiliserat
  eller finns i geologiska formationer.

fossiliserat

| — | näringsämnen av biologiskt ursprung,
  såsom torv, inklusive leonardite, brunkol och ämnen som framställts av dessa material, men
  med undantag av
  andra
  material som är
  fossiliserade
  eller finns i geologiska formationer. |
| --- | --- |

—

näringsämnen av biologiskt ursprung,
  såsom torv, inklusive leonardite, brunkol och ämnen som framställts av dessa material, men
  med undantag av
  andra
  material som är
  fossiliserade
  eller finns i geologiska formationer.

såsom torv, inklusive leonardite, brunkol och ämnen som framställts av dessa material, men

andra

fossiliserade

Ändring 343

Ändring 343

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PRODUKTFUNKTIONSKATEGORI 1.B – punkt 3 – led a – strecksatserna 2–3

Bilaga I – del II – PRODUKTFUNKTIONSKATEGORI 1.B – punkt 3 – led a – strecksatserna 2–3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Från och med den [Publikationsbyrån: ange datumet
  tre
  år efter tillämpningsdagen för denna förordning]: 40 mg/kg fosforpentoxid (P2O5). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Från och med den [Publikationsbyrån: ange datumet
  tre
  år efter tillämpningsdagen för denna förordning]: 40 mg/kg fosforpentoxid (P2O5).

tre

2

5

| — | Från och med den [Publikationsbyrån: ange datumet
  sex
  år efter tillämpningsdagen för denna förordning]: 40 mg/kg fosforpentoxid (P2O5). |
| --- | --- |

—

Från och med den [Publikationsbyrån: ange datumet
  sex
  år efter tillämpningsdagen för denna förordning]: 40 mg/kg fosforpentoxid (P2O5).

sex

2

5

| — | Från och med den [Publikationsbyrån: ange datumet
  tolv
  år efter tillämpningsdagen för denna förordning]: 20 mg/kg fosforpentoxid (P2O5). |
| --- | --- |

—

Från och med den [Publikationsbyrån: ange datumet
  tolv
  år efter tillämpningsdagen för denna förordning]: 20 mg/kg fosforpentoxid (P2O5).

tolv

2

5

| — | Från och med den [Publikationsbyrån: ange datumet
  16
  år efter tillämpningsdagen för denna förordning]: 20 mg/kg fosforpentoxid (P2O5). |
| --- | --- |

—

Från och med den [Publikationsbyrån: ange datumet
  16
  år efter tillämpningsdagen för denna förordning]: 20 mg/kg fosforpentoxid (P2O5).

16

2

5

Ändring 126

Ändring 126

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.B – punkt 4

Bilaga I – del II – PFK 1.B – punkt 4

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| 4. | Salmonella spp. får inte påvisas i ett prov på 25 g CE-märkt gödselprodukt. |
| --- | --- |

4.

Salmonella spp. får inte påvisas i ett prov på 25 g CE-märkt gödselprodukt.

Ändring

Ändring

| 4. | Patogener får inte förekomma i det organiskt-mineraliska gödselmedlet i en koncentration som är högre än de respektive gränsvärden som anges i tabellen nedan:













  Mikroorganism som ska testas | Provtagningsplaner | Gränsvärde |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | m | M |
| Salmonella spp. | 5 | 0 | 0 | Inga fynd i 25 g eller 25 ml |
| Escherichia coli eller Enterococcaceae | 5 | 5 | 0 | 1 000 i 1 g eller 1 ml |

4.

Patogener får inte förekomma i det organiskt-mineraliska gödselmedlet i en koncentration som är högre än de respektive gränsvärden som anges i tabellen nedan:

Mikroorganism som ska testas

Mikroorganism som ska testas

Provtagningsplaner

Provtagningsplaner

Gränsvärde

Gränsvärde

n

n

c

c

m

m

M

M

Salmonella spp.

Salmonella spp.

5

5

0

0

0

0

Inga fynd i 25 g eller 25 ml

Inga fynd i 25 g eller 25 ml

Escherichia coli eller Enterococcaceae

Escherichia coli eller Enterococcaceae

5

5

5

5

0

0

1 000 i 1 g eller 1 ml

1 000 i 1 g eller 1 ml

Där n = antal prover som ska testas,

Där n = antal prover som ska testas,

c = antal prover i vilka antalet bakterier uttryckt i CFU får vara mellan m och M,

c = antal prover i vilka antalet bakterier uttryckt i CFU får vara mellan m och M,

m = gränsvärdet för antalet bakterier uttryckt i CFU som anses tillfredsställande, och

m = gränsvärdet för antalet bakterier uttryckt i CFU som anses tillfredsställande, och

M = maximivärdet för antalet bakterier uttryckt i CFU.

M = maximivärdet för antalet bakterier uttryckt i CFU.

Parasiterna Ascaris spp. och Toxocara spp. i alla sina utvecklingsstadier får inte förekomma i 100 g eller 100 ml av organiskt-mineraliskt gödselmedel.

Parasiterna Ascaris spp. och Toxocara spp. i alla sina utvecklingsstadier får inte förekomma i 100 g eller 100 ml av organiskt-mineraliskt gödselmedel.

Ändring 127

Ändring 127

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.B.I – punkt 2 – strecksats 2

Bilaga I – del II – PFK 1.B.I – punkt 2 – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | 2
  viktprocent
  total
  fosforpentoxid (P2O5). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

2
  viktprocent
  total
  fosforpentoxid (P2O5).

2

total

2

5

| — | 1
  viktprocent fosforpentoxid (P2O5)
  som är löslig i neutralt ammoniumcitrat och i vatten
  . |
| --- | --- |

—

1
  viktprocent fosforpentoxid (P2O5)
  som är löslig i neutralt ammoniumcitrat och i vatten
  .

1

2

5

som är löslig i neutralt ammoniumcitrat och i vatten

Ändring 128

Ändring 128

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.B.I – punkt 2a (ny)

Bilaga I – del II – PFK 1.B.I – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a. | Om den CE-märkta gödselprodukten innehåller mer än ett näringsämne ska produkten innehålla något av följande deklarerade näringsämnen i de minimimängder som anges nedan:



  2,5 viktprocent totalkväve (N), av vilken 1 viktprocent av den CE-märkta gödselprodukten ska vara organiskt kväve (N), eller 2 viktprocent total fosforpentoxid (P2O5), eller 2 viktprocent total kaliumoxid (K2O).




  6,5 viktprocent av totalsumman primära näringsämnen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.

2a.

Om den CE-märkta gödselprodukten innehåller mer än ett näringsämne ska produkten innehålla något av följande deklarerade näringsämnen i de minimimängder som anges nedan:

2,5 viktprocent totalkväve (N), av vilken 1 viktprocent av den CE-märkta gödselprodukten ska vara organiskt kväve (N), eller 2 viktprocent total fosforpentoxid (P2O5), eller 2 viktprocent total kaliumoxid (K2O).

2,5 viktprocent totalkväve (N), av vilken 1 viktprocent av den CE-märkta gödselprodukten ska vara organiskt kväve (N), eller 2 viktprocent total fosforpentoxid (P2

5

2

6,5 viktprocent av totalsumman primära näringsämnen.

6,5 viktprocent av totalsumman primära näringsämnen.

Ändring 129

Ändring 129

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.B.I – punkt 4

Bilaga I – del II – PFK 1.B.I – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4. | I den CE-märkta gödselprodukten ska varje enhet innehålla
  det organiska ämnet
  och
  näringsämnena
  i deras deklarerade halt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.

I den CE-märkta gödselprodukten ska varje enhet innehålla
  det organiska ämnet
  och
  näringsämnena
  i deras deklarerade halt.

det organiska ämnet

näringsämnena

| 4. | I den CE-märkta gödselprodukten ska varje enhet innehålla
  organiskt kol
  och
  samtliga näringsämnen
  i deras deklarerade halt.
  Med enhet avses en av produktkomponenterna, däribland granulat, pellets etc. |
| --- | --- |

4.

I den CE-märkta gödselprodukten ska varje enhet innehålla
  organiskt kol
  och
  samtliga näringsämnen
  i deras deklarerade halt.
  Med enhet avses en av produktkomponenterna, däribland granulat, pellets etc.

organiskt kol

samtliga näringsämnen

Med enhet avses en av produktkomponenterna, däribland granulat, pellets etc.

Ändring 130

Ändring 130

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.B.II – punkt 2a (ny)

Bilaga I – del II – PFK 1.B.II – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a. | Om produkten innehåller mer än ett näringsämne ska den innehålla följande minimimängder:







  — | 1 viktprocent totalkväve (N). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.

2a.

Om produkten innehåller mer än ett näringsämne ska den innehålla följande minimimängder:

—

1 viktprocent totalkväve (N).

1 viktprocent totalkväve (N).

| — | 1 viktprocent total fosforpentoxid (P2O5). |
| --- | --- |

—

1 viktprocent total fosforpentoxid (P2O5).

1 viktprocent total fosforpentoxid (P2

5

| — | 1 viktprocent total kaliumoxid (K2O). |
| --- | --- |

—

1 viktprocent total kaliumoxid (K2O).

1 viktprocent total kaliumoxid (K2

Där näringsämnena tillsammans utgör minst 4 %.

Där näringsämnena tillsammans utgör minst 4 %.

Ändring 131

Ändring 131

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.B.II – punkt 3

Bilaga I – del II – PFK 1.B.II – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3. | Den CE-märkta gödselprodukten ska innehålla minst
  3
  viktprocent organiskt kol (C). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.

Den CE-märkta gödselprodukten ska innehålla minst
  3
  viktprocent organiskt kol (C).

3

| 3. | Den CE-märkta gödselprodukten ska innehålla minst
  1
  viktprocent organiskt kol (C). |
| --- | --- |

3.

Den CE-märkta gödselprodukten ska innehålla minst
  1
  viktprocent organiskt kol (C).

1

Ändring 132

Ändring 132

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.C – punkt 1

Bilaga I – del II – PFK 1.C – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | Ett
  oorganiskt
  gödselmedel ska vara ett
  annat
  gödselmedel
  än ett organiskt eller ett organiskt-mineraliskt gödselmedel
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

Ett
  oorganiskt
  gödselmedel ska vara ett
  annat
  gödselmedel
  än ett organiskt eller ett organiskt-mineraliskt gödselmedel
  .

oorganiskt

annat

än ett organiskt eller ett organiskt-mineraliskt gödselmedel

| 1. | Ett
  mineraliskt
  gödselmedel ska vara ett gödselmedel
  som innehåller näringsämnen i mineralform eller som bearbetats till mineralform från animaliskt eller vegetabiliskt ursprung. Den CE-märkta gödselprodukten får inte innehålla mer än 1 viktprocent organiskt kol (C). Detta utesluter kol som härrör från beläggningar som uppfyller kraven i komponentmaterialkategorierna 9 och 10 och agronomiska tillsatser som uppfyller kraven i produktfunktionskategori 5 och komponentmaterialkategori 8. |
| --- | --- |

1.

Ett
  mineraliskt
  gödselmedel ska vara ett gödselmedel
  som innehåller näringsämnen i mineralform eller som bearbetats till mineralform från animaliskt eller vegetabiliskt ursprung. Den CE-märkta gödselprodukten får inte innehålla mer än 1 viktprocent organiskt kol (C). Detta utesluter kol som härrör från beläggningar som uppfyller kraven i komponentmaterialkategorierna 9 och 10 och agronomiska tillsatser som uppfyller kraven i produktfunktionskategori 5 och komponentmaterialkategori 8.

mineraliskt

som innehåller näringsämnen i mineralform eller som bearbetats till mineralform från animaliskt eller vegetabiliskt ursprung. Den CE-märkta gödselprodukten får inte innehålla mer än 1 viktprocent organiskt kol (C). Detta utesluter kol som härrör från beläggningar som uppfyller kraven i komponentmaterialkategorierna 9 och 10 och agronomiska tillsatser som uppfyller kraven i produktfunktionskategori 5 och komponentmaterialkategori 8.

Ändring 133

Ändring 133

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.C – punkt 1a (ny)

Bilaga I – del II – PFK 1.C – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a. | Fosforhaltiga gödselmedel måste uppfylla minst en av nedanstående miniminivåer för löslighet för att vara växttillgängliga. Annars kan de inte deklareras som fosforhaltiga gödselmedel:







  — | Vattenlöslighet: minst 40 % av den totala fosforhalten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.

1a.

Fosforhaltiga gödselmedel måste uppfylla minst en av nedanstående miniminivåer för löslighet för att vara växttillgängliga. Annars kan de inte deklareras som fosforhaltiga gödselmedel:

—

Vattenlöslighet: minst 40 % av den totala fosforhalten.

Vattenlöslighet: minst 40 % av den totala fosforhalten.

| — | Löslighet i neutralt ammoniumcitrat: minst 75 % av den totala fosforhalten. |
| --- | --- |

—

Löslighet i neutralt ammoniumcitrat: minst 75 % av den totala fosforhalten.

Löslighet i neutralt ammoniumcitrat: minst 75 % av den totala fosforhalten.

| — | Löslighet i myrsyra (endast för mjukt råfosfat): minst 55 % av den totala fosforhalten. |
| --- | --- |

—

Löslighet i myrsyra (endast för mjukt råfosfat): minst 55 % av den totala fosforhalten.

Löslighet i myrsyra (endast för mjukt råfosfat): minst 55 % av den totala fosforhalten.

Ändring 134

Ändring 134

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.C – punkt 1b (ny)

Bilaga I – del II – PFK 1.C – punkt 1b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1b. | Den totala deklarerbara kvävehalten anges som summan av ammoniakkväve, nitratkväve, ureakväve, kväve från metylenurea, kväve från isobutylidendiurea och kväve från krotonylidendiurea. Den deklarerbara fosforhalten anges som den fosfatiska P-formen. Nya former kan läggas till efter en vetenskaplig granskning i enlighet med artikel 42.1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1b.

1b.

Den totala deklarerbara kvävehalten anges som summan av ammoniakkväve, nitratkväve, ureakväve, kväve från metylenurea, kväve från isobutylidendiurea och kväve från krotonylidendiurea. Den deklarerbara fosforhalten anges som den fosfatiska P-formen. Nya former kan läggas till efter en vetenskaplig granskning i enlighet med artikel 42.1.

Ändring 135

Ändring 135

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I – punkt 1

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | Ett
  oorganiskt
  makronäringsgödselmedel ska förse växter med ett eller flera av följande makronäringsämnen:
  kväve (N), fosfor (P), kalium (K), magnesium (Mg), kalcium (Ca), svavel (S) eller natrium (Na). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

Ett
  oorganiskt
  makronäringsgödselmedel ska förse växter med ett eller flera av följande makronäringsämnen:
  kväve (N), fosfor (P), kalium (K), magnesium (Mg), kalcium (Ca), svavel (S) eller natrium (Na).

oorganiskt

kväve (N), fosfor (P), kalium (K), magnesium (Mg), kalcium (Ca), svavel (S) eller natrium (Na).

| 1. | Ett
  mineraliskt
  makronäringsgödselmedel ska förse växter med ett eller flera av följande makronäringsämnen:








  a) | Primära: kväve (N), fosfor (P) och kalium (K). |
| --- | --- | --- |

1.

Ett
  mineraliskt
  makronäringsgödselmedel ska förse växter med ett eller flera av följande makronäringsämnen:

mineraliskt

a)

a)

Primära: kväve (N), fosfor (P) och kalium (K).

Primära: kväve (N), fosfor (P) och kalium (K).

| b) | Sekundära: magnesium (Mg), kalcium (Ca), svavel (S) eller natrium (Na). |
| --- | --- |

b)

b)

Sekundära: magnesium (Mg), kalcium (Ca), svavel (S) eller natrium (Na).

Sekundära: magnesium (Mg), kalcium (Ca), svavel (S) eller natrium (Na).

Ändring 344

Ändring 344

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PRODUKTFUNKTIONSKATEGORI 1.C.I – punkt 2 – led a – strecksatserna 2–3

Bilaga I – del II – PRODUKTFUNKTIONSKATEGORI 1.C.I – punkt 2 – led a – strecksatserna 2–3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Från och med den [Publikationsbyrån: ange datumet
  tre
  år efter tillämpningsdagen för denna förordning]: 40 mg/kg fosforpentoxid (P2O5). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Från och med den [Publikationsbyrån: ange datumet
  tre
  år efter tillämpningsdagen för denna förordning]: 40 mg/kg fosforpentoxid (P2O5).

tre

2

5

| — | Från och med den [
  sex
  år efter tillämpningsdagen för denna förordning]: 40 mg/kg fosforpentoxid (P2O5). |
| --- | --- |

—

Från och med den [
  sex
  år efter tillämpningsdagen för denna förordning]: 40 mg/kg fosforpentoxid (P2O5).

sex

2

5

| — | Från och med den [Publikationsbyrån: ange datumet
  tolv
  år efter tillämpningsdagen för denna förordning]: 20 mg/kg fosforpentoxid (P2O5). |
| --- | --- |

—

Från och med den [Publikationsbyrån: ange datumet
  tolv
  år efter tillämpningsdagen för denna förordning]: 20 mg/kg fosforpentoxid (P2O5).

tolv

2

5

| — | Från och med den [
  16
  år efter tillämpningsdagen för denna förordning]: 20 mg/kg fosforpentoxid (P2O5). |
| --- | --- |

—

Från och med den [
  16
  år efter tillämpningsdagen för denna förordning]: 20 mg/kg fosforpentoxid (P2O5).

16

2

5

Ändring 139

Ändring 139

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I a i – punkt 1

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I a i – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | Ett enkelt fast
  oorganiskt
  makronäringsgödselmedel ska ha en deklarerad halt för
  högst
  ett näringsämne. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

Ett enkelt fast
  oorganiskt
  makronäringsgödselmedel ska ha en deklarerad halt för
  högst
  ett näringsämne.

oorganiskt

högst

| 1. | Ett enkelt fast
  mineraliskt
  makronäringsgödselmedel ska ha en deklarerad halt för:








  a) | högst ett primärt näringsämne (kväve (N), fosfor (P) och kalium (K)), eller |
| --- | --- | --- |

1.

Ett enkelt fast
  mineraliskt
  makronäringsgödselmedel ska ha en deklarerad halt för:

mineraliskt

a)

a)

högst ett primärt näringsämne (kväve (N), fosfor (P) och kalium (K)), eller

högst ett primärt näringsämne (kväve (N), fosfor (P) och kalium (K)), eller

Ändring 140

Ändring 140

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I a i – punkt 1 – led b (nytt)

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I a i – punkt 1 – led b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | b) | högst ett sekundärt näringsämne magnesium ((Mg), kalcium (Ca), svavel (S) eller natrium (Na)). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

b)

högst ett sekundärt näringsämne magnesium ((Mg), kalcium (Ca), svavel (S) eller natrium (Na)).

högst ett sekundärt näringsämne magnesium ((Mg), kalcium (Ca), svavel (S) eller natrium (Na)).

Ändring 141

Ändring 141

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I a i – punkt 1a (ny)

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I a i – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a. | Ett enkelt fast mineraliskt makronäringsgödselmedel med en deklarerad halt för högst ett primärt näringsämne kan innehålla ett eller flera sekundära näringsämnen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.

1a.

Ett enkelt fast mineraliskt makronäringsgödselmedel med en deklarerad halt för högst ett primärt näringsämne kan innehålla ett eller flera sekundära näringsämnen.

Ändring 142

Ändring 142

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I a i – punkt 2 – inledningen

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I a i – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2. | Den CE-märkta gödselprodukten ska innehålla
  ett av följande
  deklarerade näringsämnen i den angivna minimimängden: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.

Den CE-märkta gödselprodukten ska innehålla
  ett av följande
  deklarerade näringsämnen i den angivna minimimängden:

ett av följande

| 2. | Den CE-märkta gödselprodukten ska innehålla deklarerade
  primära och/eller sekundära
  näringsämnen i den angivna minimimängden: |
| --- | --- |

2.

Den CE-märkta gödselprodukten ska innehålla deklarerade
  primära och/eller sekundära
  näringsämnen i den angivna minimimängden:

primära och/eller sekundära

Ändring 143

Ändring 143

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I a i – punkt 2 – strecksats 2

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I a i – punkt 2 – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | 12 viktprocent
  total
  fosforpentoxid (P2O5). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

12 viktprocent
  total
  fosforpentoxid (P2O5).

total

2

5

| — | 12 viktprocent fosforpentoxid (P2O5)
  som är löslig i neutralt ammoniumcitrat och i vatten
  . |
| --- | --- |

—

12 viktprocent fosforpentoxid (P2O5)
  som är löslig i neutralt ammoniumcitrat och i vatten
  .

2

5

som är löslig i neutralt ammoniumcitrat och i vatten

Ändring 144

Ändring 144

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I a i – punkt 2 – strecksats 7

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I a i – punkt 2 – strecksats 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | 1
  viktprocent total natriumoxid (Na2O). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

1
  viktprocent total natriumoxid (Na2O).

1

2

| — | 3
  viktprocent total natriumoxid (Na2O). |
| --- | --- |

—

3
  viktprocent total natriumoxid (Na2O).

3

2

Ändring 145

Ändring 145

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I a ii – punkt 1

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I a ii – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | Ett sammansatt fast
  oorganiskt
  makronäringsgödselmedel ska ha en deklarerad halt för mer än ett näringsämne. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

Ett sammansatt fast
  oorganiskt
  makronäringsgödselmedel ska ha en deklarerad halt för mer än ett näringsämne.

oorganiskt

| 1. | Ett sammansatt fast
  mineraliskt
  makronäringsgödselmedel ska ha en deklarerad halt för mer än ett
  primärt och/eller sekundärt
  näringsämne. |
| --- | --- |

1.

Ett sammansatt fast
  mineraliskt
  makronäringsgödselmedel ska ha en deklarerad halt för mer än ett
  primärt och/eller sekundärt
  näringsämne.

mineraliskt

primärt och/eller sekundärt

Ändring 146

Ändring 146

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I a ii – punkt 2 – inledningen

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I a ii – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2. | Den CE-märkta gödselprodukten ska innehålla mer än ett av
  följande
  deklarerade näringsämnen i följande angivna minimimängder: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.

Den CE-märkta gödselprodukten ska innehålla mer än ett av
  följande
  deklarerade näringsämnen i följande angivna minimimängder:

följande

| 2. | Den CE-märkta gödselprodukten ska innehålla mer än ett av
  de
  deklarerade
  primära och/eller sekundära
  näringsämnen i följande angivna minimimängder: |
| --- | --- |

2.

Den CE-märkta gödselprodukten ska innehålla mer än ett av
  de
  deklarerade
  primära och/eller sekundära
  näringsämnen i följande angivna minimimängder:

de

primära och/eller sekundära

Ändring 147

Ändring 147

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I a ii – punkt 2 – strecksats 2

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I a ii – punkt 2 – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | 3
  viktprocent total fosforpentoxid (P2O5). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

3
  viktprocent total fosforpentoxid (P2O5).

3

2

5

| — | 5
  viktprocent total fosforpentoxid (P2O5)
  som är löslig i neutralt ammoniumcitrat och i vatten. |
| --- | --- |

—

5
  viktprocent total fosforpentoxid (P2O5)
  som är löslig i neutralt ammoniumcitrat och i vatten.

5

2

5

som är löslig i neutralt ammoniumcitrat och i vatten.

Ändring 148

Ändring 148

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I a ii – punkt 2 – strecksats 3

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I a ii – punkt 2 – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | 3
  viktprocent total kaliumoxid (K2O). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

3
  viktprocent total kaliumoxid (K2O).

3

2

| — | 5
  viktprocent total kaliumoxid (K2O). |
| --- | --- |

—

5
  viktprocent total kaliumoxid (K2O).

5

2

Ändring 149

Ändring 149

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I a ii – punkt 2 – strecksats 4

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I a ii – punkt 2 – strecksats 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | 1,5
  viktprocent total magnesiumoxid (MgO). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

1,5
  viktprocent total magnesiumoxid (MgO).

1,5

| — | 2
  viktprocent total magnesiumoxid (MgO). |
| --- | --- |

—

2
  viktprocent total magnesiumoxid (MgO).

2

Ändring 150

Ändring 150

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I a ii – punkt 2 – strecksats 5

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I a ii – punkt 2 – strecksats 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | 1,5
  viktprocent total kalciumoxid (CaO). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

1,5
  viktprocent total kalciumoxid (CaO).

1,5

| — | 2
  viktprocent total kalciumoxid (CaO). |
| --- | --- |

—

2
  viktprocent total kalciumoxid (CaO).

2

Ändring 151

Ändring 151

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I a ii – punkt 2 – strecksats 6

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I a ii – punkt 2 – strecksats 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | 1,5
  viktprocent total svaveltrioxid (SO3). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

1,5
  viktprocent total svaveltrioxid (SO3).

1,5

3

| — | 5
  viktprocent total svaveltrioxid (SO3). |
| --- | --- |

—

5
  viktprocent total svaveltrioxid (SO3).

5

3

Ändring 152

Ändring 152

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I a ii – punkt 2 – strecksats 7

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I a ii – punkt 2 – strecksats 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | 1
  viktprocent total natriumoxid (Na2O). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

1
  viktprocent total natriumoxid (Na2O).

1

2

| — | 3
  viktprocent total natriumoxid (Na2O). |
| --- | --- |

—

3
  viktprocent total natriumoxid (Na2O).

3

2

Ändring 153

Ändring 153

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I a i–ii A – punkt 5 – strecksats 1

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I a i–ii A – punkt 5 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | efter fem termiska cykler enligt beskrivningen under rubrik 4.2 i modul A1 i bilaga IV, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

efter fem termiska cykler enligt beskrivningen under rubrik 4.2 i modul A1 i bilaga IV,

| — | efter fem termiska cykler enligt beskrivningen under rubrik 4.2 i modul A1 i bilaga IV
  i tester som utförs innan produkten släpps ut på marknaden
  , |
| --- | --- |

—

efter fem termiska cykler enligt beskrivningen under rubrik 4.2 i modul A1 i bilaga IV
  i tester som utförs innan produkten släpps ut på marknaden
  ,

i tester som utförs innan produkten släpps ut på marknaden

Ändring 154

Ändring 154

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I b i – punkt 1

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I b i – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | Ett enkelt flytande
  oorganiskt
  makronäringsgödselmedel ska ha en deklarerad halt för
  högst ett näringsämne. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

Ett enkelt flytande
  oorganiskt
  makronäringsgödselmedel ska ha en deklarerad halt för
  högst ett näringsämne.

oorganiskt

högst ett näringsämne.

| 1. | Ett enkelt flytande
  mineraliskt
  makronäringsgödselmedel ska ha en deklarerad halt för:








  a) | högst ett primärt näringsämne |
| --- | --- | --- |

1.

Ett enkelt flytande
  mineraliskt
  makronäringsgödselmedel ska ha en deklarerad halt för:

mineraliskt

a)

a)

högst ett primärt näringsämne

högst ett primärt näringsämne

Ändring 155

Ändring 155

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I b i – punkt 1 – led b (nytt)

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I b i – punkt 1 – led b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | b) | högst ett sekundärt näringsämne |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

b)

högst ett sekundärt näringsämne

högst ett sekundärt näringsämne

Ändring 156

Ändring 156

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I b i – punkt 1a (ny)

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I b i – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a. | Ett enkelt flytande mineraliskt makronäringsgödselmedel med en deklarerad halt för högst ett primärt näringsämne kan innehålla ett eller flera sekundära näringsämnen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.

1a.

Ett enkelt flytande mineraliskt makronäringsgödselmedel med en deklarerad halt för högst ett primärt näringsämne kan innehålla ett eller flera sekundära näringsämnen.

Ändring 157

Ändring 157

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I b i – punkt 2 – inledningen

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I b i – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2. | Den CE-märkta gödselprodukten ska innehålla ett av
  följande
  deklarerade
  näringsämnen
  i den angivna minimimängden: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.

Den CE-märkta gödselprodukten ska innehålla ett av
  följande
  deklarerade
  näringsämnen
  i den angivna minimimängden:

följande

näringsämnen

| 2. | Den CE-märkta gödselprodukten ska innehålla deklarerade
  primära och/eller sekundära näringsämnena
  i den angivna minimimängden: |
| --- | --- |

2.

Den CE-märkta gödselprodukten ska innehålla deklarerade
  primära och/eller sekundära näringsämnena
  i den angivna minimimängden:

primära och/eller sekundära näringsämnena

Ändring 158

Ändring 158

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I b i – punkt 2 – strecksats 2

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I b i – punkt 2 – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | 5 viktprocent total fosforpentoxid (P2O5). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

5 viktprocent total fosforpentoxid (P2O5).

2

5

| — | 5 viktprocent total fosforpentoxid (P2O5)
  som är löslig i neutralt ammoniumcitrat och i vatten
  . |
| --- | --- |

—

5 viktprocent total fosforpentoxid (P2O5)
  som är löslig i neutralt ammoniumcitrat och i vatten
  .

2

5

som är löslig i neutralt ammoniumcitrat och i vatten

Ändring 159

Ändring 159

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I b i – punkt 2 – strecksats 6

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I b i – punkt 2 – strecksats 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | 5 viktprocent total svaveltrioxid (SO3). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

5 viktprocent total svaveltrioxid (SO3).

3

| — | 5 viktprocent total svaveltrioxid (SO3)
  , eller |
| --- | --- |

—

5 viktprocent total svaveltrioxid (SO3)
  , eller

3

, eller

Ändring 160

Ändring 160

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I b i – punkt 2 – strecksats 7

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I b i – punkt 2 – strecksats 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | 1
  viktprocent total natriumoxid (Na2O). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

1
  viktprocent total natriumoxid (Na2O).

1

2

| — | 0,5 –5
  viktprocent total natriumoxid (Na2O). |
| --- | --- |

—

0,5 –5
  viktprocent total natriumoxid (Na2O).

0,5 –5

2

Ändring 161

Ändring 161

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I b ii – punkt 1

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I b ii – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | Ett sammansatt flytande
  oorganiskt
  makronäringsgödselmedel ska ha en deklarerad halt för mer än ett näringsämne. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

Ett sammansatt flytande
  oorganiskt
  makronäringsgödselmedel ska ha en deklarerad halt för mer än ett näringsämne.

oorganiskt

| 1. | Ett sammansatt flytande
  mineraliskt
  makronäringsgödselmedel ska ha en deklarerad halt för mer än ett
  primärt och/eller sekundärt
  näringsämne. |
| --- | --- |

1.

Ett sammansatt flytande
  mineraliskt
  makronäringsgödselmedel ska ha en deklarerad halt för mer än ett
  primärt och/eller sekundärt
  näringsämne.

mineraliskt

primärt och/eller sekundärt

Ändring 162

Ändring 162

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I b ii – punkt 2 – inledningen

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I b ii – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2. | Den CE-märkta gödselprodukten ska innehålla mer än ett av
  följande
  deklarerade
  näringsämnen
  i följande angivna minimimängder: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.

Den CE-märkta gödselprodukten ska innehålla mer än ett av
  följande
  deklarerade
  näringsämnen
  i följande angivna minimimängder:

följande

näringsämnen

| 2. | Den CE-märkta gödselprodukten ska innehålla mer än ett av
  de
  deklarerade
  primära och/eller sekundära näringsämnena
  i följande angivna minimimängder: |
| --- | --- |

2.

Den CE-märkta gödselprodukten ska innehålla mer än ett av
  de
  deklarerade
  primära och/eller sekundära näringsämnena
  i följande angivna minimimängder:

de

primära och/eller sekundära näringsämnena

Ändring 163

Ändring 163

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I b ii – punkt 2 – strecksats 1

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I b ii – punkt 2 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | 1,5
  viktprocent totalkväve (N). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

1,5
  viktprocent totalkväve (N).

1,5

| — | 3
  viktprocent totalkväve (N)
  , eller |
| --- | --- |

—

3
  viktprocent totalkväve (N)
  , eller

3

, eller

Ändring 164

Ändring 164

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I b ii – punkt 2 – strecksats 2

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I b ii – punkt 2 – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | 1,5 viktprocent total fosforpentoxid (P2O5). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

1,5 viktprocent total fosforpentoxid (P2O5).

2

5

| — | 1,5 viktprocent total fosforpentoxid (P2O5)
  som är löslig i neutralt ammoniumcitrat och i vatten
  . |
| --- | --- |

—

1,5 viktprocent total fosforpentoxid (P2O5)
  som är löslig i neutralt ammoniumcitrat och i vatten
  .

2

5

som är löslig i neutralt ammoniumcitrat och i vatten

Ändring 165

Ändring 165

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I b ii – punkt 2 – strecksats 3

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I b ii – punkt 2 – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | 1,5
  viktprocent total kaliumoxid (K2O). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

1,5
  viktprocent total kaliumoxid (K2O).

1,5

2

| — | 3
  viktprocent total kaliumoxid (K2O)
  , eller |
| --- | --- |

—

3
  viktprocent total kaliumoxid (K2O)
  , eller

3

2

, eller

Ändring 166

Ändring 166

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I b ii – punkt 2 – strecksats 4

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I b ii – punkt 2 – strecksats 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | 0,75
  viktprocent total magnesiumoxid (MgO). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

0,75
  viktprocent total magnesiumoxid (MgO).

0,75

| — | 1,5
  viktprocent total magnesiumoxid (MgO)
  , eller |
| --- | --- |

—

1,5
  viktprocent total magnesiumoxid (MgO)
  , eller

1,5

, eller

Ändring 167

Ändring 167

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I b ii – punkt 2 – strecksats 5

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I b ii – punkt 2 – strecksats 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | 0,75
  viktprocent total kalciumoxid (CaO). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

0,75
  viktprocent total kalciumoxid (CaO).

0,75

| — | 1,5
  viktprocent total kalciumoxid (CaO)
  , eller |
| --- | --- |

—

1,5
  viktprocent total kalciumoxid (CaO)
  , eller

1,5

, eller

Ändring 168

Ändring 168

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I b ii – punkt 2 – strecksats 6

Bilaga I – del II – PFK 1.C.I b ii – punkt 2 – strecksats 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | 0,75
  viktprocent total svaveltrioxid (SO3). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

0,75
  viktprocent total svaveltrioxid (SO3).

0,75

3

| — | 1,5
  viktprocent total svaveltrioxid (SO3), eller |
| --- | --- |

—

1,5
  viktprocent total svaveltrioxid (SO3), eller

1,5

3

Ändring 169

Ändring 169

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.C.II – punkt 1

Bilaga I – del II – PFK 1.C.II – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | Ett oorganiskt mikronäringsgödselmedel ska vara ett annat oorganiskt gödselmedel än ett makronäringsgödselmedel och ska förse växter med ett eller flera av följande näringsämnen: bor (B), kobolt (Co), koppar (Cu), järn (Fe), mangan (Mn), molybden (Mo) eller zink (Zn). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

Ett oorganiskt mikronäringsgödselmedel ska vara ett annat oorganiskt gödselmedel än ett makronäringsgödselmedel och ska förse växter med ett eller flera av följande näringsämnen: bor (B), kobolt (Co), koppar (Cu), järn (Fe), mangan (Mn), molybden (Mo) eller zink (Zn).

| 1. | Ett oorganiskt mikronäringsgödselmedel ska vara ett annat oorganiskt gödselmedel än ett makronäringsgödselmedel och ska förse växter med ett eller flera av följande näringsämnen: bor (B), kobolt (Co), koppar (Cu), järn (Fe), mangan (Mn), molybden (Mo)
  , selen (Se), kisel (Si)
  eller zink (Zn). |
| --- | --- |

1.

Ett oorganiskt mikronäringsgödselmedel ska vara ett annat oorganiskt gödselmedel än ett makronäringsgödselmedel och ska förse växter med ett eller flera av följande näringsämnen: bor (B), kobolt (Co), koppar (Cu), järn (Fe), mangan (Mn), molybden (Mo)
  , selen (Se), kisel (Si)
  eller zink (Zn).

, selen (Se), kisel (Si)

Ändring 170

Ändring 170

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 1.Ca (ny)

Bilaga I – del II – PFK 1.Ca (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Produktfunktionskategori 1,Ca: GÖDSELMEDEL MED LÅG KOLMÄNGD |
| | 1. | En CE-märkt gödselprodukt ska betecknas som ett gödselmedel med låg kolmängd om den består av 1–15 % organiskt kol (C). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Produktfunktionskategori 1,Ca: GÖDSELMEDEL MED LÅG KOLMÄNGD

Produktfunktionskategori 1,Ca: GÖDSELMEDEL MED LÅG KOLMÄNGD

1.

1.

En CE-märkt gödselprodukt ska betecknas som ett gödselmedel med låg kolmängd om den består av 1–15 % organiskt kol (C).

| 2. | Kol som förekommer i kalciumcyanamid och i urea och dess kondensations- och associationsprodukter ingår inte i organiskt kol enligt denna definition. |
| --- | --- |

2.

2.

Kol som förekommer i kalciumcyanamid och i urea och dess kondensations- och associationsprodukter ingår inte i organiskt kol enligt denna definition.

| 3. | Specifikationerna för fasta/flytande och enkla/sammansatta gödselmedel samt makronärings-/mikronäringsgödselmedel i produktfunktionskategori 1.C gäller även för denna produktfunktionskategori. |
| --- | --- |

3.

3.

Specifikationerna för fasta/flytande och enkla/sammansatta gödselmedel samt makronärings-/mikronäringsgödselmedel i produktfunktionskategori 1.C gäller även för denna produktfunktionskategori.

| 4. | Produkter som säljs under produktfunktionskategori 1.C a ska uppfylla de föroreningskrav som specificeras i bilaga I för organiska eller organisk-mineraliska gödselmedel i alla fall då inte produktfunktionskategori 1.C innehåller några gränsvärden för dessa föroreningar. |
| --- | --- |

4.

4.

Produkter som säljs under produktfunktionskategori 1.C a ska uppfylla de föroreningskrav som specificeras i bilaga I för organiska eller organisk-mineraliska gödselmedel i alla fall då inte produktfunktionskategori 1.C innehåller några gränsvärden för dessa föroreningar.

Ändring 171

Ändring 171

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 2 – punkt 1

Bilaga I – del II – PFK 2 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | Ett kalkningsmedel ska vara en CE-märkt gödselprodukt som syftar till att korrigera markens surhet och som innehåller oxider, hydroxider, karbonater eller silikat av näringsämnet kalcium (Ca) eller magnesium (Mg). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

Ett kalkningsmedel ska vara en CE-märkt gödselprodukt som syftar till att korrigera markens surhet och som innehåller oxider, hydroxider, karbonater eller silikat av näringsämnet kalcium (Ca) eller magnesium (Mg).

| 1. | Ett kalkningsmedel ska vara en CE-märkt gödselprodukt som syftar till att korrigera markens surhet och som innehåller oxider, hydroxider, karbonater eller
  /och
  silikat av näringsämnet kalcium (Ca) eller magnesium (Mg). |
| --- | --- |

1.

Ett kalkningsmedel ska vara en CE-märkt gödselprodukt som syftar till att korrigera markens surhet och som innehåller oxider, hydroxider, karbonater eller
  /och
  silikat av näringsämnet kalcium (Ca) eller magnesium (Mg).

/och

Ändring 398

Ändring 398

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – Del II – PFK 2 – punkt 3

Bilaga I – Del II – PFK 2 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3. | Följande parametrar som fastställs utgående från torrsubstansen ska vara uppfyllda: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.

Följande parametrar som fastställs utgående från torrsubstansen ska vara uppfyllda:

| 3. | Följande parametrar som fastställs utgående från torrsubstansen ska vara uppfyllda: |
| --- | --- |

3.

Följande parametrar som fastställs utgående från torrsubstansen ska vara uppfyllda:

| — | Lägsta neutraliserande värde: 15 (uttryckt som CaO) eller 9 (uttryckt som HO-). |
| --- | --- |

—

Lägsta neutraliserande värde: 15 (uttryckt som CaO) eller 9 (uttryckt som HO-).

| — | Lägsta neutraliserande värde: 15 (uttryckt som CaO) eller 9 (uttryckt som HO-). |
| --- | --- |

—

Lägsta neutraliserande värde: 15 (uttryckt som CaO) eller 9 (uttryckt som HO-).

| — | Lägsta reaktivitet: 10 procent eller 50 procent efter 6 månader (inkubationsförsök). |
| --- | --- |

—

Lägsta reaktivitet: 10 procent eller 50 procent efter 6 månader (inkubationsförsök).

| — | Lägsta reaktivitet: 10 procent eller 50 procent efter 6 månader (inkubationsförsök),
  och |
| --- | --- |

—

Lägsta reaktivitet: 10 procent eller 50 procent efter 6 månader (inkubationsförsök),
  och

och

| — | Minsta kornstorlek: 70 % < 1 mm, undantaget bränd kalk, granulerade kalkningsmedel och krita (=70 % av kornstorleken ska gå igenom en sikt på en mm). |
| --- | --- |

—

Minsta kornstorlek: 70 % < 1 mm, undantaget bränd kalk, granulerade kalkningsmedel och krita (=70 % av kornstorleken ska gå igenom en sikt på en mm).

Minsta kornstorlek: 70 % < 1 mm, undantaget bränd kalk, granulerade kalkningsmedel och krita (=70 % av kornstorleken ska gå igenom en sikt på en mm).

Ändring 175

Ändring 175

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 3

Bilaga I – del II – PFK 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Ett jordförbättringsmedel ska vara
  en CE-märkt gödselprodukt
  som
  ska tillsättas jorden
  för att bevara
  , förbättra
  eller
  skydda jordens
  fysiska
  eller kemiska egenskaper, struktur
  eller biologiska aktivitet. | Ett jordförbättringsmedel ska vara
  ett material (inbegripet marktäckningsmaterial)
  som
  tillsätts jord på platsen, främst
  för att bevara eller
  förbättra dess
  fysiska
  egenskaper, men även för att förbättra dess kemiska och/
  eller biologiska
  egenskaper eller
  aktivitet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Ett jordförbättringsmedel ska vara
  en CE-märkt gödselprodukt
  som
  ska tillsättas jorden
  för att bevara
  , förbättra
  eller
  skydda jordens
  fysiska
  eller kemiska egenskaper, struktur
  eller biologiska aktivitet.

en CE-märkt gödselprodukt

ska tillsättas jorden

, förbättra

skydda jordens

eller kemiska egenskaper, struktur

Ett jordförbättringsmedel ska vara
  ett material (inbegripet marktäckningsmaterial)
  som
  tillsätts jord på platsen, främst
  för att bevara eller
  förbättra dess
  fysiska
  egenskaper, men även för att förbättra dess kemiska och/
  eller biologiska
  egenskaper eller
  aktivitet.

ett material (inbegripet marktäckningsmaterial)

tillsätts jord på platsen, främst

förbättra dess

egenskaper, men även för att förbättra dess kemiska och/

egenskaper eller

Ändring 176

Ändring 176

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 3 – punkt 1a (ny)

Bilaga I – del II – PFK 3 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a. | Den CE-märkta gödselprodukten ska innehålla minst 15 % material av biologiskt ursprung. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.

1a.

Den CE-märkta gödselprodukten ska innehålla minst 15 % material av biologiskt ursprung.

Ändring 177

Ändring 177

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 3.A – punkt 1

Bilaga I – del II – PFK 3.A – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | Ett organiskt jordförbättringsmedel ska endast bestå av material av biologiskt ursprung, med undantag av material som är
  fossiliserat
  eller finns i geologiska formationer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

Ett organiskt jordförbättringsmedel ska endast bestå av material av biologiskt ursprung, med undantag av material som är
  fossiliserat
  eller finns i geologiska formationer.

fossiliserat

| 1. | Ett organiskt jordförbättringsmedel ska endast bestå av material av biologiskt ursprung,
  inbegripet torv, leonardite, brunkol och därav framställda humusämnen, men
  med undantag av
  andra
  material som är
  fossiliserade
  eller finns i geologiska formationer. |
| --- | --- |

1.

Ett organiskt jordförbättringsmedel ska endast bestå av material av biologiskt ursprung,
  inbegripet torv, leonardite, brunkol och därav framställda humusämnen, men
  med undantag av
  andra
  material som är
  fossiliserade
  eller finns i geologiska formationer.

inbegripet torv, leonardite, brunkol och därav framställda humusämnen, men

andra

fossiliserade

Ändring 179

Ändring 179

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 3.A – punkt 2 – strecksats 2

Bilaga I – del II – PFK 3.A – punkt 2 – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Sexvärt krom (Cr VI)
  2
  mg/kg torrsubstans. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Sexvärt krom (Cr VI)
  2
  mg/kg torrsubstans.

2

| — | Sexvärt krom (Cr VI)
  1
  mg/kg torrsubstans. |
| --- | --- |

—

Sexvärt krom (Cr VI)
  1
  mg/kg torrsubstans.

1

Ändring 181

Ändring 181

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 3.A – punkt 3 – led a

Bilaga I – del II – PFK 3.A – punkt 3 – led a

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| a) | Salmonella spp. får inte påvisas i ett prov på 25 g CE-märkt gödselprodukt. |
| --- | --- |

a)

Salmonella spp. får inte påvisas i ett prov på 25 g CE-märkt gödselprodukt.

Salmonella spp. får inte påvisas i ett prov på 25 g CE-märkt gödselprodukt.

Ändring

Ändring

| a) | Patogener får inte förekomma i det organiska jordförbättringsmedlet i en koncentration som är högre än de respektive gränsvärden som anges i tabellen nedan:













  Mikroorganism som ska testas | Provtagningsplaner | Gränsvärde |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | m | M |
| Salmonella spp. | 5 | 0 | 0 | Inga fynd i 25 g eller 25 ml |
| Escherichia coli eller Enterococcaceae | 5 | 5 | 0 | 1 000 i 1 g eller 1 ml |

a)

Patogener får inte förekomma i det organiska jordförbättringsmedlet i en koncentration som är högre än de respektive gränsvärden som anges i tabellen nedan:

Patogener får inte förekomma i det organiska jordförbättringsmedlet i en koncentration som är högre än de respektive gränsvärden som anges i tabellen nedan:

Mikroorganism som ska testas

Mikroorganism som ska testas

Provtagningsplaner

Provtagningsplaner

Gränsvärde

Gränsvärde

n

n

c

c

m

m

M

M

Salmonella spp.

Salmonella spp.

5

5

0

0

0

0

Inga fynd i 25 g eller 25 ml

Inga fynd i 25 g eller 25 ml

Escherichia coli eller Enterococcaceae

Escherichia coli eller Enterococcaceae

5

5

5

5

0

0

1 000 i 1 g eller 1 ml

1 000 i 1 g eller 1 ml

Där n = antal prover som ska testas,

c = antal prover i vilka antalet bakterier uttryckt i CFU får vara mellan m och M,

m = gränsvärdet för antalet bakterier uttryckt i CFU som anses tillfredsställande, och

M = maximivärdet för antalet bakterier uttryckt i CFU.

Parasiterna Ascaris spp. och Toxocara spp. i alla sina utvecklingsstadier får inte förekomma i 100 g eller 100 ml av organiska jordförbättringsmedel.

Ändring 182

Ändring 182

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 3.B – punkt 1

Bilaga I – del II – PFK 3.B – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | Ett oorganiskt jordförbättringsmedel ska vara andra jordförbättringsmedel än organiska jordförbättringsmedel. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

Ett oorganiskt jordförbättringsmedel ska vara andra jordförbättringsmedel än organiska jordförbättringsmedel.

| 1. | Ett oorganiskt jordförbättringsmedel ska vara andra jordförbättringsmedel än organiska jordförbättringsmedel
  och inbegriper marktäckningsfilmer. En biologiskt nedbrytbar marktäckningsfilm ska vara en biologiskt nedbrytbar polymerfilm som uppfyller kraven i punkterna 2 a och 3 i komponentmaterialkategori 10 i bilaga II och som är avsedd att placeras på marken på platsen för att skydda markens struktur, undertrycka ogräsväxt, minska markens fuktförlust eller förhindra erosion. |
| --- | --- |

1.

Ett oorganiskt jordförbättringsmedel ska vara andra jordförbättringsmedel än organiska jordförbättringsmedel
  och inbegriper marktäckningsfilmer. En biologiskt nedbrytbar marktäckningsfilm ska vara en biologiskt nedbrytbar polymerfilm som uppfyller kraven i punkterna 2 a och 3 i komponentmaterialkategori 10 i bilaga II och som är avsedd att placeras på marken på platsen för att skydda markens struktur, undertrycka ogräsväxt, minska markens fuktförlust eller förhindra erosion.

och inbegriper marktäckningsfilmer. En biologiskt nedbrytbar marktäckningsfilm ska vara en biologiskt nedbrytbar polymerfilm som uppfyller kraven i punkterna 2 a och 3 i komponentmaterialkategori 10 i bilaga II och som är avsedd att placeras på marken på platsen för att skydda markens struktur, undertrycka ogräsväxt, minska markens fuktförlust eller förhindra erosion.

Ändring 184

Ändring 184

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 4 – punkt 1

Bilaga I – del II – PFK 4 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | Ett odlingssubstrat ska vara ett annat material än jord
  avsett att användas som substrat för rotutveckling
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

Ett odlingssubstrat ska vara ett annat material än jord
  avsett att användas som substrat för rotutveckling
  .

avsett att användas som substrat för rotutveckling

| 1. | Ett odlingssubstrat ska vara ett annat material än jord
  på plats, där växter och svampar odlas
  . |
| --- | --- |

1.

Ett odlingssubstrat ska vara ett annat material än jord
  på plats, där växter och svampar odlas
  .

på plats, där växter och svampar odlas

Ändring 187

Ändring 187

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 4 – punkt 3

Bilaga I – del II – PFK 4 – punkt 3

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| 3. | Salmonella spp. får inte påvisas i ett prov på 25 g CE-märkt gödselprodukt. |
| --- | --- |

3.

Salmonella spp. får inte påvisas i ett prov på 25 g CE-märkt gödselprodukt.

Ändring

Ändring

| 3. | Patogener får inte förekomma i odlingssubstratet i en koncentration som är högre än de respektive gränsvärden som anges i tabellen nedan:













  Mikroorganism som ska testas | Provtagningsplaner | Gränsvärde |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | m | M |
| Salmonella spp. | 5 | 0 | 0 | Inga fynd i 25 g eller 25 ml |
| Escherichia coli eller Enterococcaceae | 5 | 5 | 0 | 1 000 i 1 g eller 1 ml |

3.

Patogener får inte förekomma i odlingssubstratet i en koncentration som är högre än de respektive gränsvärden som anges i tabellen nedan:

Mikroorganism som ska testas

Mikroorganism som ska testas

Provtagningsplaner

Provtagningsplaner

Gränsvärde

Gränsvärde

n

n

c

c

m

m

M

M

Salmonella spp.

Salmonella spp.

5

5

0

0

0

0

Inga fynd i 25 g eller 25 ml

Inga fynd i 25 g eller 25 ml

Escherichia coli eller Enterococcaceae

Escherichia coli eller Enterococcaceae

5

5

5

5

0

0

1 000 i 1 g eller 1 ml

1 000 i 1 g eller 1 ml

Där n = antal prover som ska testas,

Där n = antal prover som ska testas,

c = antal prover i vilka antalet bakterier uttryckt i CFU får vara mellan m och M,

c = antal prover i vilka antalet bakterier uttryckt i CFU får vara mellan m och M,

m = gränsvärdet för antalet bakterier uttryckt i CFU som anses tillfredsställande, och

m = gränsvärdet för antalet bakterier uttryckt i CFU som anses tillfredsställande, och

M = maximivärdet för antalet bakterier uttryckt i CFU.

M = maximivärdet för antalet bakterier uttryckt i CFU.

Parasiterna Ascaris spp. och Toxocara spp. i alla sina utvecklingsstadier får inte förekomma i 100 g eller 100 ml av odlingssubstratet.

Parasiterna Ascaris spp. och Toxocara spp. i alla sina utvecklingsstadier får inte förekomma i 100 g eller 100 ml av odlingssubstratet.

Ändring 188

Ändring 188

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 5

Bilaga I – del II – PFK 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| En agronomisk tillsats ska vara en CE-märkt gödselprodukt som är avsedd att tillsättas en produkt som
  förser växter med näring
  i syfte att förbättra
  ett näringsämnes frigörande i den produkten
  . | En agronomisk tillsats ska vara en CE-märkt gödselprodukt som är avsedd att tillsättas
  till
  en produkt, som
  har en bevisad effekt för omvandling av olika former av mineraler eller mineraliserade näringsämnen, eller båda, eller på dessas växttillgänglighet, eller som ska tillsättas i jorden
  i syfte att förbättra
  växternas upptag av detta näringsämne eller för att minska förlusten av näringsämnen
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

En agronomisk tillsats ska vara en CE-märkt gödselprodukt som är avsedd att tillsättas en produkt som
  förser växter med näring
  i syfte att förbättra
  ett näringsämnes frigörande i den produkten
  .

förser växter med näring

ett näringsämnes frigörande i den produkten

En agronomisk tillsats ska vara en CE-märkt gödselprodukt som är avsedd att tillsättas
  till
  en produkt, som
  har en bevisad effekt för omvandling av olika former av mineraler eller mineraliserade näringsämnen, eller båda, eller på dessas växttillgänglighet, eller som ska tillsättas i jorden
  i syfte att förbättra
  växternas upptag av detta näringsämne eller för att minska förlusten av näringsämnen
  .

till

har en bevisad effekt för omvandling av olika former av mineraler eller mineraliserade näringsämnen, eller båda, eller på dessas växttillgänglighet, eller som ska tillsättas i jorden

växternas upptag av detta näringsämne eller för att minska förlusten av näringsämnen

Ändring 193

Ändring 193

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 5.A.Ia (ny)

Bilaga I – del II – PFK 5.A.Ia (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | PRODUKTFUNKTIONSKATEGORI 5.A.Ia: Denitrifikationshämmare |
| | 1. | En denitrifikationshämmare ska vara en hämmare som minskar bildningen av dikväveoxid (N2O) genom att bromsa eller förhindra omvandlingen av nitrat (NO3) till kvävgas (N2) utan att påverka nitrifikationsprocessen enligt beskrivningen i produktfunktionskategori 5.A.I. Den ska bidra till att växten får ökad tillgång till nitrat och till att utsläppen av N2O minskar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

PRODUKTFUNKTIONSKATEGORI 5.A.Ia: Denitrifikationshämmare

PRODUKTFUNKTIONSKATEGORI 5.A.Ia: Denitrifikationshämmare

1.

1.

En denitrifikationshämmare ska vara en hämmare som minskar bildningen av dikväveoxid (N2

3

2

2

| 2. | Effektiviteten i denna metod kan bedömas genom att mäta utsläppet av dikväveoxid i gasprover som samlas in med ett lämpligt mätinstrument och genom att förekomsten av N2O i det provet mäts i en gaskromatograf. I samband med bedömningen ska även vattenhalten i jorden mätas. |
| --- | --- |

2.

2.

Effektiviteten i denna metod kan bedömas genom att mäta utsläppet av dikväveoxid i gasprover som samlas in med ett lämpligt mätinstrument och genom att förekomsten av N2

Ändring 202

Ändring 202

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 6 – punkt 1 – inledningen

Bilaga I – del II – PFK 6 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | En växtbiostimulant ska vara en CE-märkt gödselprodukt som syftar till att stimulera växtnäringsprocesser oberoende av produktens näringsinnehåll uteslutande i syfte att förbättra en eller flera av följande egenskaper hos växten: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

En växtbiostimulant ska vara en CE-märkt gödselprodukt som syftar till att stimulera växtnäringsprocesser oberoende av produktens näringsinnehåll uteslutande i syfte att förbättra en eller flera av följande egenskaper hos växten:

| 1. | En växtbiostimulant ska vara en CE-märkt gödselprodukt som syftar till att stimulera växtnäringsprocesser oberoende av produktens näringsinnehåll uteslutande i syfte att förbättra en eller flera av följande egenskaper hos växten
  och växtens rotzon eller fyllosfär
  : |
| --- | --- |

1.

En växtbiostimulant ska vara en CE-märkt gödselprodukt som syftar till att stimulera växtnäringsprocesser oberoende av produktens näringsinnehåll uteslutande i syfte att förbättra en eller flera av följande egenskaper hos växten
  och växtens rotzon eller fyllosfär
  :

och växtens rotzon eller fyllosfär

Ändring 203

Ändring 203

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 6 – punkt 1 – led ca (nytt)

Bilaga I – del II – PFK 6 – punkt 1 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ca) | Tillgänglighet till näringsämnen i jorden och rotzonen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ca)

ca)

Tillgänglighet till näringsämnen i jorden och rotzonen.

Tillgänglighet till näringsämnen i jorden och rotzonen.

Ändring 204

Ändring 204

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 6 – punkt 1 – led cb (nytt)

Bilaga I – del II – PFK 6 – punkt 1 – led cb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | cb) | Humifiering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

cb)

cb)

Humifiering.

Humifiering.

Ändring 205

Ändring 205

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 6 – punkt 1 – led cc (nytt)

Bilaga I – del II – PFK 6 – punkt 1 – led cc (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | cc) | Nedbrytning av organiska föreningar i marken. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

cc)

cc)

Nedbrytning av organiska föreningar i marken.

Nedbrytning av organiska föreningar i marken.

Ändring 206

Ändring 206

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 6 – punkt 2 – strecksats 1

Bilaga I – del II – PFK 6 – punkt 2 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Kadmium (Cd)
  3
  mg/kg torrsubstans. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Kadmium (Cd)
  3
  mg/kg torrsubstans.

3

| — | Kadmium (Cd)
  1,5
  mg/kg torrsubstans. |
| --- | --- |

—

Kadmium (Cd)
  1,5
  mg/kg torrsubstans.

1,5

Ändring 208

Ändring 208

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 6.A – punkt 1

Bilaga I – del II – PFK 6.A – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | En mikrobiell växtbiostimulant ska endast bestå av en mikroorganism eller en grupp av sådana mikroorganismer som avses i komponentmaterialkategori 7 i bilaga II. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

En mikrobiell växtbiostimulant ska endast bestå av en mikroorganism eller en grupp av sådana mikroorganismer som avses i komponentmaterialkategori 7 i bilaga II.

| 1. | En mikrobiell växtbiostimulant ska bestå av |
| --- | --- |

1.

En mikrobiell växtbiostimulant ska bestå av

| a) | en mikroorganism eller en grupp av sådana mikroorganismer som avses i komponentmaterialkategori 7 i bilaga II, |
| --- | --- |

a)

a)

en mikroorganism eller en grupp av sådana mikroorganismer som avses i komponentmaterialkategori 7 i bilaga II,

| b) | mikroorganismer eller en grupp av sådana mikroorganismer som skiljer sig från dem som åsyftas i led a i denna punkt; de kan användas som komponentmaterialkategorier på villkoret att de uppfyller kraven i komponentmaterialkategori 7 i bilaga II. |
| --- | --- |

b)

b)

mikroorganismer eller en grupp av sådana mikroorganismer som skiljer sig från dem som åsyftas i led a i denna punkt; de kan användas som komponentmaterialkategorier på villkoret att de uppfyller kraven i komponentmaterialkategori 7 i bilaga II.

mikroorganismer eller en grupp av sådana mikroorganismer som skiljer sig från dem som åsyftas i led a i denna punkt; de kan användas som komponentmaterialkategorier på villkoret att de uppfyller kraven i komponentmaterialkategori 7 i bilaga II.

Ändring 209

Ändring 209

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 6.A – punkt 3

Bilaga I – del II – PFK 6.A – punkt 3

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| 3. | Salmonella spp. får inte påvisas i ett prov på 25 g eller 25 ml CE-märkt gödselprodukt. |
| --- | --- |

3.

Salmonella spp. får inte påvisas i ett prov på 25 g eller 25 ml CE-märkt gödselprodukt.

Ändring

Ändring

| 3. | Patogener får inte förekomma i den mikrobiella växtbiostimulanten i en koncentration som är högre än de respektive gränsvärden som anges i tabellen nedan:












  Mikroorganismer/deras toxiner, metaboliter | Provtagningsplaner | Gränsvärde |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | |
| Salmonella spp. | 5 | 0 | Inga fynd i 25 g eller 25 ml |
| Escherichia coli | 5 | 0 | Inga fynd i 1 g eller 1ml |
| Listeria monocytogenes | 5 | 0 | Inga fynd i 25 g eller 25 ml |
| Vibrio spp. | 5 | 0 | Inga fynd i 25 g eller 25 ml |
| Shigella spp. | 5 | 0 | Inga fynd i 25 g eller 25 ml |
| Staphylococcus aureus | 5 | 0 | Inga fynd i 25 g eller 25 ml |
| Enterococcaceae | 5 | 2 | 10 CFU/g |
| Antal anaeroba mikroorganismer om inte den mikrobiella biostimulanten är en aerob bakterie | 5 | 2 | 105CFU/g eller ml |
| Mängd jästsvampar och mögel om inte den mikrobiella biostimulanten är en svamp | 5 | 2 | 1 000 CFU/g eller ml |

3.

Patogener får inte förekomma i den mikrobiella växtbiostimulanten i en koncentration som är högre än de respektive gränsvärden som anges i tabellen nedan:

Mikroorganismer/deras toxiner, metaboliter

Mikroorganismer/deras toxiner, metaboliter

Provtagningsplaner

Provtagningsplaner

Gränsvärde

Gränsvärde

n

n

c

c

Salmonella spp.

Salmonella spp.

5

5

0

0

Inga fynd i 25 g eller 25 ml

Inga fynd i 25 g eller 25 ml

Escherichia coli

Escherichia coli

5

5

0

0

Inga fynd i 1 g eller 1ml

Inga fynd i 1 g eller 1ml

Listeria monocytogenes

Listeria monocytogenes

5

5

0

0

Inga fynd i 25 g eller 25 ml

Inga fynd i 25 g eller 25 ml

Vibrio spp.

Vibrio spp.

5

5

0

0

Inga fynd i 25 g eller 25 ml

Inga fynd i 25 g eller 25 ml

Shigella spp.

Shigella spp.

5

5

0

0

Inga fynd i 25 g eller 25 ml

Inga fynd i 25 g eller 25 ml

Staphylococcus aureus

Staphylococcus aureus

5

5

0

0

Inga fynd i 25 g eller 25 ml

Inga fynd i 25 g eller 25 ml

Enterococcaceae

Enterococcaceae

5

5

2

2

10 CFU/g

10 CFU/g

Antal anaeroba mikroorganismer om inte den mikrobiella biostimulanten är en aerob bakterie

Antal anaeroba mikroorganismer om inte den mikrobiella biostimulanten är en aerob bakterie

5

5

2

2

105CFU/g eller ml

105

Mängd jästsvampar och mögel om inte den mikrobiella biostimulanten är en svamp

Mängd jästsvampar och mögel om inte den mikrobiella biostimulanten är en svamp

5

5

2

2

1 000 CFU/g eller ml

1 000 CFU/g eller ml

där n = antal enheter som provet omfattar, c = antal provenheter med värden över det fastställda gränsvärdet.

där n = antal enheter som provet omfattar, c = antal provenheter med värden över det fastställda gränsvärdet.

Ändring 210

Ändring 210

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 6.A – punkt 4

Bilaga I – del II – PFK 6.A – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4. | Escherichia coli får inte påvisas i ett prov på 1 g eller 1 ml CE-märkt gödselprodukt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.

4.

Escherichia coli får inte påvisas i ett prov på 1 g eller 1 ml CE-märkt gödselprodukt.

utgår

utgår

Ändring 211

Ändring 211

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 6.A – punkt 5

Bilaga I – del II – PFK 6.A – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5. | Enterococcaceae får förekomma i den CE-märkta gödselprodukten i högst 10 CFU/g färskvikt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.

5.

Enterococcaceae får förekomma i den CE-märkta gödselprodukten i högst 10 CFU/g färskvikt.

utgår

utgår

Ändring 212

Ändring 212

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 6.A – punkt 6

Bilaga I – del II – PFK 6.A – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6. | Listeria monocytogenes får inte påvisas i ett prov på 25 g eller 25 ml CE-märkt gödselprodukt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.

6.

Listeria monocytogenes får inte påvisas i ett prov på 25 g eller 25 ml CE-märkt gödselprodukt.

utgår

utgår

Ändring 213

Ändring 213

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 6.A – punkt 7

Bilaga I – del II – PFK 6.A – punkt 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 7. | Vibrio spp. får inte påvisas i ett prov på 25 g eller 25 ml CE-märkt gödselprodukt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7.

7.

Vibrio spp. får inte påvisas i ett prov på 25 g eller 25 ml CE-märkt gödselprodukt.

utgår

utgår

Ändring 214

Ändring 214

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 6.A – punkt 8

Bilaga I – del II – PFK 6.A – punkt 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 8. | Shigella spp. får inte påvisas i ett prov på 25 g eller 25 ml CE-märkt gödselprodukt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

8.

8.

Shigella spp. får inte påvisas i ett prov på 25 g eller 25 ml CE-märkt gödselprodukt.

utgår

utgår

Ändring 215

Ändring 215

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 6.A – punkt 9

Bilaga I – del II – PFK 6.A – punkt 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 9. | Staphylococcus aureus får inte påvisas i ett prov på 1 g eller 1 ml CE-märkt gödselprodukt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

9.

9.

Staphylococcus aureus får inte påvisas i ett prov på 1 g eller 1 ml CE-märkt gödselprodukt.

utgår

utgår

Ändring 216

Ändring 216

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 6.A – punkt 10

Bilaga I – del II – PFK 6.A – punkt 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 10. | Antalet aeroba mikroorganismerna får inte överskrida 105 CFU/g eller ml prov av den CE-märkta gödselprodukten, om inte den mikrobiella biostimulanten är en aerob bakterie. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

10.

10.

Antalet aeroba mikroorganismerna får inte överskrida 105

utgår

utgår

Ändring 217

Ändring 217

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 6.A – punkt 12 – stycke 2

Bilaga I – del II – PFK 6.A – punkt 12 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ska växtbiostimulanten ha ett pH-värde på minst 4. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ska växtbiostimulanten ha ett pH-värde på minst 4.

ska växtbiostimulanten ha ett pH-värde på minst 4.

utgår

utgår

Ändring 218

Ändring 218

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 6.A – punkt 13

Bilaga I – del II – PFK 6.A – punkt 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 13. | Hållbarhetstiden för den mikrobiella växtbiostimulanten ska vara minst sex månader vid de förvaringsförhållanden som anges på etiketten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

13.

13.

Hållbarhetstiden för den mikrobiella växtbiostimulanten ska vara minst sex månader vid de förvaringsförhållanden som anges på etiketten.

utgår

utgår

Ändring 219

Ändring 219

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 7 – punkt 3 – inledningen

Bilaga I – del II – PFK 7 – punkt 3 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3. | Den mekaniska blandningen av gödselprodukter får inte ändra någon av gödselproduktkomponenternas
  egenskaper |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.

Den mekaniska blandningen av gödselprodukter får inte ändra någon av gödselproduktkomponenternas
  egenskaper

egenskaper

| 3. | Den mekaniska blandningen av gödselprodukter får inte ändra någon av gödselproduktkomponenternas
  verkningssätt |
| --- | --- |

3.

Den mekaniska blandningen av gödselprodukter får inte ändra någon av gödselproduktkomponenternas
  verkningssätt

verkningssätt

Ändring 220

Ändring 220

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del I – KMKa (ny)

Bilaga II – del I – KMKa (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | KOMPONENTMATERIALKATEGORI 11a: Andra industriella biprodukter |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

KOMPONENTMATERIALKATEGORI 11a: Andra industriella biprodukter

KOMPONENTMATERIALKATEGORI 11a: Andra industriella biprodukter

Ändring 221

Ändring 221

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 1 – punkt 1 – inledningen

Bilaga II – del II – KMK 1 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | En CE-märkt gödselprodukt får innehålla ämnen och blandningar, med undantag av (8) |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

En CE-märkt gödselprodukt får innehålla ämnen och blandningar, med undantag av (8)

8

| 1. | En CE-märkt gödselprodukt får innehålla ämnen och blandningar,
  däribland tekniska tillsatser,
  med undantag av (8) |
| --- | --- |

1.

En CE-märkt gödselprodukt får innehålla ämnen och blandningar,
  däribland tekniska tillsatser,
  med undantag av (8)

däribland tekniska tillsatser,

8

Ändring 222

Ändring 222

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 1 – punkt 1 – led b

Bilaga II – del II – KMK 1 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | biprodukter i den mening som avses i direktiv 2008/98/EG, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

biprodukter i den mening som avses i direktiv 2008/98/EG,

| b) | biprodukter i den mening som avses i direktiv 2008/98/EG,
  med undantag för biprodukter som registrerats i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1907/2006 varvid de undantag från registrering som anges i punkt 5 i bilaga V till samma förordning utesluts, |
| --- | --- |

b)

biprodukter i den mening som avses i direktiv 2008/98/EG,
  med undantag för biprodukter som registrerats i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1907/2006 varvid de undantag från registrering som anges i punkt 5 i bilaga V till samma förordning utesluts,

med undantag för biprodukter som registrerats i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1907/2006 varvid de undantag från registrering som anges i punkt 5 i bilaga V till samma förordning utesluts,

Ändring 223

Ändring 223

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 1 – punkt 1 – led e

Bilaga II – del II – KMK 1 – punkt 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| e) | polymerer, eller |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

e)

polymerer, eller

| e) | polymerer
  med undantag för de som används i odlingssubstrat som inte är i kontakt med jorden
  , eller |
| --- | --- |

e)

polymerer
  med undantag för de som används i odlingssubstrat som inte är i kontakt med jorden
  , eller

med undantag för de som används i odlingssubstrat som inte är i kontakt med jorden

Ändring 228

Ändring 228

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 2 – punkt 1

Bilaga II – del II – KMK 2 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | En CE-märkt gödselprodukt får innehålla växter, växtdelar eller växtextrakt som endast bearbetats genom att ha skurits, malts, centrifugerats, pressats eller extraherats med vatten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

En CE-märkt gödselprodukt får innehålla växter, växtdelar eller växtextrakt som endast bearbetats genom att ha skurits, malts, centrifugerats, pressats eller extraherats med vatten.

| 1. | En CE-märkt gödselprodukt får innehålla växter, växtdelar eller växtextrakt som endast bearbetats genom att ha skurits, malts, centrifugerats,
  silats, krossats,
  pressats
  , torkats, frystorkats, buffrats, extruderats, strålats, kylbehandlats, värmesanerats
  eller extraherats med vatten
  eller någon annan beredning eller bearbetning som inte gör att det slutliga ämnet omfattas av registreringsplikten enligt förordning (EG) nr 1907/2006
  . |
| --- | --- |

1.

En CE-märkt gödselprodukt får innehålla växter, växtdelar eller växtextrakt som endast bearbetats genom att ha skurits, malts, centrifugerats,
  silats, krossats,
  pressats
  , torkats, frystorkats, buffrats, extruderats, strålats, kylbehandlats, värmesanerats
  eller extraherats med vatten
  eller någon annan beredning eller bearbetning som inte gör att det slutliga ämnet omfattas av registreringsplikten enligt förordning (EG) nr 1907/2006
  .

silats, krossats,

, torkats, frystorkats, buffrats, extruderats, strålats, kylbehandlats, värmesanerats

eller någon annan beredning eller bearbetning som inte gör att det slutliga ämnet omfattas av registreringsplikten enligt förordning (EG) nr 1907/2006

Ändring 229

Ändring 229

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 2 – punkt 2

Bilaga II – del II – KMK 2 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2. | Vid tillämpning av punkt 1 anses växter omfatta alger, med undantag för blågröna alger. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.

Vid tillämpning av punkt 1 anses växter omfatta alger, med undantag för blågröna alger.

| 2. | Vid tillämpning av punkt 1 anses växter omfatta alger, med undantag för blågröna alger
  som producerar cyanotoxins som klassificeras som farliga i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar
  . |
| --- | --- |

2.

Vid tillämpning av punkt 1 anses växter omfatta alger, med undantag för blågröna alger
  som producerar cyanotoxins som klassificeras som farliga i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar
  .

som producerar cyanotoxins som klassificeras som farliga i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar

Ändring 230

Ändring 230

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 3 – punkt 1 – inledningen

Bilaga II – del II – KMK 3 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | En CE-märkt
  gödselprodukt
  får innehålla kompost som erhållits genom aerob kompostering av endast ett eller flera av följande insatsmaterial: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

En CE-märkt
  gödselprodukt
  får innehålla kompost som erhållits genom aerob kompostering av endast ett eller flera av följande insatsmaterial:

gödselprodukt

| 1. | En CE-märkt
  växtnäringsprodukt
  får innehålla kompost
  , ett flytande eller icke flytande mikrobiellt eller icke mikrobiellt extrakt från kompost,
  som erhållits genom aerob kompostering
  , och den möjliga påföljande ökningen av de naturligt förekommande mikroorganismerna
  av endast ett eller flera av följande insatsmaterial: |
| --- | --- |

1.

En CE-märkt
  växtnäringsprodukt
  får innehålla kompost
  , ett flytande eller icke flytande mikrobiellt eller icke mikrobiellt extrakt från kompost,
  som erhållits genom aerob kompostering
  , och den möjliga påföljande ökningen av de naturligt förekommande mikroorganismerna
  av endast ett eller flera av följande insatsmaterial:

växtnäringsprodukt

, ett flytande eller icke flytande mikrobiellt eller icke mikrobiellt extrakt från kompost,

, och den möjliga påföljande ökningen av de naturligt förekommande mikroorganismerna

Ändring 231

Ändring 231

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 3 – punkt 1 – led b

Bilaga II – del II – KMK 3 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Animaliska
  biprodukter
  i kategorierna 2 och 3 enligt
  förordning (EG) nr 1069/2009. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

Animaliska
  biprodukter
  i kategorierna 2 och 3 enligt
  förordning (EG) nr 1069/2009.

Animaliska

i kategorierna 2 och 3 enligt

| b) | Produkter som är framställda av animaliska
  biprodukter
  som avses i artikel 32 i
  förordning (EG) nr 1069/2009
  för vilka slutpunkten i tillverkningskedjan har uppnåtts i enlighet med artikel 5 i den förordningen
  . |
| --- | --- |

b)

Produkter som är framställda av animaliska
  biprodukter
  som avses i artikel 32 i
  förordning (EG) nr 1069/2009
  för vilka slutpunkten i tillverkningskedjan har uppnåtts i enlighet med artikel 5 i den förordningen
  .

Produkter som är framställda av animaliska

som avses i artikel 32 i

för vilka slutpunkten i tillverkningskedjan har uppnåtts i enlighet med artikel 5 i den förordningen

Ändring 232

Ändring 232

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 3 – punkt 1 – led c – inledningen

Bilaga II – del II – KMK 3 – punkt 1 – led c – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | Levande eller döda organismer eller delar därav, obearbetade eller bearbetade endast med manuella eller mekaniska medel eller genom inverkan av tyngdkraften, upplösning i vatten, flotation, extraktion med vatten,
  ångdestillation eller upphettning enbart i syfte att avlägsna vatten, eller som utvunnits ur luft på vilket sätt som helst,
  med undantag av |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

Levande eller döda organismer eller delar därav, obearbetade eller bearbetade endast med manuella eller mekaniska medel eller genom inverkan av tyngdkraften, upplösning i vatten, flotation, extraktion med vatten,
  ångdestillation eller upphettning enbart i syfte att avlägsna vatten, eller som utvunnits ur luft på vilket sätt som helst,
  med undantag av

ångdestillation eller upphettning enbart i syfte att avlägsna vatten, eller som utvunnits ur luft på vilket sätt som helst,

| c) | Levande eller döda organismer eller delar därav, obearbetade eller bearbetade endast med manuella eller mekaniska medel eller genom inverkan av tyngdkraften, upplösning i vatten, flotation, extraktion med vatten, med undantag av |
| --- | --- |

c)

Levande eller döda organismer eller delar därav, obearbetade eller bearbetade endast med manuella eller mekaniska medel eller genom inverkan av tyngdkraften, upplösning i vatten, flotation, extraktion med vatten, med undantag av

Ändring 233

Ändring 233

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 3 – punkt 1 – led c – strecksats 2

Bilaga II – del II – KMK 3 – punkt 1 – led c – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | avloppsslam, industrislam eller muddringsslam, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

avloppsslam, industrislam eller muddringsslam, och

| — | avloppsslam, industrislam
  (bortsett från ej ätbara matrester, foder och planteringar kopplade till agrobränslen)
  eller muddringsslam, och |
| --- | --- |

—

avloppsslam, industrislam
  (bortsett från ej ätbara matrester, foder och planteringar kopplade till agrobränslen)
  eller muddringsslam, och

(bortsett från ej ätbara matrester, foder och planteringar kopplade till agrobränslen)

Ändring 238

Ändring 238

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 3 – punkt 1 – led ea (nytt)

Bilaga II – del II – KMK 3 – punkt 1 – led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ea) | Obearbetat och mekaniskt bearbetat restavfall från livsmedelsproduktionsindustrin, utom från industrier som använder animaliska biprodukter enligt förordning (EG) nr 1069/2009. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ea)

ea)

Obearbetat och mekaniskt bearbetat restavfall från livsmedelsproduktionsindustrin, utom från industrier som använder animaliska biprodukter enligt förordning (EG) nr 1069/2009.

Obearbetat och mekaniskt bearbetat restavfall från livsmedelsproduktionsindustrin, utom från industrier som använder animaliska biprodukter enligt förordning (EG) nr 1069/2009.

Ändring 239

Ändring 239

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 3 – punkt 1 – led eb (nytt)

Bilaga II – del II – KMK 3 – punkt 1 – led eb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | eb) | Material som överensstämmer med komponentmaterialkategorierna 2, 3, 4, 5, 6 och 11. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

eb)

eb)

Material som överensstämmer med komponentmaterialkategorierna 2, 3, 4, 5, 6 och 11.

Material som överensstämmer med komponentmaterialkategorierna 2, 3, 4, 5, 6 och 11.

Ändring 240

Ändring 240

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del II – PFK 3 – punkt 2 – strecksats 1

Bilaga I – del II – PFK 3 – punkt 2 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | som endast bearbetar
  sådant insatsmaterial som avses i punkt 1, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

som endast bearbetar
  sådant insatsmaterial som avses i punkt 1, och

som endast bearbetar

| — | där produktionslinjerna för bearbetning av
  sådant insatsmaterial
  som avses i punkt 1 tydligt är separerade från produktionslinjerna för bearbetning av andra insatsmaterial än de
  som avses i punkt 1, och |
| --- | --- |

—

där produktionslinjerna för bearbetning av
  sådant insatsmaterial
  som avses i punkt 1 tydligt är separerade från produktionslinjerna för bearbetning av andra insatsmaterial än de
  som avses i punkt 1, och

där produktionslinjerna för bearbetning av

som avses i punkt 1 tydligt är separerade från produktionslinjerna för bearbetning av andra insatsmaterial än de

Ändring 241

Ändring 241

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 3 – punkt 6 – led a – strecksats 2

Bilaga II – del II – KMK 3 – punkt 6 – led a – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Kriterium: högst
  25
  mmol O2/kg organiskt material/h. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Kriterium: högst
  25
  mmol O2/kg organiskt material/h.

25

| — | Kriterium: högst
  50
  mmol O2/kg organiskt material/h. |
| --- | --- |

—

Kriterium: högst
  50
  mmol O2/kg organiskt material/h.

50

Ändring 242

Ändring 242

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 4 – rubriken

Bilaga II – del II – KMK 4 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| KOMPONENTMATERIALKATEGORI 4: Rötrester från energigrödor | KOMPONENTMATERIALKATEGORI 4: Rötrester från energigrödor
  och växtbaserat biologiskt avfall |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

KOMPONENTMATERIALKATEGORI 4: Rötrester från energigrödor

KOMPONENTMATERIALKATEGORI 4: Rötrester från energigrödor
  och växtbaserat biologiskt avfall

och växtbaserat biologiskt avfall

Ändring 247

Ändring 247

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 4 – punkt 1 – led c

Bilaga II – del II – KMK 4 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | Något av materialen i leden a–b som har rötats tidigare. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

Något av materialen i leden a–b som har rötats tidigare.

| c) | Något av materialen i leden a–b som har rötats tidigare
  utan att uppvisa några spår av aflatoxiner
  . |
| --- | --- |

c)

Något av materialen i leden a–b som har rötats tidigare
  utan att uppvisa några spår av aflatoxiner
  .

utan att uppvisa några spår av aflatoxiner

Ändring 248

Ändring 248

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 4 – punkt 2 – strecksats 1

Bilaga II – del II – KMK 4 – punkt 2 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | som endast bearbetar
  sådant insatsmaterial som avses i punkt 1, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

som endast bearbetar
  sådant insatsmaterial som avses i punkt 1, och

som endast bearbetar

| — | där produktionslinjerna för bearbetning av
  sådant insatsmaterial som avses i punkt
  1 tydligt är separerade från produktionslinjerna för bearbetning av andra insatsmaterial än de som avses i punkt
  1, och |
| --- | --- |

—

där produktionslinjerna för bearbetning av
  sådant insatsmaterial som avses i punkt
  1 tydligt är separerade från produktionslinjerna för bearbetning av andra insatsmaterial än de som avses i punkt
  1, och

där produktionslinjerna för bearbetning av

1 tydligt är separerade från produktionslinjerna för bearbetning av andra insatsmaterial än de som avses i punkt

Ändring 249

Ändring 249

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 4 – punkt 3 – led b

Bilaga II – del II – KMK 4 – punkt 3 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Termofil rötning vid 55 oC med en behandlingsprocess som inbegriper pastörisering
  (70 oC –
  1
  h
  ). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

Termofil rötning vid 55 oC med en behandlingsprocess som inbegriper pastörisering
  (70 oC –
  1
  h
  ).

o

(70 o

h

| b) | Termofil rötning vid 55 oC med en behandlingsprocess som inbegriper pastörisering
  , i enlighet med vad som anges i kapitel I avsnitt
  1
  punkt 1 i bilaga V till kommissionens förordning (EU
  )
  nr 142/2011

   (1 bis). |
| --- | --- |

b)

Termofil rötning vid 55 oC med en behandlingsprocess som inbegriper pastörisering
  , i enlighet med vad som anges i kapitel I avsnitt
  1
  punkt 1 i bilaga V till kommissionens förordning (EU
  )
  nr 142/2011

   (1 bis).

o

, i enlighet med vad som anges i kapitel I avsnitt

punkt 1 i bilaga V till kommissionens förordning (EU

nr 142/2011

1 bis

Ändring 250

Ändring 250

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 4 – punkt 3 – led d

Bilaga II – del II – KMK 4 – punkt 3 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | Mesofil rötning vid 37–40 oC med en behandlingsprocess som inbegriper pastörisering
  (70 oC –
  1
  h
  ). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

Mesofil rötning vid 37–40 oC med en behandlingsprocess som inbegriper pastörisering
  (70 oC –
  1
  h
  ).

o

(70 o

h

| d) | Mesofil rötning vid 37–40 oC med en behandlingsprocess som inbegriper pastörisering
  , i enlighet med vad som anges i kapitel I avsnitt 1 punkt
   1
  i bilaga V till förordning (EU
  ) nr
  142/2011
  . |
| --- | --- |

d)

Mesofil rötning vid 37–40 oC med en behandlingsprocess som inbegriper pastörisering
  , i enlighet med vad som anges i kapitel I avsnitt 1 punkt
   1
  i bilaga V till förordning (EU
  ) nr
  142/2011
  .

o

, i enlighet med vad som anges i kapitel I avsnitt 1 punkt

i bilaga V till förordning (EU

142/2011

Ändring 251

Ändring 251

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 5 – punkt 1 – led c – strecksats 2

Bilaga II – del II – KMK 5 – punkt 1 – led c – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | avloppsslam, industrislam eller muddringsslam, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

avloppsslam, industrislam eller muddringsslam, och

| — | avloppsslam,
  annat
  industrislam
  än det som specificeras i led ea
  eller muddringsslam, och |
| --- | --- |

—

avloppsslam,
  annat
  industrislam
  än det som specificeras i led ea
  eller muddringsslam, och

annat

än det som specificeras i led ea

Ändring 255

Ändring 255

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 5 – punkt 1 – led e – inledningen

Bilaga II – del II – KMK 5 – punkt 1 – led e – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| e) | Något av materialen i leden a–d som |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

e)

Något av materialen i leden a–d som

| e) | Något av materialen
  utan aflatoxiner
  i leden a–d som |
| --- | --- |

e)

Något av materialen
  utan aflatoxiner
  i leden a–d som

utan aflatoxiner

Ändring 256

Ändring 256

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 5 – punkt 1 – led ea (nytt)

Bilaga II – del II – KMK 5 – punkt 1 – led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ea) | Obearbetat och mekaniskt bearbetat restavfall från livsmedelsproduktionsindustrin, utom från industrier som använder animaliska biprodukter i enlighet med förordning (EG) nr 1069/2009. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ea)

ea)

Obearbetat och mekaniskt bearbetat restavfall från livsmedelsproduktionsindustrin, utom från industrier som använder animaliska biprodukter i enlighet med förordning (EG) nr 1069/2009.

Obearbetat och mekaniskt bearbetat restavfall från livsmedelsproduktionsindustrin, utom från industrier som använder animaliska biprodukter i enlighet med förordning (EG) nr 1069/2009.

Ändring 257

Ändring 257

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 5 – punkt 1 – led eb (nytt)

Bilaga II – del II – KMK 5 – punkt 1 – led eb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | eb) | Material som överensstämmer med komponentmaterialkategorierna 2, 3, 4, 5, 6 och 11. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

eb)

eb)

Material som överensstämmer med komponentmaterialkategorierna 2, 3, 4, 5, 6 och 11.

Material som överensstämmer med komponentmaterialkategorierna 2, 3, 4, 5, 6 och 11.

Ändring 258

Ändring 258

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 5 – punkt 2 – strecksats 1

Bilaga II – del II – KMK 5 – punkt 2 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | som endast bearbetar
  sådant insatsmaterial som avses i punkt 1, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

som endast bearbetar
  sådant insatsmaterial som avses i punkt 1, och

som endast bearbetar

| — | där produktionslinjerna för bearbetning av
  sådant insatsmaterial som avses i punkt 1
  är tydligt separerade från produktionslinjerna för bearbetning av andra insatsmaterial än de som avses i punkt 1
  , och |
| --- | --- |

—

där produktionslinjerna för bearbetning av
  sådant insatsmaterial som avses i punkt 1
  är tydligt separerade från produktionslinjerna för bearbetning av andra insatsmaterial än de som avses i punkt 1
  , och

där produktionslinjerna för bearbetning av

är tydligt separerade från produktionslinjerna för bearbetning av andra insatsmaterial än de som avses i punkt 1

Ändring 259

Ändring 259

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 5 – punkt 3 – led a

Bilaga II – del II – KMK 5 – punkt 3 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Termofil rötning vid 55 oC i minst 24 h och en hydraulisk uppehållstid på minst 20 dagar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Termofil rötning vid 55 oC i minst 24 h och en hydraulisk uppehållstid på minst 20 dagar.

o

| a) | Termofil rötning vid 55 oC i minst 24 h och en hydraulisk uppehållstid på minst 20 dagar
  , följt av en analys för att kontrollera att rötningsprocessen framgångsrikt har förstört patogenerna
  . |
| --- | --- |

a)

Termofil rötning vid 55 oC i minst 24 h och en hydraulisk uppehållstid på minst 20 dagar
  , följt av en analys för att kontrollera att rötningsprocessen framgångsrikt har förstört patogenerna
  .

o

, följt av en analys för att kontrollera att rötningsprocessen framgångsrikt har förstört patogenerna

Ändring 260

Ändring 260

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 5 – punkt 3 – led b

Bilaga II – del II – KMK 5 – punkt 3 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Termofil rötning vid 55 oC med en behandlingsprocess som inbegriper pastörisering
  (70 oC –
  1
  h
  ). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

Termofil rötning vid 55 oC med en behandlingsprocess som inbegriper pastörisering
  (70 oC –
  1
  h
  ).

o

(70 o

h

| b) | Termofil rötning vid 55 oC med en behandlingsprocess som inbegriper pastörisering
  , i enlighet med vad som anges i kapitel I avsnitt
  1
  punkt 1 i bilaga V till kommissionens förordning (EU
  )
  nr 142/2011
  . |
| --- | --- |

b)

Termofil rötning vid 55 oC med en behandlingsprocess som inbegriper pastörisering
  , i enlighet med vad som anges i kapitel I avsnitt
  1
  punkt 1 i bilaga V till kommissionens förordning (EU
  )
  nr 142/2011
  .

o

, i enlighet med vad som anges i kapitel I avsnitt

punkt 1 i bilaga V till kommissionens förordning (EU

nr 142/2011

Ändring 261

Ändring 261

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 5 – punkt 3 – led d

Bilaga II – del II – KMK 5 – punkt 3 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | Mesofil rötning vid 37–40 oC med en behandlingsprocess som inbegriper pastörisering
  (70 oC – 1 h)
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

Mesofil rötning vid 37–40 oC med en behandlingsprocess som inbegriper pastörisering
  (70 oC – 1 h)
  .

o

(70 o

| d) | Mesofil rötning vid 37–40 oC med en behandlingsprocess som inbegriper pastörisering
  , i enlighet med vad som anges i kapitel I avsnitt 1 punkt
   1
  i bilaga V till förordning (EU) nr 142/2011
  . |
| --- | --- |

d)

Mesofil rötning vid 37–40 oC med en behandlingsprocess som inbegriper pastörisering
  , i enlighet med vad som anges i kapitel I avsnitt 1 punkt
   1
  i bilaga V till förordning (EU) nr 142/2011
  .

o

, i enlighet med vad som anges i kapitel I avsnitt 1 punkt

i bilaga V till förordning (EU) nr 142/2011

Ändring 262

Ändring 262

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 6 – punkt 1 – led ca (nytt)

Bilaga II – del II – KMK 6 – punkt 1 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ca) | Orujillo: Viskös biprodukt från malning av oliver som erhålls genom behandling med organiska lösningsmedel av fuktiga pressrester i två etapper (alperujo) eller tre etapper (orujo). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ca)

ca)

Orujillo: Viskös biprodukt från malning av oliver som erhålls genom behandling med organiska lösningsmedel av fuktiga pressrester i två etapper (alperujo) eller tre etapper (orujo).

Orujillo: Viskös biprodukt från malning av oliver som erhålls genom behandling med organiska lösningsmedel av fuktiga pressrester i två etapper (alperujo) eller tre etapper (orujo).

Ändring 263

Ändring 263

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 6 – punkt 1 – led cb (nytt)

Bilaga II – del II – KMK 6 – punkt 1 – led cb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | cb) | Biprodukter från foderindustrin som anges i förteckningen över foderråvaror i förordning (EU) nr 68/2013, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

cb)

cb)

Biprodukter från foderindustrin som anges i förteckningen över foderråvaror i förordning (EU) nr 68/2013,

Biprodukter från foderindustrin som anges i förteckningen över foderråvaror i förordning (EU) nr 68/2013,

Ändring 264

Ändring 264

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 6 – punkt 1 – led cc (nytt)

Bilaga II – del II – KMK 6 – punkt 1 – led cc (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | cc) | Andra material eller ämnen som har godkänts för att tillsättas i livsmedel eller djurfoder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

cc)

cc)

Andra material eller ämnen som har godkänts för att tillsättas i livsmedel eller djurfoder.

Andra material eller ämnen som har godkänts för att tillsättas i livsmedel eller djurfoder.

Ändring 269

Ändring 269

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 6 – punkt 2 – stycke 2a (nytt)

Bilaga II – del II – KMK 6 – punkt 2 – stycke 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Alla halter av aflatoxiner ska ligga under detektionsnivån i alla ämnen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Alla halter av aflatoxiner ska ligga under detektionsnivån i alla ämnen.

Alla halter av aflatoxiner ska ligga under detektionsnivån i alla ämnen.

Ändring 270

Ändring 270

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 7 – punkt 1 – strecksats 1

Bilaga II – del II – KMK 7 – punkt 1 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | som inte har bearbetats på annat sätt än genom torkning eller frystorkning, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

som inte har bearbetats på annat sätt än genom torkning eller frystorkning, och

som inte har bearbetats på annat sätt än genom torkning eller frystorkning, och

utgår

utgår

Ändring 271

Ändring 271

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 8 – punkt 1

Bilaga II – del II – KMK 8 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | En CE-märkt gödselprodukt får endast innehålla ett ämne eller en blandning som är avsett/avsedd att förbättra ett näringsämnes frigörande i en gödselprodukt, om det i enlighet med det förfarande för bedömning av överensstämmelse som tillämpas på en sådan agronomisk tillsats har visats att ämnet eller blandningen uppfyller kraven i denna förordning för en produkt i produktfunktionskategori 5 i bilaga I. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

En CE-märkt gödselprodukt får endast innehålla ett ämne eller en blandning som är avsett/avsedd att förbättra ett näringsämnes frigörande i en gödselprodukt, om det i enlighet med det förfarande för bedömning av överensstämmelse som tillämpas på en sådan agronomisk tillsats har visats att ämnet eller blandningen uppfyller kraven i denna förordning för en produkt i produktfunktionskategori 5 i bilaga I.

| 1. | En CE-märkt gödselprodukt får endast innehålla ett ämne eller en blandning
  (inbegripet tekniska tillsatser, exempelvis: klumpförebyggande medel, skumdämpningsmedel, dammabsorberande medel, färgämnen och medel med reologiska egenskaper)
  som är avsett/avsedd att förbättra ett näringsämnes frigörande i en gödselprodukt, om det i enlighet med det förfarande för bedömning av överensstämmelse som tillämpas på en sådan agronomisk tillsats har visats att ämnet eller blandningen uppfyller kraven i denna förordning för en produkt i produktfunktionskategori 5 i bilaga I. |
| --- | --- |

1.

En CE-märkt gödselprodukt får endast innehålla ett ämne eller en blandning
  (inbegripet tekniska tillsatser, exempelvis: klumpförebyggande medel, skumdämpningsmedel, dammabsorberande medel, färgämnen och medel med reologiska egenskaper)
  som är avsett/avsedd att förbättra ett näringsämnes frigörande i en gödselprodukt, om det i enlighet med det förfarande för bedömning av överensstämmelse som tillämpas på en sådan agronomisk tillsats har visats att ämnet eller blandningen uppfyller kraven i denna förordning för en produkt i produktfunktionskategori 5 i bilaga I.

(inbegripet tekniska tillsatser, exempelvis: klumpförebyggande medel, skumdämpningsmedel, dammabsorberande medel, färgämnen och medel med reologiska egenskaper)

Ändring 272

Ändring 272

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 8 – punkt 3a (ny)

Bilaga II – del II – KMK 8 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a. | En CE-märkt gödselsprodukt får endast innehålla en denitrifikationshämmare som avses i produktfunktionskategori 5.A.Ia i bilaga I om den innehåller kväve i någon form. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.

3a.

En CE-märkt gödselsprodukt får endast innehålla en denitrifikationshämmare som avses i produktfunktionskategori 5.A.Ia i bilaga I om den innehåller kväve i någon form.

Ändring 273

Ändring 273

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 8 – punkt 4

Bilaga II – del II – KMK 8 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4. | En CE-märkt gödselsprodukt får endast innehålla en ureashämmare som avses i produktfunktionskategori 5.A.II i bilaga I och som uppfyller kraven, om minst 50 procent av halten totalkväve (N) i gödselprodukten består av kväveformen (N) urea (CH4N2O). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.

En CE-märkt gödselsprodukt får endast innehålla en ureashämmare som avses i produktfunktionskategori 5.A.II i bilaga I och som uppfyller kraven, om minst 50 procent av halten totalkväve (N) i gödselprodukten består av kväveformen (N) urea (CH4N2O).

| 4. | En CE-märkt gödselsprodukt får endast innehålla en ureashämmare som avses i produktfunktionskategori 5.A.II i bilaga I och som uppfyller kraven, om minst 50 procent av halten totalkväve (N) i gödselprodukten består av kväveformen
  ammonium (NH4+) eller ammonium (NH4+) och
  (N) urea (CH4N2O). |
| --- | --- |

4.

En CE-märkt gödselsprodukt får endast innehålla en ureashämmare som avses i produktfunktionskategori 5.A.II i bilaga I och som uppfyller kraven, om minst 50 procent av halten totalkväve (N) i gödselprodukten består av kväveformen
  ammonium (NH4+) eller ammonium (NH4+) och
  (N) urea (CH4N2O).

ammonium (NH4+) eller ammonium (NH4+) och

Ändring 274

Ändring 274

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 9 – punkt 3

Bilaga II – del II – KMK 9 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3. | Polymererna får
  inte
  innehålla formaldehyd. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.

Polymererna får
  inte
  innehålla formaldehyd.

inte

| 3. | Polymererna får innehålla
  högst 600 ppm fri
  formaldehyd. |
| --- | --- |

3.

Polymererna får innehålla
  högst 600 ppm fri
  formaldehyd.

högst 600 ppm fri

Ändring 275

Ändring 275

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 10 – punkt 1

Bilaga II – del II – KMK 10 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | En CE-märkt gödselprodukt får endast innehålla andra polymerer än näringspolymerer när syftet med polymeren är att |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

En CE-märkt gödselprodukt får endast innehålla andra polymerer än näringspolymerer när syftet med polymeren är att

| 1. | En CE-märkt gödselprodukt får endast innehålla andra polymerer än näringspolymerer när syftet med polymeren är att |
| --- | --- |

1.

En CE-märkt gödselprodukt får endast innehålla andra polymerer än näringspolymerer när syftet med polymeren är att

| a) | begränsa vatteninträngningen i näringspartiklar och sålunda frigörandet av näringsämnen (varvid polymeren vanligen kallas ytbehandlingsmedel), eller |
| --- | --- |

a)

begränsa vatteninträngningen i näringspartiklar och sålunda frigörandet av näringsämnen (varvid polymeren vanligen kallas ytbehandlingsmedel), eller

| a) | begränsa vatteninträngningen i näringspartiklar och sålunda frigörandet av näringsämnen (varvid polymeren vanligen kallas ytbehandlingsmedel), eller |
| --- | --- |

a)

begränsa vatteninträngningen i näringspartiklar och sålunda frigörandet av näringsämnen (varvid polymeren vanligen kallas ytbehandlingsmedel), eller

| b) | öka den CE-märkta gödselproduktens vattenhållande förmåga. |
| --- | --- |

b)

öka den CE-märkta gödselproduktens vattenhållande förmåga.

| b) | öka den CE-märkta gödselproduktens vattenhållande förmåga
  , eller |
| --- | --- |

b)

öka den CE-märkta gödselproduktens vattenhållande förmåga
  , eller

, eller

| ba) | förbättra jorden som en bionedbrytbar marktäckningsfilm som framför allt uppfyller kraven i led 2a och 3 i komponentmaterialkategori 10, eller |
| --- | --- |

ba)

ba)

förbättra jorden som en bionedbrytbar marktäckningsfilm som framför allt uppfyller kraven i led 2a och 3 i komponentmaterialkategori 10, eller

förbättra jorden som en bionedbrytbar marktäckningsfilm som framför allt uppfyller kraven i led 2a och 3 i komponentmaterialkategori 10, eller

| bb) | binda komponenter i gödselprodukten, utan att komma i kontakt med jord, eller |
| --- | --- |

bb)

bb)

binda komponenter i gödselprodukten, utan att komma i kontakt med jord, eller

binda komponenter i gödselprodukten, utan att komma i kontakt med jord, eller

| bc) | förbättra stabiliteten hos CE-märkta gödselprodukter, eller |
| --- | --- |

bc)

bc)

förbättra stabiliteten hos CE-märkta gödselprodukter, eller

förbättra stabiliteten hos CE-märkta gödselprodukter, eller

| bd) | förbättra vattengenomträngningen i marken. |
| --- | --- |

bd)

bd)

förbättra vattengenomträngningen i marken.

Ändring 276

Ändring 276

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 10 – punkt 2

Bilaga II – del II – KMK 10 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2. | Från och med den
  [Publikationsbyrån: ange datumet tre
  år efter tillämpningsdagen för denna förordning] ska följande kriterium vara uppfyllt: Polymeren ska kunna brytas ned fysiskt eller biologiskt, så att det mesta av polymeren i slutändan bryts ned till koldioxid (CO2), biomassa och vatten. Minst 90 procent av det organiska kolet ska ha omvandlats till CO2 inom högst
  24
  månader i 
  ett bionedbrytbarhetsförsök enligt leden a–c
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.

Från och med den
  [Publikationsbyrån: ange datumet tre
  år efter tillämpningsdagen för denna förordning] ska följande kriterium vara uppfyllt: Polymeren ska kunna brytas ned fysiskt eller biologiskt, så att det mesta av polymeren i slutändan bryts ned till koldioxid (CO2), biomassa och vatten. Minst 90 procent av det organiska kolet ska ha omvandlats till CO2 inom högst
  24
  månader i 
  ett bionedbrytbarhetsförsök enligt leden a–c
  .

[Publikationsbyrån: ange datumet tre

2

2

24

ett bionedbrytbarhetsförsök enligt leden a–c

| 2. | Från och med den
  [fem
  år efter tillämpningsdagen för denna förordning] ska följande kriterium vara uppfyllt: Polymeren ska kunna brytas ned fysiskt eller biologiskt, så att det mesta av polymeren i slutändan bryts ned till koldioxid (CO2), biomassa och vatten. Minst 90 procent av det organiska kolet ska ha omvandlats till CO2 inom högst
  48
  månader
  efter att den funktionalitetsperiod för gödselprodukten som anges på etiketten har löpt ut, och jämfört med en lämplig standard
  i 
  bionedbrytbarhetsförsök. Bionedbrytbarhetskriterier och utvecklingen av en lämplig testmetod för biologisk nedbrytning ska utvärderas i enlighet med de senaste vetenskapliga rönen och fastställs i de delegerade akter som avses i artikel 42 i denna förordning
  . |
| --- | --- |

2.

Från och med den
  [fem
  år efter tillämpningsdagen för denna förordning] ska följande kriterium vara uppfyllt: Polymeren ska kunna brytas ned fysiskt eller biologiskt, så att det mesta av polymeren i slutändan bryts ned till koldioxid (CO2), biomassa och vatten. Minst 90 procent av det organiska kolet ska ha omvandlats till CO2 inom högst
  48
  månader
  efter att den funktionalitetsperiod för gödselprodukten som anges på etiketten har löpt ut, och jämfört med en lämplig standard
  i 
  bionedbrytbarhetsförsök. Bionedbrytbarhetskriterier och utvecklingen av en lämplig testmetod för biologisk nedbrytning ska utvärderas i enlighet med de senaste vetenskapliga rönen och fastställs i de delegerade akter som avses i artikel 42 i denna förordning
  .

[fem

2

2

48

efter att den funktionalitetsperiod för gödselprodukten som anges på etiketten har löpt ut, och jämfört med en lämplig standard

bionedbrytbarhetsförsök. Bionedbrytbarhetskriterier och utvecklingen av en lämplig testmetod för biologisk nedbrytning ska utvärderas i enlighet med de senaste vetenskapliga rönen och fastställs i de delegerade akter som avses i artikel 42 i denna förordning

| a) | Försöket ska utföras vid 25 oC ± 2 oC. |
| --- | --- |

a)

a)

Försöket ska utföras vid 25 oC ± 2 oC.

Försöket ska utföras vid 25 o

o

| b) | Försöket ska utföras i enlighet med en metod som fastställer plastmaterials slutliga aeroba bionedbrytbarhet i jorden genom mätning av syreförbrukningen eller mängden koldioxid som utvecklas. |
| --- | --- |

b)

b)

Försöket ska utföras i enlighet med en metod som fastställer plastmaterials slutliga aeroba bionedbrytbarhet i jorden genom mätning av syreförbrukningen eller mängden koldioxid som utvecklas.

Försöket ska utföras i enlighet med en metod som fastställer plastmaterials slutliga aeroba bionedbrytbarhet i jorden genom mätning av syreförbrukningen eller mängden koldioxid som utvecklas.

| c) | Ett mikrokristallint cellulosapulver med samma mått som försöksmaterialet ska användas som referensmaterial i försöket. |
| --- | --- |

c)

c)

Ett mikrokristallint cellulosapulver med samma mått som försöksmaterialet ska användas som referensmaterial i försöket.

Ett mikrokristallint cellulosapulver med samma mått som försöksmaterialet ska användas som referensmaterial i försöket.

| d) | Före försöket får försöksmaterialet inte vara föremål för förhållanden eller förfaranden som syftar till att påskynda plastfilmens nedbrytning, såsom exponering för värme eller ljus. |
| --- | --- |

d)

d)

Före försöket får försöksmaterialet inte vara föremål för förhållanden eller förfaranden som syftar till att påskynda plastfilmens nedbrytning, såsom exponering för värme eller ljus.

Före försöket får försöksmaterialet inte vara föremål för förhållanden eller förfaranden som syftar till att påskynda plastfilmens nedbrytning, såsom exponering för värme eller ljus.

Ändring 277

Ändring 277

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 10 – punkt 2a (ny)

Bilaga II – del II – KMK 10 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a. | De biologiskt nedbrytbara marktäckningsfilmer som avses i produktfunktionskategori 3.B ska överensstämma med följande kriterium:



  Polymeren ska kunna brytas ned fysiskt eller biologiskt, så att den i slutändan bryts ned till koldioxid (CO2), biomassa och vatten, och minst 90 %, i absoluta tal eller i förhållande till referensmaterialet, av det organiska kolet ska ha omvandlats till CO2 inom högst 24 månader i ett bionedbrytbarhetsförsök i enlighet med unionens standarder för biologisk nedbrytbarhet hos polymerer i jord. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.

2a.

De biologiskt nedbrytbara marktäckningsfilmer som avses i produktfunktionskategori 3.B ska överensstämma med följande kriterium:

Polymeren ska kunna brytas ned fysiskt eller biologiskt, så att den i slutändan bryts ned till koldioxid (CO2), biomassa och vatten, och minst 90 %, i absoluta tal eller i förhållande till referensmaterialet, av det organiska kolet ska ha omvandlats till CO2 inom högst 24 månader i ett bionedbrytbarhetsförsök i enlighet med unionens standarder för biologisk nedbrytbarhet hos polymerer i jord.

Polymeren ska kunna brytas ned fysiskt eller biologiskt, så att den i slutändan bryts ned till koldioxid (CO2

2

Ändring 278

Ändring 278

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 10 – punkt 3a (ny)

Bilaga II – del II – KMK 10 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a. | Eftersom produkten är avsedd att tillsättas i jord och släppas ut i miljön, ska dessa kriterier gälla för alla material i produkten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.

3a.

Eftersom produkten är avsedd att tillsättas i jord och släppas ut i miljön, ska dessa kriterier gälla för alla material i produkten.

Ändring 279

Ändring 279

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 10 – punkt 3b (ny)

Bilaga II – del II – KMK 10 – punkt 3b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3b. | En CE-märkt produkt som innehåller andra polymerer än näringspolymerer ska undantas från kraven i punkterna 1, 2 och 3 under förutsättning att polymererna endast används som bindemedel för gödselprodukten och de inte kommer i kontakt med marken. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3b.

3b.

En CE-märkt produkt som innehåller andra polymerer än näringspolymerer ska undantas från kraven i punkterna 1, 2 och 3 under förutsättning att polymererna endast används som bindemedel för gödselprodukten och de inte kommer i kontakt med marken.

Ändring 280

Ändring 280

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 11

Bilaga II – del II – KMK 11

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

En CE-märkt gödselprodukt
  får
  innehålla de animaliska biprodukter i den mening som avses i förordning (EG) nr 1069/2009 vilka har nått en slutpunkt i tillverkningskedjan enligt den förordningen och som förtecknas och anges i följande tabell:

får

Under förutsättning att kommissionen antar de delegerade akterna enligt artikel 42 får
  en CE-märkt gödselprodukt innehålla de animaliska biprodukter i den mening som avses i förordning (EG) nr 1069/2009 vilka har nått en slutpunkt i tillverkningskedjan enligt den förordningen och som förtecknas och anges i följande tabell:

Under förutsättning att kommissionen antar de delegerade akterna enligt artikel 42 får

| | Framställda produkter | Bearbetningskrav för att nå slutpunkten i tillverkningskedjan. |
| --- | --- | --- |
| 1 | Köttmjöl | Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009 |
| 2 | Benmjöl | Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009 |
| 3 | Kött- och benmjöl | Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009 |
| 4 | Blod från djur | Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009 |
| 5 | Hydroliserade proteiner i kategori III enligt förordning (EG) nr 1069/2009 | Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009 |
| 6 | Bearbetad naturgödsel | Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009 |
| 7 | Kompost

   (2) | Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009 |
| 8 | Biogasrötrester

   (2) | Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009 |
| 9 | Fjädermjöl | Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009 |
| 10 | Hudar och skinn | Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009 |
| 11 | Hovar och horn | Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009 |
| 12 | Guano från fladdermöss | Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009 |
| 13 | Ull och hår | Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009 |
| 14 | Fjädrar och dun | Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009 |
| 15 | Svinborst | Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009 |
| 16 | Glycerin och andra produkter av kategori 2- och 3-material som framställts genom tillverkning av biodiesel och förnybar energi | Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009 |
| 17 | Foder för sällskapsdjur och tuggben som avvisats av kommersiella skäl eller på grund av tekniska fel | Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009 |

Framställda produkter

Framställda produkter

Bearbetningskrav för att nå slutpunkten i tillverkningskedjan.

Bearbetningskrav för att nå slutpunkten i tillverkningskedjan.

1

1

Köttmjöl

Köttmjöl

Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009

Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009

2

2

Benmjöl

Benmjöl

Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009

Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009

3

3

Kött- och benmjöl

Kött- och benmjöl

Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009

Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009

4

4

Blod från djur

Blod från djur

Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009

Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009

5

5

Hydroliserade proteiner i kategori III enligt förordning (EG) nr 1069/2009

Hydroliserade proteiner i kategori III enligt förordning (EG) nr 1069/2009

Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009

Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009

6

6

Bearbetad naturgödsel

Bearbetad naturgödsel

Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009

Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009

7

7

Kompost

   (2)

Kompost

2

Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009

Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009

8

8

Biogasrötrester

   (2)

Biogasrötrester

2

Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009

Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009

9

9

Fjädermjöl

Fjädermjöl

Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009

Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009

10

10

Hudar och skinn

Hudar och skinn

Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009

Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009

11

11

Hovar och horn

Hovar och horn

Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009

Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009

12

12

Guano från fladdermöss

Guano från fladdermöss

Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009

Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009

13

13

Ull och hår

Ull och hår

Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009

Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009

14

14

Fjädrar och dun

Fjädrar och dun

Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009

Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009

15

15

Svinborst

Svinborst

Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009

Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009

16

16

Glycerin och andra produkter av kategori 2- och 3-material som framställts genom tillverkning av biodiesel och förnybar energi

Glycerin och andra produkter av kategori 2- och 3-material som framställts genom tillverkning av biodiesel och förnybar energi

Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009

Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009

17

17

Foder för sällskapsdjur och tuggben som avvisats av kommersiella skäl eller på grund av tekniska fel

Foder för sällskapsdjur och tuggben som avvisats av kommersiella skäl eller på grund av tekniska fel

Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009

Fastställd i enlighet med artikel 9.2 andra stycket i förordning (EG) nr 1069/2009

Ändring 281

Ändring 281

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – del II – KMK 11a (ny)

Bilaga II – del II – KMK 11a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | KOMPONENTMATERIALKATEGORI 11a: Andra industriella biprodukter |
| | 1. | En CE-märkt gödselprodukt kan innehålla andra industribiprodukter, såsom ammoniumsulfat från framställning av kaprolaktam, svavelsyra från raffinering av naturgas och olja liksom andra material som härrör från särskilda industriella processer som är uteslutna från komponentmaterialkategori 1 och förtecknade i tabellen nedan, under de förhållanden som anges där: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

KOMPONENTMATERIALKATEGORI 11a: Andra industriella biprodukter

KOMPONENTMATERIALKATEGORI 11a: Andra industriella biprodukter

1.

1.

En CE-märkt gödselprodukt kan innehålla andra industribiprodukter, såsom ammoniumsulfat från framställning av kaprolaktam, svavelsyra från raffinering av naturgas och olja liksom andra material som härrör från särskilda industriella processer som är uteslutna från komponentmaterialkategori 1 och förtecknade i tabellen nedan, under de förhållanden som anges där:

| 2. | Från och med den ... [ett år efter dagen för denna förordnings ikraftträdande] ska kriterierna för industriella biprodukter som har använts i enlighet med förordning (EG) nr 2003/2003 som komponenter i CE-märkta gödselprodukter för deras införande i komponentmaterialkategorin fastställas i enlighet med de senaste vetenskapliga rönen och fastställas i de delegerade akter som avses i artikel 42 i denna förordning. |
| --- | --- |

2.

2.

Från och med den ... [ett år efter dagen för denna förordnings ikraftträdande] ska kriterierna för industriella biprodukter som har använts i enlighet med förordning (EG) nr 2003/2003 som komponenter i CE-märkta gödselprodukter för deras införande i komponentmaterialkategorin fastställas i enlighet med de senaste vetenskapliga rönen och fastställas i de delegerade akter som avses i artikel 42 i denna förordning.

Ändring 282

Ändring 282

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – del 1 – punkt 2 – led e

Bilaga III – del 1 – punkt 2 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| e) | En beskrivning av alla komponenter som överstiger
  5
  procent av produktens torrvikt i fallande storleksordning, inbegripet uppgift om de relevanta komponentmaterialkategorierna i bilaga II. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

e)

En beskrivning av alla komponenter som överstiger
  5
  procent av produktens torrvikt i fallande storleksordning, inbegripet uppgift om de relevanta komponentmaterialkategorierna i bilaga II.

5

| e) | En beskrivning av alla komponenter som överstiger
  1
  procent av produktens torrvikt i fallande storleksordning, inbegripet uppgift om de relevanta komponentmaterialkategorierna i bilaga II
  och inbegripet innehållet som procentandel av torrsubstansen
  . |
| --- | --- |

e)

En beskrivning av alla komponenter som överstiger
  1
  procent av produktens torrvikt i fallande storleksordning, inbegripet uppgift om de relevanta komponentmaterialkategorierna i bilaga II
  och inbegripet innehållet som procentandel av torrsubstansen
  .

1

och inbegripet innehållet som procentandel av torrsubstansen

Ändring 283

Ändring 283

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – del 1 – punkt 2 – led ea (nytt)

Bilaga III – del 1 – punkt 2 – led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ea) | I det fall en produkt innehåller material som härrör från organiskt avfall eller organiska biprodukter, som inte har genomgått en process som har förstört allt organiskt material, ska märkningen ange vilka avfall och biprodukter som har använts samt ett partinummer eller serienummer för produktionstiden. Detta nummer ska hänvisa till tillverkarens spårbarhetsuppgifter som identifierar de enskilda källorna (gårdar, fabriker osv.) för varje organisk avfallsprodukt/biprodukt som används i parti-/tidsserierna. Kommissionen ska, efter ett offentligt samråd och senast den ... [två år efter ikraftträdandet av denna förordning], offentliggöra särskilda angivelser för genomförandet av denna bestämmelse som ska träda i kraft senast den ... [tre år efter att angivelserna har offentliggjorts]. För att minimera den administrativa bördan för aktörer och för marknadskontrollmyndigheter ska kommissionens angivelser ta hänsyn till både kraven i artikel 6.5–6.7 och artikel 11 och befintliga spårbarhetssystem (t.ex. för animaliska biprodukter eller industrisystem) samt unionens koder för avfallsklassificering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ea)

ea)

I det fall en produkt innehåller material som härrör från organiskt avfall eller organiska biprodukter, som inte har genomgått en process som har förstört allt organiskt material, ska märkningen ange vilka avfall och biprodukter som har använts samt ett partinummer eller serienummer för produktionstiden. Detta nummer ska hänvisa till tillverkarens spårbarhetsuppgifter som identifierar de enskilda källorna (gårdar, fabriker osv.) för varje organisk avfallsprodukt/biprodukt som används i parti-/tidsserierna. Kommissionen ska, efter ett offentligt samråd och senast den ... [två år efter ikraftträdandet av denna förordning], offentliggöra särskilda angivelser för genomförandet av denna bestämmelse som ska träda i kraft senast den ... [tre år efter att angivelserna har offentliggjorts]. För att minimera den administrativa bördan för aktörer och för marknadskontrollmyndigheter ska kommissionens angivelser ta hänsyn till både kraven i artikel 6.5–6.7 och artikel 11 och befintliga spårbarhetssystem (t.ex. för animaliska biprodukter eller industrisystem) samt unionens koder för avfallsklassificering.

I det fall en produkt innehåller material som härrör från organiskt avfall eller organiska biprodukter, som inte har genomgått en process som har förstört allt organiskt material, ska märkningen ange vilka avfall och biprodukter som har använts samt ett partinummer eller serienummer för produktionstiden. Detta nummer ska hänvisa till tillverkarens spårbarhetsuppgifter som identifierar de enskilda källorna (gårdar, fabriker osv.) för varje organisk avfallsprodukt/biprodukt som används i parti-/tidsserierna. Kommissionen ska, efter ett offentligt samråd och senast den ... [två år efter ikraftträdandet av denna förordning], offentliggöra särskilda angivelser för genomförandet av denna bestämmelse som ska träda i kraft senast den ... [tre år efter att angivelserna har offentliggjorts]. För att minimera den administrativa bördan för aktörer och för marknadskontrollmyndigheter ska kommissionens angivelser ta hänsyn till både kraven i artikel 6.5–6.7 och artikel 11 och befintliga spårbarhetssystem (t.ex. för animaliska biprodukter eller industrisystem) samt unionens koder för avfallsklassificering.

Ändring 284

Ändring 284

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – del 1 – punkt 2a (ny)

Bilaga III – del 1 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a. | Korta anvisningar för avsedd användning, inbegripet avsedda givor och avsedd tidpunkt, målväxt och lagring ska tillhandahållas av tillverkarna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.

2a.

Korta anvisningar för avsedd användning, inbegripet avsedda givor och avsedd tidpunkt, målväxt och lagring ska tillhandahållas av tillverkarna.

Ändring 285

Ändring 285

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – del 1 – punkt 7a (ny)

Bilaga III – del 1 – punkt 7a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 7a. | Ingen produkt kan göra påståenden som gäller en annan produktfunktionskategori utan att fullständigt uppfylla kraven i denna ytterligare produktfunktionskategori, och inte heller är några direkta eller underförstådda påståenden om växtskydd tillåtna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7a.

7a.

Ingen produkt kan göra påståenden som gäller en annan produktfunktionskategori utan att fullständigt uppfylla kraven i denna ytterligare produktfunktionskategori, och inte heller är några direkta eller underförstådda påståenden om växtskydd tillåtna.

Ändring 286

Ändring 286

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – del 2 – PFK 1 – punkt 2 – led b

Bilaga III – del 2 – PFK 1 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Halten nitrifikationshämmare ska uttryckas som viktprocent av det totalkväve (N) som förekommer i form av ammoniumkväve (NH4) och ureakväve (CH4N2O). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

Halten nitrifikationshämmare ska uttryckas som viktprocent av det totalkväve (N) som förekommer i form av ammoniumkväve (NH4) och ureakväve (CH4N2O).

4

4

2

| b) | Halten nitrifikationshämmare ska uttryckas som viktprocent av det totalkväve (N) som förekommer i form av ammoniumkväve (NH4)
  eller ammoniumkväve (NH4)
  och ureakväve (CH4N2O). |
| --- | --- |

b)

Halten nitrifikationshämmare ska uttryckas som viktprocent av det totalkväve (N) som förekommer i form av ammoniumkväve (NH4)
  eller ammoniumkväve (NH4)
  och ureakväve (CH4N2O).

eller ammoniumkväve (NH4)

Ändring 287

Ändring 287

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – del 2 – PFK 1.A – led a

Bilaga III – del 2 – PFK 1.A – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | De deklarerade näringsämnena kväve (N), fosfor (P) eller kalium (K) med deras kemiska beteckningar i ordningen N-P-K. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

De deklarerade näringsämnena kväve (N), fosfor (P) eller kalium (K) med deras kemiska beteckningar i ordningen N-P-K.

| a) | De deklarerade näringsämnena kväve (N), fosfor (P) eller kalium (K) med deras kemiska beteckningar i ordningen N-P-K.
  Den deklarerade kvävehalten anges som summan av ammoniakkväve, nitratkväve, ureakväve, kväve från ureaformaldehyd, kväve från isobutylidendiurea, och kväve från krotonylidendiurea samt kväve från cyanamid. |
| --- | --- |

a)

De deklarerade näringsämnena kväve (N), fosfor (P) eller kalium (K) med deras kemiska beteckningar i ordningen N-P-K.
  Den deklarerade kvävehalten anges som summan av ammoniakkväve, nitratkväve, ureakväve, kväve från ureaformaldehyd, kväve från isobutylidendiurea, och kväve från krotonylidendiurea samt kväve från cyanamid.

Den deklarerade kvävehalten anges som summan av ammoniakkväve, nitratkväve, ureakväve, kväve från ureaformaldehyd, kväve från isobutylidendiurea, och kväve från krotonylidendiurea samt kväve från cyanamid.

Fosforhaltiga gödselmedel måste uppfylla följande miniminivåer för löslighet för att kunna användas för växter, då de annars inte kan deklareras som fosforhaltiga gödselmedel:

Fosforhaltiga gödselmedel måste uppfylla följande miniminivåer för löslighet för att kunna användas för växter, då de annars inte kan deklareras som fosforhaltiga gödselmedel:

| — | Vattenlöslighet: miniminivån är 25 % av den totala fosforhalten. |
| --- | --- |

—

Vattenlöslighet: miniminivån är 25 % av den totala fosforhalten.

Vattenlöslighet: miniminivån är 25 % av den totala fosforhalten.

| — | Löslighet i neutralt ammoniumcitrat: miniminivån är 30 % av den totala fosforhalten. |
| --- | --- |

—

Löslighet i neutralt ammoniumcitrat: miniminivån är 30 % av den totala fosforhalten.

Löslighet i neutralt ammoniumcitrat: miniminivån är 30 % av den totala fosforhalten.

| — | Löslighet i myrsyra (endast för mjuk råfosfat): miniminivån är 35 % av den totala fosforhalten. |
| --- | --- |

—

Löslighet i myrsyra (endast för mjuk råfosfat): miniminivån är 35 % av den totala fosforhalten.

Löslighet i myrsyra (endast för mjuk råfosfat): miniminivån är 35 % av den totala fosforhalten.

Ändring 288

Ändring 288

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – del 2 – PFK 1.A – led b

Bilaga III – del 2 – PFK 1.A – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | De deklarerade näringsämnena
  magnesium
  (
  Mg
  ),
  kalcium
  (
  Ca
  ),
  svavel
  (
  S
  ) eller
  natrium
  (
  Na
  ) med deras kemiska beteckningar i ordningen
  Mg-Ca-S-Na
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

De deklarerade näringsämnena
  magnesium
  (
  Mg
  ),
  kalcium
  (
  Ca
  ),
  svavel
  (
  S
  ) eller
  natrium
  (
  Na
  ) med deras kemiska beteckningar i ordningen
  Mg-Ca-S-Na
  .

magnesium

Mg

kalcium

Ca

svavel

S

natrium

Na

Mg-Ca-S-Na

| b) | De deklarerade näringsämnena
  kalcium
  (
  Ca
  ),
  magnesium
  (
  Mg
  ),
  natrium
  (
  Na
  ) eller
  svavel
  (
  S
  ) med deras kemiska beteckningar i ordningen
  Ca–Mg–Na–S
  . |
| --- | --- |

b)

De deklarerade näringsämnena
  kalcium
  (
  Ca
  ),
  magnesium
  (
  Mg
  ),
  natrium
  (
  Na
  ) eller
  svavel
  (
  S
  ) med deras kemiska beteckningar i ordningen
  Ca–Mg–Na–S
  .

kalcium

Ca

magnesium

Mg

natrium

Na

svavel

S

Ca–Mg–Na–S

(Denna ändring berör hela texten. Om ändringen antas ska hela texten anpassas i överensstämmelse härmed, och följaktligen, antagna ändringsförslag.)

(Denna ändring berör hela texten. Om ändringen antas ska hela texten anpassas i överensstämmelse härmed, och följaktligen, antagna ändringsförslag.)

Ändring 289

Ändring 289

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – del 2 – PFK 1.A – led c

Bilaga III – del 2 – PFK 1.A – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | Den
  totala
  halten av de deklarerade näringsämnena kväve (N), fosfor (P) eller kalium (K), följt av den totala halten av magnesium (Mg), kalcium (Ca), svavel (S) eller natrium (Na) inom parentes. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

Den
  totala
  halten av de deklarerade näringsämnena kväve (N), fosfor (P) eller kalium (K), följt av den totala halten av magnesium (Mg), kalcium (Ca), svavel (S) eller natrium (Na) inom parentes.

totala

| c) | Den
  genomsnittliga
  halten av de deklarerade näringsämnena kväve (N), fosfor (P) eller kalium (K), följt av den totala halten av magnesium (Mg), kalcium (Ca), svavel (S) eller natrium (Na) inom parentes. |
| --- | --- |

c)

Den
  genomsnittliga
  halten av de deklarerade näringsämnena kväve (N), fosfor (P) eller kalium (K), följt av den totala halten av magnesium (Mg), kalcium (Ca), svavel (S) eller natrium (Na) inom parentes.

genomsnittliga

Ändring 290

Ändring 290

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – del 2 – PFK 1.A – led d – strecksats 6

Bilaga III – del 2 – PFK 1.A – led d – strecksats 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Organiskt kol (C). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Organiskt kol (C).

| — | Organiskt kol (C)
  och C/N-förhållande
  . |
| --- | --- |

—

Organiskt kol (C)
  och C/N-förhållande
  .

och C/N-förhållande

Ändring 291

Ändring 291

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – del 2 – PFK 1.A – led d – strecksats 7a (ny)

Bilaga III – del 2 – PFK 1.A – led d – strecksats 7a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | I form av pulver eller pellets. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

I form av pulver eller pellets.

I form av pulver eller pellets.

Ändring 292

Ändring 292

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – del 2 – PFK 1.B – punkt 1 – led d – strecksats 2

Bilaga III – del 2 – PFK 1.B – punkt 1 – led d – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Total
  fosforpentoxid (P2O5). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Total
  fosforpentoxid (P2O5).

Total

2

5

| — | Fosforpentoxid (P2O5)
  löslig i neutralt ammoniumcitrat och vatten
  . |
| --- | --- |

—

Fosforpentoxid (P2O5)
  löslig i neutralt ammoniumcitrat och vatten
  .

2

5

löslig i neutralt ammoniumcitrat och vatten

Ändring 293

Ändring 293

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – del 2 – PFK 1.B – punkt 1 – led d – strecksats 2 – strecksats 3

Bilaga III – del 2 – PFK 1.B – punkt 1 – led d – strecksats 2 – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Fosforpentoxid (P2O5) löslig i 
  myrsyra, när mjukt malet fosfat förekommer
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Fosforpentoxid (P2O5) löslig i 
  myrsyra, när mjukt malet fosfat förekommer
  .

2

5

myrsyra, när mjukt malet fosfat förekommer

| — | Fosforpentoxid (P2O5)
  endast
  löslig i 
  mineralsyror
  . |
| --- | --- |

—

Fosforpentoxid (P2O5)
  endast
  löslig i 
  mineralsyror
  .

2

5

endast

mineralsyror

Ändring 294

Ändring 294

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – del 2 – PFK 1.B – punkt 1a (ny)

Bilaga III – del 2 – PFK 1.B – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a. | Den totala deklarerade kvävehalten anges som summan av ammoniakkväve, nitratkväve, ureakväve, kväve från metylenurea, kväve från isobutylidendiurea, kväve från krotonylidendiurea samt kväve från cyanamid. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.

1a.

Den totala deklarerade kvävehalten anges som summan av ammoniakkväve, nitratkväve, ureakväve, kväve från metylenurea, kväve från isobutylidendiurea, kväve från krotonylidendiurea samt kväve från cyanamid.

Ändring 295

Ändring 295

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – del 2 – PFK 1.C.I – punkt 1 – led d – strecksats 2

Bilaga III – del 2 – PFK 1.C.I – punkt 1 – led d – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Total
  fosforpentoxid (P2O5). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Total
  fosforpentoxid (P2O5).

Total

2

5

| — | Fosforpentoxid (P2O5)
  löslig i neutralt ammoniumcitrat
  . |
| --- | --- |

—

Fosforpentoxid (P2O5)
  löslig i neutralt ammoniumcitrat
  .

2

5

löslig i neutralt ammoniumcitrat

Ändring 296

Ändring 296

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – del 2 – PFK 1.C.I – punkt 1 – led d – strecksats 2 – strecksats 3

Bilaga III – del 2 – PFK 1.C.I – punkt 1 – led d – strecksats 2 – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Fosforpentoxid (P2O5) löslig i 
  myrsyra, när mjukt malet fosfat förekommer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Fosforpentoxid (P2O5) löslig i 
  myrsyra, när mjukt malet fosfat förekommer.

2

5

myrsyra, när mjukt malet fosfat förekommer.

| — | Fosforpentoxid (P2O5)
  endast
  löslig i 
  mineralsyror |
| --- | --- |

—

Fosforpentoxid (P2O5)
  endast
  löslig i 
  mineralsyror

2

5

endast

mineralsyror

Ändring 297

Ändring 297

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – del 2 – PFK 1.C.I – punkt 1 – led d – strecksats 4 – strecksats 1a (ny)

Bilaga III – del 2 – PFK 1.C.I – punkt 1 – led d – strecksats 4 – strecksats 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | I form av pulver eller pellets. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

I form av pulver eller pellets.

I form av pulver eller pellets.

Ändring 298

Ändring 298

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – del 2 – PFK 1.C.I – punkt 1 – led da (nytt)

Bilaga III – del 2 – PFK 1.C.I – punkt 1 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (da) | pH |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(da)

(da)

pH

pH

Ändring 299

Ändring 299

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – del 2 – PFK 1.C.I – punkt 1a (ny)

Bilaga III – del 2 – PFK 1.C.I – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a. | Gödselprodukter som innehåller mindre än 5 ppm kadmium, arsenik, bly, krom VI och kvicksilver, var för sig, ska tillåtas bära ett synligt ”miljömärke” på förpackning och etikett. Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 43 för att komplettera denna förordning och fastställa de tekniska standarderna för sådana etiketter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.

1a.

Gödselprodukter som innehåller mindre än 5 ppm kadmium, arsenik, bly, krom VI och kvicksilver, var för sig, ska tillåtas bära ett synligt ”miljömärke” på förpackning och etikett. Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 43 för att komplettera denna förordning och fastställa de tekniska standarderna för sådana etiketter.

Ändring 300

Ändring 300

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – del 2 – PFK 1.C.I a – punkt 3 – led c

Bilaga III – del 2 – PFK 1.C.I a – punkt 3 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | Pulver, när minst 90 procent av produkten kan passera genom en sikt med en maskstorlek på
  10
   mm. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

Pulver, när minst 90 procent av produkten kan passera genom en sikt med en maskstorlek på
  10
   mm.

10

| c) | Pulver, när minst 90 procent av produkten kan passera genom en sikt med en maskstorlek på
  1
   mm. |
| --- | --- |

c)

Pulver, när minst 90 procent av produkten kan passera genom en sikt med en maskstorlek på
  1
   mm.

1

Ändring 301

Ändring 301

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – del 2 – PFK 1.C.I a – punkt 4a (ny)

Bilaga III – del 2 – PFK 1.C.I a – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a. | CE-märkta gödselprodukter som avses i punkt 1bb i komponentmaterialkategori 10 i bilaga II, när polymerer endast används som bindemedel, ska förses med följande märkning: ”Gödselprodukten är inte avsedd att vara i kontakt med marken.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.

4a.

CE-märkta gödselprodukter som avses i punkt 1bb i komponentmaterialkategori 10 i bilaga II, när polymerer endast används som bindemedel, ska förses med följande märkning: ”Gödselprodukten är inte avsedd att vara i kontakt med marken.”

Ändring 302

Ändring 302

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – del 2 – PFK 1.C.II – punkt 1

Bilaga III – del 2 – PFK 1.C.II – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | De deklarerade mikronäringsämnena i den CE-märkta gödselproduken ska förtecknas med namn och kemiska beteckning i följande ordning: bor (B), kobolt (Co), koppar (Cu), järn (Fe), mangan (Mn), molybden (Mo) och zink (Zn), följt av namnet eller namnen på deras motjon(er). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

De deklarerade mikronäringsämnena i den CE-märkta gödselproduken ska förtecknas med namn och kemiska beteckning i följande ordning: bor (B), kobolt (Co), koppar (Cu), järn (Fe), mangan (Mn), molybden (Mo) och zink (Zn), följt av namnet eller namnen på deras motjon(er).

| 1. | De deklarerade mikronäringsämnena i den CE-märkta gödselproduken ska förtecknas med namn och kemiska beteckning i följande ordning: bor (B), kobolt (Co), koppar (Cu), järn (Fe), mangan (Mn), molybden (Mo)
  , selen (Se), kisel (Si)
  och zink (Zn), följt av namnet eller namnen på deras motjon(er). |
| --- | --- |

1.

De deklarerade mikronäringsämnena i den CE-märkta gödselproduken ska förtecknas med namn och kemiska beteckning i följande ordning: bor (B), kobolt (Co), koppar (Cu), järn (Fe), mangan (Mn), molybden (Mo)
  , selen (Se), kisel (Si)
  och zink (Zn), följt av namnet eller namnen på deras motjon(er).

, selen (Se), kisel (Si)

Ändring 303

Ändring 303

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – del 2 – PFK 1.Ca (ny)

Bilaga III – del 2 – PFK 1.Ca (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | PRODUKTFUNKTIONSKATEGORI 1.Ca: Gödselmedel med låg kolmängd |
| | 1. | Följande uppgifter om makronäringsämnen ska tillhandahållas: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

PRODUKTFUNKTIONSKATEGORI 1.Ca: Gödselmedel med låg kolmängd

PRODUKTFUNKTIONSKATEGORI 1.Ca: Gödselmedel med låg kolmängd

1.

1.

Följande uppgifter om makronäringsämnen ska tillhandahållas:

| | a) | De deklarerade näringsämnena kväve (N), fosfor (P) eller kalium (K) med deras kemiska beteckningar i ordningen N-P-K. |
| --- | --- | --- |

a)

a)

De deklarerade näringsämnena kväve (N), fosfor (P) eller kalium (K) med deras kemiska beteckningar i ordningen N-P-K.

De deklarerade näringsämnena kväve (N), fosfor (P) eller kalium (K) med deras kemiska beteckningar i ordningen N-P-K.

| | b) | De deklarerade näringsämnena magnesium (Mg), kalcium (Ca), svavel (S) eller natrium (Na) med deras kemiska beteckningar i ordningen Mg-Ca-S-Na. |
| --- | --- | --- |

b)

b)

De deklarerade näringsämnena magnesium (Mg), kalcium (Ca), svavel (S) eller natrium (Na) med deras kemiska beteckningar i ordningen Mg-Ca-S-Na.

De deklarerade näringsämnena magnesium (Mg), kalcium (Ca), svavel (S) eller natrium (Na) med deras kemiska beteckningar i ordningen Mg-Ca-S-Na.

| | c) | Den totala halten av de deklarerade näringsämnena kväve (N), fosfor (P) eller kalium (K), följt av den totala halten av magnesium (Mg), kalcium (Ca), svavel (S) eller natrium (Na) inom parentes. |
| --- | --- | --- |

c)

c)

Den totala halten av de deklarerade näringsämnena kväve (N), fosfor (P) eller kalium (K), följt av den totala halten av magnesium (Mg), kalcium (Ca), svavel (S) eller natrium (Na) inom parentes.

Den totala halten av de deklarerade näringsämnena kväve (N), fosfor (P) eller kalium (K), följt av den totala halten av magnesium (Mg), kalcium (Ca), svavel (S) eller natrium (Na) inom parentes.

| | d) | Halten av följande deklarerade näringsämnen, i följande ordning och uttryckta som viktprocent av gödselmedlet: |
| --- | --- | --- |

d)

d)

Halten av följande deklarerade näringsämnen, i följande ordning och uttryckta som viktprocent av gödselmedlet:

Halten av följande deklarerade näringsämnen, i följande ordning och uttryckta som viktprocent av gödselmedlet:

| | | — | Totalkväve (N)




  Minsta mängden organiskt kväve (N), följt av en beskrivning av det använda organiska materialets ursprung.




  Kväve (N) i form av nitratkväve.




  Kväve (N) i form av ammoniakkväve.




  Kväve (N) i form av ureakväve. |
| --- | --- | --- | --- |

—

Totalkväve (N)

Totalkväve (N)

Minsta mängden organiskt kväve (N), följt av en beskrivning av det använda organiska materialets ursprung.

Minsta mängden organiskt kväve (N), följt av en beskrivning av det använda organiska materialets ursprung.

Kväve (N) i form av nitratkväve.

Kväve (N) i form av nitratkväve.

Kväve (N) i form av ammoniakkväve.

Kväve (N) i form av ammoniakkväve.

Kväve (N) i form av ureakväve.

Kväve (N) i form av ureakväve.

| | | — | Total fosforpentoxid (P2O5)




  Vattenlöslig fosforpentoxid (P2O5).




  Fosforpentoxid (P2O5) löslig i neutralt ammoniumcitrat.




  Fosforpentoxid (P2O5) löslig i myrsyra, när mjukt malet fosfat förekommer. |
| --- | --- | --- | --- |

—

Total fosforpentoxid (P2O5)

Total fosforpentoxid (P2

5

Vattenlöslig fosforpentoxid (P2O5).

Vattenlöslig fosforpentoxid (P2

5

Fosforpentoxid (P2O5) löslig i neutralt ammoniumcitrat.

Fosforpentoxid (P2

5

Fosforpentoxid (P2O5) löslig i myrsyra, när mjukt malet fosfat förekommer.

Fosforpentoxid (P2

5

| | | — | Total kaliumoxid (K2O)




  Vattenlöslig kaliumoxid (K2O). |
| --- | --- | --- | --- |

—

Total kaliumoxid (K2O)

Total kaliumoxid (K2

Vattenlöslig kaliumoxid (K2O).

Vattenlöslig kaliumoxid (K2

| | | — | Magnesiumoxid (MgO), kalciumoxid (CaO), svaveltrioxid (SO3) och natriumoxid (Na2O), uttryckt |
| --- | --- | --- | --- |

—

Magnesiumoxid (MgO), kalciumoxid (CaO), svaveltrioxid (SO3) och natriumoxid (Na2O), uttryckt

Magnesiumoxid (MgO), kalciumoxid (CaO), svaveltrioxid (SO3

2

| | | — | endast som vattenlöslig halt, när dessa näringsämnen är helt vattenlösliga, |
| --- | --- | --- | --- |

—

endast som vattenlöslig halt, när dessa näringsämnen är helt vattenlösliga,

endast som vattenlöslig halt, när dessa näringsämnen är helt vattenlösliga,

| | | — | som den totala halten och den vattenlösliga halten, när minst en fjärdedel av den totala halten av dessa näringsämnen är löslig, |
| --- | --- | --- | --- |

—

som den totala halten och den vattenlösliga halten, när minst en fjärdedel av den totala halten av dessa näringsämnen är löslig,

som den totala halten och den vattenlösliga halten, när minst en fjärdedel av den totala halten av dessa näringsämnen är löslig,

| | | — | som den totala halten i övriga fall. |
| --- | --- | --- | --- |

—

som den totala halten i övriga fall.

som den totala halten i övriga fall.

| | e) | När urea (CH4N2O) förekommer, information om de möjliga effekterna på luftkvaliteten orsakade av utsläppen av ammoniak från användning av gödselmedel och en uppmaning till användarna att genomföra lämpliga saneringsåtgärder. |
| --- | --- | --- |

e)

e)

När urea (CH4N2O) förekommer, information om de möjliga effekterna på luftkvaliteten orsakade av utsläppen av ammoniak från användning av gödselmedel och en uppmaning till användarna att genomföra lämpliga saneringsåtgärder.

När urea (CH4

2

| 2. | Följande andra ämnen ska anges som viktprocent av den CE-märkta gödselprodukten: |
| --- | --- |

2.

2.

Följande andra ämnen ska anges som viktprocent av den CE-märkta gödselprodukten:

| | — | Halten organiskt kol (C) och |
| --- | --- | --- |

—

Halten organiskt kol (C) och

Halten organiskt kol (C) och

| | — | Torrsubstanshalt. |
| --- | --- | --- |

—

Torrsubstanshalt.

Torrsubstanshalt.

| 3. | När ett eller flera av mikronäringsämnena bor (B), kobolt (Co), koppar (Cu), järn (Fe), mangan (Mn), molybden (Mo) och zink (Zn) förekommer i den lägsta halt som anges som viktprocent i följande tabell |
| --- | --- |

3.

3.

När ett eller flera av mikronäringsämnena bor (B), kobolt (Co), koppar (Cu), järn (Fe), mangan (Mn), molybden (Mo) och zink (Zn) förekommer i den lägsta halt som anges som viktprocent i följande tabell

| | — | ska de deklareras om de avsiktligt tillsätts en CE-märkt gödselprodukt, och |
| --- | --- | --- |

—

ska de deklareras om de avsiktligt tillsätts en CE-märkt gödselprodukt, och

ska de deklareras om de avsiktligt tillsätts en CE-märkt gödselprodukt, och

| | — | får de deklareras i övriga fall: |
| --- | --- | --- |

—

får de deklareras i övriga fall:

får de deklareras i övriga fall:

| Mikronäringsämne | Viktprocent |
| --- | --- |
| Bor (B) | 0,01 |
| Kobolt (Co) | 0,002 |
| Koppar (Cu) | 0,002 |
| Mangan (Mn) | 0,01 |
| Molybden (Mo) | 0,001 |
| Zink | 0,002 |

Mikronäringsämne

Mikronäringsämne

Viktprocent

Viktprocent

Bor (B)

Bor (B)

0,01

0,01

Kobolt (Co)

Kobolt (Co)

0,002

0,002

Koppar (Cu)

Koppar (Cu)

0,002

0,002

Mangan (Mn)

Mangan (Mn)

0,01

0,01

Molybden (Mo)

Molybden (Mo)

0,001

0,001

Zink

Zink

0,002

0,002

| | De ska deklareras efter informationen om makronäringsämnen. Följande uppgifter ska tillhandahållas: |
| --- | --- |

De ska deklareras efter informationen om makronäringsämnen. Följande uppgifter ska tillhandahållas:

De ska deklareras efter informationen om makronäringsämnen. Följande uppgifter ska tillhandahållas:

| | a) | De deklarerade mikronäringsämnenas namn och kemiska beteckningar i följande ordning: bor (B), kobolt (Co), koppar (Cu), järn (Fe), mangan (Mn), molybden (Mo) och zink (Zn), följt av namnet eller namnen på deras motjon(er). |
| --- | --- | --- |

a)

a)

De deklarerade mikronäringsämnenas namn och kemiska beteckningar i följande ordning: bor (B), kobolt (Co), koppar (Cu), järn (Fe), mangan (Mn), molybden (Mo) och zink (Zn), följt av namnet eller namnen på deras motjon(er).

De deklarerade mikronäringsämnenas namn och kemiska beteckningar i följande ordning: bor (B), kobolt (Co), koppar (Cu), järn (Fe), mangan (Mn), molybden (Mo) och zink (Zn), följt av namnet eller namnen på deras motjon(er).

| | b) | Den totala halten mikronäringsämne uttryckt som viktprocent av gödselmedlet och |
| --- | --- | --- |

b)

b)

Den totala halten mikronäringsämne uttryckt som viktprocent av gödselmedlet och

Den totala halten mikronäringsämne uttryckt som viktprocent av gödselmedlet och

| | | endast som vattenlöslig halt, när dessa näringsämnen är helt vattenlösliga, |
| --- | --- | --- |

endast som vattenlöslig halt, när dessa näringsämnen är helt vattenlösliga,

endast som vattenlöslig halt, när dessa näringsämnen är helt vattenlösliga,

| | | som den totala halten och den vattenlösliga halten, när minst en fjärdedel av den totala halten av dessa näringsämnen är löslig, och |
| --- | --- | --- |

som den totala halten och den vattenlösliga halten, när minst en fjärdedel av den totala halten av dessa näringsämnen är löslig, och

som den totala halten och den vattenlösliga halten, när minst en fjärdedel av den totala halten av dessa näringsämnen är löslig, och

| | | som den totala halten i övriga fall. |
| --- | --- | --- |

som den totala halten i övriga fall.

som den totala halten i övriga fall.

| | c) | När ett eller flera deklarerade mikronäringsämnen har bildat kelat med en eller flera kelatbildare ska följande bestämning anges efter mikronäringsämnets namn och kemisk beteckning:



  ”bildar kelat med ...”, kelatbildarens namn eller förkortning, och mängden mikronäringsämne som bildat kelat i viktprocent av den CE-märkta gödselprodukten. |
| --- | --- | --- |

c)

c)

När ett eller flera deklarerade mikronäringsämnen har bildat kelat med en eller flera kelatbildare ska följande bestämning anges efter mikronäringsämnets namn och kemisk beteckning:

När ett eller flera deklarerade mikronäringsämnen har bildat kelat med en eller flera kelatbildare ska följande bestämning anges efter mikronäringsämnets namn och kemisk beteckning:

”bildar kelat med ...”, kelatbildarens namn eller förkortning, och mängden mikronäringsämne som bildat kelat i viktprocent av den CE-märkta gödselprodukten.

| | d) | När den CE-märkta gödselprodukten innehåller ett eller flera mikronäringsämnen som komplexförenats med en eller flera komplexbildare:



  ska följande bestämning anges efter mikronäringsämnets namn och kemiska beteckning: ”komplexförenat med”, och mängden komplexförenat mikronäringsämne i viktprocent av den CE-märkta gödselprodukten, och


  Komplexbildarens namn eller förkortning. |
| --- | --- | --- |

d)

d)

När den CE-märkta gödselprodukten innehåller ett eller flera mikronäringsämnen som komplexförenats med en eller flera komplexbildare:

När den CE-märkta gödselprodukten innehåller ett eller flera mikronäringsämnen som komplexförenats med en eller flera komplexbildare:

ska följande bestämning anges efter mikronäringsämnets namn och kemiska beteckning: ”komplexförenat med”, och mängden komplexförenat mikronäringsämne i viktprocent av den CE-märkta gödselprodukten, och

Komplexbildarens namn eller förkortning.

| | e) | Följande förklaring: ”Får användas endast om det finns ett konstaterat behov. Överskrid inte lämpliga givor.” |
| --- | --- | --- |

e)

e)

Följande förklaring: ”Får användas endast om det finns ett konstaterat behov. Överskrid inte lämpliga givor.”

Följande förklaring: ”Får användas endast om det finns ett konstaterat behov. Överskrid inte lämpliga givor.”

Ändring 399

Ändring 399

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – Del II – PFK 2 – indrag 2

Bilaga III – Del II – PFK 2 – indrag 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Kornstorlek
  , uttryckt som en procentandel av den produkt som passerar genom en sikt med
  bestämd maskstorlek
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Kornstorlek
  , uttryckt som en procentandel av den produkt som passerar genom en sikt med
  bestämd maskstorlek
  .

Kornstorlek

bestämd maskstorlek

| — | Kornstorlek
  , uttryckt som en procentandel av den produkt som passerar genom en sikt med
  en storlek på 1,0  mm och 3,15  mm
  . |
| --- | --- |

—

Kornstorlek
  , uttryckt som en procentandel av den produkt som passerar genom en sikt med
  en storlek på 1,0  mm och 3,15  mm
  .

Kornstorlek

en storlek på 1,0  mm och 3,15  mm

Ändring 304

Ändring 304

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – del 2 – PFK 3 – strecksats 3

Bilaga III – del 2 – PFK 3 – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Halten totalkväve (N). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Halten totalkväve (N).

Halten totalkväve (N).

utgår

utgår

Ändring 305

Ändring 305

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – del 2 – PFK 3 – strecksats 4

Bilaga III – del 2 – PFK 3 – strecksats 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Halten total fosforpentoxid (P2O5). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Halten total fosforpentoxid (P2O5).

Halten total fosforpentoxid (P2

5

utgår

utgår

Ändring 306

Ändring 306

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – del 2 – PFK 3 – strecksats 5

Bilaga III – del 2 – PFK 3 – strecksats 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Halten total kaliumoxid (K2O). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Halten total kaliumoxid (K2O).

Halten total kaliumoxid (K2

utgår

utgår

Ändring 307

Ändring 307

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – del 2 – PFK 6 – led e

Bilaga III – del 2 – PFK 6 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| e) | Dosering, tidpunkt (växtens utvecklingsstadium) och spridningsfrekvens. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

e)

Dosering, tidpunkt (växtens utvecklingsstadium) och spridningsfrekvens.

| e) | Dosering, tidpunkt (växtens utvecklingsstadium)
  , placering
  och spridningsfrekvens
  (i enlighet med empiriska bevis som motiverar påståendet eller påståendena om växtbiostimulanten)
  . |
| --- | --- |

e)

Dosering, tidpunkt (växtens utvecklingsstadium)
  , placering
  och spridningsfrekvens
  (i enlighet med empiriska bevis som motiverar påståendet eller påståendena om växtbiostimulanten)
  .

, placering

(i enlighet med empiriska bevis som motiverar påståendet eller påståendena om växtbiostimulanten)

Ändring 308

Ändring 308

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – del 2 – PFK 6 – led fa (nytt)

Bilaga III – del 2 – PFK 6 – led fa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | fa) | Uppgift om att en produkt inte är en växtskyddsprodukt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

fa)

fa)

Uppgift om att en produkt inte är en växtskyddsprodukt.

Uppgift om att en produkt inte är en växtskyddsprodukt.

Ändring 309

Ändring 309

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – del 3 – PFK 1.A

Bilaga III – del 3 – PFK 1.A

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | Tillåtna toleranser för den deklarerade näringsämneshalten och andra deklarerade parametrar | | | Tillåtna toleranser för den deklarerade näringsämneshalten och andra deklarerade parametrar |
| Organiskt kol (C) | en relativ avvikelse på ±
  20
  procent av det deklarerade värdet, upp till högst 2,0 procentenheter i absoluta tal | | Organiskt kol (C) | en relativ avvikelse på ±
  15
  procent av det deklarerade värdet, upp till högst 2,0 procentenheter i absoluta tal |
| Torrsubstanshalt | ±5,0 procentenheter i absoluta tal | | Torrsubstanshalt | ±5,0 procentenheter i absoluta tal |
| Totalkväve (N) | en relativ avvikelse på ±
  50
  procent av det deklarerade värdet, upp till högst 1,0 procentenheter i absoluta tal | | Totalkväve (N) | en relativ avvikelse på ±
  15
  procent av det deklarerade värdet, upp till högst 1,0 procentenheter i absoluta tal |
| Organiskt kväve (N) | en relativ avvikelse på ±
  50
  procent av det deklarerade värdet, upp till högst 1,0 procentenheter i absoluta tal | | Organiskt kväve (N) | en relativ avvikelse på ±
  15
  procent av det deklarerade värdet, upp till högst 1,0 procentenheter i absoluta tal |
| Total fosforpentoxid (P2O5). | en relativ avvikelse på ±
  50
  procent av det deklarerade värdet, upp till högst 1,0 procentenheter i absoluta tal | | Total fosforpentoxid (P2O5). | en relativ avvikelse på ±
  15
  procent av det deklarerade värdet, upp till högst 1,0 procentenheter i absoluta tal |
| Total kaliumoxid (K2O). | en relativ avvikelse på ±
  50
  procent av det deklarerade värdet, upp till högst 1,0 procentenheter i absoluta tal | | Total kaliumoxid (K2O). | en relativ avvikelse på ±
  15
  procent av det deklarerade värdet, upp till högst 1,0 procentenheter i absoluta tal |
| Total och vattenlöslig magnesiumoxid, kalciumoxid, svaveltrioxid eller natriumoxid | en relativ avvikelse på ± 25 procent av det deklarerade värdet för dessa näringsämnen, upp till högst 1,5 procentenheter i absoluta tal | | Total och vattenlöslig magnesiumoxid, kalciumoxid, svaveltrioxid eller natriumoxid | en relativ avvikelse på ± 25 procent av det deklarerade värdet för dessa näringsämnen, upp till högst 1,5 procentenheter i absoluta tal |
| Total koppar (Cu) | en relativ avvikelse på ± 50 procent av det deklarerade värdet, upp till högst 2,5 procentenheter i absoluta tal | | Total koppar (Cu) | en relativ avvikelse på ± 50 procent av det deklarerade värdet, upp till högst 2,5 procentenheter i absoluta tal |
| Total zink (Zn): | en relativ avvikelse på ± 50 procent av det deklarerade värdet, upp till högst 2,0 procentenheter i absoluta tal | | Total zink (Zn): | en relativ avvikelse på ± 50 procent av det deklarerade värdet, upp till högst 2,0 procentenheter i absoluta tal |
| Mängd | en relativ avvikelse på - 5 procent av det deklarerade värdet | | Mängd | en relativ avvikelse på - 5 procent av det deklarerade värdet |
| | | | Deklarerade former av kväve, fosfor och kalium | Binärer: maximal tolerans, i absoluta tal, av 1,1 N och 0,5 organiskt N, 1,1 P2O5, 1,1 K2O och 1,5 för summan av två näringsämnen. |
| | | | | Ternärer: maximal tolerans, i absoluta tal, av 1,1 N och 0,5 organiskt N, 1,1 P2O5, 1,1 K2O och 1,9 för summan av två näringsämnen. |
| | | | | en avvikelse på ± 10 procent av det totala deklarerade värdet för var och ett av dessa näringsämnen, upp till högst 2 procentenheter i absoluta tal |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Tillåtna toleranser för den deklarerade näringsämneshalten och andra deklarerade parametrar

Tillåtna toleranser för den deklarerade näringsämneshalten och andra deklarerade parametrar

Organiskt kol (C)

en relativ avvikelse på ±
  20
  procent av det deklarerade värdet, upp till högst 2,0 procentenheter i absoluta tal

20

Organiskt kol (C)

en relativ avvikelse på ±
  15
  procent av det deklarerade värdet, upp till högst 2,0 procentenheter i absoluta tal

15

Torrsubstanshalt

±5,0 procentenheter i absoluta tal

Torrsubstanshalt

±5,0 procentenheter i absoluta tal

Totalkväve (N)

en relativ avvikelse på ±
  50
  procent av det deklarerade värdet, upp till högst 1,0 procentenheter i absoluta tal

50

Totalkväve (N)

en relativ avvikelse på ±
  15
  procent av det deklarerade värdet, upp till högst 1,0 procentenheter i absoluta tal

15

Organiskt kväve (N)

en relativ avvikelse på ±
  50
  procent av det deklarerade värdet, upp till högst 1,0 procentenheter i absoluta tal

50

Organiskt kväve (N)

en relativ avvikelse på ±
  15
  procent av det deklarerade värdet, upp till högst 1,0 procentenheter i absoluta tal

15

Total fosforpentoxid (P2O5).

2

5

en relativ avvikelse på ±
  50
  procent av det deklarerade värdet, upp till högst 1,0 procentenheter i absoluta tal

50

Total fosforpentoxid (P2O5).

2

5

en relativ avvikelse på ±
  15
  procent av det deklarerade värdet, upp till högst 1,0 procentenheter i absoluta tal

15

Total kaliumoxid (K2O).

2

en relativ avvikelse på ±
  50
  procent av det deklarerade värdet, upp till högst 1,0 procentenheter i absoluta tal

50

Total kaliumoxid (K2O).

2

en relativ avvikelse på ±
  15
  procent av det deklarerade värdet, upp till högst 1,0 procentenheter i absoluta tal

15

Total och vattenlöslig magnesiumoxid, kalciumoxid, svaveltrioxid eller natriumoxid

en relativ avvikelse på ± 25 procent av det deklarerade värdet för dessa näringsämnen, upp till högst 1,5 procentenheter i absoluta tal

Total och vattenlöslig magnesiumoxid, kalciumoxid, svaveltrioxid eller natriumoxid

en relativ avvikelse på ± 25 procent av det deklarerade värdet för dessa näringsämnen, upp till högst 1,5 procentenheter i absoluta tal

Total koppar (Cu)

en relativ avvikelse på ± 50 procent av det deklarerade värdet, upp till högst 2,5 procentenheter i absoluta tal

Total koppar (Cu)

en relativ avvikelse på ± 50 procent av det deklarerade värdet, upp till högst 2,5 procentenheter i absoluta tal

Total zink (Zn):

en relativ avvikelse på ± 50 procent av det deklarerade värdet, upp till högst 2,0 procentenheter i absoluta tal

Total zink (Zn):

en relativ avvikelse på ± 50 procent av det deklarerade värdet, upp till högst 2,0 procentenheter i absoluta tal

Mängd

en relativ avvikelse på - 5 procent av det deklarerade värdet

Mängd

en relativ avvikelse på - 5 procent av det deklarerade värdet

Deklarerade former av kväve, fosfor och kalium

Deklarerade former av kväve, fosfor och kalium

Binärer: maximal tolerans, i absoluta tal, av 1,1 N och 0,5 organiskt N, 1,1 P2O5, 1,1 K2O och 1,5 för summan av två näringsämnen.

Binärer: maximal tolerans, i absoluta tal, av 1,1 N och 0,5 organiskt N, 1,1 P2

5

2

Ternärer: maximal tolerans, i absoluta tal, av 1,1 N och 0,5 organiskt N, 1,1 P2O5, 1,1 K2O och 1,9 för summan av två näringsämnen.

Ternärer: maximal tolerans, i absoluta tal, av 1,1 N och 0,5 organiskt N, 1,1 P2

5

2

en avvikelse på ± 10 procent av det totala deklarerade värdet för var och ett av dessa näringsämnen, upp till högst 2 procentenheter i absoluta tal

en avvikelse på ± 10 procent av det totala deklarerade värdet för var och ett av dessa näringsämnen, upp till högst 2 procentenheter i absoluta tal

Ändring 310

Ändring 310

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – del 3 – PFK 1.B – tabell 1

Bilaga III – del 3 – PFK 1.B – tabell 1

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Tillåtna toleranser för den deklarerade halten av former av oorganiska makronäringsämnen

| N | P2O5 | K2O | MgO | CaO | SO3 | Na2O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ± 25 procent av det deklarerade värdet av de näringsämnesformer som förekommer, upp till högst 2 procentenheter i absoluta tal | en relativ avvikelse på ±
  25
  procent av det deklarerade värdet för dessa näringsämnen, upp till högst
  1,5
  procentenheter i absoluta tal | ± 25 procent av det deklarerade värdet, upp till högst 0,9 procentenheter i absoluta tal |

N

P2O5

2

5

K2O

2

MgO

CaO

SO3

3

Na2O

2

± 25 procent av det deklarerade värdet av de näringsämnesformer som förekommer, upp till högst 2 procentenheter i absoluta tal

en relativ avvikelse på ±
  25
  procent av det deklarerade värdet för dessa näringsämnen, upp till högst
  1,5
  procentenheter i absoluta tal

25

1,5

± 25 procent av det deklarerade värdet, upp till högst 0,9 procentenheter i absoluta tal

Ändring

Ändring

Tillåtna toleranser för den deklarerade halten av former av oorganiska makronäringsämnen

| N | P2O5 | K2O | MgO | CaO | SO3 | Na2O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ± 25 procent av det deklarerade värdet för varje näringsämnesform som förekommer, upp till högst 2 procentenheter i absoluta tal för varje näringsämne separat och för summan av näringsämnena | en relativ avvikelse på - 50 och + 100 procent av det deklarerade värdet för dessa näringsämnen, upp till högst - 2 och + 4 procentenheter i absoluta tal. | ± 25 procent av det deklarerade värdet, upp till högst 0,9 procentenheter i absoluta tal |
| Toleranser för P2O5 syftar på fosforpentoxid (P2O5) som är löslig i neutralt ammoniumcitrat och vatten. | | |

N

P2O5

2

5

K2O

2

MgO

CaO

SO3

3

Na2O

2

± 25 procent av det deklarerade värdet för varje näringsämnesform som förekommer, upp till högst 2 procentenheter i absoluta tal för varje näringsämne separat och för summan av näringsämnena

en relativ avvikelse på - 50 och + 100 procent av det deklarerade värdet för dessa näringsämnen, upp till högst - 2 och + 4 procentenheter i absoluta tal.

± 25 procent av det deklarerade värdet, upp till högst 0,9 procentenheter i absoluta tal

Toleranser för P2O5 syftar på fosforpentoxid (P2O5) som är löslig i neutralt ammoniumcitrat och vatten.

Toleranser för P2

5

2

5

Ändring 311

Ändring 311

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – del 3 – PFK 1.B

Bilaga III – del 3 – PFK 1.B

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Organiskt kol: en relativ avvikelse på ±
  20
  procent av det deklarerade värdet, upp till högst 2,0 procentenheter i absoluta tal | Organiskt kol: en relativ avvikelse på ±
  15
  procent av det deklarerade värdet, upp till högst 2,0 procentenheter i absoluta tal |
| Organiskt kväve: en relativ avvikelse på ±
  50
  procent av det deklarerade värdet, upp till högst 1,0 procentenheter i absoluta tal | Organiskt kväve: en relativ avvikelse på ±
  15
  procent av det deklarerade värdet, upp till högst 1,0 procentenheter i absoluta tal |
| Total koppar (Cu): en relativ avvikelse på ±
  50
  procent av det deklarerade värdet upp till högst 2,5 procentenheter i absoluta tal | Total koppar (Cu): en relativ avvikelse på ±
  15
  procent av det deklarerade värdet upp till högst 2,5 procentenheter i absoluta tal |
| Total zink (Zn): en relativ avvikelse på ±
  50
  procent av det deklarerade värdet upp till högst 2,0 procentenheter i absoluta tal | Total zink (Zn): en relativ avvikelse på ±
  15
  procent av det deklarerade värdet upp till högst 2,0 procentenheter i absoluta tal |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Organiskt kol: en relativ avvikelse på ±
  20
  procent av det deklarerade värdet, upp till högst 2,0 procentenheter i absoluta tal

20

Organiskt kol: en relativ avvikelse på ±
  15
  procent av det deklarerade värdet, upp till högst 2,0 procentenheter i absoluta tal

15

Organiskt kväve: en relativ avvikelse på ±
  50
  procent av det deklarerade värdet, upp till högst 1,0 procentenheter i absoluta tal

50

Organiskt kväve: en relativ avvikelse på ±
  15
  procent av det deklarerade värdet, upp till högst 1,0 procentenheter i absoluta tal

15

Total koppar (Cu): en relativ avvikelse på ±
  50
  procent av det deklarerade värdet upp till högst 2,5 procentenheter i absoluta tal

50

Total koppar (Cu): en relativ avvikelse på ±
  15
  procent av det deklarerade värdet upp till högst 2,5 procentenheter i absoluta tal

15

Total zink (Zn): en relativ avvikelse på ±
  50
  procent av det deklarerade värdet upp till högst 2,0 procentenheter i absoluta tal

50

Total zink (Zn): en relativ avvikelse på ±
  15
  procent av det deklarerade värdet upp till högst 2,0 procentenheter i absoluta tal

15

Ändring 312

Ändring 312

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – del 3 – PFK 1.C.I

Bilaga III – del 3 – PFK 1.C.I

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Tillåtna toleranser för den deklarerade halten av former av oorganiska makronäringsämnen

| N | P2O5 | K2O | MgO | CaO | SO3 | Na2O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ± 25 procent av det deklarerade värdet av de näringsämnesformer som förekommer, upp till högst 2 procentenheter i absoluta tal | en relativ avvikelse på ±
  25
  procent av det deklarerade värdet för dessa näringsämnen, upp till högst
  1,5
  procentenheter i absoluta tal | ± 25 procent av det deklarerade värdet, upp till högst 0,9 procentenheter i absoluta tal |
| Kornstorlek: en relativ avvikelse på ±
  10
  procent ska tillämpas på den deklarerade procentandelen material som passerar en viss sikt |
| Mängd: en relativ avvikelse på ±
  5
  procent av det deklarerade värdet |

N

P2O5

2

5

K2O

2

MgO

CaO

SO3

3

Na2O

2

± 25 procent av det deklarerade värdet av de näringsämnesformer som förekommer, upp till högst 2 procentenheter i absoluta tal

en relativ avvikelse på ±
  25
  procent av det deklarerade värdet för dessa näringsämnen, upp till högst
  1,5
  procentenheter i absoluta tal

25

1,5

± 25 procent av det deklarerade värdet, upp till högst 0,9 procentenheter i absoluta tal

Kornstorlek: en relativ avvikelse på ±
  10
  procent ska tillämpas på den deklarerade procentandelen material som passerar en viss sikt

10

Mängd: en relativ avvikelse på ±
  5
  procent av det deklarerade värdet

5

Ändring

Ändring

Tillåtna toleranser för den deklarerade halten av former av oorganiska makronäringsämnen

| N | P2O5 | K2O | MgO | CaO | SO3 | Na2O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ± 25 procent av det deklarerade värdet för varje näringsämnesform som förekommer, upp till högst 2 procentenheter i absoluta tal
  för varje näringsämne separat och för summan av näringsämnena | en relativ avvikelse på - 50 och + 100 procent av det deklarerade värdet för dessa näringsämnen, upp till högst - 2 och + 4 procentenheter i absoluta tal. | en relativ avvikelse på - 50 och + 100 procent av det deklarerade värdet för dessa näringsämnen, upp till högst - 2 och + 4 procentenheter i absoluta tal. |
| Ovanstående toleransvärden gäller även för N-formerna och för lösligheterna. |
| Kornstorlek: en relativ avvikelse på ±
  20
  procent ska tillämpas på den deklarerade procentandelen material som passerar en viss sikt |
| Mängd: en relativ avvikelse på ±
  3
  procent av det deklarerade värdet |

N

P2O5

2

5

K2O

2

MgO

CaO

SO3

3

Na2O

2

± 25 procent av det deklarerade värdet för varje näringsämnesform som förekommer, upp till högst 2 procentenheter i absoluta tal
  för varje näringsämne separat och för summan av näringsämnena

för varje näringsämne separat och för summan av näringsämnena

en relativ avvikelse på - 50 och + 100 procent av det deklarerade värdet för dessa näringsämnen, upp till högst - 2 och + 4 procentenheter i absoluta tal.

en relativ avvikelse på - 50 och + 100 procent av det deklarerade värdet för dessa näringsämnen, upp till högst - 2 och + 4 procentenheter i absoluta tal.

Ovanstående toleransvärden gäller även för N-formerna och för lösligheterna.

Ovanstående toleransvärden gäller även för N-formerna och för lösligheterna.

Kornstorlek: en relativ avvikelse på ±
  20
  procent ska tillämpas på den deklarerade procentandelen material som passerar en viss sikt

20

Mängd: en relativ avvikelse på ±
  3
  procent av det deklarerade värdet

3

Ändring 313

Ändring 313

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – del 3 – PFK 3

Bilaga III – del 3 – PFK 3

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| Former av de deklarerade näringsämnena och andra deklarerade kvalitetskriterier | Tillåtna toleranser för den deklarerade parametern |
| --- | --- |
| pH | ± 0,7 vid tidpunkten för tillverkningen |
| ±
  1,0
  när som helst i distributionskedjan |
| Organiskt kol (C) | en relativ avvikelse på ± 10 procent av det deklarerade värdet, upp till högst 1,0 procentenheter i absoluta tal |
| Totalkväve (N) | en relativ avvikelse på ± 20 procent från det deklarerade värdet, upp till högst 1,0 procentenheter i absoluta tal |
| Total fosforpentoxid (P2O5) | en relativ avvikelse på ± 20 procent från det deklarerade värdet, upp till högst 1,0 procentenheter i absoluta tal |
| Total kaliumoxid (K2O) | en relativ avvikelse på ± 20 procent från det deklarerade värdet, upp till högst 1,0 procentenheter i absoluta tal |
| Torrsubstans | en relativ avvikelse på ± 10 procent av det deklarerade värdet |
| Mängd | en relativ avvikelse på - 5 procent av det deklarerade värdet vid tidpunkten för tillverkningen |
| en relativ avvikelse på
  -25
  procent av det deklarerade värdet när som helst i distributionskedjan |
| Kol (C) org/Kväve (N) org | en relativ avvikelse på ± 20 procent av det deklarerade värdet, upp till högst 2,0 procentenheter i absoluta tal |
| Kornstorlek | en relativ avvikelse på ± 10 procent ska tillämpas på den deklarerade procentandelen material som passerar en viss sikt |

Former av de deklarerade näringsämnena och andra deklarerade kvalitetskriterier

Tillåtna toleranser för den deklarerade parametern

pH

± 0,7 vid tidpunkten för tillverkningen

±
  1,0
  när som helst i distributionskedjan

1,0

Organiskt kol (C)

en relativ avvikelse på ± 10 procent av det deklarerade värdet, upp till högst 1,0 procentenheter i absoluta tal

Totalkväve (N)

en relativ avvikelse på ± 20 procent från det deklarerade värdet, upp till högst 1,0 procentenheter i absoluta tal

Total fosforpentoxid (P2O5)

2

5

en relativ avvikelse på ± 20 procent från det deklarerade värdet, upp till högst 1,0 procentenheter i absoluta tal

Total kaliumoxid (K2O)

2

en relativ avvikelse på ± 20 procent från det deklarerade värdet, upp till högst 1,0 procentenheter i absoluta tal

Torrsubstans

en relativ avvikelse på ± 10 procent av det deklarerade värdet

Mängd

en relativ avvikelse på - 5 procent av det deklarerade värdet vid tidpunkten för tillverkningen

en relativ avvikelse på
  -25
  procent av det deklarerade värdet när som helst i distributionskedjan

-25

Kol (C) org/Kväve (N) org

en relativ avvikelse på ± 20 procent av det deklarerade värdet, upp till högst 2,0 procentenheter i absoluta tal

Kornstorlek

en relativ avvikelse på ± 10 procent ska tillämpas på den deklarerade procentandelen material som passerar en viss sikt

Ändring

Ändring

| Former av de deklarerade näringsämnena och andra deklarerade kvalitetskriterier | Tillåtna toleranser för den deklarerade parametern |
| --- | --- |
| pH | ± 0,7 vid tidpunkten för tillverkningen |
| ±
  0,9
  när som helst i distributionskedjan |
| Organiskt kol (C) | en relativ avvikelse på ± 10 procent av det deklarerade värdet, upp till högst 1,0 procentenheter i absoluta tal |
| Totalkväve (N) | en relativ avvikelse på ± 20 procent från det deklarerade värdet, upp till högst 1,0 procentenheter i absoluta tal |
| Total fosforpentoxid (P2O5) | en relativ avvikelse på ± 20 procent från det deklarerade värdet, upp till högst 1,0 procentenheter i absoluta tal |
| Total kaliumoxid (K2O) | en relativ avvikelse på ± 20 procent från det deklarerade värdet, upp till högst 1,0 procentenheter i absoluta tal |
| Torrsubstans | en relativ avvikelse på ± 10 procent av det deklarerade värdet |
| Mängd | en relativ avvikelse på - 5 procent av det deklarerade värdet vid tidpunkten för tillverkningen |
| en relativ avvikelse på
  -15
  procent av det deklarerade värdet när som helst i distributionskedjan |
| Kol (C) org/Kväve (N) org | en relativ avvikelse på ± 20 procent av det deklarerade värdet, upp till högst 2,0 procentenheter i absoluta tal |
| Kornstorlek | en relativ avvikelse på ± 10 procent ska tillämpas på den deklarerade procentandelen material som passerar en viss sikt |

Former av de deklarerade näringsämnena och andra deklarerade kvalitetskriterier

Tillåtna toleranser för den deklarerade parametern

pH

± 0,7 vid tidpunkten för tillverkningen

±
  0,9
  när som helst i distributionskedjan

0,9

Organiskt kol (C)

en relativ avvikelse på ± 10 procent av det deklarerade värdet, upp till högst 1,0 procentenheter i absoluta tal

Totalkväve (N)

en relativ avvikelse på ± 20 procent från det deklarerade värdet, upp till högst 1,0 procentenheter i absoluta tal

Total fosforpentoxid (P2O5)

2

5

en relativ avvikelse på ± 20 procent från det deklarerade värdet, upp till högst 1,0 procentenheter i absoluta tal

Total kaliumoxid (K2O)

2

en relativ avvikelse på ± 20 procent från det deklarerade värdet, upp till högst 1,0 procentenheter i absoluta tal

Torrsubstans

en relativ avvikelse på ± 10 procent av det deklarerade värdet

Mängd

en relativ avvikelse på - 5 procent av det deklarerade värdet vid tidpunkten för tillverkningen

en relativ avvikelse på
  -15
  procent av det deklarerade värdet när som helst i distributionskedjan

-15

Kol (C) org/Kväve (N) org

en relativ avvikelse på ± 20 procent av det deklarerade värdet, upp till högst 2,0 procentenheter i absoluta tal

Kornstorlek

en relativ avvikelse på ± 10 procent ska tillämpas på den deklarerade procentandelen material som passerar en viss sikt

Ändring 314

Ändring 314

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – del 3 – PFK 4

Bilaga III – del 3 – PFK 4

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| Former av de deklarerade näringsämnena och andra deklarerade kvalitetskriterier | Tillåtna toleranser för den deklarerade parametern |
| --- | --- |
| Elektrisk ledningsförmåga | en relativ avvikelse på ± 50 procent vid tidpunkten för tillverkningen |
| en relativ avvikelse på ±
  75
  procent när som helst i distributionskedjan |
| pH | ± 0,7 vid tidpunkten för tillverkningen |
| ±
  1,0
  när som helst i distributionskedjan |
| Mängd angivet som volym (liter eller m3) | en relativ avvikelse på - 5 procent vid tidpunkten för tillverkningen |
| en relativ avvikelse på
  -25
  procent när som helst i distributionskedjan |
| Bestämning av mängd (volym) material med partikelstorlek större än 60 mm | en relativ avvikelse på - 5 procent vid tidpunkten för tillverkningen |
| en relativ avvikelse på
  -25
  procent när som helst i distributionskedjan |
| Bestämning av mängd (volym) färdigformat odlingssubstrat | en relativ avvikelse på - 5 procent vid tidpunkten för tillverkningen |
| en relativ avvikelse på
  -25
  procent när som helst i distributionskedjan |
| Vattenlösligt kväve (N) | en relativ avvikelse på ± 50 procent vid tidpunkten för tillverkningen |
| en relativ avvikelse på ±
  75
  procent när som helst i distributionskedjan |
| Vattenlöslig fosforpentoxid (P2O5) | en relativ avvikelse på ± 50 procent vid tidpunkten för tillverkningen |
| en relativ avvikelse på ±
  75
  procent när som helst i distributionskedjan |
| Vattenlöslig kaliumoxid (K2O) | en relativ avvikelse på ± 50 procent vid tidpunkten för tillverkningen |
| en relativ avvikelse på ±
  75
  procent när som helst i distributionskedjan |

Former av de deklarerade näringsämnena och andra deklarerade kvalitetskriterier

Tillåtna toleranser för den deklarerade parametern

Elektrisk ledningsförmåga

en relativ avvikelse på ± 50 procent vid tidpunkten för tillverkningen

en relativ avvikelse på ±
  75
  procent när som helst i distributionskedjan

75

pH

± 0,7 vid tidpunkten för tillverkningen

±
  1,0
  när som helst i distributionskedjan

1,0

Mängd angivet som volym (liter eller m3)

3

en relativ avvikelse på - 5 procent vid tidpunkten för tillverkningen

en relativ avvikelse på
  -25
  procent när som helst i distributionskedjan

-25

Bestämning av mängd (volym) material med partikelstorlek större än 60 mm

en relativ avvikelse på - 5 procent vid tidpunkten för tillverkningen

en relativ avvikelse på
  -25
  procent när som helst i distributionskedjan

-25

Bestämning av mängd (volym) färdigformat odlingssubstrat

en relativ avvikelse på - 5 procent vid tidpunkten för tillverkningen

en relativ avvikelse på
  -25
  procent när som helst i distributionskedjan

-25

Vattenlösligt kväve (N)

en relativ avvikelse på ± 50 procent vid tidpunkten för tillverkningen

en relativ avvikelse på ±
  75
  procent när som helst i distributionskedjan

75

Vattenlöslig fosforpentoxid (P2O5)

2

5

en relativ avvikelse på ± 50 procent vid tidpunkten för tillverkningen

en relativ avvikelse på ±
  75
  procent när som helst i distributionskedjan

75

Vattenlöslig kaliumoxid (K2O)

en relativ avvikelse på ± 50 procent vid tidpunkten för tillverkningen

en relativ avvikelse på ±
  75
  procent när som helst i distributionskedjan

75

Ändring

Ändring

| Former av de deklarerade näringsämnena och andra deklarerade kvalitetskriterier | Tillåtna toleranser för den deklarerade parametern |
| --- | --- |
| Elektrisk ledningsförmåga | en relativ avvikelse på ± 50 procent vid tidpunkten för tillverkningen |
| en relativ avvikelse på
  60
  procent när som helst i distributionskedjan |
| pH | ±0,7 vid tidpunkten för tillverkningen |
| ±
  0,9
  när som helst i distributionskedjan |
| Mängd angivet som volym (liter eller m3) | en relativ avvikelse på - 5 procent vid tidpunkten för tillverkningen |
| en relativ avvikelse på
  15
  procent när som helst i distributionskedjan |
| Bestämning av mängd (volym) material med partikelstorlek större än 60 mm | en relativ avvikelse på - 5 procent vid tidpunkten för tillverkningen |
| en relativ avvikelse på
  15
  procent när som helst i distributionskedjan |
| Bestämning av mängd (volym) färdigformat odlingssubstrat | en relativ avvikelse på - 5 procent vid tidpunkten för tillverkningen |
| en relativ avvikelse på
  15
  procent när som helst i distributionskedjan |
| Vattenlösligt kväve (N) | en relativ avvikelse på ± 50 procent vid tidpunkten för tillverkningen |
| en relativ avvikelse på
  60
  procent när som helst i distributionskedjan |
| Vattenlöslig fosforpentoxid (P2O5) | en relativ avvikelse på ± 50 procent vid tidpunkten för tillverkningen |
| en relativ avvikelse på
  60
  procent när som helst i distributionskedjan |
| Vattenlöslig kaliumoxid (K2O) | en relativ avvikelse på ± 50 procent vid tidpunkten för tillverkningen |
| en relativ avvikelse på
  60
  procent när som helst i distributionskedjan |

Former av de deklarerade näringsämnena och andra deklarerade kvalitetskriterier

Tillåtna toleranser för den deklarerade parametern

Elektrisk ledningsförmåga

en relativ avvikelse på ± 50 procent vid tidpunkten för tillverkningen

en relativ avvikelse på
  60
  procent när som helst i distributionskedjan

60

pH

±0,7 vid tidpunkten för tillverkningen

±
  0,9
  när som helst i distributionskedjan

0,9

Mängd angivet som volym (liter eller m3)

3

en relativ avvikelse på - 5 procent vid tidpunkten för tillverkningen

en relativ avvikelse på
  15
  procent när som helst i distributionskedjan

15

Bestämning av mängd (volym) material med partikelstorlek större än 60 mm

en relativ avvikelse på - 5 procent vid tidpunkten för tillverkningen

en relativ avvikelse på
  15
  procent när som helst i distributionskedjan

15

Bestämning av mängd (volym) färdigformat odlingssubstrat

en relativ avvikelse på - 5 procent vid tidpunkten för tillverkningen

en relativ avvikelse på
  15
  procent när som helst i distributionskedjan

15

Vattenlösligt kväve (N)

en relativ avvikelse på ± 50 procent vid tidpunkten för tillverkningen

en relativ avvikelse på
  60
  procent när som helst i distributionskedjan

60

Vattenlöslig fosforpentoxid (P2O5)

2

5

en relativ avvikelse på ± 50 procent vid tidpunkten för tillverkningen

en relativ avvikelse på
  60
  procent när som helst i distributionskedjan

60

Vattenlöslig kaliumoxid (K2O)

en relativ avvikelse på ± 50 procent vid tidpunkten för tillverkningen

en relativ avvikelse på
  60
  procent när som helst i distributionskedjan

60

Ändring 315

Ändring 315

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – del 1 – led 1 – punkt 1 – led b

Bilaga IV – del 1 – led 1 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Rötrester från energigrödor enligt komponentmaterialkategori 4. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

Rötrester från energigrödor enligt komponentmaterialkategori 4.

| b) | Rötrester från energigrödor
  och växtbaserat biologiskt avfall
  enligt komponentmaterialkategori 4. |
| --- | --- |

b)

Rötrester från energigrödor
  och växtbaserat biologiskt avfall
  enligt komponentmaterialkategori 4.

och växtbaserat biologiskt avfall

Ändring 316

Ändring 316

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – del 1 – led 1 – punkt 1 – led fa (nytt)

Bilaga IV – del 1 – led 1 – punkt 1 – led fa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | fa) | Obearbetade eller mekaniskt bearbetade växter, växtdelar eller växtextrakt enligt komponentmaterialkategori 2. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

fa)

fa)

Obearbetade eller mekaniskt bearbetade växter, växtdelar eller växtextrakt enligt komponentmaterialkategori 2.

Obearbetade eller mekaniskt bearbetade växter, växtdelar eller växtextrakt enligt komponentmaterialkategori 2.

Ändring 317

Ändring 317

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – del 1 – led 1 – punkt 3 – led ba (nytt)

Bilaga IV – del 1 – led 1 – punkt 3 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ba) | En denitrifikationshämmare enligt produktfunktionskategori 5.A.Ia. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ba)

ba)

En denitrifikationshämmare enligt produktfunktionskategori 5.A.Ia.

En denitrifikationshämmare enligt produktfunktionskategori 5.A.Ia.

Ändring 318

Ändring 318

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – del 1 – led 3 – punkt 2 – led aa (nytt)

Bilaga IV – del 1 – led 3 – punkt 2 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | aa) | En denitrifikationshämmare enligt produktfunktionskategori 5.A.Ia. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

aa)

aa)

En denitrifikationshämmare enligt produktfunktionskategori 5.A.Ia.

En denitrifikationshämmare enligt produktfunktionskategori 5.A.Ia.

Ändring 319

Ändring 319

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – del 2 – modul A – punkt 2.2 – led b

Bilaga IV – del 2 – modul A – punkt 2.2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Översiktliga ritningar och scheman för konstruktion och tillverkning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

b)

Översiktliga ritningar och scheman för konstruktion och tillverkning.

Översiktliga ritningar och scheman för konstruktion och tillverkning.

utgår

utgår

Ändring 320

Ändring 320

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – del 2 – modul A – punkt 2.2 – led c

Bilaga IV – del 2 – modul A – punkt 2.2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | Beskrivningar och förklaringar som behövs för att förstå dessa ritningar och scheman och hur den CE-märkta gödselprodukten används. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

c)

Beskrivningar och förklaringar som behövs för att förstå dessa ritningar och scheman och hur den CE-märkta gödselprodukten används.

Beskrivningar och förklaringar som behövs för att förstå dessa ritningar och scheman och hur den CE-märkta gödselprodukten används.

utgår

utgår

Ändring 321

Ändring 321

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – del 2 – modul A1 – punkt 4 – inledningen

Bilaga IV – del 2 – modul A1 – punkt 4 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| De cykler och prov som avses i rubrikerna 4.1–4.3 ska på tillverkarens vägnar genomföras minst var
  tredje
  månad på ett representativt prov av produkten för att kontrollera om produkten överensstämmer med | De cykler och prov som avses i rubrikerna 4.1–4.3 ska på tillverkarens vägnar genomföras minst var
  sjätte
  månad på ett representativt prov av produkten
  , när det gäller kontinuerlig drift av anläggningen eller varje år för den periodiska produktionen,
  för att kontrollera om produkten överensstämmer med |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

De cykler och prov som avses i rubrikerna 4.1–4.3 ska på tillverkarens vägnar genomföras minst var
  tredje
  månad på ett representativt prov av produkten för att kontrollera om produkten överensstämmer med

tredje

De cykler och prov som avses i rubrikerna 4.1–4.3 ska på tillverkarens vägnar genomföras minst var
  sjätte
  månad på ett representativt prov av produkten
  , när det gäller kontinuerlig drift av anläggningen eller varje år för den periodiska produktionen,
  för att kontrollera om produkten överensstämmer med

sjätte

, när det gäller kontinuerlig drift av anläggningen eller varje år för den periodiska produktionen,

Ändring 322

Ändring 322

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – del 2 – modul A1 – punkt 4.3.5a (ny)

Bilaga IV – del 2 – modul A1 – punkt 4.3.5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4.3.5a | Tillverkaren ska förvara testrapporter tillsammans med den tekniska dokumentationen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.3.5a

4.3.5a

Tillverkaren ska förvara testrapporter tillsammans med den tekniska dokumentationen.

Ändring 323

Ändring 323

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – del 2 – modul B – punkt 3.2 – led c – strecksats 6

Bilaga IV – del 2 – modul B – punkt 3.2 – led c – strecksats 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Provningsrapporter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Provningsrapporter.

| — | Provningsrapporter
  , inklusive undersökningar av agronomisk effektivitet
  . |
| --- | --- |

—

Provningsrapporter
  , inklusive undersökningar av agronomisk effektivitet
  .

, inklusive undersökningar av agronomisk effektivitet

Ändring 324

Ändring 324

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – del 2 – modul D1 – punkt 2 – led b

Bilaga IV – del 2 – modul D1 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Översiktliga ritningar och scheman för konstruktion och tillverkning, inklusive en
  skriftlig beskrivning av och ett diagram över produktionen
  , där varje behandling, förvaringskärl och förvaringsområde beskrivs klart och tydligt
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

Översiktliga ritningar och scheman för konstruktion och tillverkning, inklusive en
  skriftlig beskrivning av och ett diagram över produktionen
  , där varje behandling, förvaringskärl och förvaringsområde beskrivs klart och tydligt
  .

Översiktliga ritningar och scheman för konstruktion och tillverkning, inklusive en

, där varje behandling, förvaringskärl och förvaringsområde beskrivs klart och tydligt

| b) | En skriftlig beskrivning av och ett diagram över produktionen. |
| --- | --- |

b)

En skriftlig beskrivning av och ett diagram över produktionen.

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0270/2017).

1

(15)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2003/2003 av den 13 oktober 2003 om gödselmedel (EUT L 304, 21.11.2003, s. 1).

15

(15)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2003/2003 av den 13 oktober 2003 om gödselmedel (EUT L 304, 21.11.2003, s. 1).

15

(18)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 av den 21 oktober 2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av förordning (EG) nr 1774/2002 (förordning om animaliska biprodukter) (EUT L 300, 14.11.2009, s. 1).

18

(18)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 av den 21 oktober 2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om upphävande av förordning (EG) nr 1774/2002 (förordning om animaliska biprodukter) (EUT L 300, 14.11.2009, s. 1).

18

(20)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).

20

(20)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).

20

(21)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1).

21

(21)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1).

21

(22)  Rådets direktiv 86/278/EEG av den 12 juni 1986 om skyddet för miljön, särskilt marken, när avloppsslam används i jordbruket (EGT L 181, 4.7.1986, s. 6).

22

(23)  Rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (EGT L 183, 29.6.1989, s. 1).

23

(24)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) (EUT L 396, 30.12.2006, s. 1).

24

(25)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar (EUT L 353, 31.12.2008, s. 1).

25

(26)  Kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 av den 19 december 2006 om fastställande av gränsvärden för vissa främmande ämnen i livsmedel (EUT L 364, 20.12.2006, s. 5).

26

(27)  Rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (EGT L 169, 10.7.2000, s. 1).

27

(28)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 98/2013 av den 15 januari 2013 om saluföring och användning av sprängämnesprekursorer (EUT L 39, 9.2.2013, s. 1).

28

(29)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 av den 22 oktober 2014 om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arter (EUT L 317, 4.11.2014, s. 35).

29

(22)  Rådets direktiv 86/278/EEG av den 12 juni 1986 om skyddet för miljön, särskilt marken, när avloppsslam används i jordbruket (EGT L 181, 4.7.1986, s. 6).

22

(23)  Rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (EGT L 183, 29.6.1989, s. 1).

23

(24)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) (EUT L 396, 30.12.2006, s. 1).

24

(25)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar (EUT L 353, 31.12.2008, s. 1).

25

(26)  Kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 av den 19 december 2006 om fastställande av gränsvärden för vissa främmande ämnen i livsmedel (EUT L 364, 20.12.2006, s. 5).

26

(27)  Rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (EGT L 169, 10.7.2000, s. 1).

27

(28)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 98/2013 av den 15 januari 2013 om saluföring och användning av sprängämnesprekursorer (EUT L 39, 9.2.2013, s. 1).

28

(29)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 av den 22 oktober 2014 om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arter (EUT L 317, 4.11.2014, s. 35).

29

(29 bis)  
  Rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EGT L 375, 31.12.1991, s. 1).

29 bis

Rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EGT L 375, 31.12.1991, s. 1).

(29 ter)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

29 ter

Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

(1)  
  Rådets förordning (EEG) nr 315/93 av den 8 februari 1993 om fastställande av gemenskapsförfaranden för främmande ämnen i livsmedel (EGT L 37, 13.2.1993, s. 1).

1

Rådets förordning (EEG) nr 315/93 av den 8 februari 1993 om fastställande av gemenskapsförfaranden för främmande ämnen i livsmedel (EGT L 37, 13.2.1993, s. 1).

(2)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG (EUT L 70, 16.3.2005, s. 1).

2

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG (EUT L 70, 16.3.2005, s. 1).

(3)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 470/2009 av den 6 maj 2009 om gemenskapsförfaranden för att fastställa gränsvärden för farmakologiskt verksamma ämnen i animaliska livsmedel samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 2377/90 och ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 (EUT L 152, 16.6.2009, s. 11).

3

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 470/2009 av den 6 maj 2009 om gemenskapsförfaranden för att fastställa gränsvärden för farmakologiskt verksamma ämnen i animaliska livsmedel samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 2377/90 och ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/82/EG och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 (EUT L 152, 16.6.2009, s. 11).

(4)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/32/EG av den 7 maj 2002 om främmande ämnen och produkter i djurfoder (EGT L 140, 30.5.2002, s. 10).

4

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/32/EG av den 7 maj 2002 om främmande ämnen och produkter i djurfoder (EGT L 140, 30.5.2002, s. 10).

(8)  Uteslutandet av ett material från komponentmaterialkategori 1 hindrar det inte från att vara ett komponentmaterial i överensstämmelse med andra komponentmaterialkategorier med andra krav. Se t.ex. komponentmaterialkategori 11 för animaliska biprodukter, komponentmaterialkategorierna 9 och 10 för polymerer och komponentmaterialkategori 8 för agronomiska tillsatser.

8

(8)  Uteslutandet av ett material från komponentmaterialkategori 1 hindrar det inte från att vara ett komponentmaterial i överensstämmelse med andra komponentmaterialkategorier med andra krav. Se t.ex. komponentmaterialkategori 11 för animaliska biprodukter, komponentmaterialkategorierna 9 och 10 för polymerer och komponentmaterialkategori 8 för agronomiska tillsatser.

8

(1 bis)  
  Kommissionens förordning (EU) nr 142/2011 av den 25 februari 2011 om genomförande av Europaparlamentets och rådet förordning (EG) nr 1069/2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om genomförande av rådets direktiv 97/78/EG vad gäller vissa prover och produkter som enligt det direktivet är undantagna från veterinärkontroller vid gränsen (EUT L 54, 26.2.2011, s. 1).

1 bis

Kommissionens förordning (EU) nr 142/2011 av den 25 februari 2011 om genomförande av Europaparlamentets och rådet förordning (EG) nr 1069/2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel och om genomförande av rådets direktiv 97/78/EG vad gäller vissa prover och produkter som enligt det direktivet är undantagna från veterinärkontroller vid gränsen (EUT L 54, 26.2.2011, s. 1).

(2)  
  Framställt av andra kategori 2- och 3-material än kött- och benmjöl och bearbetat animaliskt protein.

2

Framställt av andra kategori 2- och 3-material än kött- och benmjöl och bearbetat animaliskt protein.

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/362 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/362

---

P8_TA(2017)0393

Informationsutbyte, system för tidig varning och riskbedömningsförfarande avseende nya psykoaktiva ämnen ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1920/2006 vad gäller informationsutbyte, system för tidig varning och riskbedömningsförfarande avseende nya psykoaktiva ämnen (COM(2016)0547 – C8-0351/2016 – 2016/0261(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 346/47)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0547), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0547),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 168.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0351/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 168.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0351/2016),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 19 oktober 2016 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 19 oktober 2016 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 31 maj 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 31 maj 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0359/2016). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0359/2016).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 34, 2.2.2017, s. 182.

---

P8_TC1-COD(2016)0261

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 oktober 2017 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om ändring av förordning (EG) nr 1920/2006 vad gäller informationsutbyte, och ett system för tidig varning och riskbedömningsförfarande, avseende nya psykoaktiva substanser

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2017/2101.)

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/363 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/363

---

P8_TA(2017)0394

Den gemensamma fiskeripolitiken: genomförande av landningsskyldigheten ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 oktober 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1380/2013 om den gemensamma fiskeripolitiken (COM(2017)0424 – C8-0239/2017 – 2017/0190(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 346/48)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0424), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0424),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0239/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0239/2017),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 18 oktober 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 18 oktober 2017,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 september 2017 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 september 2017 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A8-0285/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A8-0285/2017).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2017)0190

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 oktober 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om ändring av förordning (EU) nr 1380/2013 om den gemensamma fiskeripolitiken

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2017/2092.)

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/364 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/364

---

P8_TA(2017)0399

Förslag till ändringsbudget nr 5: Finansiering av den europeiska fonden för hållbar utveckling och ökning av reserven för katastrofbistånd

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2017 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 5/2017 för budgetåret 2017 med finansiering av Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU) och ökning av reserven för katastrofbistånd, efter revideringen av förordningen om den fleråriga budgetramen (12441/2017 – C8-0351/2017 – 2017/2135(BUD))

(2018/C 346/49)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1), särskilt artikel 41, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1), särskilt artikel 41,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2017, antagen den 1 december 2016 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2017, antagen den 1 december 2016 (2),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (3),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2017/1123 av den 20 juni 2017 om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2017/1123 av den 20 juni 2017 om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (4),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (5),

| — | med beaktande av rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (6),

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 5/2017 som kommissionen antog den 28 juli 2017 (COM(2017)0485), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 5/2017 som kommissionen antog den 28 juli 2017 (COM(2017)0485),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 5/2017 som rådet antog den 10 oktober 2017 och översände till Europaparlamentet den 11 oktober 2017 (12441/2017 – C8-0351/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 5/2017 som rådet antog den 10 oktober 2017 och översände till Europaparlamentet den 11 oktober 2017 (12441/2017 – C8-0351/2017),

| — | med beaktande av artiklarna 88 och 91 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 88 och 91 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0301/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0301/2017), och av följande skäl:

| A. | Förslaget till ändringsbudget nr 5/2017 syftar till att tillhandahålla Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU) finansiering efter att dess rättsliga grund har antagits, och att i den allmänna budgeten för 2017 återspegla resultatet av halvtidsöversynen av förordningen om den fleråriga budgetramen när det gäller ökningen av det årliga beloppet till reserven för katastrofbistånd från 280 miljoner EUR till 300 miljoner EUR i 2011 års priser. |
| --- | --- |

A.

Förslaget till ändringsbudget nr 5/2017 syftar till att tillhandahålla Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU) finansiering efter att dess rättsliga grund har antagits, och att i den allmänna budgeten för 2017 återspegla resultatet av halvtidsöversynen av förordningen om den fleråriga budgetramen när det gäller ökningen av det årliga beloppet till reserven för katastrofbistånd från 280 miljoner EUR till 300 miljoner EUR i 2011 års priser.

| B. | Förslaget till ändringsbudget nr 5/2017 tillhandahåller EFHU 275 miljoner EUR i åtagande- och betalningsbemyndiganden som ska täckas helt genom utnyttjande av flexibilitetsmekanismen, eftersom det inte finns någon marginal under taket för åtagandebemyndiganden i rubrik 4 (Europa i världen). |
| --- | --- |

B.

Förslaget till ändringsbudget nr 5/2017 tillhandahåller EFHU 275 miljoner EUR i åtagande- och betalningsbemyndiganden som ska täckas helt genom utnyttjande av flexibilitetsmekanismen, eftersom det inte finns någon marginal under taket för åtagandebemyndiganden i rubrik 4 (Europa i världen).

| C. | Förslaget till ändringsbudget nr 5/2017 innehåller samtidigt en minskning på 275 miljoner EUR av betalningsbemyndigandena inom asyl-, migrations- och integrationsfonden (Amif) under rubrik 3 (Säkerhet och medborgarskap), p.g.a. ett förväntat underutnyttjande orsakat av det sena antagandet av de rättsliga grunderna och förseningar i programplaneringen. |
| --- | --- |

C.

Förslaget till ändringsbudget nr 5/2017 innehåller samtidigt en minskning på 275 miljoner EUR av betalningsbemyndigandena inom asyl-, migrations- och integrationsfonden (Amif) under rubrik 3 (Säkerhet och medborgarskap), p.g.a. ett förväntat underutnyttjande orsakat av det sena antagandet av de rättsliga grunderna och förseningar i programplaneringen.

| D. | Förslaget till ändringsbudget nr 5/2017 innehåller också en minskning på 22,8 miljoner EUR (i löpande priser) av åtagandebemyndigandena för reserven för katastrofbistånd, vilket återspeglar halvtidsöversynen av förordningen om den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

D.

Förslaget till ändringsbudget nr 5/2017 innehåller också en minskning på 22,8 miljoner EUR (i löpande priser) av åtagandebemyndigandena för reserven för katastrofbistånd, vilket återspeglar halvtidsöversynen av förordningen om den fleråriga budgetramen.

| E. | Förslaget till ändringsbudget nr 5/2017 åtföljs av ett förslag till beslut om ianspråkstagande av flexibilitetsmekanismen för finansiering av EFHU (COM(2017)0480) till ett belopp av 275 miljoner EUR i åtagande- och betalningsbemyndiganden under rubrik 4. |
| --- | --- |

E.

Förslaget till ändringsbudget nr 5/2017 åtföljs av ett förslag till beslut om ianspråkstagande av flexibilitetsmekanismen för finansiering av EFHU (COM(2017)0480) till ett belopp av 275 miljoner EUR i åtagande- och betalningsbemyndiganden under rubrik 4.

| F. | Inom budgetförfarandet för 2017 uppmanade Europaparlamentet och rådet kommissionen att begära de anslag som krävs för finansieringen av EFHU i en ändringsbudget så snart som den rättliga grunden antagits, och åtog sig att snabbt behandla den ändringsbudget för 2017 som kommissionen skulle lägga fram. |
| --- | --- |

F.

Inom budgetförfarandet för 2017 uppmanade Europaparlamentet och rådet kommissionen att begära de anslag som krävs för finansieringen av EFHU i en ändringsbudget så snart som den rättliga grunden antagits, och åtog sig att snabbt behandla den ändringsbudget för 2017 som kommissionen skulle lägga fram.

| 1. | Europaparlamentet noterar förslaget till ändringsbudget nr 5/2017, som lagts fram av kommissionen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar det snabba antagandet och ikraftträdandet av EFHU förordning (EU) 2017/1601 (7), och efterlyser ett snabbt genomförande av den, med fullt iakttagande av de regler och prioriteringar som lagstiftaren har fastställt och med särskild uppmärksamhet på dess bestämmelser om redovisningsskyldighet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar att översynen av den fleråriga budgetramen gör det möjligt att finansiera EFHU genom en utökad flexibilitetsmekanism, samtidigt som man ökar reserven för katastrofbistånd. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet beklagar det låga genomförandet av Amif och fonden för inre säkerhet (ISF) i medlemsstaterna. Parlamentet påminner om att en överföring av budgetmedel (DEC 18/2017) redan minskar betalningsbemyndigandena under rubrik 3 (Säkerhet och medborgarskap) med 284 miljoner EUR, då Amif och ISF har utnyttjats som en källa för ökningar under någon annan rubrik. Medlemsstaterna uppmanas att respektera sina politiska överenskommelser och att göra sitt yttersta inom ramarna för sina befogenheter för att återspegla hur viktig denna prioritet är för unionen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 5/2017. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 5/2017 slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och revisionsrätten samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUT L 51, 28.2.2017.

(3)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(4)  EUT L 163, 24.6.2017, s. 1.

(5)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(6)  EUT L 168, 7.6.2014, s. 105.

(7)  EUT L 249, 27.9.2017, s. 1

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/366 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/366

---

P8_TA(2017)0400

Ianspråktagande av flexibilitetsmekanismen för finansiering av Europeiska fonden för hållbar utveckling

Europaparlamentets resolution av den 24 oktober 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ianspråktagande av flexibilitetsmekanismen för finansiering av Europeiska fonden för hållbar utveckling (COM(2017)0480 – C8-0235/2017 – 2017/2134(BUD))

(2018/C 346/50)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0480 – C8-0235/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0480 – C8-0235/2017),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (1), särskilt artikel 11, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (1), särskilt artikel 11,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (2), särskilt punkt 12, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (2), särskilt punkt 12,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2017, antagen den 1 december 2016 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2017, antagen den 1 december 2016 (3),

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0298/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0298/2017), och av följande skäl:

| A. | Efter revideringen av förordningen om den fleråriga budgetramen, är ett årligt belopp på 676 miljoner EUR i löpande priser tillgängligt via flexibilitetsmekanismen, plus förfallna belopp från Europeiska unionens solidaritetsfond och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, nämligen 646 miljoner EUR i slutet av 2016. Ett belopp på 530 miljoner EUR har redan tagits i anspråk via flexibilitetsinstrumentet inom ramen för 2017 års budget, vilket innebär att det finns 792 miljoner EUR kvar att utnyttja. |
| --- | --- |

A.

Efter revideringen av förordningen om den fleråriga budgetramen, är ett årligt belopp på 676 miljoner EUR i löpande priser tillgängligt via flexibilitetsmekanismen, plus förfallna belopp från Europeiska unionens solidaritetsfond och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, nämligen 646 miljoner EUR i slutet av 2016. Ett belopp på 530 miljoner EUR har redan tagits i anspråk via flexibilitetsinstrumentet inom ramen för 2017 års budget, vilket innebär att det finns 792 miljoner EUR kvar att utnyttja.

| B. | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1601 (4) trädde i kraft den 28 september 2017. |
| --- | --- |

B.

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1601 (4) trädde i kraft den 28 september 2017.

| C. | Efter att ha undersökt alla möjligheter att omfördela åtagandebemyndigandena i rubrik 4 (Europa i världen) har kommissionen föreslagit att flexibilitetsmekanismen ska utnyttjas till ett belopp på 275 miljoner EUR utöver taket i rubrik 4 för att finansiera Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU). |
| --- | --- |

C.

Efter att ha undersökt alla möjligheter att omfördela åtagandebemyndigandena i rubrik 4 (Europa i världen) har kommissionen föreslagit att flexibilitetsmekanismen ska utnyttjas till ett belopp på 275 miljoner EUR utöver taket i rubrik 4 för att finansiera Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU).

| 1. | Europaparlamentet noterar att taket för 2017 i rubrik 4 inte gör det möjligt att adekvat finansiera Europeiska fonden för hållbar utveckling. Parlamentet upprepar sin sedan länge etablerade ståndpunkt att de finansiella resurserna för unionens yttre åtgärder inte är tillräckliga för att täcka de behov som följer av en proaktiv och hållbar politik för yttre åtgärder. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet samtycker därför till att flexibilitetsmekanismen utnyttjas till ett belopp på 275 miljoner EUR i åtagande- och betalningsbemyndiganden. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet upprepar att utnyttjandet av detta instrument, enligt punkt 11 i förordningen om den fleråriga budgetramen, på nytt visar på att unionens budget måste vara mer flexibel. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet upprepar sin väletablerade åsikt att betalningar som härrör från åtagandebemyndiganden som tidigare tagits i anspråk via flexibilitetsmekanismen endast kan beaktas utöver taken i den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(2)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(3)  EUT L 51, 28.2.2017.

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1601 av den 26 september 2017 om inrättande av Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU), EFHU-garantin och EFHU- garantifonden (EUT L 249, 27.9.2017, s. 1).

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om ianspråktagande av flexibilitetsmekanismen för finansiering av Europeiska fonden för hållbar utveckling

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2018/51.)

---

Onsdagen den 25 oktober 2017

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/369 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/369

---

P8_TA(2017)0404

Beslut om att inte invända mot en delegerad akt: produkttillsyn och styrningskrav för försäkringsföretag och försäkringsförmedlare

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 21 september 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/97 med avseende på produkttillsyn och styrningskrav för försäkringsföretag och försäkringsförmedlare (C(2017)06218 – 2017/2854(DEA))

(2018/C 346/51)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2017)06218), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2017)06218),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 16 oktober 2017 från utskottet för ekonomi och valutafrågor till utskottsordförandekonferensens ordförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 16 oktober 2017 från utskottet för ekonomi och valutafrågor till utskottsordförandekonferensens ordförande,

| — | med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/97 av den 20 januari 2016 om försäkringsdistribution (1), särskilt artiklarna 25.2 och 39.5, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/97 av den 20 januari 2016 om försäkringsdistribution (1), särskilt artiklarna 25.2 och 39.5,

| — | med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för ekonomi och valutafrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för ekonomi och valutafrågor,

| — | med beaktande av artikel 105.6 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.6 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av att ingen invändning har gjorts inom den tidsfrist som anges i artikel 105.6 tredje och fjärde strecksatserna i arbetsordningen, som löpte ut den 24 oktober 2017, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av att ingen invändning har gjorts inom den tidsfrist som anges i artikel 105.6 tredje och fjärde strecksatserna i arbetsordningen, som löpte ut den 24 oktober 2017, och av följande skäl:

| A. | Den delegerade förordningen bör tillämpas från och med den 23 februari 2018, tillämpningsdatumet för direktiv (EU) 2016/97, och ett fullständigt utnyttjande av den tre månader långa granskningsperiod som står till förfogande för parlamentet skulle inte ge branschen tillräckligt med tid för att genomföra nödvändiga tekniska och organisatoriska förändringar. |
| --- | --- |

A.

Den delegerade förordningen bör tillämpas från och med den 23 februari 2018, tillämpningsdatumet för direktiv (EU) 2016/97, och ett fullständigt utnyttjande av den tre månader långa granskningsperiod som står till förfogande för parlamentet skulle inte ge branschen tillräckligt med tid för att genomföra nödvändiga tekniska och organisatoriska förändringar.

| B. | Ett snabbt offentliggörande av den delegerade förordningen i Europeiska unionens officiella tidning skulle möjliggöra ett snabbt genomförande och rättssäkerhet i fråga om tillämpliga bestämmelser för produkttillsyn och styrning. |
| --- | --- |

B.

Ett snabbt offentliggörande av den delegerade förordningen i Europeiska unionens officiella tidning skulle möjliggöra ett snabbt genomförande och rättssäkerhet i fråga om tillämpliga bestämmelser för produkttillsyn och styrning.

| C. | Parlamentet anser att tidsfristen för införlivandet av direktiv (EU) 2016/97 bör förbli den 23 februari 2018, men uppmanar kommissionen att anta ett lagstiftningsförslag om fastställande av tillämpningsdatumet till den 1 oktober 2018. |
| --- | --- |

C.

Parlamentet anser att tidsfristen för införlivandet av direktiv (EU) 2016/97 bör förbli den 23 februari 2018, men uppmanar kommissionen att anta ett lagstiftningsförslag om fastställande av tillämpningsdatumet till den 1 oktober 2018.

| 1. | Europaparlamentet tillkännager att det inte har några invändningar mot den delegerade förordningen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 26, 2.2.2016, s. 19.

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/370 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/370

---

P8_TA(2017)0405

Beslut om att inte invända mot en delegerad akt: informationskrav och uppföranderegler för distribution av försäkringsbaserade investeringsprodukter

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 21 september 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/97 vad gäller informationskrav och uppföranderegler för distribution av försäkringsbaserade investeringsprodukter (C(2017)06229 – (2017/2855(DEA))

(2018/C 346/52)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2017)06229), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2017)06229),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 16 oktober 2017 från utskottet för ekonomi och valutafrågor till utskottsordförandekonferensens ordförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 16 oktober 2017 från utskottet för ekonomi och valutafrågor till utskottsordförandekonferensens ordförande,

| — | med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/97 av den 20 januari 2016 om försäkringsdistribution (1), särskilt artiklarna 28.4, 29.4, 30.6 och 39.5, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/97 av den 20 januari 2016 om försäkringsdistribution (1), särskilt artiklarna 28.4, 29.4, 30.6 och 39.5,

| — | med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för ekonomi och valutafrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för ekonomi och valutafrågor,

| — | med beaktande av artikel 105.6 i arbetsordningen, och av följande skäl, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.6 i arbetsordningen, och av följande skäl,

| — | med beaktande av att ingen invändning har gjorts inom den tidsfrist som anges i artikel 105.6 tredje och fjärde strecksatserna i arbetsordningen, som löpte ut den 24 oktober 2017, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av att ingen invändning har gjorts inom den tidsfrist som anges i artikel 105.6 tredje och fjärde strecksatserna i arbetsordningen, som löpte ut den 24 oktober 2017, och av följande skäl:

| A. | Den delegerade förordningen bör tillämpas från och med den 23 februari 2018, tillämpningsdatumet för direktiv (EU) 2016/97, och ett fullständigt utnyttjande av den tre månader långa granskningsperiod som står till förfogande för parlamentet skulle inte ge branschen tillräckligt med tid för att genomföra nödvändiga tekniska och organisatoriska förändringar. |
| --- | --- |

A.

Den delegerade förordningen bör tillämpas från och med den 23 februari 2018, tillämpningsdatumet för direktiv (EU) 2016/97, och ett fullständigt utnyttjande av den tre månader långa granskningsperiod som står till förfogande för parlamentet skulle inte ge branschen tillräckligt med tid för att genomföra nödvändiga tekniska och organisatoriska förändringar.

| B. | Ett snabbt offentliggörande av den delegerade förordningen i Europeiska unionens officiella tidning skulle möjliggöra ett snabbt genomförande och rättssäkerhet i fråga om tillämpliga bestämmelser för försäkringsbaserade investeringsprodukter. |
| --- | --- |

B.

Ett snabbt offentliggörande av den delegerade förordningen i Europeiska unionens officiella tidning skulle möjliggöra ett snabbt genomförande och rättssäkerhet i fråga om tillämpliga bestämmelser för försäkringsbaserade investeringsprodukter.

| C. | Europaparlamentet anser att tidsfristen för att införliva direktiv (EU) 2016/97 bör förbli den 23 februari 2018, men uppmanar kommissionen att anta ett lagstiftningsförslag i vilket tillämpningsdatumet fastställs till den 1 oktober 2018. |
| --- | --- |

C.

Europaparlamentet anser att tidsfristen för att införliva direktiv (EU) 2016/97 bör förbli den 23 februari 2018, men uppmanar kommissionen att anta ett lagstiftningsförslag i vilket tillämpningsdatumet fastställs till den 1 oktober 2018.

| 1. | Europaparlamentet tillkännager att det inte invänder mot den delegerade förordningen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 26, 2.2.2016, s. 19.

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/371 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/371

---

P8_TA(2017)0406

Beslut om att inte invända mot en delegerad akt: tekniska standarder för tillsyn av indirekta clearingarrangemang (komplettering av förordning (EU) nr 600/2014)

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 22 september 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 med avseende på tekniska standarder för tillsyn av indirekta clearingarrangemang (C(2017)06268 – (2017/2860(DEA))

(2018/C 346/53)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2017)06268), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2017)06268),

| — | med beaktande av kommissionens skrivelse av den 28 september 2017, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot den delegerade förordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens skrivelse av den 28 september 2017, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot den delegerade förordningen,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 16 oktober 2017 från utskottet för ekonomi och valutafrågor till utskottsordförandekonferensens ordförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 16 oktober 2017 från utskottet för ekonomi och valutafrågor till utskottsordförandekonferensens ordförande,

| — | med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (1), särskilt artikel 30.2, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 600/2014 av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (1), särskilt artikel 30.2,

| — | med beaktande av artikel 13 och artikel 10.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/77/EG (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 13 och artikel 10.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/77/EG (2),

| — | med beaktande av det förslag till tekniska standarder för tillsyn för indirekta clearingarrangemang enligt Emir-förordningen och förordningen Mifir som Esma lade fram den 26 maj 2016 i enlighet med artikel 30.2 i förordning (EU) nr 600/2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till tekniska standarder för tillsyn för indirekta clearingarrangemang enligt Emir-förordningen och förordningen Mifir som Esma lade fram den 26 maj 2016 i enlighet med artikel 30.2 i förordning (EU) nr 600/2014,

| — | med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för ekonomi och valutafrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för ekonomi och valutafrågor,

| — | med beaktande av artikel 105.6 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.6 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av att ingen invändning har gjorts inom den tidsfrist som anges i artikel 105.6 tredje och fjärde strecksatserna i arbetsordningen, som löpte ut den 24 oktober 2017, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av att ingen invändning har gjorts inom den tidsfrist som anges i artikel 105.6 tredje och fjärde strecksatserna i arbetsordningen, som löpte ut den 24 oktober 2017, och av följande skäl:

| A. | Kommissionen godkände förslaget till tekniska standarder för tillsyn först 16 månader efter att ha tagit emot det från Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) den 26 maj 2016. Kommissionen hörde inte formellt Esma under denna period avseende ändringsförslagen till förslaget till tekniska standarder för tillsyn, och informerade inte medlagstiftarna eller industrin om orsakerna till att godkännandet dröjde längre än de tre månader som föreskrivs i förordning (EU) nr 1095/2010. Det faktum att kommissionen överskred fristen för att anta förslaget till tekniska standarder för tillsyn med mer än ett år utan att informera medlagstiftarna är oacceptabelt. |
| --- | --- |

A.

Kommissionen godkände förslaget till tekniska standarder för tillsyn först 16 månader efter att ha tagit emot det från Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) den 26 maj 2016. Kommissionen hörde inte formellt Esma under denna period avseende ändringsförslagen till förslaget till tekniska standarder för tillsyn, och informerade inte medlagstiftarna eller industrin om orsakerna till att godkännandet dröjde längre än de tre månader som föreskrivs i förordning (EU) nr 1095/2010. Det faktum att kommissionen överskred fristen för att anta förslaget till tekniska standarder för tillsyn med mer än ett år utan att informera medlagstiftarna är oacceptabelt.

| B. | Parlamentet anser att de tekniska standarder för tillsyn som antogs inte är desamma som i det förslag till tekniska standarder för tillsyn som Esma lade fram till följd av kommissionens ändringar och anser att det har tre månader på sig att invända mot de tekniska standarderna för tillsyn (granskningsperioden). Denna granskningsperiod på tre månader bekräftades av kommissionen i dess skrivelse av den 28 september 2017. |
| --- | --- |

B.

Parlamentet anser att de tekniska standarder för tillsyn som antogs inte är desamma som i det förslag till tekniska standarder för tillsyn som Esma lade fram till följd av kommissionens ändringar och anser att det har tre månader på sig att invända mot de tekniska standarderna för tillsyn (granskningsperioden). Denna granskningsperiod på tre månader bekräftades av kommissionen i dess skrivelse av den 28 september 2017.

| C. | Den delegerade förordningen skulle tillämpas från och med den 3 januari 2018, dvs. tillämpningsdatumet för direktiv 2014/65/EU (MiFid II) och förordning (EU) nr 600/2014 (Mifir), och ett fullständigt utnyttjande av den granskningsperiod på tre månader som parlamentet har skulle inte längre ge industrin tillräckligt med tid för att genomföra ändringar. |
| --- | --- |

C.

Den delegerade förordningen skulle tillämpas från och med den 3 januari 2018, dvs. tillämpningsdatumet för direktiv 2014/65/EU (MiFid II) och förordning (EU) nr 600/2014 (Mifir), och ett fullständigt utnyttjande av den granskningsperiod på tre månader som parlamentet har skulle inte längre ge industrin tillräckligt med tid för att genomföra ändringar.

| D. | Ett snabbt offentliggörande av den delegerade förordningen i Europeiska unionens officiella tidning skulle möjliggöra ett genomförande i tid och rättssäkerhet i fråga om tillämpliga bestämmelser för indirekta clearingarrangemang. |
| --- | --- |

D.

Ett snabbt offentliggörande av den delegerade förordningen i Europeiska unionens officiella tidning skulle möjliggöra ett genomförande i tid och rättssäkerhet i fråga om tillämpliga bestämmelser för indirekta clearingarrangemang.

| 1. | Europaparlamentet tillkännager att det inte har några invändningar mot den delegerade förordningen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 173, 12.6.2014, s. 84.

(2)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 84.

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/373 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/373

---

P8_TA(2017)0407

Beslut om att inte invända mot en delegerad akt: tekniska standarder för tillsyn av indirekta clearingarrangemang (ändring av kommissionens delegerade förordning (EU) nr 149/2013)

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 22 september 2017 om ändring av kommissionens delegerade förordning (EU) nr 149/2013 med avseende på tekniska standarder för tillsyn av indirekta clearingarrangemang (C(2017)06270 – (2017/2859(DEA))

(2018/C 346/54)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2017)06270), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2017)06270),

| — | med beaktande av kommissionens skrivelse av den 28 september 2017, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot den delegerade förordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens skrivelse av den 28 september 2017, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot den delegerade förordningen,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 16 oktober 2017 från utskottet för ekonomi och valutafrågor till utskottsordförandekonferensens ordförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 16 oktober 2017 från utskottet för ekonomi och valutafrågor till utskottsordförandekonferensens ordförande,

| — | med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (1), särskilt artikel 4.4, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (1), särskilt artikel 4.4,

| — | med beaktande av artikel 13 och artikel 10.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/77/EG (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 13 och artikel 10.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/77/EG (2),

| — | med beaktande av de förslag till tekniska standarder för tillsyn av indirekta clearingarrangemang enligt förordningarna Emir och Mifir som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) lade fram den 26 maj 2016 i enlighet med artikel 4.4 i förordning (EU) nr 648/2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de förslag till tekniska standarder för tillsyn av indirekta clearingarrangemang enligt förordningarna Emir och Mifir som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) lade fram den 26 maj 2016 i enlighet med artikel 4.4 i förordning (EU) nr 648/2012,

| — | med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för ekonomi och valutafrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för ekonomi och valutafrågor,

| — | med beaktande av artikel 105.6 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.6 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av att ingen invändning har gjorts inom den tidsfrist som anges i artikel 105.6 tredje och fjärde strecksatserna i arbetsordningen, som löpte ut den 24 oktober 2017, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av att ingen invändning har gjorts inom den tidsfrist som anges i artikel 105.6 tredje och fjärde strecksatserna i arbetsordningen, som löpte ut den 24 oktober 2017, och av följande skäl:

| A. | Kommissionen godkände förslaget till tekniska standarder för tillsyn först den 26 maj 2016, det vill säga 16 månader efter att den tog emot förslaget från Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma). Kommissionen har inte formellt samrått med Esma under denna period om sina ändringar till detta förslag till tekniska standarder och den har inte informerat medlagstiftarna eller branschen om orsakerna till att godkännandet gjordes efter den frist på tre månader som föreskrivs i förordning (EU) nr 1095/2010. Det är oacceptabelt att kommissionen överskred fristen för att anta förslaget till tekniska standarder för tillsyn med mer än ett år utan att informera medlagstiftarna. |
| --- | --- |

A.

Kommissionen godkände förslaget till tekniska standarder för tillsyn först den 26 maj 2016, det vill säga 16 månader efter att den tog emot förslaget från Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma). Kommissionen har inte formellt samrått med Esma under denna period om sina ändringar till detta förslag till tekniska standarder och den har inte informerat medlagstiftarna eller branschen om orsakerna till att godkännandet gjordes efter den frist på tre månader som föreskrivs i förordning (EU) nr 1095/2010. Det är oacceptabelt att kommissionen överskred fristen för att anta förslaget till tekniska standarder för tillsyn med mer än ett år utan att informera medlagstiftarna.

| B. | Parlamentet anser att de tekniska standarder för tillsyn som antogs inte är desamma som i det förslag till tekniska standarder för tillsyn som Esma lade fram till följd av kommissionens ändringar, och anser att det har tre månader på sig att invända mot de tekniska standarderna för tillsyn (granskningsperioden). Denna granskningsperiod på tre månader bekräftades av kommissionen i dess skrivelse av den 28 september 2017. |
| --- | --- |

B.

Parlamentet anser att de tekniska standarder för tillsyn som antogs inte är desamma som i det förslag till tekniska standarder för tillsyn som Esma lade fram till följd av kommissionens ändringar, och anser att det har tre månader på sig att invända mot de tekniska standarderna för tillsyn (granskningsperioden). Denna granskningsperiod på tre månader bekräftades av kommissionen i dess skrivelse av den 28 september 2017.

| C. | Den delegerade förordningen bör tillämpas från och med den 3 januari 2018, tillämpningsdatumet för direktiv 2014/65/EU (Mifid II) och förordning (EU) nr 600/2014 (Mifir), och ett fullständigt utnyttjande av den tre månader långa granskningsperiod som står till förfogande för parlamentet skulle inte längre ge branschen tillräckligt med tid för att genomföra förändringarna. |
| --- | --- |

C.

Den delegerade förordningen bör tillämpas från och med den 3 januari 2018, tillämpningsdatumet för direktiv 2014/65/EU (Mifid II) och förordning (EU) nr 600/2014 (Mifir), och ett fullständigt utnyttjande av den tre månader långa granskningsperiod som står till förfogande för parlamentet skulle inte längre ge branschen tillräckligt med tid för att genomföra förändringarna.

| D. | Ett snabbt offentliggörande av den delegerade förordningen i Europeiska unionens officiella tidning skulle möjliggöra ett snabbt genomförande och rättssäkerhet i fråga om tillämpliga bestämmelser för indirekt clearing. |
| --- | --- |

D.

Ett snabbt offentliggörande av den delegerade förordningen i Europeiska unionens officiella tidning skulle möjliggöra ett snabbt genomförande och rättssäkerhet i fråga om tillämpliga bestämmelser för indirekt clearing.

| 1. | Europaparlamentet tillkännager att det inte har några invändningar mot den delegerade förordningen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EGT L 201, 27.7.2012, s. 1.

(2)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 84.

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/375 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/375

---

P8_TA(2017)0408

Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2018 – alla avsnitt

Europaparlamentets resolution av den 25 oktober 2017 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2018 (11815/2017 – C8-0313/2017 – 2017/2044(BUD))

(2018/C 346/55)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (2),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (3),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 mars 2017 om allmänna riktlinjer för utarbetandet av budgeten (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 mars 2017 om allmänna riktlinjer för utarbetandet av budgeten (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 april 2017 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2018 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 april 2017 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2018 (6),

| — | med beaktande av det förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2018 som kommissionen antog den 29 juni 2017 (COM(2017)0400), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2018 som kommissionen antog den 29 juni 2017 (COM(2017)0400),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2018 som rådet antog den 4 september 2017 och översände till Europaparlamentet den 13 september 2017 (11815/2017 – C8-0313/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2018 som rådet antog den 4 september 2017 och översände till Europaparlamentet den 13 september 2017 (11815/2017 – C8-0313/2017),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2017 om mandatet för trepartsmötet om förslaget till budget för 2018 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 juli 2017 om mandatet för trepartsmötet om förslaget till budget för 2018 (7),

| — | med beaktande av artikel 88 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 88 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandena från övriga berörda utskott (A8-0299/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandena från övriga berörda utskott (A8-0299/2017).

Avsnitt III

Översikt

| 1. | Europaparlamentet betonar att parlamentets behandling av 2018 års budget till fullo återspeglar de politiska prioriteringar som antogs av en överväldigande majoritet i parlamentets ovannämnda resolutioner av den 15 mars 2017 och av den 5 juli 2017. Parlamentet påminner om att hållbar tillväxt, sysselsättning, särskilt ungdomssysselsättning, säkerhet och klimatförändringar är centrala för dessa prioriteringar. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet framhåller att unionen fortsätter att ställas inför ett antal allvarliga utmaningar och är övertygat om att de ekonomiska resurser som krävs måste komma från unionens budget för att de politiska prioriteringarna ska kunna hanteras och för att unionen ska kunna ge svar och på ett effektivt sätt reagera på dessa utmaningar, samtidigt som budgetdisciplinen upprätthålls. Parlamentet understryker att unionens utgifter bör baseras på principen om europeiskt mervärde och respektera subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet bekräftar sitt åtagande att finansiera EU-politik som ökar sysselsättning och tillväxt i alla unionens regioner genom investering i forskning, utbildning, infrastruktur, små och medelstora företag och sysselsättning, särskilt ungdomssysselsättning. Parlamentet förstår inte hur unionen ska kunna uppnå framsteg på dessa områden med tanke på de nedskärningar som rådet föreslagit under underrubrik 1a. I stället beslutar parlamentet att stärka forsknings- och innovationsprogram som har en mycket hög genomförandegrad och som på grund av överteckning präglas av en särskilt låg andel framgångsrika ansökningar. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet står fast vid utfästelserna som gjordes av parlamentet under förhandlingarna om Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), nämligen att begränsa effekten av Efsi-relaterade nedskärningar av Horisont 2020 och Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) inom ramen för det årliga budgetförfarandet. Parlamentet föreslår därför att man kompenserar för dessa nedskärningar genom att återställa den ursprungliga årliga profilen för dessa två program, för att göra det möjligt för dessa program att till fullo uppnå de mål som man enades om i samband med antagandet av den relevanta lagstiftningen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uttrycker sitt politiska stöd för inrättandet av en europeisk solidaritetskår och välkomnar de lagstiftningsförslag som lagts fram av kommissionen i detta avseende. I avvaktan på ett beslut om finansiering av den europeiska solidaritetskåren och antagandet av relevant förordning enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet, anser parlamentet emellertid att inga finansiella anslag bör införas för detta ändamål i budgeten för 2018. Parlamentet beslutar därför att relevanta anslag och omfördelningar som kommissionen fört in i budgetförslaget för 2018 för tillfället bör dras tillbaka, eftersom beslutet om 2018 års budget inte på något vis bör föregripa resultatet av lagstiftningsförhandlingarna. Parlamentet är fast beslutet att integrera beslutet om solidaritetskårens finansiering i nästa års budget genom en ändringsbudget, om förhandlingarna om den aktuella förordningen inte avslutas före utgången av budgetförfarandet för 2018. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet är bekymrat över att ungdomsarbetslösheten fortfarande är högre än någonsin tidigare och är övertygat om att det krävs ytterligare åtgärder för att framtiden för en hel generation av unga européer inte ska äventyras. Parlamentet beslutar därför att öka anslagen till ungdomssysselsättningsinitiativet utöver den nivå som kommissionen föreslagit för 2018. Parlamentet betonar att en sådan förstärkning bör övervägas som komplement till de totala anslag som godkänts politiskt för sysselsättningsinitiativet för unga i samband med halvtidsrevideringen av den fleråriga budgetramen, och inte enbart som ett tidigareläggande av detta anslag i 2018 års budget. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att sammanhållningspolitiken spelar en central roll när det gäller att uppnå ekonomisk och social konvergens i unionen och därmed säkerställa utveckling och tillväxt. Parlamentet betonar att programmen inom sammanhållningspolitiken under 2018 förväntas komma ikapp och nå marschfart. Parlamentet betonar sitt åtagande att säkerställa tillräckliga anslag för dessa program, som utgör ett av unionens centrala politikområden. Parlamentet är emellertid oroat över de oacceptabla förseningarna i genomförandet av operativa program på nationell nivå. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att utnämningen av förvaltningsmyndigheter, revisionsmyndigheter och attesterande myndigheter avslutas och att genomförandet påskyndas. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att gå vidare med förenklingen av förfarandena i samband med detta. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet är mycket oroat över den ökande instabiliteten och osäkerheten både inom och utanför unionen. Parlamentet insisterar på vikten av ett förnyat fokus på unionens strategi för sammanhållning, integration, fred, hållbar utveckling och mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att koppla samman och stärka insatserna för stöd till fred och konfliktförebyggande. Parlamentet påminner om den inspiration som långfredagsavtalet väckte och är samtidigt medvetet om de extrema utmaningar och påfrestningar som uppstått i kölvattnet av folkomröstningen i Förenade kungariket 2016. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka stödet till försoningsinsatser för att säkerställa fred och stabilitet i Irland. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet anser att även om toppen av migrations- och flyktingkrisen verkar ha passerats måste unionen vara redo att hantera eventuella oförutsedda händelser på detta område och eftersträva en mer proaktiv strategi på migrationsområdet. Parlamentet uppmanar därför med eftertryck kommissionen att fortlöpande kontrollera om anslagen under rubrik 3 är tillräckliga och att till fullo använda alla instrument som är tillgängliga genom den nuvarande fleråriga budgetramen för att i tid reagera på oförutsedda händelser som skulle kunna kräva ytterligare finansiering. Parlamentet påminner om att även om unionen lyckats införa vissa mekanismer som bidrar till att hantera denna situation har fortfarande mer än hundra tusen flyktingar och migranter anlänt till Europa sjövägen hittills under 2017 enligt UNHCR. Parlamentet beslutar därför att i begränsad omfattning öka anslagen för asyl-, migrations- och integrationsfonden och fonden för inre säkerhet, samt organen med ansvar på asylområdet, t.ex. det europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo), som måste förses med tillräckliga ekonomiska och mänskliga resurser. Parlamentet noterar på nytt att taket i rubrik 3 är ytterst otillräckligt för att tillhandahålla tillräckliga medel för migrations- och flyktingkrisens inre dimension samt för andra prioriterade program såsom kultur- och medborgarskapsprogram. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar att rubrik 3 till stor del har tagits i anspråk under de senaste åren för att hantera migrations- och flyktingkrisen, och att sådana åtgärder bör fortsätta så länge som det behövs. Parlamentet konstaterar dock att finansieringen hittills är otillräcklig. Parlamentet beslutar därför att öka anslagen till organ som är verksamma på området rättsliga och inrikes frågor som på grund av ökad arbetsbelastning och ytterligare uppgifter har haft brist på personal och finansiering de senaste åren. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet understryker att mot bakgrund av den senaste tidens oro för säkerheten i hela unionen bör finansiering under rubrik 3 också ägna uppmärksamhet åt åtgärder som leder till att öka säkerheten för unionens medborgare. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet upprepar att en mycket viktig del av lösningen på migrations- och flyktingkrisen samt när det gäller unionsmedborgarnas säkerhet består i att ta itu med de bakomliggande orsakerna till migration och att anslå tillräckliga ekonomiska medel till externa instrument som syftar till att lösa problem som rör fattigdom, brist på sysselsättning, utbildning och ekonomiska möjligheter, instabilitet, konflikter och klimatförändringar som är en av de bakomliggande orsakerna till de allt större migrationsströmmarna. Parlamentet anser att unionen på bästa möjliga sätt bör utnyttja de finansiella medlen under rubrik 4, som har visat sig vara otillräckliga för att bemöta alla yttre utmaningar, med tanke på att resurserna är klart otillräckliga och bör ökas på ett mer naturligt sätt. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet beklagar att parlamentet i samband med utarbetandet av sin ståndpunkt inte har blivit tillräckligt underrättat om de budgetmässiga konsekvenserna av ett eventuellt politiskt beslut om att utvidga faciliteten för flyktingar i Turkiet. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt sedan länge att nya initiativ inte får finansieras på bekostnad av EU:s befintliga externa projekt. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att i händelse av en förlängning av faciliteten för flyktingar i Turkiet föreslå att denna finansieras med nya medel och engagera fler lokala icke-statliga organisationer i samband med dess genomförande. Parlamentet noterar att taket i rubrik 4 är ytterst otillräckligt för en hållbar och effektiv hantering av de rådande yttre utmaningarna, inklusive migrations- och flyktingutmaningarna. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påminner om att EU-budgeten måste stödja uppnåendet av målen i Parisavtalet och unionens egna långsiktiga klimatmål genom att uppnå klimatutgiftsmålet på 20 % i den fleråriga budgetramen för 2014–2020. Parlamentet beklagar att kommissionen inte har lagt fram några konkreta och realistiska förslag för att uppnå dessa mål. Parlamentet föreslår därför ökningar över nivån i budgetförslaget för klimatrelaterade åtgärder. Parlamentet noterar dock att dessa ökningar inte är tillräckliga och uppmanar kommissionen att lägga fram alla förslag som behövs för att nå målen i kommande förslag till budgetar. I detta sammanhang noterar parlamentet att 8,2 % av de totala åtagandebemyndiganden som föreslås i budgetförslaget är kopplade till skyddet av den biologiska mångfalden. Parlamentet framhåller att en årlig ökning på 0,1 % står i kontrast till den oroväckande och tilltagande minskningen av arter och livsmiljöer. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppskattar att den nya strategin med en resultatinriktad budget för första gången har integrerats i kommissionens interna budgetberedning i syfte att se över utgifterna på grundval av hittills uppnådda erfarenheter och identifiera eventuella behov av justeringar. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet återställer de nedskärningar av budgetförslaget som föreslagits av rådet. Parlamentet förstår inte tanken bakom de föreslagna nedskärningarna av till exempel Horisont 2020 och FSE, som är två program som redan drabbats av omfördelningar till Efsi och till extern politik. Parlamentet motsätter sig i vilket fall som helst rådets uttalade avsikt att inrikta sig på budgetposter med låg genomförandegrad eller där förmågan att utnyttja anslagen är låg, eftersom detta inte motiveras av de verkliga genomförandesiffrorna och innebär att man bortser från det varierande genomförandemönstret för vissa program. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet konstaterar att för att kunna finansiera alla akuta behov på ett tillfredsställande sätt och med tanke på de mycket små marginalerna i den fleråriga budgetramen för 2018, kommer alla tillgängliga medel i fråga om flexibilitet i förordningen om den fleråriga budgetramen att behöva användas. Parlamentet förväntar sig att rådet kommer att ställa sig bakom denna strategi och att det kommer att bli enkelt att komma överens i förlikningen, så att unionen kan vara situationen vuxen och på ett ändamålsenligt sätt möta de utmaningar som väntar. Parlamentet understryker att varje avvikelse från den ursprungliga programplaneringen inom ramen för den nuvarande fleråriga budgetramen talar för en justering uppåt av taken i den fleråriga budgetramen för tiden efter 2020. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet fastställer den totala anslagsnivån för 2018 till 162 597 930 901 EUR i åtagandebemyndiganden och 146 712 004 932 EUR i betalningsbemyndiganden. |
| --- | --- |

18.

Underrubrik 1a – Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

| 19. | Europaparlamentet motsätter sig rådets omotiverade nedskärningar på 750 miljoner EUR i underrubrik 1a, som ensamma står för nästan två tredjedelar av rådets övergripande nedskärningar av åtagandebemyndigandena i rubrikerna i den fleråriga budgetramen. Parlamentet konstaterar att sådana nedskärningar strider mot rådets egna uttalade politiska prioriteringar. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet insisterar på att för att uppnå hållbar tillväxt och skapande av arbetstillfällen i unionen är främjandet av investeringar i forskning, innovation, utbildning, infrastruktur och mikroföretag samt små och medelstora företag avgörande. Parlamentet varnar för att sådana nedskärningar som föreslagits av rådet skulle äventyra program med ett verkligt europeiskt mervärde och en direkt inverkan på skapandet av sysselsättning och tillväxt, såsom Horisont 2020 eller FSE. Parlamentet påpekar särskilt att tillräcklig finansiering för Horisont 2020 är avgörande för utvecklingen av forskning och innovation, ledarskap inom digitalisering och för att stödja små och medelstora företag i Europa. Parlamentet påminner om att detta program har visat ett starkt europeiskt mervärde och att 83 % av Horisont 2020-projekten inte skulle ha genomförts utan stöd på unionsnivå. Parlamentet upprepar betydelsen av FSE-finansieringsinstrument för genomförandet av TEN-T-nätet och för förverkligandet av ett gemensamt europeiskt transportområde. Parlamentet beslutar därför att återställa alla rådets nedskärningar och att dessutom till fullo återinföra den ursprungliga profilen för de Horisont 2020- och FSE-budgetposter som minskades till förmån för inbetalningar till Efsis garantifond. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar dessutom behovet av att stärka både utbildnings- och ungdomsdelarna av Erasmus+, som en del av en strategisk investering i Europas ungdom. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar att ett tillräckligt ekonomiskt stöd till mikroföretag, entreprenörer och små och medelstora företag bör vara en central prioritering för unionen eftersom dessa är den främsta källan till skapandet av arbetstillfällen i Europa. Parlamentet betonar att säkerställandet av god tillgång till finansiering är av största vikt för att upprätthålla de små och medelstora företagens konkurrenskraft och för att hjälpa dem att lösa problemen med tillgång till den inre marknaden och till den globala marknaden. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet beslutar därför att öka anslagen över nivån i budgetförslaget och över nivån före inrättandet av Efsi och solidaritetskåren, för de program som är avgörande för att stimulera tillväxt och sysselsättning och som återspeglar allmänt överenskomna unionsprioriteringar, det vill säga Erasmus +, Horisont 2020 (Marie Curie-programmet, Europeiska forskningsrådet, instrumentet för små och medelstora företag), Cosme och EaSI (Progress och Eures). Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla tillräckligt med medel till budgetposter avseende Wifi4EU och att uppfylla sina investeringsåtaganden mellan 2017 och 2020. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av budgetposten för det särskilda årliga evenemanget i budgeten för 2018, som kommer att göra det möjligt att utveckla en känsla av europeisk tillhörighet bland medborgarna. Parlamentet konstaterar att tillämpningsområdet för det särskilda årliga evenemanget på ett tydligt sätt måste bidra till ett mervärde för de europeiska medborgarna i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar vikten av att stimulera samarbete om försvarsrelaterad forskning i Europa för att åtgärda viktiga kapacitetsbrister vid en tidpunkt då den internationella utvecklingen och osäkerheten i allt högre grad kräver att Europa intensifierar sina insatser på försvarsområdet. Parlamentet stöder det ökade anslaget för den förberedande åtgärden om försvarsforskning. Parlamentet efterlyser ett försvarsforskningsprogram med en särskild budget inom nästa fleråriga budgetram, men upprepar sin ståndpunkt sedan länge att nya initiativ ska finansieras genom nya anslag och inte på bekostnad av nuvarande unionsprogram. Vidare understryker parlamentet behovet av att förbättra konkurrenskraften och innovationen inom den europeiska försvarsindustrin. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet anser att man bör anslå ytterligare medel i budgeten för 2018 i syfte att genomföra en heltäckande och opartisk bedömning av de risker som tredjeländer utgör när det gäller deras strategiska brister avseende bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, baserad på kriterierna i artikel 9 i direktiv (EU) 2015/849 (8) samt upprätta en förteckning över ”högriskjurisdiktioner”. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa tillräckliga anslag så att Europeiska unionens referenslaboratorium för alternativ till djurförsök effektivt kan fullgöra sina skyldigheter och arbetsuppgifter som förtecknas i bilaga VII till direktiv 2010/63/EU (9), särskilt när det gäller att samordna och främja utveckling och användning av alternativ till djurförsök, däribland på områdena grundforskning och tillämpad forskning och lagstadgade tester. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet ökar därför åtagandebemyndigandena för rubrik 1a över nivån i budgetförslaget med 143,9 miljoner EUR (exklusive ett återställande till den nivå som programmet hade innan Efsi och solidaritetskåren inrättades, pilotprojekt och förberedande åtgärder), vilket ska finansieras inom den tillgängliga marginalen och genom ett ytterligare utnyttjande av den samlade marginalen för åtaganden. |
| --- | --- |

28.

Underrubrik 1b – Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

| 29. | Europaparlamentet är missnöjt med rådets föreslagna nedskärningar med 240 miljoner EUR av betalningarna under underrubrik 1b, och återställer dem, i avvaktan på uppdaterade prognoser från kommissionen. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet noterar med allt större oro att de oacceptabla förseningarna i genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna har undergrävt effektiviteten i genomförandet och satt press på förvaltningsmyndigheter och stödmottagare. Parlamentet upprepar än en gång den risk de nuvarande förseningarna kan innebära för anhopningen av obetalda räkningar under den andra halvan av den nuvarande fleråriga budgetramen och i början av nästa. Parlamentet upprepar bestämt sin uppmaning till medlemsstaterna att söka råd och bistånd från kommissionen i syfte att komma till rätta med förseningarna när det gäller utnämningen av förvaltningsmyndigheter, attesterande myndigheter och revisionsmyndigheter. Parlamentet är också oroat över den nedåtgående trenden och över bristen på exakthet i medlemsstaternas prognoser. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet påminner om att ungdomsarbetslösheten fortfarande är oacceptabelt hög i unionen. Parlamentet understryker att för att ta itu med denna fråga är det viktigt att säkerställa en lämplig finansiering av ungdomsgarantisystemen genom ungdomssysselsättningsinitiativet och ESF. Parlamentet välkomnar överenskommelsen om behovet av att tillhandahålla nya medel för sysselsättningsinitiativet för ungdomar och att ta med motsvarande anslag i budgetförslaget för 2018. Parlamentet anser emellertid att mot bakgrund av de utmaningar och risker som ungdomsarbetslösheten innebär bör sysselsättningsinitiativet för unga få ökade anslag och beslutar därför att initiativet får 600 miljoner EUR i åtaganden 2018. Parlamentet anser att yrkesutbildning, särskilt lärlingsutbildning för ungdomar bör vara berättigade till finansiering inom ramen för sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar den nya finansieringsram på 142,8 miljoner EUR som har inrättats för att underlätta genomförandet av stödprogrammet för strukturreformer under perioden 2017–2020. |
| --- | --- |

32.

Rubrik 2 – Hållbar tillväxt: naturresurser

| 33. | Europaparlamentet påminner om att kommissionens förslag att öka anslagen för att finansiera Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) till stor del beror på att de tillgängliga inkomsterna för särskilda ändamål förväntas vara betydligt lägre under 2018. Parlamentet noterar rådets nedskärningar med 275 miljoner EUR, men anser att kommissionens ändringsskrivelse bör utgöra grunden för varje tillförlitlig översyn av anslag för EGFJ och återinför nivåerna i budgetförslaget i enlighet med detta, i avvaktan på en prövning av denna ändringsskrivelse vid förlikningen. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet betonar att lagerhållningsprogram har visat sig effektiva i kristider och att det därför vore kontraproduktivt att minska de medel som öronmärkts för dessa i planeringsprocessen. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet understryker att en del av lösningen för att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten består i att ge adekvat stöd åt ungdomar i landsbygdsområden. Parlamentet föreslår därför en ökning med 50 miljoner EUR över nivån i budgetförslaget för betalningarna för unga jordbrukare. Parlamentet betonar behovet av att underlätta tillgången för ungdomar till fiskeyrken med hjälp av Europeiska havs- och fiskerifonden och andra EU-medel. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet beslutar i enlighet med Europa 2020-målen och unionens internationella åtaganden för att bekämpa klimatförändringarna, att föreslå en ökning på 21,2 miljoner EUR över nivån i budgetförslaget för klimatrelaterade åtgärder. Parlamentet upprepar att både Europeiska revisionsrätten (revisionsrätten) och Ekofinrådet har konstaterat att unionens budget inte är i linje med unionens klimatmål. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet påminner om att skattebetalarnas pengar inte ska användas för att stödja uppfödning eller avel av tjurar som används för tjurfäktningar. Avel eller uppfödning för dessa ändamål bör inte berättiga till grundstöd, och kommissionen uppmanas att lägga fram ett förslag som ändrar den nuvarande lagstiftningen på detta område. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet ökar därför åtagandebemyndigandena med 78,1 miljoner EUR, vilket ger en marginal på 619,7 miljoner EUR under taket för åtagandena i rubrik 2 när pilotprojekt och förberedande åtgärder har dragits av. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet betonar att katastrofer tyvärr oftast drabbar dem med små möjligheter att skydda sig själva, oavsett om det handlar om enskilda eller länder. Europaparlamentet anser att insatser bör sättas in så snart som möjligt i samband med naturkatastrofer eller katastrofer orsakade av människor för att minimera skador och rädda människor och egendom. Parlamentet vill uppmärksamma behovet av ytterligare ökningar av medel, särskilt i de budgetposter som är kopplade till katastrofförebyggande och katastrofberedskap inom unionen, med beaktande av framför allt bränderna i Spanien och Portugal (med tragiska dödsoffer som följd) som påverkar människor på ett dramatiskt och betydande sätt. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet framhåller de faktorer som hotar många skogsekosystem, till exempel spridningen av invasiva främmande arter, skadedjur (såsom tallvedsnematod och andra) och skogsbränder. Parlamentet anser att tillräckliga ekonomiska resurser bör tillhandahållas genom EU:s stödprogram och stödåtgärder för att utvärdera skogarnas ekologiska hälsa och växtskyddssituation samt deras återställande, bland annat återbeskogning. Parlamentet konstaterar att frågan om sådana resurser är särskilt viktig och brådskande i vissa medlemsstater, framför allt Portugal och Spanien efter upprepade bränder i hela det nationella territoriet. |
| --- | --- |

40.

Rubrik 3 – Säkerhet och medborgarskap

| 41. | Europaparlamentet betonar att hanteringen av migration och säkerhet även i fortsättningen måste vara högsta prioriteringar för unionen och upprepar sin övertygelse om att utgiftstaket för rubrik 3 har visat sig vara helt otillräckligt för att i adekvat utsträckning finansiera den interna dimensionen av dessa utmaningar. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet konstaterar att även om antalet migranter som tog sig till unionen via den centrala och östra Medelhavsrutten minskade under de första nio månaderna 2017, kvarstår trycket på den västra Medelhavsrutten. Parlamentet konstaterar att över hundra tusen migranter och flyktingar anlände till Europa sjövägen under de första nio månaderna 2017. Av dessa anlände över 75 % till Italien och resten fördelades mellan Grekland, Cypern och Spanien. Parlamentet anser att ökade resurser krävs för att fullt ut täcka unionens behov på migrationsområdet, särskilt genom asyl-, migrations- och integrationsfonden, för att stödja medlemsstaterna när det gäller att förbättra integrationsåtgärder och praxis för dem som är i behov av internationellt skydd, framför allt underåriga utan medföljande vuxen, och vid behov genomföra återsändandeinsatser för dem som inte har rätt till skydd, med full respekt för principen om ”non-refoulement”. I detta sammanhang insisterar parlamentet också på att Easo ska förses med tillräckliga finansiella och mänskliga resurser för att byrån ska kunna fullfölja de uppgifter den tilldelats. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet stöder inrättandet av en ny budgetpost för en sök- och räddningsfond för att stödja medlemsstaterna i deras skyldigheter enligt internationell sjörätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om inrättandet av en sådan sök- och räddningsfond för EU. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet är övertygat om att för att effektivt kunna hantera unionsmedborgarnas säkerhet behöver budgeten för fonden för inre säkerhet ytterligare medel för att göra medlemsstaterna bättre rustade i kampen mot terrorism, gränsöverskridande organiserad brottslighet, radikalisering och it-brottslighet. Parlamentet understryker särskilt att tillräckliga resurser måste tillhandahållas för att öka säkerheten och främja informationsutbytet mellan brottsbekämpande organ och nationella myndigheter, bland annat genom bättre interoperabilitet mellan informationssystem samtidigt som respekten för individuella fri- och rättigheter garanteras. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet betonar den avgörande roll som unionens organ på området för rättsliga och inrikes frågor spelar när det gäller att ta itu med unionsmedborgarnas akuta problem. Parlamentet beslutar därför att öka budgetanslag och personal för Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol), inklusive inrättandet av sju tjänster för den nya operativa enhet som kallas Europols operativa enhet för försvunna barn, samt att förstärka Europeiska unionens enhet för rättsligt samarbete (Eurojust), Easo och Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Cepol). Parlamentet påminner om dessa organs bidrag till att förbättra samarbetet mellan medlemsstaterna på detta område. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att mot bakgrund av de faktiska framstegen i de pågående interinstitutionella förhandlingarna tillhandahålla uppdaterad information om de finansiella konsekvenserna under 2018 av lagstiftningsförslag som ännu inte antagits som en del av den europeiska migrationsagendan, särskilt reformen av Dublinsystemet, systemet för in- och utresa, EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd och Easo, så att man kan ta hänsyn till detta i förlikningsfasen. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet beklagar rådets godtyckliga nedskärningar på mer än 30 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden till ett antal program på områdena kultur, medborgarskap, rättvisa, folkhälsa, konsumentskydd och civilskydd, i strid med dessa programs utmärkta genomförandegrad och trots redan otillräcklig tillgång till finansiering som innebär att många högkvalitativa projekt inte får finansiering. Parlamentet återinför alla budgetposter till nivån i budgetförslaget och föreslår ytterligare ökningar av relevanta budgetposter. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet upprepar sin övertygelse om att det är dags att främja finansieringen av viktiga EU-program på områdena kultur och medborgarskap, särskilt programmet Kreativa Europa och Ett Europa för medborgarna, som har en central roll för att stödja den kulturella och den kreativa sektorn, samt ett aktivt medborgarskap, särskilt inför valet till Europaparlamentet 2019. Parlamentet upprepar att alla institutioner måste respektera den politiska överenskommelsen om 2018 års finansiering för Europaåret för kulturarv genom att tillhandahålla tillräckliga anslag för Europaåret genom programmet Kreativa Europas delprogram för kultur, i avsaknad av en särskild budgetpost för Europaåret. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över initiativ inom ramen för budgetposten multimedieåtgärder för att säkerställa att budgeten på ett effektivt sätt stöder högkvalitativ, oberoende täckning av EU-frågor. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet förespråkar större transparens och synlighet för Daphnes mål inom programmet Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap, såsom ett av unionens viktiga verktyg i kampen mot alla former av våld mot barn, ungdomar, kvinnor, hbti-personer och andra riskgrupper. Parlamentet stöder inrättandet av ett europeiskt centrum för övervakning av könsrelaterat våld inom ramen för Europeiska jämställdhetsinstitutet. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet förstärker rubrik 3 med 108,8 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden över nivån i budgetförslaget, med undantag för pilotprojekt och förberedande åtgärder, och föreslår att dessa ökningar finansieras genom ett ytterligare utnyttjande av flexibilitetsmekanismen. |
| --- | --- |

50.

Rubrik 4 – Europa i världen

| 51. | Europaparlamentet betonar på nytt att unionens yttre åtgärder står inför ständigt växande finansieringsbehov som vida överstiger den nuvarande storleken på rubrik 4. Parlamentet anser att mobiliseringen av unionens budget för att hantera migrationsutmaningen kommer att fortsätta att kräva en dynamisk reaktion under de kommande åren. Parlamentet betonar att en tillfällig höjning, såsom den som gjordes 2017, inte kan betraktas som tillräcklig med hänsyn till de komplexa utmaningar som unionen står inför och det överhängande behovet av en förstärkning av unionens externa närvaro i dagens globala värld. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet anser att man bör prioritera unionens närmaste grannar och insatser för att ta itu med de främsta problem som dessa står inför, nämligen migrations- och flyktingkrisen och de humanitära utmaningarna i samband med denna kris i det södra grannskapet, och Rysslands aggression i det östra grannskapet. Parlamentet anser att stabilitet och välstånd i unionens grannskap är till nytta både för de berörda regionerna och för unionen som helhet. Parlamentet upprepar sin uppmaning att öka stödet till fredsprocessen i Mellanöstern, den palestinska myndigheten och UNRWA, för att hantera de ökande behoven, i syfte att uppnå unionens uttalade mål att främja utveckling och stabilitet i regionen och stödja palestiniernas motståndskraft. Parlamentet upprepar att stöd till länder som håller på att genomföra associeringsavtal med unionen är väsentligt för att underlätta politiska och ekonomiska reformer, men betonar att sådant stöd endast bör ges så länge dessa länder uppfyller behörighetskriterierna, särskilt när det gäller rättsstatsprincipen och upprätthållandet av demokratiska institutioner. Parlamentet beslutar därför att öka resurserna för det europeiska grannskapsinstrumentet, instrumentet för stöd inför anslutningen och för makroekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet betonar den viktiga roll som Europa spelar på global nivå när det gäller att utrota fattigdom och säkerställa utveckling i de minst gynnade regionerna, i linje med FN:s mål för hållbar utveckling. Parlamentet anslår därför ytterligare medel till instrumentet för utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd. Parlamentet påminner om att eftersom en betydande andel av de migranter som korsar Medelhavet kommer från Afrika söder om Sahara är unionens stöd i denna region centralt för att ta itu med de underliggande orsakerna till migration. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet motsätter sig de drastiska minskningarna av de finansiella bidragen från de externa finansieringsinstrumenten (europeiska grannskapsinstrumentet, föranslutningsinstrumentet, partnerskapsinstrumentet och finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete) till Erasmus+, trots att program för ungdomsutbyten är en av de mest framgångsrika långsiktiga investeringarna i kulturell diplomati och ömsesidig förståelse, och beslutar därför om en ökning av dessa medel. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Mot bakgrund av den oroande försämringen av situationen när det gäller demokrati, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter, beslutar Europaparlamentet att minska stödet för politiska reformer i Turkiet. Parlamentet beslutar att föra en del av de återstående anslagen till reserven och att frigöra dessa först när Turkiet gör mätbara framsteg när det gäller rättsstatsprincipen, demokrati, mänskliga rättigheter och pressfrihet, i syfte att omdirigera dessa medel till det civila samhällets aktörer för genomförandet av åtgärder till stöd för dessa mål. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet anser att för att på ett adekvat sätt bemöta desinformationskampanjer och främja en objektiv bild av unionen utanför dess gränser, behövs ytterligare ekonomiska medel. Parlamentet vill därför se en ökad finansiering för att bemöta desinformationskampanjer och it-angrepp. Parlamentet beslutar därför att öka resurserna till strategisk kommunikation som ska utföras i grannskapet och på västra Balkan. Parlamentet påminner om vikten av investeringar i synliggörandet av unionens yttre åtgärder i syfte att öka effekterna av finansieringen på detta område och göra det möjligt att uppfylla ambitionerna för unionens offentliga diplomati i linje med den globala strategin. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att öka anslagen till budgetposten för den turkcypriotiska befolkningsgruppen för att på ett avgörande sätt bidra till uppdraget för kommittén för saknade personer i Cypern samt välbefinnandet för maroniter som vill återvända och för alla personer som lever i enklaver, i enlighet med det tredje Wienavtalet, och stödja den tekniska kommittén för kulturarvsfrågor som består av representanter för Cyperns båda befolkningsgrupper, och därmed främja förtroende och försoning mellan de två befolkningsgrupperna. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet betonar att kommissionens tendens att använda kompletterande mekanismer utanför budgeten såsom förvaltningsfonder och andra liknande instrument inte alltid har visat sig vara framgångsrik. Parlamentet är bekymrat över att inrättandet av finansieringsinstrument utanför EU-budgeten skulle kunna hota enhetligheten i budgeten och kringgå budgetförfarandet och samtidigt undergräva den transparenta förvaltningen av budgeten och begränsa parlamentets rätt att utöva effektiv kontroll av utgifterna. Parlamentet anser därför att externa finansieringsinstrument som växt fram under de senaste åren måste införlivas i unionens budget, och att parlamentet ska ha full kontroll över genomförandet av dessa instrument. Parlamentet konstaterar att i slutet av september 2017 hade åtaganden för sammanlagt 795,4 miljoner EUR gjorts för EU-förvaltningsfonder i 2017 års budget. Parlamentet uppmanar kommissionen att förelägga Europaparlamentet och rådet det belopp som den har för avsikt att avsätta för 2018 till förvaltningsfonderna. Parlamentet upprepar sin oro över att medlemsstaternas bidrag till förvaltningsfonderna tycks släpa efter i förhållande till åtagandena. Parlamentet har noterat revisionsrättens särskilda rapport nr 11/2017 om EU:s förvaltningsfond Bêkou för Centralafrikanska republiken. Parlamentet är bekymrat över de brister som konstaterats av revisionsrätten, såsom avsaknaden av en bedömning av de samlade behoven och de illa fungerande samordningsmekanismerna med andra givare. Parlamentet uttrycker sin avsikt att bedöma mervärdet av EU:s förvaltningsfonder som ett instrument för unionens yttre politik. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet påminner om att i enlighet med artikel 24 i förordningen om den fleråriga budgetramen ska unionens och Euratoms samtliga inkomster och utgifter föras in i unionens allmänna budget i enlighet med artikel 7 i budgetförordningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att bevara budgetens enhetlighet och att betrakta denna princip som vägledande vid framläggandet av nya initiativ. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet betonar vikten av valobservatörsuppdrag i syfte att stärka demokratiska institutioner och bygga upp allmänhetens förtroende för valprocesserna, vilket i sin tur främjar fred och stabilitet. Parlamentet betonar behovet av att säkerställa tillräckliga finansiella resurser för detta syfte. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet påpekar att finansiering från finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete inte ska omfördelas för att finansiera det nya initiativet kapacitetsuppbyggnad för säkerhet och utveckling inom ramen för instrumentet som bidrar till stabilitet och fred. Parlamentet beklagar budgetförslaget att omfördela 7,5 miljoner EUR från instrumentet för utvecklingssamarbete till kapacitetsuppbyggnad för säkerhet och utveckling, och betonar det akuta behovet av att finna alternativa lösningar för att fylla denna lucka. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet upprepar sin begäran om att budgetposten för EU:s särskilda representanter ska flyttas på ett budgetneutralt sätt från Gusp-budgeten till Europeiska utrikestjänstens administrativa budget, så att unionens diplomatiska verksamhet kan stärkas ytterligare. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet beslutar därför att återställa nästan alla rådets nedskärningar och att förstärka rubrik 4 med 299,7 miljoner EUR över nivån för åtagandebemyndigandena i budgetförslaget (exklusive pilotprojekt och förberedande åtgärder, överföringen av EU:s särskilda representanter med dubbla befogenheter och antagna nedskärningar). |
| --- | --- |

63.

Rubrik 5 – Administration: Övriga rubriker – utgifter för administration och forskningsstöd

| 64. | Europaparlamentet anser att rådets nedskärningar inte återspeglar de verkliga behoven och därmed äventyrar de redan avsevärt rationaliserade administrativa utgifterna. Parlamentet återinför därför beloppen i budgetförslaget för alla kommissionens administrativa utgifter, inklusive utgifter för administrativt stöd och forskningsstöd i rubrikerna 1–4. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet beslutar i enlighet med det gemensamma yttrandet från de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen avseende tre aspekter av förhållandet mellan Olaf och dess övervakningskommitté av den 12 september 2016, att hålla inne 10 % av anslagen för Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) tills övervakningskommittén ges tillgång till Olafs utredningar, samtidigt som Olafs budget ökas något i linje med de utökade ansvarsområdena. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet noterar att Olaf i början av 2017 utredde allvarliga fall av tullbedrägeri i Förenade kungariket som orsakades av en undervärdering av importerade produkter och som har lett till ett inkomstbortfall på nästan 2 miljarder EUR för unionens budget under perioden 2013–2016. Parlamentet oroas över att bedrägeriet inte har stoppats och att förlusterna för unionens budget fortfarande pågår. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid förhandlingarna om brexit ta hänsyn till den långsamma reaktionen från de brittiska myndigheterna på kommissionens rekommendationer i detta avseende. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som invänt mot en unionsrättslig ram för tullrättsliga överträdelser och sanktioner att ompröva sin ståndpunkt för att möjliggöra en snabb lösning på problemet. |
| --- | --- |

66.

Decentraliserade byråer

| 67. | Europaparlamentet stöder i stort sett kommissionens bedömning av byråernas budgetbehov. Parlamentet anser därför att ytterligare nedskärningar som föreslagits av rådet skulle äventyra byråernas funktionssätt och göra det omöjligt för dem att fullfölja de uppdrag de tilldelats. Parlamentet anser att de nya tjänster som parlamentet antagit i sin ståndpunkt behövs för att fullgöra ytterligare uppgifter till följd av ny politisk utveckling och ny lagstiftning. Parlamentet upprepar sitt åtagande att skydda resurser och vid behov tillhandahålla ytterligare resurser för att säkerställa att organen ska fungera väl. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Mot bakgrund av de utmaningar som unionen fortfarande står inför vad gäller migration och säkerhet, och med tanke på behovet av en samordnad europeisk insats, beslutar Europaparlamentet att öka anslagen till Europol, Eurojust, Cepol, Easo och Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (Enisa). |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet påminner om vikten för unionen att fokusera på konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning. Parlamentet påminner om unionens strategiska prioritering att till fullo utveckla och genomföra sina Galileo- och Egnos-projekt för vilka Europeiska byrån för GNSS (GSA) delvis är ansvarig. Parlamentet påminner om att GSA har resursmässig eftersläpning på området för it-säkerhet och offentlig reglerad tjänst och beslutar därför att öka byråns anslag. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet anser att ytterligare anslag och personal behövs för att byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (Acer) ska kunna uppfylla sina utvidgade uppdrag som rör genomförandet och övervakningen av föreskrifter och riktlinjer för el- och gasnät. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet påminner i synnerhet om att Europeiska Miljöbyrån (EEA) hjälper unionen att fatta väl underbyggda beslut om att förbättra miljön, integrera miljöhänsyn i den ekonomiska politiken och att gå mot ett hållbart samhälle, och att kommissionen i samband med unionens klimat- och energipolitik för 2030 har föreslagit nya uppgifter för miljöbyrån med avseende på styrningen av energiunionen, utan någon motsvarande ökning av tjänsteförteckningen. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet betonar att även om Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns budgetmedel och personal verkar adekvata i dagsläget måste man noga övervaka byråns framtida behov av verksamhetsresurser och personal. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet välkomnar att tillräckliga medel anslagits i 2018 års budget för att stödja de europeiska tillsynsmyndigheterna (ESA-myndigheterna). Parlamentet understryker att ESA-myndigheterna spelar en avgörande roll för att främja en konsekvent tillämpning av unionslagstiftningen och en bättre samordning mellan nationella myndigheter, och för att säkerställa finansiell stabilitet, bättre integrerade finansmarknader och konsumentskydd samt få till stånd en mer enhetlig tillsyn. Parlamentet betonar att för att främja en återhållsam användning av sin budget måste ESA-myndigheterna hålla sig till de uppgifter och uppdrag som de tilldelats av unionslagstiftaren. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet upprepar att i enlighet med det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 var 2018 det sista året för genomförande av personalminskningen med 5 % och för strategin med en omplaceringspool för personalen vid byråerna. Parlamentet upprepar sitt motstånd mot en fortsättning av en övergripande strategi för byråernas resurser efter 2018. Parlamentet bekräftar återigen att det är redo att uppnå effektivitetsvinster genom ett ökat administrativt samarbete mellan byråerna eller till och med att analysera möjligheterna för sammanslagningar när så är lämpligt, och genom att vissa funktioner samordnas med antingen kommissionen eller en annan byrå. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang initiativet att ytterligare samordna byråernas verksamhet via inrättandet av det ständiga sekretariatet för EU-byråernas nätverk (numera kallat gemensamma stödkontoret) och stöder tilldelningen av ytterligare en tjänst i tjänsteförteckningen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, vars kostnader kommer att täckas av EU-byråernas nuvarande budgetar och som kommer att placeras vid stödkontoret. |
| --- | --- |

74.

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

| 75. | Europaparlamentet har noggrant analyserat de föreslagna pilotprojekten och de förberedande åtgärderna med hänsyn till de pågående projektens resultat, med undantag för initiativ som redan omfattas av befintliga rättsliga grunder och med full hänsyn till kommissionens bedömning av projektens genomförbarhet. Parlamentet beslutar att anta ett kompromisspaket bestående av ett begränsat antal pilotprojekt och förberedande åtgärder, även med tanke på de snäva marginalerna och taken för pilotprojekt och förberedande åtgärder. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet betonar därför det arbete som parlamentet gjort i detta avseende och uppmanar kommissionen att visa god vilja när det gäller genomförandet av de pilotprojekt och förberedande åtgärder som antogs i slutet av budgetförfarandet, oavsett bedömningarna av deras genomförbarhet, liksom för alla beslut som fattats av Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

76.

Särskilda instrument

| 77. | Europaparlamentet påminner om nyttan med särskilda instrument för att ge flexibilitet utöver de mycket snäva taken i den nuvarande fleråriga budgetramen, och välkomnar de förbättringar som halvtidsrevideringen av förordningen om den fleråriga budgetramen har inneburit. Parlamentet efterlyser en omfattande användning av flexibilitetsmekanismen, den samlade marginalen för åtaganden och marginalen för oförutsedda utgifter för att finansiera det stora antalet nya utmaningar och nya ansvarsområden som unionens budget står inför. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet efterlyser ökade anslag till reserven för katastrofbistånd och EU:s solidaritetsfond mot bakgrund av de senaste tragiska katastroferna, det vill säga bränderna och den extrema torkan i Portugal och Spanien. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet noterar också betydelsen av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, reserven för katastrofbistånd och Europeiska unionens solidaritetsfond. Parlamentet stöder kommissionens avsikt att införa ett snabbare utnyttjande av solidaritetsfonden genom att huvuddelen av dess årliga belopp förs till en reserv i unionens budget, utöver det belopp som redan avsatts för förskottsbetalningar. Parlamentet beklagar rådets nedskärning i detta avseende och återinför delvis budgetförslaget, med undantag för det belopp som har tidigarelagts till 2017 genom ändringsbudget nr 4/2017 och utnyttjandet av EU:s solidaritetsfond för Italien. Parlamentet efterlyser en utvidgning av räckvidden för solidaritetsfonden för att ge stöd till offren för terroristdåd och deras familjer. |
| --- | --- |

79.

Betalningar

| 80. | Europaparlamentet oroar sig över den rådande tendensen med underutnyttjande av betalningarna i hela unionens budget, inte bara i underrubrik 1b utan även i rubrikerna 3 och 4, trots behovet av att bemöta den kraftiga ökningen av nya utmaningar och inrättandet av flexibla finansieringsmekanismer. Parlamentet påminner om att för de två senaste åren har nivån på betalningsbemyndigandena i unionens budget minskat avsevärt, kombinerat med en hög nivå på budgetöverskottet. Parlamentet uttrycker därför sin oro över att budgetförslaget fortfarande lämnar en aldrig tidigare skådad marginal på 10 miljarder EUR under taket för betalningarna, vilket återspeglar en trend med lågt utnyttjande som kan leda till ett akut betalningstryck vid utgången av den nuvarande fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet insisterar på behovet att återinföra beloppen i budgetförslaget för alla budgetposter där rådet har gjort nedskärningar och ökar betalningsbemyndigandena på ett målinriktat sätt, främst för de budgetposter där det har gjorts ändringar av åtagandebemyndigandena. |
| --- | --- |

81.

Övriga avsnitt

| 82. | Europaparlamentet beklagar rådets upprepade praxis att öka det schablonmässiga avdraget för unionens institutioner. Parlamentet anser att detta har en särskilt snedvridande effekt på budgetarna för institutioner med historiskt sett korrekta schablonavdrag. Parlamentet anser att detta tillvägagångssätt inte utgör en riktad minskning eller en sund ekonomisk förvaltning. Parlamentet återinför därför schablonavdraget på budgetförslagets nivå. |
| --- | --- |

82.

Avsnitt I – Europaparlamentet

| 83. | Europaparlamentet behåller den övergripande nivån på parlamentets budget för 2018 som antogs i ovannämnda resolution av den 5 april 2017, dvs. 1 953 483 373 EUR. Parlamentet införlivar budgetneutrala tekniska justeringar för att återspegla aktuell information som inte var tillgänglig tidigare i år. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet noterar att nivån på budgetberäkningen för 2018 motsvarar 18,88 %, vilket är lägre än vad som uppnåddes 2017 (19,25 %) och den lägsta andelen av rubrik 5 under de senaste 15 åren. Parlamentet insisterar emellertid på att strävan efter lägsta möjliga utgiftsnivå för Europaparlamentet inte bör ske på bekostnad av parlamentets kapacitet att utföra sitt ordinarie lagstiftningsarbete. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet upprepar parlamentets prioriteringar för det kommande budgetåret, nämligen att konsolidera de säkerhetsåtgärder som redan har vidtagits och förbättra parlamentets förmåga att stå emot it-angrepp, förbättra transparensen i parlamentets interna budgetförfarande, och fokusera parlamentets budget på dess kärnverksamhet, det vill säga dess lagstiftande roll, dess funktion som budgetmyndighetens ena gren, att företräda medborgarna och att granska arbetet i de andra institutionerna. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av presidiets arbetsgrupp om ersättning för allmänna utgifter. Parlamentet påminner om förväntningarna om en större transparens när det gäller ersättningen för allmänna utgifter och behovet av att fastställa mer exakta bestämmelser för redovisningsskyldigheten när det gäller de utgifter som ersätts av detta anslag, utan att detta medför några merkostnader för parlamentet. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet uppmanar presidiet att göra följande konkreta ändring när det gäller ersättning för allmänna utgifter:






  — | Ersättningen för allmänna utgifter bör vid varje tillfälle hanteras på ett separat bankkonto. |
| --- | --- | --- |

87.

—

Ersättningen för allmänna utgifter bör vid varje tillfälle hanteras på ett separat bankkonto.

| — | Alla kvitton som rör ersättning för allmänna utgifter bör sparas av ledamöterna. |
| --- | --- |

—

Alla kvitton som rör ersättning för allmänna utgifter bör sparas av ledamöterna.

| — | Den del av ersättningen för allmänna utgifter som inte spenderats bör återlämnas vid slutet av mandatperioden. |
| --- | --- |

—

Den del av ersättningen för allmänna utgifter som inte spenderats bör återlämnas vid slutet av mandatperioden.

| 88. | Europaparlamentet minskar antalet tjänster i tjänsteförteckningen för sitt generalsekretariat med 60 tjänster för 2018 (målet att minska personalstyrkan med 1 %), i linje med den överenskommelse som nåddes med rådet den 14 november 2015 om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2016. Parlamentet påminner om att de 35 tjänster som parlamentet beviljades 2016 avsåg nya åtgärder för att öka säkerheten och därför undantogs från personalminskningsmålet, vilket bekräftades vid antagandet av ändringsbudget nr 3/2016 och den allmänna budgeten för 2017 (10). Parlamentet uppmanar kommissionen att justera sina övervakningstabeller i enlighet härmed för att förse Europaparlamentet och rådet med korrekta uppgifter i alla skeden av förfarandet. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet välkomnar den diskussion om parlamentets fastighetspolitik som hölls den 11 juli 2017 mellan budgetutskottet, generalsekreteraren och de vice talmännen med ansvar för parlamentets fastighetspolitik. Parlamentet anser att denna dialog bör vara en kontinuerlig process, särskilt mot bakgrund av presidiets kommande diskussioner om renoveringen av Paul Henri-Spaak byggnad. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet upprepar parlamentets ståndpunkt såsom den uttrycks i parlamentets ovannämnda resolution av den 5 april 2017, det vill säga att det finns utrymme för ytterligare förbättring av kontrollmekanismerna avseende europeiska politiska partier och politiska stiftelser. Parlamentet noterar i detta sammanhang kommissionens förslag om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 1141/2014 (11) och välkomnar alla ansträngningar för att förbättra redovisning och transparens i utgifterna. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet påminner om revisionsrättens analys från 2014 i vilken man uppskattade kostnaderna för att parlamentets verksamhet bedrivs på olika geografiska platser till 114 miljoner EUR per år. Dessutom noterar parlamentet konstaterandet i parlamentets betänkande från den 20 november 2013 om lokalisering av säten för Europeiska unionens institutioner (12) att 78 % av alla tjänsteresor som görs av parlamentets anställda uppstår som en direkt följd av parlamentets geografiska spridning. Parlamentet betonar att man i betänkandet också uppskattar miljökonsekvenserna för den geografiska spridningen till mellan 11 000 och 19 000 ton koldioxidutsläpp. Parlamentet påpekar på nytt allmänhetens negativa inställning, som beror på denna geografiska spridning, och efterlyser därför en handlingsplan för ett enda säte och en minskning av berörda budgetposter. |
| --- | --- |

91.

Avsnitt IV – Domstolen

| 92. | Europaparlamentet återinför budgetförslagets anslag för alla budgetposter där rådet gjort nedskärningar som är avgörande för att domstolen ska kunna fungera och återinför beloppen från budgetberäkningen för två budgetposter i syfte att förbättra domstolens förmåga att hantera en allt större efterfrågan på översättningar. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet uttrycker sin misstro mot rådets ensidiga uttalande och den tillhörande bilagan om målet att minska personalstyrkan med 5 % i rådets ståndpunkt om förslaget till budget för 2018, enligt vilken domstolen fortfarande behöver minska sin tjänsteförteckning med 19 tjänster. Parlamentet understryker att dessa 19 tjänster motsvarar de 12 och 7 tjänster som beviljats av parlamentet och rådet i budgetförfarandena för 2015 och 2016 för att hantera de ytterligare behoven och insisterar därför på att dessa 19 tjänster inte ska lämnas tillbaka eftersom domstolen redan har uppfyllt kravet att minska sin personalstyrka med 5 % genom att stryka 98 tjänster under perioden 2013–2017. |
| --- | --- |

93.

Avsnitt V – Revisionsrätten

| 94. | Europaparlamentet återinför budgetförslagets anslag för alla budgetposter som rådet har skurit ned för att revisionsrätten ska kunna genomföra sitt arbetsprogram och lägga fram de planerade granskningsrapporterna. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet för anslagen under punkten ”Samråd, studier och undersökningar” till reserven i avvaktan på resultatet av de pågående förhandlingarna om revideringen av budgetförordningen, och den revidering som träder i kraft 2018. |
| --- | --- |

95.

Avsnitt VI – Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

| 96. | Europaparlamentet återinför budgetförslagets anslag för alla budgetposter där rådet har gjort nedskärningar. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Europaparlamentet ökar anslagen för två budgetposter över nivån i budgetförslaget med avseende på det arbete som utförs av inhemska rådgivande grupper i samband med handelsavtal. |
| --- | --- |

97.

Avsnitt VII – Regionkommittén

| 98. | Europaparlamentet återinför budgetförslagets anslag för alla budgetposter där rådet har gjort nedskärningar. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Europaparlamentet ökar anslagen för ett antal budgetposter över nivån i budgetförslaget i linje med Regionkommitténs egna beräkningar. |
| --- | --- |

99.

Avsnitt VIII – Europeiska ombudsmannen

| 100. | Europaparlamentet välkomnar det arbete som ombudsmannen gjort för att hitta effektivitetsvinster i sin egen budget jämfört med föregående år. |
| --- | --- |

100.

Avsnitt IX – Europeiska datatillsynsmannen

| 101. | Europaparlamentet ifrågasätter varför rådet vill minska budgeten för Europeiska datatillsynsmannen med tanke på de ytterligare uppgifter som tilldelats institutionen av parlamentet och rådet. Parlamentet återställer därför alla budgetposter som rådet har skurit ned så att Europeiska datatillsynsmannen kan uppfylla sitt mandat och sina åtaganden. |
| --- | --- |

101.

Avsnitt X – Europeiska utrikestjänsten

| 102. | Europaparlamentet återinför beloppen för alla budgetposter där rådet har gjort nedskärningar. |
| --- | --- |

102.

| 103. | Europaparlamentet inrättar en budgetpost för en kapacitet för strategisk kommunikation i linje med Europeiska rådets slutsatser från mars 2015 för att förse utrikestjänsten med tillräckligt med personal och verktyg för att möta utmaningarna i samband med desinformation som sprids av tredjeländer och icke-statliga aktörer. |
| --- | --- |

103.

| 104. | Europaparlamentet beslutar dessutom att överföra EU:s särskilda representanter från Gusp-kapitlet till Europeiska utrikestjänstens budget för att stärka samstämdheten i unionens yttre åtgärder. |
| --- | --- |

104.

| 105. | Europaparlamentet anslår ett ytterligare belopp över nivån i Europeiska utrikestjänstens budgetberäkning för praktikanter vid unionens delegationer, med anledning av resultatet av Europeiska ombudsmannens utredning om obetalt praktikarbete (13). |
| --- | --- |

105.

o

o o

| 106. | Europaparlamentet noterar Frankrikes och Luxemburgs ensidiga uttalande som bifogats rådets ståndpunkt om budgetförslaget för 2018, som antogs den 4 september 2017. Parlamentet påminner om att företrädare för Europaparlamentet, rådet och kommissionen enades om den pragmatiska tidsplanen för budgetförfarandet, inbegripet datumen för förlikningen, under vårens trepartsmöte om budgeten den 27 mars 2017. Parlamentet påminner om att rådet (allmänna frågor) godkände den pragmatiska tidsplanen vid sitt möte den 25 april 2017, med full kännedom om parlamentets sammanträdeskalender för 2017. Parlamentet konstaterar därför att budgetförfarandet sker i enlighet med den pragmatiska tidsplan som godkänts av de tre institutionerna. |
| --- | --- |

106.

| 107. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution, tillsammans med ändringarna av förslaget till allmän budget, till rådet, kommissionen, övriga institutioner och berörda organ samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

107.

---

(1)  EUT L 168, 7.6.2014, s. 105.

(2)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

(3)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(4)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2017)0085.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2017)0114.

(7)  Antagna texter, P8_TA(2017)0302.

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 maj 2015 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG och kommissionens direktiv 2006/70/EG (EUT L 141, 5.6.2015, s. 73).

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/63/EU av den 22 september 2010 om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål (EUT L 276, 20.10.2010, s. 33).

(10)  Antagna texter, P8_TA(2016)0401/P8_TA(2016)0411.

(11)  COM(2017)0481.

(12)  EUT C 436, 24.11.2016, s. 2.

(13)  Europeiska ombudsmannen, 454.2014/PMC.

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/389 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/389

---

P8_TA(2017)0410

Skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 oktober 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets ändring av direktiv 2004/37/EG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (COM(2016)0248 – C8-0181/2016 – 2016/0130(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 346/56)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0248), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0248),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 153.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0181/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 153.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0181/2016),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 21 september 2016 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 21 september 2016 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 11 juli 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 11 juli 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 39 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 39 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0064/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0064/2017),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 487, 28.12.2016, s. 113.

---

P8_TC1-COD(2016)0130

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 25 oktober 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/... om ändring av direktiv 2004/37/EG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv (EU) 2017/2398.)

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/390 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/390

---

P8_TA(2017)0411

Inrättande av ett in- och utresesystem som har till syfte att registrera in- och utreseuppgifter för tredjelandsmedborgare som passerar Europeiska unionens yttre gränser ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 oktober 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett in- och utresesystem som har till syfte att registrera in- och utreseuppgifter och uppgifter om nekad inresa för tredjelandsmedborgare som passerar Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser och om fastställande av villkoren för åtkomst till in- och utresesystemet för brottsbekämpande ändamål och om ändring av förordning (EG) nr 767/2008 och förordning (EU) nr 1077/2011 (COM(2016)0194 – C8-0135/2016 – 2016/0106(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 346/57)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0194), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0194),

| — | med beaktande av artikel 294.2, artiklarna 77.2 b och d, artiklarna 87.2 a och 88.2 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0135/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.2, artiklarna 77.2 b och d, artiklarna 87.2 a och 88.2 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0135/2016),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artiklarna 294.3, 77.2 b och d och 87.2 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.3, 77.2 b och d och 87.2 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 21 september 2016 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 21 september 2016 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 12 juli 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 12 juli 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 39 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 39 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och budgetutskottets yttrande (A8-0057/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och budgetutskottets yttrande (A8-0057/2017),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den ersätter eller väsentligt ändrar sitt förslag eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 487, 28.12.2016, s. 66.

---

P8_TC1-COD(2016)0106

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 25 oktober 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om inrättande av ett in- och utresesystem för registrering av in- och utreseuppgifter och av uppgifter om nekad inresa för tredjelandsmedborgare som passerar medlemsstaternas yttre gränser, om fastställande av villkoren för åtkomst till in- och utresesystemet för brottsbekämpande ändamål och om ändring av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet och förordningarna (EG) nr 767/2008 och (EU) nr 1077/2011

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2017/2226.)

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/391 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/391

---

P8_TA(2017)0412

Ändring av kodexen om Schengengränserna när det gäller in- och utresesystemet ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 25 oktober 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2016/399 vad gäller användningen av in- och utresesystemet (COM(2016)0196 – C8-0134/2016 – 2016/0105(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 346/58)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0196), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0196),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 77.2 b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0134/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 77.2 b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0134/2016),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 21 september 2016 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 21 september 2016 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 12 juli 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 12 juli 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0059/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0059/2017).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den ersätter eller väsentligt ändrar sitt förslag eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 487, 28.12.2016, s. 66.

---

P8_TC1-COD(2016)0105

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 25 oktober 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om ändring av förordning (EU) 2016/399 vad gäller användningen av in- och utresesystemet

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2017/2225.)

---

Torsdagen den 26 oktober 2017

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/392 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/392

---

P8_TA(2017)0415

En ram för enkla, transparenta och standardiserade värdepapperiseringar ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 oktober 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma regler för värdepapperisering och om inrättandet av ett europeiskt ramverk för enkel, transparent och standardiserad värdepapperisering samt om ändring av direktiven 2009/65/EG, 2009/138/EG, 2011/61/EU och förordningarna (EG) nr 1060/2009 och (EU) nr 648/2012 (COM(2015)0472 – C8–0288/2015 – 2015/0226(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 346/59)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0472)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0472)),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0288/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0288/2015),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska centralbanken av den 11 mars 2016 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska centralbanken av den 11 mars 2016 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 20 januari 2016 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 20 januari 2016 (2),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 28 juni 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 28 juni 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0387/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0387/2016),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 219, 17.6.2016, s. 2.

(2)  EUT C 82, 3.3.2016, s. 1.

---

P8_TC1-COD(2015)0226

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 26 oktober 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om ett allmänt ramverk för värdepapperisering och om inrättande av ett särskilt ramverk för enkel, transparent och standardiserad värdepapperisering samt om ändring av direktiven 2009/65/EG, 2009/138/EG och 2011/61/EU och förordningarna (EG) nr 1060/2009 och (EU) nr 648/2012

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2017/2402.)

---

| 27.9.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 346/393 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 346/393

---

P8_TA(2017)0416

Tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 oktober 2017 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag (COM(2015)0473 – C8-0289/2015 – 2015/0225(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2018/C 346/60)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0473), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0473),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0289/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0289/2015),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande av den 11 mars 2016 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande av den 11 mars 2016 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 20 januari 2016 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 20 januari 2016 (2),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 28 juni 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 28 juni 2017 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0388/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0388/2016),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 219, 17.6.2016, s. 2.

(2)  EUT C 82, 3.3.2016, s. 1.

---

P8_TC1-COD(2015)0225

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 26 oktober 2017 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/... om ändring av förordning (EU) nr 575/2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2017/2401.)

---