# Euroopa Liidu C 350/28.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 350 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 61. aastakäik28. september 2018 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 350

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

61. aastakäik28. september 2018

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2018/C 350/01 | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale — Euroopa Arengufondi majandusaasta aruanne 2017 | 1 |
| 2018/C 350/02 | Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule 8., 9.,10. ja 11. EAFi kohta – sõltumatu audiitori aruanne | 149 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2018/C 350/01

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale — Euroopa Arengufondi majandusaasta aruanne 2017

1

2018/C 350/02

Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule 8., 9.,10. ja 11. EAFi kohta – sõltumatu audiitori aruanne

149

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 28.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 350/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 350/1

---

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA KONTROLLIKOJALE

Euroopa Arengufondi majandusaasta aruanne 2017

(2018/C 350/01)

SISUKORD

| MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE | 2 |
| --- | --- |

| EAFi VAHENDITE KASUTAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE | 3 |
| --- | --- |

| EUROOPA KOMISJONI HALLATAVAD VAHENDID | 6 |
| --- | --- |

| EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE | 8 |
| --- | --- |

| EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD | 17 |
| --- | --- |

| EAFi KONSOLIDEERITUD ELi USALDUSFONDIDE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED | 43 |
| --- | --- |

| ELi BÊKOU USALDUSFONDI MAJANDUSAASTA ARUANNE 2017 | 44 |
| --- | --- |

| ELi AAFRIKA USALDUSFONDI MAJANDUSAASTA ARUANNE 2017 | 51 |
| --- | --- |

| EAFi JA ELi USALDUSFONDIDE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE | 58 |
| --- | --- |

| EAFi RAKENDAMISE ARUANNE | 63 |
| --- | --- |

| EUROOPA INVESTEERIMISPANGA HALLATAVATE VAHENDITE RAKENDAMISE AASTAARUANNE | 91 |
| --- | --- |

MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE

Euroopa Arengufondi 2017. aasta majandusaasta aruanne on koostatud kooskõlas üheteistkümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse IX jaotisega ning raamatupidamise aastaaruande lisades toodud raamatupidamispõhimõtete, -eeskirjade ja -meetoditega.

Olen teadlik oma vastutusest Euroopa Arengufondi majandusaasta aruande koostamise ja esitamise eest kooskõlas üheteistkümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikliga 20.

Olen saanud eelarvevahendite käsutajalt ja Euroopa Investeerimispangalt (EIP) kogu teabe, mis on vajalik Euroopa Arengufondide varasid ja kohustusi ning eelarve täitmist kajastava aruande koostamiseks. Eelarvevahendite käsutaja ja EIP tagavad selle teabe usaldusväärsuse.

Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha aruande kinnitamiseks, võin olla piisavalt kindel, et käesolev majandusaasta aruanne annab Euroopa Arengufondide finantsseisundi kõigist olulistest tahkudest õige ja õiglase ülevaate.

Rosa ALDEA BUSQUETS

peaarvepidaja

20. juuni 2018

EAFi VAHENDITE KASUTAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE

EAFi VAHENDITE KASUTAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE

1.   TAUST

TAUST

Euroopa Liidul (edaspidi „EL“) on koostöösuhteid paljude arenguriikidega. Koostöö peamine eesmärk on edendada majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaarengut ning eelkõige vähendada vaesust ja see pikas perspektiivis kaotada, andes abi saavatele riikidele arenguabi ja tehnilist abi. Selle eesmärgi saavutamiseks koostab EL koos partnerriikidega koostööstrateegiad ja koondab nende rakendamiseks vajalikud rahalised vahendid. Arengukoosöösse suunatavad ELi vahendid tulevad kolmest allikast:

| — | ELi eelarvest, |
| --- | --- |

—

ELi eelarvest,

| — | Euroopa Arengufondilt, |
| --- | --- |

—

Euroopa Arengufondilt,

| — | Euroopa Investeerimispangalt. |
| --- | --- |

—

Euroopa Investeerimispangalt.

Euroopa Arengufond (edaspidi „EAF“) on peamine vahend ELi abi andmiseks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (edaspidi „AKV riigid“) ning ülemeremaade ja -territooriumidega (edaspidi „ÜMTd“) tehtava arengukoostöö raames.

EAFi ei rahastata ELi eelarvest. EAF on moodustatud nõukogu raames kokkutulnud liikmesriikide esindajate sisekokkuleppega ja seda haldab eraldi komitee. Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) vastutab EAFi vahenditest rahastatavate meetmete rahalise rakendamise eest. Euroopa Investeerimispank (edaspidi „EIP“) haldab investeerimisrahastut.

AKV riikidele ja ÜMTdele antavat geograafiliselt piiritletud abi rahastatakse ajavahemikus 2014–2020 endiselt peamiselt EAFist. Iga EAF moodustatakse tavaliselt umbes viieaastaseks perioodiks ja igal EAFil on oma finantsmäärus, millega on ette nähtud kõnealuse EAFi raamatupidamise aastaaruande koostamine. Seda silmas pidades koostatakse komisjoni hallatavate vahendite puhul raamatupidamise aastaaruanded iga Euroopa Arengufondi jaoks eraldi. Kõnealused raamatupidamise aastaaruanded esitatakse ka koondaruannete kujul, et anda üldine ülevaade nende vahenditega seonduvast finantsseisundist, mille eest vastutab komisjon.

2013. aasta juunis kirjutasid nõukogus kokkutulnud osalevad liikmesriigid alla üheteistkümnendat EAFi käsitlevale sisekokkuleppele, (1) mis jõustus 1. märtsil 2015. Komisjon on teinud ettepaneku kümnenda EAFi lõpetamise ja üheteistkümnenda EAFi jõustumise vahelisel ajal tegevuse järjepidevuse tagamiseks võtta üleminekumeetmeid ja luua üleminekurahastu (2). Üleminekurahastu luuakse üheteistkümnenda EAFi raames.

1

2

Samal ajal muudeti kümnenda EAFi finantsmäärust (3) ja võeti vastu üleminekuperioodil kohaldatav uus finantsmäärus (4). Mõlemad jõustusid 30. mail 2014. 2. märtsil 2015 võttis nõukogu vastu üheteistkümnenda EAFi finantsmääruse (5) ja selle rakenduseeskirjad (6). Need jõustusid 6. märtsil 2015.

3

4

5

6

Investeerimisrahastu asutati AKV-ELi partnerluslepingu raames. Rahastut haldab EIP ja seda kasutatakse erasektori arengu toetamiseks AKV riikides, rahastades peamiselt, kuid mitte ainult, erainvesteeringuid. Rahastu on loodud uueneva fondina; laenude tagasimaksed saab seega uuesti muudesse meetmetesse investeerida, mis annab tulemuseks iseuueneva ja rahaliselt sõltumatu rahastu. Kuna komisjon investeerimisrahastut ei halda, ei ole see konsolideeritud majandusaasta aruande esimese osaga – EAFi raamatupidamise aastaaruande ja sellega seotud rakendamise aruandega. Tervikliku ülevaate andmiseks EAFi arenguabist on majandusaasta aruandele eraldi osana (II osa) lisatud investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne (7).

7

2.   KUIDAS TOIMUB EAFi RAHASTAMINE?

KUIDAS TOIMUB EAFi RAHASTAMINE?

2. detsembril 2013. aastal toimunud kohtumisel võttis Euroopa Ülemkogu vastu mitmeaastase finantsraamistiku 2014.–2020. aastaks. Sellega seoses otsustati, et geograafilist koostööd AKV riikidega ei integreerita ELi eelarvesse, vaid jätkatakse selle rahastamist olemasoleva valitsustevahelise EAFi kaudu.

ELi eelarve on iga-aastane ja vastavalt eelarve aastasuse põhimõttele kavandatakse ja kinnitatakse eelarve kulud ja tulud üheks aastaks. Erinevalt ELi eelarvest on EAFi toimimispõhimõte mitmeaastane. Iga EAF on tavaliselt viieks aastaks moodustatav fond, kuhu on koondatud arengukoostöö vahendid. Kuna vahendeid eraldatakse mitmeaastasuse põhimõttest lähtuvalt, võib eraldatud vahendeid kasutada kogu EAFi programmiperioodi vältel. Eelarve aastasuse puudumine on eraldi ära märgitud eelarve raamatupidamisarvestuse aruandluses, kus hinnatakse EAFi eelarve täitmist võrreldes koguvahenditega.

EAFi vahendid moodustuvad ELi liikmesriikide sihtotstarbelistest osamaksudest. Ligikaudu iga viie aasta järel kohtuvad liikmesriikide esindajad valitsustevahelisel tasandil, et otsustada fondile eraldatav kogusumma ja kontrollida selle vahendite kasutamist. Seejärel haldab fondi komisjon kooskõlas liidu arengukoostöö poliitikaga. Kuna lisaks liidu poliitikale on arengu- ja abipoliitika ka liikmesriikidel, peavad liikmesriigid oma poliitika kooskõlastama ELiga, et tagada vastastikune täiendavus.

Lisaks eelnevalt nimetatud osamaksudele saavad liikmesriigid leppida EAFiga kokku kaasrahastamises või tasuda EAFi vabatahtlikke osamaksusid.

3.   EELARVEAASTA LÕPU ARUANDLUS

EELARVEAASTA LÕPU ARUANDLUS

3.1.   MAJANDUSAASTA ARUANNE

MAJANDUSAASTA ARUANNE

EAFi finantsmääruse artikli 46 kohaselt koostatakse EAFi raamatupidamise aastaaruanne vastavalt tekkepõhise arvestuse eeskirjadele, mis omakorda põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS). Need raamatupidamiseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja ja neid kohaldatakse kõigis ELi institutsioonides ja asutustes, et kehtiksid ühtsed raamatupidamisarvestuse, hindamise ja aastaaruannete esitamise eeskirjad, mille eesmärk on ühtlustada raamatupidamise aastaaruannete koostamise ja konsolideerimise menetlust ELi finantsmääruse artikli 152 kohaselt. Kõnealuseid ELi raamatupidamiseeskirju kohaldatakse ka EAFi suhtes, võttes arvesse tema tegevuse eripära.

EAFi majandusaasta aruande koostamine on tehtud ülesandeks komisjoni peaarvepidajale, kes on ühtlasi EAFi peaarvepidaja. Peaarvepidaja tagab, et EAFi majandusaasta aruanne annab EAFi finantsseisundist õige ja õiglase ülevaate.

Majandusaasta aruanne koosneb järgmistest osadest:

I osa. Komisjoni hallatavad vahendid

| | i) | EAFi raamatupidamise aastaaruanne ja selle lisad |
| --- | --- | --- |

i)

EAFi raamatupidamise aastaaruanne ja selle lisad

| ii) | EAFi konsolideeritud ELi usaldusfondide raamatupidamise aastaaruanne |
| --- | --- |

ii)

EAFi konsolideeritud ELi usaldusfondide raamatupidamise aastaaruanne

| iii) | EAFi ja ELi usaldusfondide konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne |
| --- | --- |

iii)

EAFi ja ELi usaldusfondide konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne

| iv) | EAFi rakendamise aruanne |
| --- | --- |

iv)

EAFi rakendamise aruanne

II osa. EIP hallatavate vahendite rakendamise aastaaruanne

| | i) | Investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne |
| --- | --- | --- |

i)

Investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne

Osa „EAFi konsolideeritud Euroopa usaldusfondide raamatupidamise aastaaruanne“ sisaldab kahe EAFi raames loodud usaldusfondi raamatupidamise aastaaruannet: ELi Bêkou usaldusfond (vt punkt „ELi Bêkou usaldusfondi raamatupidamise aastaaruanne“) ja ELi Aafrika usaldusfond (vt punkt „ELi Aafrika usaldusfondi raamatupidamise aastaaruanne“). Kummagi usaldusfondi raamatupidamise aastaaruande koostamise eest vastutab Euroopa Komisjoni peaarvepidaja. Raamatupidamise aastaaruandele teostab välisauditi eraaudiitor. Käesolevas majandusaasta aruandes esitatud usaldusfondide näitajad on lõplikud, st need kajastavad ka auditi tulemusena tehtud korrektsioone, kuid on veel ametlikult kinnitamata.

Komisjon peab majandusaasta aruande vastu võtma järgneva aasta 31. juuliks ning esitab selle eelarve täitmisele heakskiidu saamiseks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

4.   AUDITEERIMINE JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

AUDITEERIMINE JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

4.1.   AUDITEERIMINE

AUDITEERIMINE

EAFi majandusaasta aruannet ja vahendite haldamist kontrollib tema välisaudiitorina tegutsev Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“), kes koostab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruande.

4.2.   EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

Viimaseks kontrolliks on asjaomase eelarveaasta EAFi eelarve täitmisele heakskiidu andmine. EAFi eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon on Euroopa Parlament. See tähendab, et pärast majandusaasta aruande auditeerimist ja lõplikku viimistlemist tuleb nõukogul soovitada ja seejärel Euroopa Parlamendil otsustada, kas anda heakskiit EAFi eelarve täitmisele komisjoni poolt eelneval eelarveaastal. Kõnealune otsus põhineb aastaaruande läbivaatamisel, kontrollikoja aastaaruandel (mis sisaldab ametlikku kinnitavat avaldust) ja komisjoni vastustel, aga ka nende tulemusena komisjonile esitatud küsimustel ja täiendava teabe taotlustel.

EUROOPA KOMISJONI HALLATAVAD VAHENDID (1)

EUROOPA KOMISJONI HALLATAVAD VAHENDID

1

SISUKORD

SISUKORD

| EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE | 8 |
| --- | --- |

| EAFi BILANSS | 9 |
| --- | --- |

| EAFi TULEMIARUANNE | 10 |
| --- | --- |

| EAFi RAHAVOOGUDE ARUANNE | 11 |
| --- | --- |

| EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE | 12 |
| --- | --- |

| EAFide BILANSS | 13 |
| --- | --- |

| EAFide TULEMIARUANNE | 14 |
| --- | --- |

| EAFide NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE | 15 |
| --- | --- |

| EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD | 17 |
| --- | --- |

| EAFi KONSOLIDEERITUD ELi USALDUSFONDIDE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED | 43 |
| --- | --- |

| ELi BÊKOU USALDUSFONDI MAJANDUSAASTA ARUANNE 2017 | 44 |
| --- | --- |

| TAUSTTEAVE ELi BÊKOU USALDUSFONDI KOHTA | 45 |
| --- | --- |

| BILANSS | 48 |
| --- | --- |

| TULEMIARUANNE | 49 |
| --- | --- |

| RAHAVOOGUDE ARUANNE | 49 |
| --- | --- |

| NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE | 50 |
| --- | --- |

| ELi AAFRIKA USALDUSFONDI MAJANDUSAASTA ARUANNE 2017 | 51 |
| --- | --- |

| TAUSTTEAVE ELi AAFRIKA USALDUSFONDI KOHTA | 52 |
| --- | --- |

| BILANSS | 55 |
| --- | --- |

| TULEMIARUANNE | 56 |
| --- | --- |

| RAHAVOOGUDE ARUANNE | 56 |
| --- | --- |

| NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE | 57 |
| --- | --- |

| EAFi JA ELi USALDUSFONDIDE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE | 58 |
| --- | --- |

| KONSOLIDEERITUD BILANSS | 59 |
| --- | --- |

| KONSOLIDEERITUD TULEMIARUANNE | 60 |
| --- | --- |

| KONSOLIDEERITUD RAHAVOOGUDE ARUANNE | 61 |
| --- | --- |

| KONSOLIDEERITUD NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE | 62 |
| --- | --- |

| EAFi RAKENDAMISE ARUANNE | 63 |
| --- | --- |

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE (8)

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

8

EAFi BILANSS

EAFi BILANSS

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| PÕHIVARA | | | |
| Eelmaksed | 2.1 | 582 | 409 |
| Usaldusfondide osamaksud | 2.2 | 163 | 98 |
| | | 745 | 507 |
| KÄIBEVARA | | | |
| Eelmaksed | 2.1 | 1 518 | 1 372 |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 2.3 | 92 | 132 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 2.4 | 347 | 680 |
| | | 1 958 | 2 184 |
| VARAD KOKKU | | 2 703 | 2 691 |
| | | | |
| PIKAAJALISED KOHUSTUSED | | | |
| Eraldised | 2.5 | (4) | (4) |
| Finantskohustused | 2.6 | (14) | (6) |
| | | (18) | (10) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTUSED | | | |
| Võlgnevused | 2.7 | (563) | (549) |
| Viitvõlgnevused ja ettemakstud tulud | 2.8 | (733) | (776) |
| | | (1 296 ) | (1 324 ) |
| KOHUSTUSED KOKKU | | (1 314 ) | (1 334 ) |
| NETOVARA | | 1 389 | 1 357 |
| VAHENDID JA RESERVID | | | |
| Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid | 2.9 | 46 173 | 42 323 |
| Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital | 2.9 | 2 252 | 2 252 |
| Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused | 2.9 | — | — |
| Varasematest aastatest ülekantud eelarveaasta tulem | | (43 219 ) | (40 146 ) |
| Eelarveaasta tulem | | (3 818 ) | (3 073 ) |
| NETOVARA | | 1 389 | 1 357 |

(miljonites eurodes)

Lisa

31.12.2017

31.12.2016

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

2.1

2.1

582

582

409

409

Usaldusfondide osamaksud

Usaldusfondide osamaksud

2.2

2.2

163

163

98

98

745

745

507

507

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

2.1

2.1

1 518

1 518

1 372

1 372

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

2.3

2.3

92

92

132

132

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

2.4

2.4

347

347

680

680

1 958

1 958

2 184

2 184

VARAD KOKKU

VARAD KOKKU

2 703

2 703

2 691

2 691

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

Eraldised

Eraldised

2.5

2.5

(4)

(4)

(4)

(4)

Finantskohustused

Finantskohustused

2.6

2.6

(14)

(14)

(6)

(6)

(18)

(18)

(10)

(10)

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

Võlgnevused

Võlgnevused

2.7

2.7

(563)

(563)

(549)

(549)

Viitvõlgnevused ja ettemakstud tulud

Viitvõlgnevused ja ettemakstud tulud

2.8

2.8

(733)

(733)

(776)

(776)

(1 296 )

(1 296 )

(1 324 )

(1 324 )

KOHUSTUSED KOKKU

KOHUSTUSED KOKKU

(1 314 )

(1 314 )

(1 334 )

(1 334 )

NETOVARA

NETOVARA

1 389

1 389

1 357

1 357

VAHENDID JA RESERVID

VAHENDID JA RESERVID

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

2.9

2.9

46 173

46 173

42 323

42 323

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

2.9

2.9

2 252

2 252

2 252

2 252

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

2.9

2.9

—

—

—

—

Varasematest aastatest ülekantud eelarveaasta tulem

Varasematest aastatest ülekantud eelarveaasta tulem

(43 219 )

(43 219 )

(40 146 )

(40 146 )

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

(3 818 )

(3 818 )

(3 073 )

(3 073 )

NETOVARA

NETOVARA

1 389

1 389

1 357

1 357

EAFi TULEMIARUANNE

EAFi TULEMIARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 2017 | 2016 |
| TULUD | | | |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 3.1 | | |
| Sissenõudmine | | 61 | 8 |
| | | 61 | 8 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 3.2 | | |
| Finantstulud | | 4 | 3 |
| Muud tulud | | 22 | 62 |
| | | 25 | 66 |
| Kogutulu | | 87 | 73 |
| KULUD | | | |
| Abimeetmed | 3.3 | (3 700 ) | (2 970 ) |
| Kaasrahastamise kulud | 3.4 | (42) | 15 |
| Finantskulud | 3.6 | (8) | 4 |
| Muud kulud | 3.7 | (154) | (196) |
| Kulud kokku | | (3 904 ) | (3 146 ) |
| EELARVEAASTA TULEM | | (3 818 ) | (3 073 ) |

(miljonites eurodes)

Lisa

2017

2016

TULUD

TULUD

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

3.1

3.1

Sissenõudmine

Sissenõudmine

61

61

8

8

61

61

8

8

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

3.2

3.2

Finantstulud

Finantstulud

4

4

3

3

Muud tulud

Muud tulud

22

22

62

62

25

25

66

66

Kogutulu

Kogutulu

87

87

73

73

KULUD

KULUD

Abimeetmed

Abimeetmed

3.3

3.3

(3 700 )

(3 700 )

(2 970 )

(2 970 )

Kaasrahastamise kulud

Kaasrahastamise kulud

3.4

3.4

(42)

(42)

15

15

Finantskulud

Finantskulud

3.6

3.6

(8)

(8)

4

4

Muud kulud

Muud kulud

3.7

3.7

(154)

(154)

(196)

(196)

Kulud kokku

Kulud kokku

(3 904 )

(3 904 )

(3 146 )

(3 146 )

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

(3 818 )

(3 818 )

(3 073 )

(3 073 )

EAFi RAHAVOOGUDE ARUANNE

EAFi RAHAVOOGUDE ARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 2017 | 2016 |
| Eelarveaasta tulem | | (3 818 ) | (3 073 ) |
| Põhitegevusest | | | |
| Kapitali suurenemine – osamaksud (neto) | | 3 850 | 3 450 |
| Usaldusfondide osamaksude (suurenemine)/vähenemine | | (66) | (64) |
| Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | | (319) | (120) |
| Kaubanduslike ja mittekaubanduslike nõuete


  (suurenemine)/vähenemine | | 40 | 39 |
| Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine) | | 8 | (4) |
| Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine) | | 14 | 28 |
| Viitvõlgnevuste ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine) | | (42) | (80) |
| NETORAHAVOOD | | (333) | 177 |
| Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) | | (333) | 177 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | 2.4 | 680 | 504 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | 2.4 | 347 | 680 |

(miljonites eurodes)

Lisa

2017

2016

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

(3 818 )

(3 818 )

(3 073 )

(3 073 )

Põhitegevusest

Põhitegevusest

Kapitali suurenemine – osamaksud (neto)

Kapitali suurenemine – osamaksud (neto)

3 850

3 850

3 450

3 450

Usaldusfondide osamaksude (suurenemine)/vähenemine

Usaldusfondide osamaksude (suurenemine)/vähenemine

(66)

(66)

(64)

(64)

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

(319)

(319)

(120)

(120)

Kaubanduslike ja mittekaubanduslike nõuete

Kaubanduslike ja mittekaubanduslike nõuete

(suurenemine)/vähenemine

(suurenemine)/vähenemine

40

40

39

39

Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine)

Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine)

8

8

(4)

(4)

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

14

14

28

28

Viitvõlgnevuste ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine)

Viitvõlgnevuste ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine)

(42)

(42)

(80)

(80)

NETORAHAVOOD

NETORAHAVOOD

(333)

(333)

177

177

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

(333)

(333)

177

177

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

2.4

2.4

680

680

504

504

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

2.4

2.4

347

347

680

680

EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Fondikapital – toimivad EAFid
  (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A)-(B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital
  (E) | Netovarad kokku
  (C)+(D)+(E) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2015 | 73 464 | 34 590 | 38 873 | (40 146 ) | 2 252 | 980 |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | | (3 450 ) | 3 450 | | | 3 450 |
| Eelarveaasta tulem | | | — | (3 073 ) | | (3 073 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2016 | 73 464 | 31 140 | 42 323 | (43 219 ) | 2 252 | 1 357 |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | | (4 050 ) | 4 050 | | | 4 050 |
| Tagasimaksed liikmesriikidele | (200) | | (200) | | | (200) |
| Eelarveaasta tulem | | | — | (3 818 ) | | (3 818 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2017 | 73 264 | 27 090 | 46 173 | (47 037 ) | 2 252 | 1 389 |

(miljonites eurodes)

Fondikapital – toimivad EAFid

(A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A)-(B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(E)

Netovarad kokku

(C)+(D)+(E)

SALDO SEISUGA 31.12.2015

SALDO SEISUGA 31.12.2015

73 464

73 464

34 590

34 590

38 873

38 873

(40 146 )

(40 146 )

2 252

2 252

980

980

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

(3 450 )

(3 450 )

3 450

3 450

3 450

3 450

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

(3 073 )

(3 073 )

(3 073 )

(3 073 )

SALDO SEISUGA 31.12.2016

SALDO SEISUGA 31.12.2016

73 464

73 464

31 140

31 140

42 323

42 323

(43 219 )

(43 219 )

2 252

2 252

1 357

1 357

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

(4 050 )

(4 050 )

4 050

4 050

4 050

4 050

Tagasimaksed liikmesriikidele

Tagasimaksed liikmesriikidele

(200)

(200)

(200)

(200)

(200)

(200)

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

(3 818 )

(3 818 )

(3 818 )

(3 818 )

SALDO SEISUGA 31.12.2017

SALDO SEISUGA 31.12.2017

73 264

73 264

27 090

27 090

46 173

46 173

(47 037 )

(47 037 )

2 252

2 252

1 389

1 389

EAFide BILANSS

EAFide BILANSS

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| | Lisa | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF |
| PÕHIVARA | | | | | | | | | |
| Eelmaksed | 2.1 | — | 32 | 221 | 330 | — | 32 | 242 | 135 |
| Usaldusfondide osamaksud | 2.2 | — | 86 | — | 77 | — | — | — | 98 |
| | | — | 118 | 221 | 407 | — | 32 | 242 | 232 |
| KÄIBEVARA | | | | | | | | | |
| Eelmaksed | 2.1 | 1 | 40 | 867 | 610 | 1 | 50 | 909 | 412 |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 2.3 | 0 | 64 | 17 | 11 | 1 | 71 | 59 | 2 |
| Tasaarvelduskontod | 2.3 | 189 | 88 | 3 555 | — | 196 | 424 | 3 424 | — |
| Raha ja raha ekvivalendid | 2.4 | — | — | — | 347 | — | — | — | 680 |
| | | 190 | 193 | 4 439 | 968 | 198 | 544 | 4 391 | 1 094 |
| VARAD KOKKU
   (*1) | | 190 | 311 | 4 660 | 1 375 | 198 | 577 | 4 633 | 1 327 |
| PIKAAJALISED KOHUSTUSED | | | | | | | | | |
| Eraldised | 2.5 | — | — | — | (4) | — | — | — | (4) |
| Finantskohustused | 2.6 | — | — | (7) | (7) | — | — | (6) | — |
| | | — | — | (7) | (11) | — | — | (6) | (4) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTUSED | | | | | | | | | |
| Võlgnevused | 2.7 | (0) | (13) | (133) | (417) | (0) | (12) | (438) | (99) |
| Tasaarvelduskontod | 2.3 | — | — | — | (3 833 ) | — | — | — | (4 043 ) |
| Viitvõlgnevused ja ettemakstud tulud | 2.8 | (0) | (76) | (517) | (140) | (1) | (93) | (567) | (115) |
| | | (0) | (89) | (650) | (4 389 ) | (1) | (104) | (1 005 ) | (4 257 ) |
| KOHUSTUSED KOKKU
   (*1) | | (0) | (89) | (657) | (4 401 ) | (1) | (104) | (1 011 ) | (4 261 ) |
| NETOVARA
   (*1) | | 190 | 222 | 4 003 | (3 025 ) | 197 | 472 | 3 622 | (2 934 ) |
| VAHENDID JA RESERVID | | | | | | | | | |
| Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid | 2.9 | 12 164 | 10 773 | 20 960 | 2 277 | 12 164 | 10 973 | 19 187 | — |
| Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital | 2.9 | 627 | 1 625 | — | — | 627 | 1 625 | — | — |
| Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused | 2.9 | (2 503 ) | 2 177 | 120 | 206 | (2 496 ) | 2 214 | 247 | 35 |
| Varasematest aastatest ülekantud eelarveaasta tulem | | (10 098 ) | (14 339 ) | (15 812 ) | (2 969 ) | (10 100 ) | (14 248 ) | (14 415 ) | (1 382 ) |
| Eelarveaasta tulem | | 0 | (13) | (1 266 ) | (2 539 ) | 2 | (91) | (1 397 ) | (1 587 ) |
| NETOVARA | | 190 | 222 | 4 003 | (3 025 ) | 197 | 472 | 3 622 | (2 934 ) |

(miljonites eurodes)

31.12.2017

31.12.2016

Lisa

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

2.1

2.1

—

32

32

221

221

330

330

—

32

32

242

242

135

135

Usaldusfondide osamaksud

Usaldusfondide osamaksud

2.2

2.2

—

86

86

—

77

77

—

—

—

—

—

—

98

98

—

118

118

221

221

407

407

—

32

32

242

242

232

232

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

2.1

2.1

1

1

40

40

867

867

610

610

1

1

50

50

909

909

412

412

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

2.3

2.3

0

0

64

64

17

17

11

11

1

1

71

71

59

59

2

2

Tasaarvelduskontod

Tasaarvelduskontod

2.3

2.3

189

189

88

88

3 555

3 555

—

—

196

196

424

424

3 424

3 424

—

—

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

2.4

2.4

—

—

—

347

347

—

—

—

—

680

680

190

190

193

193

4 439

4 439

968

968

198

198

544

544

4 391

4 391

1 094

1 094

VARAD KOKKU
   (*1)

VARAD KOKKU

*1

190

190

311

311

4 660

4 660

1 375

1 375

198

198

577

577

4 633

4 633

1 327

1 327

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

Eraldised

Eraldised

2.5

2.5

—

—

—

—

—

—

(4)

(4)

—

—

—

—

—

—

(4)

(4)

Finantskohustused

Finantskohustused

2.6

2.6

—

—

(7)

(7)

(7)

(7)

—

—

(6)

(6)

—

—

—

—

(7)

(7)

(11)

(11)

—

—

(6)

(6)

(4)

(4)

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

Võlgnevused

Võlgnevused

2.7

2.7

(0)

(0)

(13)

(13)

(133)

(133)

(417)

(417)

(0)

(0)

(12)

(12)

(438)

(438)

(99)

(99)

Tasaarvelduskontod

Tasaarvelduskontod

2.3

2.3

—

—

—

—

—

—

(3 833 )

(3 833 )

—

—

—

—

—

—

(4 043 )

(4 043 )

Viitvõlgnevused ja ettemakstud tulud

Viitvõlgnevused ja ettemakstud tulud

2.8

2.8

(0)

(0)

(76)

(76)

(517)

(517)

(140)

(140)

(1)

(1)

(93)

(93)

(567)

(567)

(115)

(115)

(0)

(0)

(89)

(89)

(650)

(650)

(4 389 )

(4 389 )

(1)

(1)

(104)

(104)

(1 005 )

(1 005 )

(4 257 )

(4 257 )

KOHUSTUSED KOKKU
   (*1)

KOHUSTUSED KOKKU

*1

(0)

(0)

(89)

(89)

(657)

(657)

(4 401 )

(4 401 )

(1)

(1)

(104)

(104)

(1 011 )

(1 011 )

(4 261 )

(4 261 )

NETOVARA
   (*1)

NETOVARA

*1

190

190

222

222

4 003

4 003

(3 025 )

(3 025 )

197

197

472

472

3 622

3 622

(2 934 )

(2 934 )

VAHENDID JA RESERVID

VAHENDID JA RESERVID

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

2.9

2.9

12 164

12 164

10 773

10 773

20 960

20 960

2 277

2 277

12 164

12 164

10 973

10 973

19 187

19 187

—

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

2.9

2.9

627

627

1 625

1 625

—

—

627

627

1 625

1 625

—

—

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

2.9

2.9

(2 503 )

(2 503 )

2 177

2 177

120

120

206

206

(2 496 )

(2 496 )

2 214

2 214

247

247

35

35

Varasematest aastatest ülekantud eelarveaasta tulem

Varasematest aastatest ülekantud eelarveaasta tulem

(10 098 )

(10 098 )

(14 339 )

(14 339 )

(15 812 )

(15 812 )

(2 969 )

(2 969 )

(10 100 )

(10 100 )

(14 248 )

(14 248 )

(14 415 )

(14 415 )

(1 382 )

(1 382 )

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

0

0

(13)

(13)

(1 266 )

(1 266 )

(2 539 )

(2 539 )

2

2

(91)

(91)

(1 397 )

(1 397 )

(1 587 )

(1 587 )

NETOVARA

NETOVARA

190

190

222

222

4 003

4 003

(3 025 )

(3 025 )

197

197

472

472

3 622

3 622

(2 934 )

(2 934 )

EAFide TULEMIARUANNE

EAFide TULEMIARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | | 2017 | 2016 |
| Lisa | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF |
| TULUD | | | | | | | | | |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 3.1 | | | | | | | | |
| Sissenõudmine | | 0 | 5 | 49 | 7 | 1 | 5 | (2) | 4 |
| | | 0 | 5 | 49 | 7 | 1 | 5 | (2) | 4 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 3.2 | | | | | | | | |
| Finantstulud | | (0) | (1) | 4 | (0) | (0) | 2 | 2 | (1) |
| Muud tulud | | 1 | 5 | 13 | 4 | 2 | 17 | 40 | 3 |
| | | 1 | 4 | 17 | 4 | 2 | 19 | 43 | 2 |
| Kogutulu | | 1 | 9 | 66 | 11 | 3 | 23 | 41 | 7 |
| KULUD | | | | | | | | | |
| Abimeetmed | 3.3 | (0) | (14) | (1 251 ) | (2 435 ) | 2 | (95) | (1 411 ) | (1 465 ) |
| Kaasrahastamise kulud | 3.4 | — | — | (42) | (1) | — | — | 15 | — |
| Finantskulud | 3.6 | 1 | 1 | (10) | (0) | (0) | (0) | 4 | (0) |
| Muud kulud | 3.7 | (2) | (9) | (29) | (114) | (3) | (19) | (46) | (129) |
| Kulud kokku | | (1) | (22) | (1 332 ) | (2 549 ) | (1) | (114) | (1 437 ) | (1 594 ) |
| EELARVEAASTA TULEM | | 0 | (13) | (1 266 ) | (2 539 ) | 2 | (91) | (1 397 ) | (1 587 ) |

(miljonites eurodes)

2017

2016

Lisa

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

TULUD

TULUD

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

3.1

3.1

Sissenõudmine

Sissenõudmine

0

0

5

5

49

49

7

7

1

1

5

5

(2)

(2)

4

4

0

0

5

5

49

49

7

7

1

1

5

5

(2)

(2)

4

4

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

3.2

3.2

Finantstulud

Finantstulud

(0)

(0)

(1)

(1)

4

4

(0)

(0)

(0)

(0)

2

2

2

2

(1)

(1)

Muud tulud

Muud tulud

1

1

5

5

13

13

4

4

2

2

17

17

40

40

3

3

1

1

4

4

17

17

4

4

2

2

19

19

43

43

2

2

Kogutulu

Kogutulu

1

1

9

9

66

66

11

11

3

3

23

23

41

41

7

7

KULUD

KULUD

Abimeetmed

Abimeetmed

3.3

3.3

(0)

(0)

(14)

(14)

(1 251 )

(1 251 )

(2 435 )

(2 435 )

2

2

(95)

(95)

(1 411 )

(1 411 )

(1 465 )

(1 465 )

Kaasrahastamise kulud

Kaasrahastamise kulud

3.4

3.4

—

—

—

—

(42)

(42)

(1)

(1)

—

—

—

—

15

15

—

—

Finantskulud

Finantskulud

3.6

3.6

1

1

1

1

(10)

(10)

(0)

(0)

(0)

(0)

(0)

(0)

4

4

(0)

(0)

Muud kulud

Muud kulud

3.7

3.7

(2)

(2)

(9)

(9)

(29)

(29)

(114)

(114)

(3)

(3)

(19)

(19)

(46)

(46)

(129)

(129)

Kulud kokku

Kulud kokku

(1)

(1)

(22)

(22)

(1 332 )

(1 332 )

(2 549 )

(2 549 )

(1)

(1)

(114)

(114)

(1 437 )

(1 437 )

(1 594 )

(1 594 )

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

0

0

(13)

(13)

(1 266 )

(1 266 )

(2 539 )

(2 539 )

2

2

(91)

(91)

(1 397 )

(1 397 )

(1 587 )

(1 587 )

EAFide NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

EAFide NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Kaheksas EAF | Fondikapital – toimivad EAFid
  (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A)-(B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital
  (E) | Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused
  (F) | Netovarad kokku
  (C)+(D)+(E)+(F) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2015 | 12 164 | — | 12 164 | (10 100 ) | 627 | (2 476 ) | 214 |
| Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi | | | — | | | (20) | (20) |
| Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi | | | — | | | — | — |
| Eelarveaasta tulem | | | — | 2 | | | 2 |
| SALDO SEISUGA 31.12.2016 | 12 164 | — | 12 164 | (10 098 ) | 627 | (2 496 ) | 197 |
| Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi | | | — | | | (7) | (7) |
| Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi | | | — | | | — | — |
| Eelarveaasta tulem | | | — | 0 | | — | 0 |
| SALDO SEISUGA 31.12.2017 | 12 164 | — | 12 164 | (10 098 ) | 627 | (2 503 ) | 190 |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Fondikapital – toimivad EAFid

(A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A)-(B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(E)

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

(F)

Netovarad kokku

(C)+(D)+(E)+(F)

SALDO SEISUGA 31.12.2015

SALDO SEISUGA 31.12.2015

12 164

12 164

—

12 164

12 164

(10 100 )

(10 100 )

627

627

(2 476 )

(2 476 )

214

214

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

—

—

(20)

(20)

(20)

(20)

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

—

—

—

—

—

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

2

2

2

2

SALDO SEISUGA 31.12.2016

SALDO SEISUGA 31.12.2016

12 164

12 164

—

12 164

12 164

(10 098 )

(10 098 )

627

627

(2 496 )

(2 496 )

197

197

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

—

(7)

(7)

(7)

(7)

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

—

—

—

—

—

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

0

0

—

—

0

0

SALDO SEISUGA 31.12.2017

SALDO SEISUGA 31.12.2017

12 164

12 164

—

—

12 164

12 164

(10 098 )

(10 098 )

627

627

(2 503 )

(2 503 )

190

190

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Üheksas EAF | Fondikapital – toimivad EAFid
  (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A)-(B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital
  (E) | Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused
  (F) | Netovarad kokku
  (C)+(D)+(E)+(F) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2015 | 10 973 | — | 10 973 | (14 249 ) | 1 625 | 2 376 | 726 |
| Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi | | | — | | | (163) | (163) |
| Eelarveaasta tulem | | | — | (91) | | | (91) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2016 | 10 973 | — | 10 973 | (14 339 ) | 1 625 | 2 214 | 472 |
| Tagasimaksed liikmesriikidele | (200) | | (200) | | | | (200) |
| Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi | | | — | | | (37) | (37) |
| Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi | | | — | | | — | — |
| Eelarveaasta tulem | | | — | (13) | | — | (13) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2017 | 10 773 | — | 10 773 | (14 352 ) | 1 625 | 2 177 | 222 |

(miljonites eurodes)

Üheksas EAF

Fondikapital – toimivad EAFid

(A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A)-(B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(E)

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

(F)

Netovarad kokku

(C)+(D)+(E)+(F)

SALDO SEISUGA 31.12.2015

SALDO SEISUGA 31.12.2015

10 973

10 973

—

10 973

10 973

(14 249 )

(14 249 )

1 625

1 625

2 376

2 376

726

726

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

—

(163)

(163)

(163)

(163)

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

(91)

(91)

(91)

(91)

SALDO SEISUGA 31.12.2016

SALDO SEISUGA 31.12.2016

10 973

10 973

—

10 973

10 973

(14 339 )

(14 339 )

1 625

1 625

2 214

2 214

472

472

Tagasimaksed liikmesriikidele

Tagasimaksed liikmesriikidele

(200)

(200)

(200)

(200)

(200)

(200)

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

—

(37)

(37)

(37)

(37)

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

—

—

—

—

—

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

(13)

(13)

—

—

(13)

(13)

SALDO SEISUGA 31.12.2017

SALDO SEISUGA 31.12.2017

10 773

10 773

—

—

10 773

10 773

(14 352 )

(14 352 )

1 625

1 625

2 177

2 177

222

222

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Kümnes EAF | Fondikapital – toimivad EAFid
  (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A)-(B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital
  (E) | Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused
  (F) | Netovarad kokku
  (C)+(D)+(E)+(F) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2015 | 20 960 | 5 223 | 15 737 | (14 415 ) | — | 35 | 1 357 |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | | (3 450 ) | 3 450 | | | | 3 450 |
| Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi | | | — | | | 182 | 182 |
| Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi | | | — | | | 30 | 30 |
| Eelarveaasta tulem | | | — | (1 397 ) | | | (1 397 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2016 | 20 960 | 1 773 | 19 187 | (15 812 ) | — | 247 | 3 622 |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | | (1 773 ) | 1 773 | | | — | 1 773 |
| Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi | | | — | | | 44 | 44 |
| Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi | | | — | | | (171) | (171) |
| Eelarveaasta tulem | | | — | (1 266 ) | | — | (1 266 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2017 | 20 960 | — | 20 960 | (17 078 ) | — | 120 | 4 003 |

(miljonites eurodes)

Kümnes EAF

Fondikapital – toimivad EAFid

(A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A)-(B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(E)

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

(F)

Netovarad kokku

(C)+(D)+(E)+(F)

SALDO SEISUGA 31.12.2015

SALDO SEISUGA 31.12.2015

20 960

20 960

5 223

5 223

15 737

15 737

(14 415 )

(14 415 )

—

35

35

1 357

1 357

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

(3 450 )

(3 450 )

3 450

3 450

3 450

3 450

Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi

Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi

—

182

182

182

182

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

—

30

30

30

30

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

(1 397 )

(1 397 )

(1 397 )

(1 397 )

SALDO SEISUGA 31.12.2016

SALDO SEISUGA 31.12.2016

20 960

20 960

1 773

1 773

19 187

19 187

(15 812 )

(15 812 )

—

247

247

3 622

3 622

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

(1 773 )

(1 773 )

1 773

1 773

—

—

1 773

1 773

Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi

Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi

—

44

44

44

44

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

—

—

(171)

(171)

(171)

(171)

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

(1 266 )

(1 266 )

—

—

(1 266 )

(1 266 )

SALDO SEISUGA 31.12.2017

SALDO SEISUGA 31.12.2017

20 960

20 960

—

—

20 960

20 960

(17 078 )

(17 078 )

—

—

120

120

4 003

4 003

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Üheteistkümnes EAF | Fondikapital – toimivad EAFid
  (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A)-(B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital
  (E) | Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused
  (F) | Netovarad kokku
  (C)+(D)+(E)+(F) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2015 | 29 367 | 29 367 | — | (1 382 ) | — | 65 | (1 317 ) |
| Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi | | | — | | — | (30) | (30) |
| Eelarveaasta tulem | | | — | (1 587 ) | | — | (1 587 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2016 | 29 367 | 29 367 | — | (2 969 ) | — | 35 | (2 934 ) |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | | (2 277 ) | 2 277 | | | 171 | 2 448 |
| Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi | | | — | | | — | — |
| Eelarveaasta tulem | | | — | (2 539 ) | | — | (2 539 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2017 | 29 367 | 27 090 | 2 277 | (5 508 ) | — | 206 | (3 025 ) |

(miljonites eurodes)

Üheteistkümnes EAF

Fondikapital – toimivad EAFid

(A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A)-(B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(E)

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

(F)

Netovarad kokku

(C)+(D)+(E)+(F)

SALDO SEISUGA 31.12.2015

SALDO SEISUGA 31.12.2015

29 367

29 367

29 367

29 367

—

—

(1 382 )

(1 382 )

—

—

65

65

(1 317 )

(1 317 )

Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi

—

—

—

(30)

(30)

(30)

(30)

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

(1 587 )

(1 587 )

—

—

(1 587 )

(1 587 )

SALDO SEISUGA 31.12.2016

SALDO SEISUGA 31.12.2016

29 367

29 367

29 367

29 367

—

(2 969 )

(2 969 )

—

—

35

35

(2 934 )

(2 934 )

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

(2 277 )

(2 277 )

2 277

2 277

171

171

2 448

2 448

Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi

—

—

—

—

—

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

(2 539 )

(2 539 )

—

—

(2 539 )

(2 539 )

SALDO SEISUGA 31.12.2017

SALDO SEISUGA 31.12.2017

29 367

29 367

27 090

27 090

2 277

2 277

(5 508 )

(5 508 )

—

—

206

206

(3 025 )

(3 025 )

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD (9)

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD

9

1.   PEAMISED ARVESTUSPÕHIMÕTTED

PEAMISED ARVESTUSPÕHIMÕTTED

1.1.   RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

Raamatupidamise aastaaruande eesmärk on anda üksuse finantsseisundi, tegevustulemuste ja rahavoogude kohta teavet, millest on abi laiale kasutajaskonnale.

Üldised kaalutlused (raamatupidamispõhimõtted), millest raamatupidamise aastaaruande koostamisel lähtutakse, on sätestatud ELi raamatupidamiseeskirjas nr 1 „Raamatupidamise aastaaruanded“ ning on samad mis IPSAS 1-s kirjeldatud põhimõtted: õiglase kajastamise, tekkepõhise arvestuse, tegevuse jätkuvuse, kajastamise järjepidevuse, olulisuse, andmete koondamise, tasaarvestuse ja teabe võrreldavuse põhimõte. Finantsaruannete kvalitatiivsed omadused on asjakohasus, tõesus (usaldusväärsus), arusaadavus, ajakohasus, võrreldavus ja kontrollitavus.

1.2.   ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

1.2.1.   Aruandeperiood

Raamatupidamise aastaaruanne esitatakse igal aastal. Majandusaasta algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.

1.2.2.   Valuuta ja ümberarvestamise alused

Majandusaasta aruanded on esitatud miljonites eurodes, sest euro on EAFi arvestus- ja aruandlusvaluuta. Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Vahetuskursierinevustest saadud kasum või kahjum, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuste ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus kehtinud vahetuskursside alusel, kajastatakse tulemiaruandes. Teistsuguseid ümberarvestamise meetodeid kasutatakse kinnisvara ja seadmete ning immateriaalse vara puhul, mille väärtuseks eurodes on nende väärtus soetamise kuupäeval.

Välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuse eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud Euroopa Keskpanga vahetuskursside alusel.

Euro vahetuskursid

Euro vahetuskursid

| Rahaühik | 31.12.2017 | 31.12.2016 | Rahaühik | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bulgaaria leev (BGN) | 1,9558 | 1,9558 | Poola zlott (PLN) | 4,177 | 4,4103 |
| Tšehhi kroon (CZK) | 25,5350 | 27,0210 | Rumeenia leu (RON) | 4,6585 | 4,5390 |
| Taani kroon (DKK) | 7,4449 | 7,4344 | Rootsi kroon (SEK) | 9,8438 | 9,5525 |
| Inglise nael (GBP) | 0,8872 | 0,8562 | Šveitsi frank (CHF) | 1,1702 | 1,0739 |
| Horvaatia kuna (HRK) | 7,4400 | 7,5597 | Jaapani jeen (JPY) | 135,01 | 123,4000 |
| Ungari forint (HUF) | 310,3300 | 309,8300 | USA dollar | 1,1993 | 1,0541 |

Rahaühik

31.12.2017

31.12.2016

Rahaühik

31.12.2017

31.12.2016

Bulgaaria leev (BGN)

Bulgaaria leev (BGN)

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

Poola zlott (PLN)

Poola zlott (PLN)

4,177

4,177

4,4103

4,4103

Tšehhi kroon (CZK)

Tšehhi kroon (CZK)

25,5350

25,5350

27,0210

27,0210

Rumeenia leu (RON)

Rumeenia leu (RON)

4,6585

4,6585

4,5390

4,5390

Taani kroon (DKK)

Taani kroon (DKK)

7,4449

7,4449

7,4344

7,4344

Rootsi kroon (SEK)

Rootsi kroon (SEK)

9,8438

9,8438

9,5525

9,5525

Inglise nael (GBP)

Inglise nael (GBP)

0,8872

0,8872

0,8562

0,8562

Šveitsi frank (CHF)

Šveitsi frank (CHF)

1,1702

1,1702

1,0739

1,0739

Horvaatia kuna (HRK)

Horvaatia kuna (HRK)

7,4400

7,4400

7,5597

7,5597

Jaapani jeen (JPY)

Jaapani jeen (JPY)

135,01

135,01

123,4000

123,4000

Ungari forint (HUF)

Ungari forint (HUF)

310,3300

310,3300

309,8300

309,8300

USA dollar

USA dollar

1,1993

1,1993

1,0541

1,0541

1.2.3.   Prognooside kasutamine

IPSASe ja üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt esitatakse raamatupidamise aastaaruandes tingimata summad, mis põhinevad kõige usaldusväärsemale kättesaadavale teabele tuginevatel juhtkonna prognoosidel ja hinnangutel. Oluliste hinnangute hulka kuuluvad muu hulgas Viitlaekumised ja ettemakstud tulud ning viitvõlgnevused ja edasilükkunud kulud, eraldised, nõuetest tulenev finantsrisk, tingimuslikud varad ja tingimuslikud kohustused ning vara väärtuse languse määr. Tegelikud tulemused võivad kõnealustest prognoosidest erineda.

Mõistlike hinnangute kasutamine on raamatupidamise aastaaruande koostamise lahutamatu osa ega vähenda selle usaldusväärsust. Hinnangut võib olla vaja muuta, kui muutub olukord, millele hinnang tugines, või kui saadakse uut teavet või kogemusi. Oma olemuselt ei ole hinnangu muutus seotud eelnevate perioodidega ja see ei ole vea parandamine. Kui raamatupidamislik hinnang muutub, kajastatakse selle mõju selle ajavahemiku üle- või puudujäägina, kus muutus on teatavaks saanud.

1.3.   BILANSS

BILANSS

1.3.1.   Finantsvarad

Finantsvarasid liigitatakse järgmiselt: finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina; laenud ja nõuded; tähtajani hoitavad investeeringud; müügivalmis finantsvarad. Finantsinstrumentide liigitus määratakse kindlaks nende arvele võtmisel ja see hinnatakse ümber iga bilansipäeva seisuga.

i)   Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvara liigitatakse sellesse kategooriasse, kui see soetatakse peamiselt müügi eesmärgil lühiajaliselt või kui üksus on nimetatud finantsvara sellesse kategooriasse kuuluvana määratlenud. Sellesse kategooriasse liigitatakse ka tuletisinstrumendid. Sellesse kategooriasse kuuluvad varad liigitatakse käibevaraks, kui nende oodatav realiseerimisaeg on 12 kuu jooksul bilansipäevast arvates. Eelarveaasta jooksul ei olnud üksusel ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

ii)   Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded on aktiivsel turul noteerimata finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Need tekivad, kui üksus annab raha või kaupu või osutab teenuseid otse võlgnikule, ilma et ta kavatseks nõudega kaubelda. Need kuuluvad põhivara hulka, välja arvatud juhul, kui nende lõpptähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates. Laenude ja nõuete hulka kuuluvad tähtajalised hoiused, mille algne tähtaeg on üle kolme kuu.

iii)   Tähtajani hoitavad investeeringud

Tähtajani hoitavad investeeringud

Tähtajani hoitavad investeeringud on kindlaksmääratud lõpptähtajaga finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad ning mida üksus kavatseb ja suudab hoida kuni lõpptähtajani, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Eelarveaasta jooksul ei olnud üksusel ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

iv)   Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad on finantsvarad, mis on määratletud sellesse kategooriasse kuuluvana või mis ei ole liigitatud ühtegi muusse kategooriasse, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Müügivalmis finantsvarad liigitatakse kas käibe- või põhivaraks olenevalt sellest, millise ajavahemiku jooksul üksus kavatseb neid säilitada. Tavaliselt on selleks ajavahemikuks lõpptähtajani jäänud aeg.

Arvelevõtmine ja väärtuse hindamine arvelevõtmisel

Arvelevõtmine ja väärtuse hindamine arvelevõtmisel

Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud, tähtajani hoitavate ja müügivalmis finantsvarade ostu ja müüki kajastatakse kauplemispäeval, st päeval, mil üksus võtab kohustuse vara ostuks või müügiks. Raha ekvivalendid, laenud ja tähtajalised hoiused kajastatakse arvelduspäeva seisuga. Finantsinstrumendid võetakse arvele õiglases väärtuses. Kui finantsvara ei kajastata õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, võetakse selle arvelevõtmisel arvesse ka tehingukulusid.

Finantsinstrumentide kajastamine lõpetatakse, kui investeeringust rahavoogude saamise õigus on aegunud, või kui üksus on põhimõtteliselt kõik omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved kolmandale isikule üle andnud.

Järgnev väärtuse hindamine

Järgnev väärtuse hindamine

Finantsvarasid, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses ning nende õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse tulemiaruandes selle perioodi all, mil see on tekkinud.

Laene ja nõudeid ning lõpptähtajani hoitavaid investeeringuid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt.

Müügivalmis finantsvarasid kajastatakse pärast arvelevõtmist õiglases väärtuses. Nende õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse õiglase väärtuse reservis. Müügivalmis finantsvarade intress, mis on arvutatud tegeliku intressimäära meetodi kohaselt, kajastatakse tulemiaruandes.

Üksus hindab igal bilansipäeval, kas on objektiivseid tõendeid selle kohta, et finantsvara väärtus on langenud ja kas väärtuse langus tuleks kajastada tulemiaruandes.

1.3.2.   Eelmaksed

Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda vahendite saajale rahalist ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases lepingus, otsuses, kokkuleppes või alusaktis kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid ja ettemakseid kasutatakse lepingus kindlaks määratud perioodi jooksul sel eesmärgil, milleks need anti, või need tuleb tagasi maksta. Kui vahendite saaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, on tal kohustus eelmakseks olev ettemakse üksusele tagastada. Eelmakse summat võib vähendada (kas täielikult või osaliselt) rahastamiskõlblike kulude (mida on kajastatud kuludena) kinnitamisega.

Eelmakset kajastatakse järgnevatel bilansipäevadel esialgselt bilansis kajastatud väärtuses, millest on lahutatud perioodi jooksul tehtud rahastamiskõlblikud kulud (sh vajaduse korral eelarvestatud summad).

1.3.3.   Nõuded ja sissenõutavad summad

ELi raamatupidamiseeskirjad nõuavad aruandluse huvides kaubanduslike ja mittekaubanduslike tehingute eristamist, kusjuures nõuded tekivad kaubanduslikest tehingutest, sissenõutavad summad aga mittekaubanduslikest tehingutest, mille puhul üksus saab vahendeid muult üksuselt, ilma et viimane annaks vahetult vastu ligikaudu võrdses väärtuses vahendeid.

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded on kooskõlas finantsinstrumentide määratlusega, mistõttu liigitatakse neid laenudeks ja nõueteks ning mõõdetakse sellele vastavalt (vt punkt 1.3.1).

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade puhul kajastatakse intresside ja trahvide võrra korrigeeritud algne summa, millest on lahutatud nende väärtuse langusest tulenev allahindlus. Väärtuse langusest tulenev allahindlus kirjendatakse, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et üksusel ei ole võimalik kõiki summasid nõuete algsete tingimuste kohaselt sisse nõuda. Allahindluse summa saadakse, lahutades vara bilansilisest väärtusest kaetava väärtuse. Allahindluse summa kajastatakse tulemiaruandes.

1.3.4.   Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid on finantsinstrumendid ning nende hulka kuuluvad kassas olev sularaha, pankades olevad nõudmiseni ja lühiajalised hoiused ning muud suure likviidsusega lühiajalised, algselt kuni kolmekuulise tähtajaga investeeringud.

1.3.5.   Eraldised

Eraldisi kajastatakse, kui üksusel on kolmandate isikute ees minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus; ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Eraldisi ei kajastata tulevase tegevuskahjumi puhul. Eraldiste summa vastab kõige tõenäolisemaks peetavale hinnangule selle kohta, kui suur kulutus tuleb oodatavalt teha olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandepäeval. Kui eraldised koosnevad suurest hulgast summadest, hinnatakse kohustuse väärtust, kaaludes kõiki võimalikke tulemusi nende esinemise tõenäosusega (keskväärtuse meetod).

1.3.6.   Võlgnevused

Kreditoorse võlgnevuse arvestus hõlmab kaubanduslike tehingute summasid (näiteks kaupade ja teenuste ost) ja mittekaubanduslike tehingute summasid (näiteks toetusesaajate kulutaotlused, toetused ja muu ELi pakutav rahastus).

Toetusesaajatele makstava toetuse ja muude maksete kulutaotlused kirjendatakse võlgnevusena taotletava summa ulatuses. Pärast rahastamiskõlblike kulude kontrollimist ja kinnitamist kajastatakse võlgnevusi kinnitatud ja rahastamiskõlblikus summas.

Kaupade ja teenuste ostmisest tekkivat kreditoorset võlgnevust kajastatakse arve saamisel algse summa ulatuses ning sellele vastavad kulud kirjendatakse raamatupidamisarvestuses siis, kui tarne või teenus on üksusele üle antud või osutatud ja ta on selle vastu võtnud.

1.3.7.   Viitlaekumised ja ettemakstud tulud ning viitvõlgnevused ja edasilükkunud kulud

Tehinguid ja sündmusi kajastatakse raamatupidamise aastaaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Kui eelarveaasta lõpu seisuga ei ole arvet veel välja saadetud, kuid üksus on teenuse osutanud või tarne üle andnud või kui eksisteerib lepinguline kohustus (nt lepingus sätestatu tulemusena), kajastatakse raamatupidamise aastaaruannetes viitlaekumine. Lisaks sellele, kui eelarveaasta lõpu seisuga on arve välja saadetud, kuid teenust ei ole veel osutatud või tarnitud kaupasid üle antud, loetakse tulu edasilükkunuks ja see kajastatakse järgnevas arvestusperioodis.

Ka kulud kajastatakse selles perioodis, millega need on seotud. Arvestusperioodi lõpus kajastatakse viitvõlgnevusi perioodi ülekandekohustuse prognoositud summa alusel. Viitvõlgnevused arvutatakse peaarvepidaja välja antud üksikasjalike praktiliste tegevusjuhiste kohaselt, mille eesmärk on tagada, et raamatupidamise aastaaruanne annaks tõese ülevaate nendest majandus- ja muudest nähtustest, mida nad kajastavad. Samamoodi, kui enne kaupade või teenuste kättesaamist on tehtud eelmakse, on tegemist edasilükkunud kuluga, mis kajastatakse järgneva arvestusperioodi all.

1.4.   TULEMIARUANNE

TULEMIARUANNE

1.4.1.   Tulud

Tulu on saadud ja saada oleva majandusliku kasu või teenusepotentsiaali brutosumma, mille võrra suureneb netovara. See summa ei sisalda aga omanike sissemaksetest tulenevat suurenemist.

Tulu liik sõltub tulemiaruande aluseks olevate tehingute laadist.

i)   Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu on maksud ja ülekanded, kusjuures ülekandja kannab vahendeid saajale, ilma et viimane annaks vahetult vastu ligikaudu võrdses väärtuses vahendeid.

Ülekanded on mittekaubanduslikest tehingutest tulevikus saadav majanduslik kasu või teenusepotentsiaal (makse arvesse võtmata). Üksus kajastab ülekantavat vara juhul, kui ta kontrollib vahendeid möödunud sündmuse (ülekande) tulemusel ja loodab tulevikus saada neist vahendeist majanduslikku kasu või teenusepotentsiaali, ja kui kõnealuste vahendite õiglast väärtust saab usaldusväärselt mõõta. Ka mittekaubanduslike tehingutega saadavad ja varana kajastatavad vahendid (näiteks raha) kajastatakse tuluna, välja arvatud juhul, kui üksusel lasub ülekande suhtes kohustus (tingimus), mis tuleb täita enne tulu kajastamist. Kuni tingimuse täitmiseni on tegemist edasilükkunud kuluga, mis kajastatakse kohustusena (saadud eelmaksed).

ii)   Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaupade ja teenuste müügist saadud tulu kajastatakse siis, kui olulised kaupade omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved ostjale üle lähevad. Teenuste osutamisega seotud tehingutest saadud tulu kajastamisel võetakse arvesse seda, millises täitmisetapis on tehing aruandekuupäeva seisuga.

1.4.2.   Kulud

Kulud on väljamaksetest või vahendite ärakasutamisest või kohustuste tekkimisest tulenev majandusliku kasu või teenusepotentsiaali vähenemine aruandeperioodil, mille tulemusel netovara/omakapital väheneb. Kulude hulka kuuluvad kaubanduslike ja mittekaubanduslike tehingute kulud.

Kaupade ostu ja teenuste osutamisega seoses kantud kaubanduslike tehingute kulud kajastatakse siis, kui tarne on üksusele üle antud ja too on selle vastu võtnud. Neid hinnatakse arvel esitatud algses summas. Lisaks sellele kajastatakse tulemiaruandes bilansipäeva seisuga perioodi jooksul osutatud teenusega seotud kulud, mille kohta ei ole veel arvet esitatud või heaks kiidetud.

Mittekaubanduslike tehingute kulud seonduvad abisaajatele tehtud ülekannetega ja neid võib olla kolme liiki: nõuded, lepingu kohased ülekanded ning oma äranägemisel makstavad toetused, osamaksud ja annetused. Ülekanne kajastatakse selle perioodi kuluna, mille jooksul toimusid ülekande aluseks olevad sündmused, tingimusel et asjaomast liiki ülekanne on lubatud õigusaktiga või on sõlmitud leping, mille alusel ülekanne on lubatud; vahendite saaja on täitnud kõik rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid ja summa suurust saab realistlikult hinnata.

Kajastamiskriteeriumidele vastava maksenõude või kulutaotluse saamisel kajastatakse see kuluna rahastamiskõlbliku summa ulatuses. Eelarveaasta lõpu seisuga hinnatakse kantud rahastamiskõlblikke kulusid, mis kuuluvad abisaajatele tasumisele, kuid millest ei ole veel teatatud, ning kajastatakse need viitvõlgnevustena.

1.5.   TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

1.5.1.   Tingimuslikud varad

Tingimuslik vara on võimalik vara, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult üksuse kontrollile. Tingimuslik vara kajastatakse, kui majanduslik kasu või teenusepotentsiaal on tõenäoline.

1.5.2.   Tingimuslikud kohustused

Tingimuslik kohustus on võimalik kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult üksuse kontrollile, või olemasolev kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest, kuid mida ei kajastata kas seetõttu, et ei ole tõenäoline, et kohustuse täitmiseks on vajalik vähendada vahendeid majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, või on tegu harva esineva juhuga, mil kohustuse summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta.

1.6.   KAASRAHASTAMINE

KAASRAHASTAMINE

Laekunud kaasrahastamise osamaksud vastavad mittekaubanduslikest tehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumile ning neid kajastatakse muu hulgas liikmesriikide ja kolmandate riikide ees tekkinud võlgnevustena. EAFilt nõutakse, et ta kas kasutaks osamaksusid kolmandatele isikutele teenuste osutamiseks või maksaks need vahendid (s.o saadud osamaksud) tagasi. Kaasrahastamislepingute alusel tasumisele kuuluv, ent veel tasumata summa kujutab endast saadud kaasrahastamise osamaksusid, millest on maha arvatud projektiga seoses kantud kulud. Mõju netovaradele puudub.

Projektide kaasrahastamisega seotud kulusid kajastatakse vastavalt nende tekkimisele. Neile vastav osamaksude summa kajastatakse põhitegevustuluna ja see ei mõjuta eelarveaasta tulemit.

2.   BILANSI LISAD

BILANSI LISAD

VARAD

VARAD

2.1.   EELMAKSED

EELMAKSED

Paljudes lepingutes on ette nähtud ettemaksete tegemine enne tööde alustamist, tarnet või teenuste osutamist. Mõnel juhul on lepingute maksegraafikutes ette nähtud maksete tegemine eduaruannete põhjal. Eelmakseid makstakse üldjuhul selle riigi või territooriumi valuutas, kus projekt ellu viiakse.

See, kas eelmakseid kajastatakse lühiajaliste või pikaajaliste eelmaksetena, oleneb nende väljamaksmise või tagastamise ajastusest. Väljamaksed on kindlaks määratud projekti aluseks olevas lepingus. Mis tahes välja- ja tagasimaksed, mille tähtaeg saabub enne 12 kuu möödumist aruandepäevast, kajastatakse lühiajaliste eelmaksetena. Kuna paljud EAFi projektidest on oma laadilt pikaajalised, peavad nendega seonduvad ettemaksed olema kasutatavad rohkem kui ühe aasta jooksul. Seetõttu on osa eelmakseid kajastatud pikaajalise varana.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Pikaajalised eelmaksed | 2.1.1 | — | 32 | 221 | 330 | 582 | 409 |
| Lühiajalised eelmaksed | 2.1.2 | 1 | 40 | 867 | 610 | 1 518 | 1 372 |
| Kokku | | 1 | 72 | 1 088 | 939 | 2 100 | 1 781 |

(miljonites eurodes)

Lisa

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2017

31.12.2017

31.12.2016

31.12.2016

Pikaajalised eelmaksed

Pikaajalised eelmaksed

2.1.1

2.1.1

—

—

32

32

221

221

330

330

582

582

409

409

Lühiajalised eelmaksed

Lühiajalised eelmaksed

2.1.2

2.1.2

1

1

40

40

867

867

610

610

1 518

1 518

1 372

1 372

Kokku

Kokku

1

1

72

72

1 088

1 088

939

939

2 100

2 100

1 781

1 781

Eelmaksete kogusumma suurenemine tuleneb väga kõrgest maksete tasemest 2017. aastal. 2017. aastal suurenesid netomaksed võrreldes 2016. aastaga 24 % (vt EAFi rakendamise aruande tabel 2.1). Brutomaksed (maksed ilma sissenõudekorraldustest tulenevate laekumisteta) suurenesid 2017. aastal 25 %.

2.1

See suurenemine vastab EAFi tegevustsüklile. Üheteistkümnes EAF käivitus 2015. aastal ja seega oli 2017. aasta selle kolmas aasta. Üheteistkümnes EAF on saavutanud oma küpsuse ja selle meetmete rakendamine on jõudnud haripunkti. Üheteistkümnenda EAFi täidetavate lepingute arv, mis 2016. aastal oli 1 300, suurenes 2017. aastal 1 600 ni. 2017. aastal suurenes keskmine lepingusumma võrreldes 2016. aastaga 51 %. Seetõttu suurenesid üheteistkümnenda EAFi 2017. aastal netomaksed võrreldes 2016. aastaga 52 % (vt EAFi rakendamise aruande tabel 2.1). Arvete alusel tehtud maksete ja eelmaksete suhe püsib stabiilsena (42 – 44 %), kuid maksete suurenemine on põhjustanud eelmaksete suurenemist.

2.1

Vastavalt eelmaksete kogusumma suurenemisele vähenesid raha ja raha ekvivalendid (vt lisade punkt 2.4).

2.4

2.1.1.   Pikaajalised eelmaksed

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Eelarve otsene täitmine | 159 | 71 |
| | Täitja: |

(miljonites eurodes)

31.12.2017

31.12.2016

Eelarve otsene täitmine

Eelarve otsene täitmine

159

159

71

71

Täitja:

Täitja:

| | | Komisjon |
| --- | --- | --- |

Komisjon

Komisjon

105

105

39

39

| | | ELi rakendusametid |
| --- | --- | --- |

ELi rakendusametid

ELi rakendusametid

6

6

4

4

| | | ELi delegatsioonid |
| --- | --- | --- |

ELi delegatsioonid

ELi delegatsioonid

48

48

29

29

Eelarve kaudne täitmine

Eelarve kaudne täitmine

423

423

338

338

| | Täitja: |
| --- | --- |

Täitja:

Täitja:

| | | EIP ja EIF |
| --- | --- | --- |

EIP ja EIF

EIP ja EIF

166

166

180

180

| | | Rahvusvahelised organisatsioonid |
| --- | --- | --- |

Rahvusvahelised organisatsioonid

Rahvusvahelised organisatsioonid

189

189

87

87

| | | Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid |
| --- | --- | --- |

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

11

11

25

25

| | | Avalik-õiguslikud asutused |
| --- | --- | --- |

Avalik-õiguslikud asutused

Avalik-õiguslikud asutused

37

37

13

13

| | | Kolmandad riigid |
| --- | --- | --- |

Kolmandad riigid

Kolmandad riigid

20

20

34

34

Kokku

Kokku

582

582

409

409

2.1.2.   Lühiajalised eelmaksed

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Eelmaksed (bruto) | 2 | 158 | 2 722 | 2 406 | 5 288 | 4 745 |
| Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse) | (1) | (118) | (1 855 ) | (1 796 ) | (3 770 ) | (3 373 ) |
| Kokku | 1 | 40 | 867 | 610 | 1 518 | 1 372 |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2017

31.12.2017

31.12.2016

31.12.2016

Eelmaksed (bruto)

Eelmaksed (bruto)

2

2

158

158

2 722

2 722

2 406

2 406

5 288

5 288

4 745

4 745

Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse)

Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse)

(1)

(1)

(118)

(118)

(1 855 )

(1 855 )

(1 796 )

(1 796 )

(3 770 )

(3 770 )

(3 373 )

(3 373 )

Kokku

Kokku

1

1

40

40

867

867

610

610

1 518

1 518

1 372

1 372

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Eelarve otsene täitmine | 256 | 246 |
| | Täitja: |

(miljonites eurodes)

31.12.2017

31.12.2016

Eelarve otsene täitmine

Eelarve otsene täitmine

256

256

246

246

Täitja:

Täitja:

| | | Komisjon |
| --- | --- | --- |

Komisjon

Komisjon

86

86

115

115

| | | ELi rakendusametid |
| --- | --- | --- |

ELi rakendusametid

ELi rakendusametid

10

10

10

10

| | | ELi delegatsioonid |
| --- | --- | --- |

ELi delegatsioonid

ELi delegatsioonid

161

161

122

122

Eelarve kaudne täitmine

Eelarve kaudne täitmine

1 262

1 262

1 125

1 125

| | Täitja: |
| --- | --- |

Täitja:

Täitja:

| | | EIP ja EIF |
| --- | --- | --- |

EIP ja EIF

EIP ja EIF

345

345

372

372

| | | Rahvusvahelised organisatsioonid |
| --- | --- | --- |

Rahvusvahelised organisatsioonid

Rahvusvahelised organisatsioonid

563

563

432

432

| | | Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid |
| --- | --- | --- |

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

59

59

121

121

| | | Avalik-õiguslikud asutused |
| --- | --- | --- |

Avalik-õiguslikud asutused

Avalik-õiguslikud asutused

108

108

53

53

| | | Kolmandad riigid |
| --- | --- | --- |

Kolmandad riigid

Kolmandad riigid

186

186

148

148

Kokku

Kokku

1 518

1 518

1 372

1 372

2.1.3.   Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Eelmaksete tagamiseks hoitakse tagatisi, mis vabastatakse projekti raames esitatud viimase nõude tasumisel. 31. detsembri 2017. aasta seisuga moodustasid tagatised, mille EAF oli saanud seoses eelmaksega, kokku 54 miljonit eurot (2016. aastal 53 miljonit eurot).

Enamik eelmakseid makstakse kaudse eelarve täitmise raames. Sellisel juhul ei ole tagatise saaja EAF, vaid hankija. Kuigi EDF ei ole vahendite saaja, aitavad need tagatised tema vara tagada. 2017. aastal oli nende tagatiste väärtus 577 miljonit eurot.

2.2.   USALDUSFONDI OSAMAKSUD

USALDUSFONDI OSAMAKSUD

Selles rubriigis on kajastatud ELi Bêkou usaldusfondi ja ELi Aafrika usaldusfondi makstud osamaksud. Osamaksud ei sisalda neid usaldusfondide kulusid, mis kaetakse EAFist.

EAF rakendab usaldusfondi osamaksusid otsese eelarve täitmise raames.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Usaldusfond | Osamaksude netosumma seisuga 31.12.2016 | Fondi tehtud sissemaksed 2017 | Usaldusfondide kulude netosumma jaotus 2017 | Osamaksude netosumma seisuga 31.12.2017 |
| Aafrika | 72 | 180 | (104) | 148 |
| Bêkou | 26 | — | (10) | 16 |
| Kokku | 98 | 180 | (114) | 163 |

(miljonites eurodes)

Usaldusfond

Osamaksude netosumma seisuga 31.12.2016

Fondi tehtud sissemaksed 2017

Usaldusfondide kulude netosumma jaotus 2017

Osamaksude netosumma seisuga 31.12.2017

Aafrika

Aafrika

72

72

180

180

(104)

(104)

148

148

Bêkou

Bêkou

26

26

—

—

(10)

(10)

16

16

Kokku

Kokku

98

98

180

180

(114)

(114)

163

163

2016. aasta oli ELi Aafrika usaldusfondi käivitamise ja 2017. aasta usaldusfondi tegevuse laienemise aasta. 2017. aastal suurenesid selle kulud võrreldes 2016. aastaga peaaegu viis korda ja maksed kahekordistusid.

2.3.   MITTEKAUBANDUSLIKE TEHINGUTE SISSENÕUTAVAD SUMMAD ja KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST TEKKINUD NÕUDED

MITTEKAUBANDUSLIKE TEHINGUTE SISSENÕUTAVAD SUMMAD ja KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST TEKKINUD NÕUDED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad | 2.3.1 | 19 | 62 |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded | 2.3.2 | 73 | 70 |
| Kokku | | 92 | 132 |

(miljonites eurodes)

Lisa

31.12.2017

31.12.2016

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

2.3.1

2.3.1

19

19

62

62

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

2.3.2

2.3.2

73

73

70

70

Kokku

Kokku

92

92

132

132

2.3.1.   Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Liikmesriigid | — | — | — | 7 | 7 | 40 |
| Kliendid | 2 | 7 | 9 | 1 | 19 | 18 |
| Avalik-õiguslikud asutused | — | 10 | 8 | 2 | 20 | 23 |
| Kolmandad riigid | 0 | 1 | 4 | 0 | 6 | 4 |
| Alla-hindamine | (2) | (16) | (15) | (1) | (34) | (25) |
| Tasaarvelduskontod ELi institutsioonidega | — | — | — | 2 | 2 | 2 |
| Kokku | 0 | 2 | 6 | 11 | 19 | 62 |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2017

31.12.2017

31.12.2016

31.12.2016

Liikmesriigid

Liikmesriigid

—

—

—

—

—

—

7

7

7

7

40

40

Kliendid

Kliendid

2

2

7

7

9

9

1

1

19

19

18

18

Avalik-õiguslikud asutused

Avalik-õiguslikud asutused

—

—

10

10

8

8

2

2

20

20

23

23

Kolmandad riigid

Kolmandad riigid

0

0

1

1

4

4

0

0

6

6

4

4

Alla-hindamine

Alla-hindamine

(2)

(2)

(16)

(16)

(15)

(15)

(1)

(1)

(34)

(34)

(25)

(25)

Tasaarvelduskontod ELi institutsioonidega

Tasaarvelduskontod ELi institutsioonidega

—

—

—

—

—

—

2

2

2

2

2

2

Kokku

Kokku

0

0

2

2

6

6

11

11

19

19

62

62

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade üldine vähenemine on peamiselt tingitud liikmesriikidelt sissenõutavate summade vähenemisest. 31. detsembri 2016. aasta seisuga koosnesid need summad tavapärastest osamaksudest ja üleminekurahastu korrigeerimise tulemusel saadavatest summadest, mis kompenseeriti liikmesriikide 2017. aasta osamaksudega.

31. detsembri 2017. aasta seisuga sisaldasid liikmesriikide sissenõutavad summad 2018. aasta sissenõutava fondikapitali esimesest osamaksest mahaarvatava finantskorrektsiooni tasumata osa (vt lisade punkt 2.9.1).

2.9.1

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Liikmesriigid | 31.12.2017 |
| Tšehhi Vabariik | 2 |
| Rumeenia | 1 |
| Ungari | 1 |
| Iirimaa | 1 |
| Kreeka | 1 |
| Muu | 1 |
| Kokku | 7 |

(miljonites eurodes)

Liikmesriigid

31.12.2017

Tšehhi Vabariik

Tšehhi Vabariik

2

2

Rumeenia

Rumeenia

1

1

Ungari

Ungari

1

1

Iirimaa

Iirimaa

1

1

Kreeka

Kreeka

1

1

Muu

Muu

1

1

Kokku

Kokku

7

7

2.3.2.   Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Viitlaekumised | — | 63 | 11 | — | 74 | 70 |
| EAFide vahelised tasaarvelduskontod | 189 | 88 | 3 555 | (3 833 ) | (0) | (0) |
| Kokku | 189 | 151 | 3 566 | (3 833 ) | 73 | 70 |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2017

31.12.2017

31.12.2016

31.12.2016

Viitlaekumised

Viitlaekumised

—

—

63

63

11

11

—

—

74

74

70

70

EAFide vahelised tasaarvelduskontod

EAFide vahelised tasaarvelduskontod

189

189

88

88

3 555

3 555

(3 833 )

(3 833 )

(0)

(0)

(0)

(0)

Kokku

Kokku

189

189

151

151

3 566

3 566

(3 833 )

(3 833 )

73

73

70

70

Viitlaekumiste all on kajastatud eelkõige projektide eelmaksetelt kogunenud intressid (63 miljonit eurot) ja ELi Aafrika usaldusfondi eelmaksetega seotud intressid (11 miljonit eurot).

Tõhususe huvides on kõigi EAFide ühine sularahavaru kajastatud üheteistkümnendas EAFis; (10) sellest tulenevalt toimuvad tehingud erinevate EAFide vahel, mis tasakaalustatakse erinevate EAFide bilansside vahel tasaarvelduskontodel.

10

Tasaarvelduskontod esitatakse ainult konkreetsete EAFide kaupa. Tasaarvelduskontode kogusumma on null.

2.4.   RAHA JA RAHA EKVIVALENDID (11)

RAHA JA RAHA EKVIVALENDID

11

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Erikontod – | | | | | | |
| liikmesriikide finantsasutused | — | — | — | 105 | 105 | 292 |
| Arvelduskontod – | | | | | | |
| kommertspangad | — | — | — | 242 | 242 | 389 |
| Kokku | — | — | — | 347 | 347 | 680 |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2017

31.12.2017

31.12.2016

31.12.2016

Erikontod –

Erikontod –

liikmesriikide finantsasutused

liikmesriikide finantsasutused

—

—

—

105

105

105

105

292

292

Arvelduskontod –

Arvelduskontod –

kommertspangad

kommertspangad

—

—

—

242

242

242

242

389

389

Kokku

Kokku

—

—

—

347

347

347

347

680

680

Raha ja raha ekvivalentide üldist vähenemist seletab peamiselt erakordselt kõrge maksete tase 2017. aastal. 2017. aastal suurenesid netomaksed võrreldes 2016. aastaga 24 % (vt EAFi rakendamise aruande tabel 2.1). Brutomaksed (maksed ilma sissenõudekorraldustest tulenevate laekumisteta) suurenesid 2017. aastal 25 %.

2.1

Maksete suurenemine vastab EAFi tegevustsüklile. 11. EAF käivitus 2015. aastal ja 2017. aasta oli selle kolmas aasta. 11. EAF on saavutanud oma küpsuse ja selle meetmete rakendamine on jõudnud haripunkti. Üheteistkümnenda EAFi täidetavate lepingute arv, mis 2016. aastal oli 1 300, suurenes 2017. aastal 1 600 ni. 2017. aastal suurenesid netomaksed võrreldes 2016. aastaga 52 % (vt EAFi rakendamise aruande tabel 2.1).

2.1

2017. aasta majandusaasta aruande ülevaatlikkuse parandamiseks on muudetud finantseerimisasutuste ja pankade liigitust. 2016. aasta kohta on esitatud võrdlevad andmed.

KOHUSTUSED

KOHUSTUSED

2.5.   ERALDISED

ERALDISED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Eraldised | — | — | — | 4 | 4 | 4 |
| Kokku | — | — | — | 4 | 4 | 4 |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2017

31.12.2017

31.12.2016

31.12.2016

Eraldised

Eraldised

—

—

—

—

4

4

4

4

4

4

Kokku

Kokku

—

—

—

—

4

4

4

4

4

4

Eraldiste summa vastab summale, mis EAF kõige tõenäolisemaks peetava hinnangu kohaselt tuleb maksta ettevõtluse arenduskeskuse (EAK) nõuetekohase sulgemise rahastamiseks kooskõlas AKV-ELi suursaadikute komitee 23. oktoobri 2014. aasta otsusega nr 4/2014.

Sellest summast kaetakse EAK vastu algatatud kohtuasjade kulud (1,2 miljonit eurot) ning ülejäänud summast 31. detsembril 2016 (vt lisade punkt 4.2.2) alanud EAK tegevuse passiivse etapi prognoositavad kulud (juhtimisülesannete täitmine, muude kohtuvaidluste lõpuleviimine, arhiivi korrastamine jne). Passiivses etapis ei ole seni kulusid tekkinud.

4.2.2

2.6.   FINANTSKOHUSTUSED

FINANTSKOHUSTUSED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Kaasrahastamisega seotud võlgnevused | — | — | 7 | 7 | 14 | 6 |
| Kokku | — | — | 7 | 7 | 14 | 6 |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2017

31.12.2017

31.12.2016

31.12.2016

Kaasrahastamisega seotud võlgnevused

Kaasrahastamisega seotud võlgnevused

—

—

7

7

7

7

14

14

6

6

Kokku

Kokku

—

—

7

7

7

7

14

14

6

6

Kaasrahastamisega seotud kohustuste kogusumma muutust on selgitatud lisade punktis 2.7.2.1.

2.7.2.1

2.7.   KREDITOORNE VÕLGNEVUS

KREDITOORNE VÕLGNEVUS

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Lühiajalised võlgnevused | 2.7.1 | 0 | 13 | 114 | 235 | 361 | 222 |
| Mitmesugused võlgnevused | 2.7.2 | — | (0) | 20 | 182 | 202 | 327 |
| Kokku | | 0 | 13 | 133 | 417 | 563 | 549 |

(miljonites eurodes)

Lisa

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2017

31.12.2017

31.12.2016

31.12.2016

Lühiajalised võlgnevused

Lühiajalised võlgnevused

2.7.1

2.7.1

0

0

13

13

114

114

235

235

361

361

222

222

Mitmesugused võlgnevused

Mitmesugused võlgnevused

2.7.2

2.7.2

—

—

(0)

(0)

20

20

182

182

202

202

327

327

Kokku

Kokku

0

0

13

13

133

133

417

417

563

563

549

549

2.7.1.   Lühiajalised võlgnevused

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Tarnijad | | 0 | 9 | 85 | 40 | 133 | 98 |
| Liikmesriigid | | — | — | 0 | 12 | 12 | 0 |
| Kolmandad riigid | | 0 | (0) | 15 | 131 | 146 | 91 |
| Avalik-õiguslikud asutused | | — | 3 | 10 | 70 | 83 | 32 |
| Muu lühiajaline kreditoorne võlgnevus | | 0 | 1 | 4 | (18) | (13) | 1 |
| Kokku | | 0 | 13 | 114 | 235 | 361 | 222 |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2017

31.12.2017

31.12.2016

31.12.2016

Tarnijad

Tarnijad

0

0

9

9

85

85

40

40

133

133

98

98

Liikmesriigid

Liikmesriigid

—

—

—

—

0

0

12

12

12

12

0

0

Kolmandad riigid

Kolmandad riigid

0

0

(0)

(0)

15

15

131

131

146

146

91

91

Avalik-õiguslikud asutused

Avalik-õiguslikud asutused

—

—

3

3

10

10

70

70

83

83

32

32

Muu lühiajaline kreditoorne võlgnevus

Muu lühiajaline kreditoorne võlgnevus

0

0

1

1

4

4

(18)

(18)

(13)

(13)

1

1

Kokku

Kokku

0

0

13

13

114

114

235

235

361

361

222

222

Kreditoorne võlgnevus hõlmab EAFile toetusmeetmete raames esitatud kuluaruandeid. See kajastatakse nõude saamisel taotletud summa ulatuses. Hankemeetmetega seoses saadud arvete ja kreeditarvete korral kehtib samasugune kord. Asjaomaseid kulutaotlusi on arvestatud järgmisse eelarveaastasse ülekandmisel. Järgmisse eelarveaastasse ülekandmise kirjete alusel kajastatakse hinnangulised rahastamiskõlblikud summad tulemiaruandes. Rahastamiskõlbmatud summad on kajastatud muu lühiajaliste võlgnevustena.

Liikmesriikide võlgnevused vastavad 2018. aasta sissenõutud fondikapitali esimesest osamaksest mahaarvatava finantskorrektsiooni tasumata osale (vt lisade punkt 2.9.1). Selle rubriigi summa koosneb Prantsusmaa (10 miljonit eurot), Madalmaade (1 miljon eurot) ja Austria (1 miljon eurot) nõuetest.

2.9.1

2.7.2.   Mitmesugused võlgnevused

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Kaasrahastamisega seotud võlgnevused | 2.7.2.1 | — | — | 22 | 6 | 28 | 64 |
| Ettemakstud fondikapitali osamaksud | 2.7.2.2 | — | — | — | 173 | 173 | 261 |
| Mitmesugused võlgnevused | | — | — | — | 1 | 1 | 2 |
| Kokku | | — | — | 22 | 179 | 202 | 327 |

(miljonites eurodes)

Lisa

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2017

31.12.2017

31.12.2016

31.12.2016

Kaasrahastamisega seotud võlgnevused

Kaasrahastamisega seotud võlgnevused

2.7.2.1

2.7.2.1

—

—

—

—

22

22

6

6

28

28

64

64

Ettemakstud fondikapitali osamaksud

Ettemakstud fondikapitali osamaksud

2.7.2.2

2.7.2.2

—

—

—

—

—

—

173

173

173

173

261

261

Mitmesugused võlgnevused

Mitmesugused võlgnevused

—

—

—

—

—

—

1

1

1

1

2

2

Kokku

Kokku

—

—

—

—

22

22

179

179

202

202

327

327

2.7.2.1.   Kaasrahastamisega seotud võlgnevused

Kaasrahastamisega seotud võlgnevused

Järgmises tabelis on esitatud kaasrahastamisega seotud lühi- ja pikaajaliste võlgnevuste jaotus liikmesriigiti

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Kaasrahastamisega seotud pikaajaline kreditoorne võlgnevus | | | | | | |
| Belgia | — | — | 0 | 1 | 2 | 2 |
| Taani | — | — | — | 0 | 0 | 0 |
| Prantsusmaa | — | — | 4 | — | 4 | — |
| Saksamaa | — | — | — | — | — | 0 |
| Rootsi | — | — | 1 | 2 | 3 | 2 |
| Ühendkuningriik | — | — | 1 | — | 1 | 1 |
| Kanada | — | — | — | — | — | 0 |
| Austraalia | — | — | 0 | — | 0 | — |
| USAID | — | — | — | 4 | 4 | — |
| | — | — | 7 | 7 | 14 | 6 |
| Kaasrahastamisega seotud lühiajaline kreditoorne võlgnevus | | | | | | |
| Belgia | — | — | 4 | (1) | 3 | 4 |
| Taani | — | — | (1) | 1 | (0) | 1 |
| Prantsusmaa | — | — | 12 | — | 12 | 37 |
| Saksamaa | — | — | 0 | — | 0 | 1 |
| Madalmaad | — | — | 0 | — | 0 | 1 |
| Hispaania | — | — | 1 | — | 1 | 3 |
| Rootsi | — | — | 5 | 0 | 5 | 7 |
| Ühendkuningriik | — | — | 1 | 3 | 4 | 11 |
| Kanada | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| USAID | — | — | — | 2 | 2 | — |
| | — | — | 22 | 6 | 28 | 64 |
| Kokku | — | — | 29 | 13 | 42 | 70 |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2017

31.12.2017

31.12.2016

31.12.2016

Kaasrahastamisega seotud pikaajaline kreditoorne võlgnevus

Kaasrahastamisega seotud pikaajaline kreditoorne võlgnevus

Belgia

Belgia

—

—

0

0

1

1

2

2

2

2

Taani

Taani

—

—

—

—

0

0

0

0

0

0

Prantsusmaa

Prantsusmaa

—

—

4

4

—

4

4

—

—

Saksamaa

Saksamaa

—

—

—

—

—

—

—

0

0

Rootsi

Rootsi

—

—

1

1

2

2

3

3

2

2

Ühendkuningriik

Ühendkuningriik

—

—

1

1

—

1

1

1

1

Kanada

Kanada

—

—

—

—

—

—

—

0

0

Austraalia

Austraalia

—

—

0

0

—

—

0

0

—

—

USAID

USAID

—

—

—

—

4

4

4

4

—

—

—

—

—

—

7

7

7

7

14

14

6

6

Kaasrahastamisega seotud lühiajaline kreditoorne võlgnevus

Kaasrahastamisega seotud lühiajaline kreditoorne võlgnevus

Belgia

Belgia

—

—

—

—

4

4

(1)

(1)

3

3

4

4

Taani

Taani

—

—

—

—

(1)

(1)

1

1

(0)

(0)

1

1

Prantsusmaa

Prantsusmaa

—

—

—

—

12

12

—

—

12

12

37

37

Saksamaa

Saksamaa

—

—

—

—

0

0

—

—

0

0

1

1

Madalmaad

Madalmaad

—

—

—

—

0

0

—

—

0

0

1

1

Hispaania

Hispaania

—

—

—

—

1

1

—

—

1

1

3

3

Rootsi

Rootsi

—

—

—

—

5

5

0

0

5

5

7

7

Ühendkuningriik

Ühendkuningriik

—

—

—

—

1

1

3

3

4

4

11

11

Kanada

Kanada

—

—

—

—

0

0

—

—

0

0

0

0

USAID

USAID

—

—

—

—

—

—

2

2

2

2

—

—

—

—

—

—

22

22

6

6

28

28

64

64

Kokku

Kokku

—

—

—

—

29

29

13

13

42

42

70

70

Kaasrahastamisega seotud lühi- ja pikaajalise võlgnevuse summa vähenes võrreldes eelmise aruandeperioodiga 28 miljoni euro võrra.

2017. aastal saadi uusi kaasrahastamise osamaksusid USAIDilt (7 miljonit eurot), Ühendkuningriigilt (5 miljonit eurot) ja Rootsilt (2 miljonit eurot).

Kaasrahastamisega seotud võlgnevus suurenes kokku 42 miljoni euro võrra, et võtta arvesse kaasrahastatavate projektidega seotud tulusid ja kulusid (vt lisade punktid 3.1.1 ja 3.4).

3.1.1

3.4

2.7.2.2.   Ettemakstud fondikapitali osamaksud

Ettemakstud fondikapitali osamaksud

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Ühendkuningriik | — | — | — | 170 | 170 | 252 |
| Leedu | — | — | — | 2 | 2 | — |
| Ungari | — | — | — | — | — | 9 |
| Kokku | — | — | — | 173 | 173 | 261 |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2017

31.12.2017

31.12.2016

31.12.2016

Ühendkuningriik

Ühendkuningriik

—

—

—

—

—

—

170

170

170

170

252

252

Leedu

Leedu

—

—

—

—

—

—

2

2

2

2

—

—

Ungari

Ungari

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

9

Kokku

Kokku

—

—

—

—

—

—

173

173

173

173

261

261

Käesolevas rubriigis on kajastatud ainult liikmesriikide 2018. aasta osamaksude ettemaksed.

2.8.   KUMULEERUNUD KULUD JA EDASILÜKKUNUD TULUD

KUMULEERUNUD KULUD JA EDASILÜKKUNUD TULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Viitvõlgnevused | 0 | 76 | 517 | 137 | 730 | 770 |
| Muud kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud | — | — | — | 3 | 3 | 6 |
| Kokku | 0 | 76 | 517 | 140 | 733 | 776 |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2017

31.12.2017

31.12.2016

31.12.2016

Viitvõlgnevused

Viitvõlgnevused

0

0

76

76

517

517

137

137

730

730

770

770

Muud kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud

Muud kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud

—

—

—

—

—

—

3

3

3

3

6

6

Kokku

Kokku

0

0

76

76

517

517

140

140

733

733

776

776

Viitvõlgnevused hõlmavad nendest täitmisel olevatest ja lõppenud lepingutest tulenevaid hinnangulisi tegevuskulusid, mille kulutaotlused ei ole veel kinnitatud, kusjuures 2017. aastal abisaajate kantud abikõlblike kulude prognoosimisel lähtuti sõlmitud lepingute kohta olemas olevast teabest. See osa hinnangulistest viitvõlgnevustest, mille moodustavad väljamakstud eelmaksed, on kajastatud eelmaksete summade vähenemise all (vt lisade punkt 2.1).

2.1

NETOVARA

NETOVARA

2.9.   FONDIKAPITAL

FONDIKAPITAL

2.9.1.   Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | Kokku |
| Fondikapital | 12 164 | 10 973 | 20 960 | 29 367 | 73 464 |
| Sissenõudmata fondikapital | — | — | (1 773 ) | (29 367 ) | (31 140 ) |
| Sissenõutud fondikapital 31.12.2016 seisuga | 12 164 | 10 973 | 19 187 | — | 42 323 |
| | | | | | |
| Fondikapital | 12 164 | 10 773 | 20 960 | 29 367 | 73 264 |
| Sissenõudmata fondikapital | — | — | — | (27 090 ) | (27 090 ) |
| Sissenõutud fondikapital 31.12.2017 seisuga | 12 164 | 10 773 | 20 960 | 2 277 | 46 173 |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

Kokku

Kokku

Fondikapital

Fondikapital

12 164

12 164

10 973

10 973

20 960

20 960

29 367

29 367

73 464

73 464

Sissenõudmata fondikapital

Sissenõudmata fondikapital

—

—

—

—

(1 773 )

(1 773 )

(29 367 )

(29 367 )

(31 140 )

(31 140 )

Sissenõutud fondikapital 31.12.2016 seisuga

Sissenõutud fondikapital 31.12.2016 seisuga

12 164

12 164

10 973

10 973

19 187

19 187

—

—

42 323

42 323

Fondikapital

Fondikapital

12 164

12 164

10 773

10 773

20 960

20 960

29 367

29 367

73 264

73 264

Sissenõudmata fondikapital

Sissenõudmata fondikapital

—

—

—

—

—

—

(27 090 )

(27 090 )

(27 090 )

(27 090 )

Sissenõutud fondikapital 31.12.2017 seisuga

Sissenõutud fondikapital 31.12.2017 seisuga

12 164

12 164

10 773

10 773

20 960

20 960

2 277

2 277

46 173

46 173

Fondikapital kujutab endast osamaksude summat, mille liikmesriigid maksavad vastavalt igale sisekokkuleppele asjaomasesse EAFi. Sissenõudmata fondikapital kujutab endast liikmesriikidelt veel sissenõudmata algset assigneeringut.

Sissenõutud fondikapital kujutab endast seda osa algsest assigneeringust, mille kohta liikmesriikidele on saadetud maksenõue ülekande tegemiseks hoiukontodele (vt lisade punkt 2.9.2).

2.9.2

Nõukogu otsusega (EL) 2017/1206 (12) vähendatakse kaheksanda ja üheksanda EAF raames ettenähtud liikmesriikide osamakse vastavalt 200 miljoni euro suuruses summas kaheksandast ja üheksandast EAFist vabanenud rahaliste vahendite arvelt. Kuna peaaegu kõik kaheksanda EAFi vabanenud vahendid on juba teistesse EAFidesse ümber paigutatud, vähendati üheksanda EAFi kapitali 200 miljoni euro võrra.

12

Nimetatud vähendamisest tulenevaid tagasimakseid on kompenseeritud üheteistkümnenda EAFi täiendava rahastamise nõudega, mille tulemuseks oli finantskorrektsioon. Finantskorrektsiooni saab rakendada 2017. aasta kolmanda ja/või 2018. aasta esimese osamakse suhtes. Finantskorrektsiooni tasumata osa kajastatakse kas liikmesriikide nõuete või nende võlgnevusena (vt lisade punktid 2.3.1 ja 2.7.1).

2.3.1

2.7.1

2.9.2.   Sissenõutud ja sissenõudmata fondikapital liikmesriikide kaupa

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Kümnenda EAFi osamaksud | % | Sissenõudmata kapital 31.12.2016 seisuga | Sissenõutud kapital 2017 | Sissenõudmata kapital 31.12.2017 seisuga |
| Austria | 2,41 | 43 | (43) | — |
| Belgia | 3,53 | 63 | (63) | — |
| Bulgaaria | 0,14 | 2 | (2) | — |
| Küpros | 0,09 | 2 | (2) | — |
| Tšehhi Vabariik | 0,51 | 9 | (9) | — |
| Taani | 2,00 | 35 | (35) | — |
| Eesti | 0,05 | 1 | (1) | — |
| Soome | 1,47 | 26 | (26) | — |
| Prantsusmaa | 19,55 | 347 | (347) | — |
| Saksamaa | 20,50 | 364 | (364) | — |
| Kreeka | 1,47 | 26 | (26) | — |
| Ungari | 0,55 | 10 | (10) | — |
| Iirimaa | 0,91 | 16 | (16) | — |
| Itaalia | 12,86 | 228 | (228) | — |
| Läti | 0,07 | 1 | (1) | — |
| Leedu | 0,12 | 2 | (2) | — |
| Luksemburg | 0,27 | 5 | (5) | — |
| Malta | 0,03 | 1 | (1) | — |
| Madalmaad | 4,85 | 86 | (86) | — |
| Poola | 1,30 | 23 | (23) | — |
| Portugal | 1,15 | 20 | (20) | — |
| Rumeenia | 0,37 | 7 | (7) | — |
| Slovakkia | 0,21 | 4 | (4) | — |
| Sloveenia | 0,18 | 3 | (3) | — |
| Hispaania | 7,85 | 139 | (139) | — |
| Rootsi | 2,74 | 49 | (49) | — |
| Ühendkuningriik | 14,82 | 263 | (263) | — |
| Kokku | 100,00 | 1 773 | (1 773 ) | — |

(miljonites eurodes)

Kümnenda EAFi osamaksud

%

Sissenõudmata kapital 31.12.2016 seisuga

Sissenõutud kapital 2017

Sissenõudmata kapital 31.12.2017 seisuga

Austria

Austria

2,41

2,41

43

43

(43)

(43)

—

—

Belgia

Belgia

3,53

3,53

63

63

(63)

(63)

—

—

Bulgaaria

Bulgaaria

0,14

0,14

2

2

(2)

(2)

—

—

Küpros

Küpros

0,09

0,09

2

2

(2)

(2)

—

—

Tšehhi Vabariik

Tšehhi Vabariik

0,51

0,51

9

9

(9)

(9)

—

—

Taani

Taani

2,00

2,00

35

35

(35)

(35)

—

—

Eesti

Eesti

0,05

0,05

1

1

(1)

(1)

—

—

Soome

Soome

1,47

1,47

26

26

(26)

(26)

—

—

Prantsusmaa

Prantsusmaa

19,55

19,55

347

347

(347)

(347)

—

—

Saksamaa

Saksamaa

20,50

20,50

364

364

(364)

(364)

—

—

Kreeka

Kreeka

1,47

1,47

26

26

(26)

(26)

—

—

Ungari

Ungari

0,55

0,55

10

10

(10)

(10)

—

—

Iirimaa

Iirimaa

0,91

0,91

16

16

(16)

(16)

—

—

Itaalia

Itaalia

12,86

12,86

228

228

(228)

(228)

—

—

Läti

Läti

0,07

0,07

1

1

(1)

(1)

—

—

Leedu

Leedu

0,12

0,12

2

2

(2)

(2)

—

—

Luksemburg

Luksemburg

0,27

0,27

5

5

(5)

(5)

—

—

Malta

Malta

0,03

0,03

1

1

(1)

(1)

—

—

Madalmaad

Madalmaad

4,85

4,85

86

86

(86)

(86)

—

—

Poola

Poola

1,30

1,30

23

23

(23)

(23)

—

—

Portugal

Portugal

1,15

1,15

20

20

(20)

(20)

—

—

Rumeenia

Rumeenia

0,37

0,37

7

7

(7)

(7)

—

—

Slovakkia

Slovakkia

0,21

0,21

4

4

(4)

(4)

—

—

Sloveenia

Sloveenia

0,18

0,18

3

3

(3)

(3)

—

—

Hispaania

Hispaania

7,85

7,85

139

139

(139)

(139)

—

—

Rootsi

Rootsi

2,74

2,74

49

49

(49)

(49)

—

—

Ühendkuningriik

Ühendkuningriik

14,82

14,82

263

263

(263)

(263)

—

—

Kokku

Kokku

100,00

100,00

1 773

1 773

(1 773 )

(1 773 )

—

—

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Üheteistkümnenda EAFi osamaksud | % | Sissenõudmata kapital 31.12.2016 seisuga | Sissenõutud kapital 2017 | Sissenõudmata kapital 31.12.2017 seisuga |
| Austria | 2,40 | 704 | (55) | 650 |
| Belgia | 3,25 | 954 | (74) | 880 |
| Bulgaaria | 0,22 | 64 | (5) | 59 |
| Horvaatia | 0,23 | 66 | (5) | 61 |
| Küpros | 0,11 | 33 | (3) | 30 |
| Tšehhi Vabariik | 0,80 | 234 | (18) | 216 |
| Taani | 1,98 | 582 | (45) | 537 |
| Eesti | 0,09 | 25 | (2) | 23 |
| Soome | 1,51 | 443 | (34) | 409 |
| Prantsusmaa | 17,81 | 5 231 | (406) | 4 826 |
| Saksamaa | 20,58 | 6 044 | (469) | 5 575 |
| Kreeka | 1,51 | 443 | (34) | 408 |
| Ungari | 0,61 | 180 | (14) | 166 |
| Iirimaa | 0,94 | 276 | (21) | 255 |
| Itaalia | 12,53 | 3 680 | (285) | 3 394 |
| Läti | 0,12 | 34 | (3) | 31 |
| Leedu | 0,18 | 53 | (4) | 49 |
| Luksemburg | 0,26 | 75 | (6) | 69 |
| Malta | 0,04 | 11 | (1) | 10 |
| Madalmaad | 4,78 | 1 403 | (109) | 1 294 |
| Poola | 2,01 | 589 | (46) | 544 |
| Portugal | 1,20 | 351 | (27) | 324 |
| Rumeenia | 0,72 | 211 | (16) | 195 |
| Slovakkia | 0,38 | 110 | (9) | 102 |
| Sloveenia | 0,22 | 66 | (5) | 61 |
| Hispaania | 7,93 | 2 330 | (181) | 2 149 |
| Rootsi | 2,94 | 863 | (67) | 796 |
| Ühendkuningriik | 14,68 | 4 311 | (334) | 3 976 |
| Kokku | 100,00 | 29 367 | (2 277 ) | 27 090 |

(miljonites eurodes)

Üheteistkümnenda EAFi osamaksud

%

Sissenõudmata kapital 31.12.2016 seisuga

Sissenõutud kapital 2017

Sissenõudmata kapital 31.12.2017 seisuga

Austria

Austria

2,40

2,40

704

704

(55)

(55)

650

650

Belgia

Belgia

3,25

3,25

954

954

(74)

(74)

880

880

Bulgaaria

Bulgaaria

0,22

0,22

64

64

(5)

(5)

59

59

Horvaatia

Horvaatia

0,23

0,23

66

66

(5)

(5)

61

61

Küpros

Küpros

0,11

0,11

33

33

(3)

(3)

30

30

Tšehhi Vabariik

Tšehhi Vabariik

0,80

0,80

234

234

(18)

(18)

216

216

Taani

Taani

1,98

1,98

582

582

(45)

(45)

537

537

Eesti

Eesti

0,09

0,09

25

25

(2)

(2)

23

23

Soome

Soome

1,51

1,51

443

443

(34)

(34)

409

409

Prantsusmaa

Prantsusmaa

17,81

17,81

5 231

5 231

(406)

(406)

4 826

4 826

Saksamaa

Saksamaa

20,58

20,58

6 044

6 044

(469)

(469)

5 575

5 575

Kreeka

Kreeka

1,51

1,51

443

443

(34)

(34)

408

408

Ungari

Ungari

0,61

0,61

180

180

(14)

(14)

166

166

Iirimaa

Iirimaa

0,94

0,94

276

276

(21)

(21)

255

255

Itaalia

Itaalia

12,53

12,53

3 680

3 680

(285)

(285)

3 394

3 394

Läti

Läti

0,12

0,12

34

34

(3)

(3)

31

31

Leedu

Leedu

0,18

0,18

53

53

(4)

(4)

49

49

Luksemburg

Luksemburg

0,26

0,26

75

75

(6)

(6)

69

69

Malta

Malta

0,04

0,04

11

11

(1)

(1)

10

10

Madalmaad

Madalmaad

4,78

4,78

1 403

1 403

(109)

(109)

1 294

1 294

Poola

Poola

2,01

2,01

589

589

(46)

(46)

544

544

Portugal

Portugal

1,20

1,20

351

351

(27)

(27)

324

324

Rumeenia

Rumeenia

0,72

0,72

211

211

(16)

(16)

195

195

Slovakkia

Slovakkia

0,38

0,38

110

110

(9)

(9)

102

102

Sloveenia

Sloveenia

0,22

0,22

66

66

(5)

(5)

61

61

Hispaania

Hispaania

7,93

7,93

2 330

2 330

(181)

(181)

2 149

2 149

Rootsi

Rootsi

2,94

2,94

863

863

(67)

(67)

796

796

Ühendkuningriik

Ühendkuningriik

14,68

14,68

4 311

4 311

(334)

(334)

3 976

3 976

Kokku

Kokku

100,00

100,00

29 367

29 367

(2 277 )

(2 277 )

27 090

27 090

2017. aastal nõuti kümnendast EAFist sisse 1 773 miljonit eurot ja üheteistkümnendast EAFist 2 277 miljonit eurot. 31. detsembri 2017. aasta seisuga oli kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi kapital täielikult sisse nõutud ja laekunud.

2.9.3.   Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Suletud EAFidest ümberpaigutatud vahendid | 627 | 1 625 | — | — | 2 252 | 2 252 |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2017

31.12.2017

31.12.2016

31.12.2016

Suletud EAFidest ümberpaigutatud vahendid

Suletud EAFidest ümberpaigutatud vahendid

627

627

1 625

1 625

—

—

—

—

2 252

2 252

2 252

2 252

Sellesse rubriiki kuuluvad suletud EAFidest kaheksandasse ja üheksandasse EAFi ümberpaigutatud vahendid.

2.9.4.   Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | Kokku |
| Saldo seisuga 31.12.2015 | (2 476 ) | 2 376 | 35 | 65 | — |
| Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad | (20) | (163) | 182 | — | — |
| Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad | — | — | (356) | 356 | — |
| Ümberpaigutus üheteistkümnenda EAFi tulemusreservist Aafrika rahutagamisrahastusse (kümnes EAF) | — | — | 386 | (386) | — |
| Saldo seisuga 31.12.2016 | (2 496 ) | 2 214 | 247 | 35 | — |
| Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad | (7) | (37) | 44 | — | — |
| Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad | — | — | (171) | 171 | — |
| Saldo seisuga 31.12.2017 | (2 503 ) | 2 177 | 120 | 206 | — |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

Kokku

Saldo seisuga 31.12.2015

Saldo seisuga 31.12.2015

(2 476 )

(2 476 )

2 376

2 376

35

35

65

65

—

—

Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

(20)

(20)

(163)

(163)

182

182

—

—

—

—

Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

—

—

—

—

(356)

(356)

356

356

—

—

Ümberpaigutus üheteistkümnenda EAFi tulemusreservist Aafrika rahutagamisrahastusse (kümnes EAF)

Ümberpaigutus üheteistkümnenda EAFi tulemusreservist Aafrika rahutagamisrahastusse (kümnes EAF)

—

—

—

—

386

386

(386)

(386)

—

—

Saldo seisuga 31.12.2016

Saldo seisuga 31.12.2016

(2 496 )

(2 496 )

2 214

2 214

247

247

35

35

—

—

Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

(7)

(7)

(37)

(37)

44

44

—

—

—

—

Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

—

—

—

—

(171)

(171)

171

171

—

—

Saldo seisuga 31.12.2017

Saldo seisuga 31.12.2017

(2 503 )

(2 503 )

2 177

2 177

120

120

206

206

—

—

Sellesse rubriiki kuuluvad ühest toimivast EAFist teise ümberpaigutatud vahendid.

Alates Cotonou lepingu jõustumisest paigutatakse kõik toimivate varasemate EAFide kasutamata vahendid pärast vabastamist ümber kõige viimasena käivitatud EAFi. Teistest EAFidest ümberpaigutatud vahendid suurendavad saajafondi assigneeringuid ja vähendavad selle fondi omi, kust ümberpaigutus tehti. Kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud vahendeid saab kohustustega siduda vaid sisekokkuleppes sätestatud tingimustel.

3.   TULEMIARUANDE LISAD

TULEMIARUANDE LISAD

TULUD

TULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 2017 | 2016 |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 3.1 | 61 | 8 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 3.2 | 25 | 66 |
| Kokku | | 87 | 73 |

(miljonites eurodes)

Lisa

2017

2016

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

3.1

3.1

61

61

8

8

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

3.2

3.2

25

25

66

66

Kokku

Kokku

87

87

73

73

3.1.   MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 2017 | 2016 |
| Kulude sissenõudmine | | 0 | 5 | 7 | 7 | 19 | 23 |
| STABEXi vahendite sissenõudmine | | — | — | — | 0 | 0 | 1 |
| Kaasrahastamisest saadud tulu | 3.1.1 | — | — | 42 | 1 | 42 | (15) |
| Kokku | | 0 | 5 | 49 | 7 | 61 | 8 |

(miljonites eurodes)

Lisa

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

2017

2017

2016

2016

Kulude sissenõudmine

Kulude sissenõudmine

0

0

5

5

7

7

7

7

19

19

23

23

STABEXi vahendite sissenõudmine

STABEXi vahendite sissenõudmine

—

—

—

—

—

—

0

0

0

0

1

1

Kaasrahastamisest saadud tulu

Kaasrahastamisest saadud tulu

3.1.1

3.1.1

—

—

—

—

42

42

1

1

42

42

(15)

(15)

Kokku

Kokku

0

0

5

5

49

49

7

7

61

61

8

8

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu jaguneb eelarve täitmise laadi alusel järgmiselt.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Eelarve otsene täitmine | 5 | 6 |
| | Täitja: |

(miljonites eurodes)

2017

2016

Eelarve otsene täitmine

Eelarve otsene täitmine

5

5

6

6

Täitja:

Täitja:

| | | Komisjon |
| --- | --- | --- |

Komisjon

Komisjon

1

1

1

1

| | | ELi delegatsioonid |
| --- | --- | --- |

ELi delegatsioonid

ELi delegatsioonid

4

4

5

5

Eelarve kaudne täitmine

Eelarve kaudne täitmine

56

56

2

2

| | Täitja: |
| --- | --- |

Täitja:

Täitja:

| | | Kolmandad riigid |
| --- | --- | --- |

Kolmandad riigid

Kolmandad riigid

55

55

(0)

(0)

| | | Rahvusvahelised organisatsioonid |
| --- | --- | --- |

Rahvusvahelised organisatsioonid

Rahvusvahelised organisatsioonid

2

2

2

2

| | | Avalik-õiguslikud asutused |
| --- | --- | --- |

Avalik-õiguslikud asutused

Avalik-õiguslikud asutused

0

0

0

0

| | | Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid |
| --- | --- | --- |

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

(1)

(1)

0

0

Kokku

Kokku

61

61

8

8

3.1.1.   Kaasrahastamisest saadud tulu

Kaasrahastamise osamaksud täidavad mittevahetustehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumi ja seetõttu ei tohiks need tulemiaruannet mõjutada. Saadud osamaksud jäävad kohustuste alla (vt lisade punkt 2.7.2.1) kuni saadud vahenditega seotud tingimuste täitmiseni, st kuni abikõlblike kulude tekkimiseni (vt lisade punkt 3.4). Seejärel kajastatakse vastav summa kaasrahastamisest saadud mittekaubandusliku tuluna. Seega puudub mõju eelarveaasta tulemile.

2.7.2.1

3.4

3.2.   KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 2017 | 2016 |
| Finantstulud | (0) | (1) | 4 | (0) | 4 | 3 |
| Muud tulud | 1 | 5 | 13 | 4 | 22 | 62 |
| Kokku | 1 | 4 | 17 | 4 | 25 | 66 |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

2017

2017

2016

2016

Finantstulud

Finantstulud

(0)

(0)

(1)

(1)

4

4

(0)

(0)

4

4

3

3

Muud tulud

Muud tulud

1

1

5

5

13

13

4

4

22

22

62

62

Kokku

Kokku

1

1

4

4

17

17

4

4

25

25

66

66

Finantstulu koosneb usaldusfondist saadavatest intressidest ning eelmaksetelt arvutatud intressidest.

Kogu muu tulu moodustab vahetuskursierinevustest tingitud realiseeritud ja realiseerimata kasum.

KULUD

KULUD

3.3.   ABIMEETMED

ABIMEETMED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 2017 | 2016 |
| Programmikohane abi | 1 | 3 | 805 | 1 341 | 2 150 | 1 751 |
| Makromajanduslik toetus | — | 21 | — | — | 21 | 39 |
| Valdkondlik poliitika | (0) | (9) | — | — | (9) | 18 |
| AKV riikide sisesed projektid | — | 0 | 417 | 694 | 1 112 | 693 |
| Intressitoetused | — | — | — | — | — | (3) |
| Hädaabi | — | (1) | 26 | 264 | 289 | 398 |
| Varasemate EAFidega seonduvad muud abiprogrammid | — | (1) | — | — | (1) | 1 |
| Institutsioonidele ettenähtud toetus | — | — | 3 | 21 | 23 | 38 |
| Eksporditulude kompensatsioon | (0) | (1) | — | — | (1) | 0 |
| Usaldusfondide osamaksud | — | — | — | 114 | 114 | 35 |
| Kokku | 0 | 14 | 1 251 | 2 435 | 3 700 | 2 970 |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

2017

2017

2016

2016

Programmikohane abi

Programmikohane abi

1

1

3

3

805

805

1 341

1 341

2 150

2 150

1 751

1 751

Makromajanduslik toetus

Makromajanduslik toetus

—

—

21

21

—

—

—

—

21

21

39

39

Valdkondlik poliitika

Valdkondlik poliitika

(0)

(0)

(9)

(9)

—

—

—

—

(9)

(9)

18

18

AKV riikide sisesed projektid

AKV riikide sisesed projektid

—

—

0

0

417

417

694

694

1 112

1 112

693

693

Intressitoetused

Intressitoetused

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(3)

(3)

Hädaabi

Hädaabi

—

—

(1)

(1)

26

26

264

264

289

289

398

398

Varasemate EAFidega seonduvad muud abiprogrammid

Varasemate EAFidega seonduvad muud abiprogrammid

—

—

(1)

(1)

—

—

—

—

(1)

(1)

1

1

Institutsioonidele ettenähtud toetus

Institutsioonidele ettenähtud toetus

—

—

—

—

3

3

21

21

23

23

38

38

Eksporditulude kompensatsioon

Eksporditulude kompensatsioon

(0)

(0)

(1)

(1)

—

—

—

—

(1)

(1)

0

0

Usaldusfondide osamaksud

Usaldusfondide osamaksud

—

—

—

—

—

—

114

114

114

114

35

35

Kokku

Kokku

0

0

14

14

1 251

1 251

2 435

2 435

3 700

3 700

2 970

2 970

EAFil on sõltuvalt raha väljamaksmise ja haldamise viisist erinevaid põhitegevuskulusid, mis hõlmavad mitmeid abimeetmeid.

Abimeetmete kulude üldine suurenemine vastab EAFi tegevustsüklile. Üheteistkümnes EAF käivitus 2015. aastal ja seega oli 2017. aasta selle kolmas aasta. Üheteistkümnes EAF on saavutanud oma küpsuse ja selle meetmete rakendamine on jõudnud haripunkti. Üheteistkümnenda EAFi täidetavate lepingute arv, mis 2016. aastal oli 1 300, suurenes 2017. aastal 1 600 ni. 2017. aastal suurenes keskmine lepingusumma võrreldes 2016. aastaga 51 %.

Poliitikavaldkondade kulud olid 2017. aastal negatiivsed, kuna tühistati 2016. aastal valesti kirjendatud arve.

3.4.   KAASRAHASTAMISE KULUD

KAASRAHASTAMISE KULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 2017 | 2016 |
| Kaasrahastamine | — | — | 42 | 1 | 42 | (15) |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

2017

2017

2016

2016

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

—

—

—

—

42

42

1

1

42

42

(15)

(15)

Selles rubriigis on kajastatud 2017. aastal seoses kaasrahastatud projektidega kantud kulud. Tuleb märkida, et tekkinud kulud sisaldavad prognoositavalt järgmisse eelarveaastasse ülekantavaid summasid (ja seega ka prognoositavalt tühistatavaid eelmise aasta summasid). Kuna 2015. aastal tühistatud hinnanguliste kulude (50 miljonit eurot) summa oli suurem kui 2016. aastal tekkinud kulude summa (35 miljonit eurot), kujunesid 2016. aasta kaasrahastamise kulud negatiivseks.

Tulemiaruandes on kajastatud sellele vastav tulu (vt lisade punkt 3.1.1).

3.1.1

3.5.   ABIMEETMED JA KAASRAHASTAMISE KULUD EELARVE TÄITMISE LIIKIDE KAUPA

ABIMEETMED JA KAASRAHASTAMISE KULUD EELARVE TÄITMISE LIIKIDE KAUPA

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Eelarve otsene täitmine | 1 447 | 1 173 |
| | Täitja: |

(miljonites eurodes)

2017

2016

Eelarve otsene täitmine

Eelarve otsene täitmine

1 447

1 447

1 173

1 173

Täitja:

Täitja:

| | | Komisjon |
| --- | --- | --- |

Komisjon

Komisjon

122

122

140

140

| | | ELi rakendusametid |
| --- | --- | --- |

ELi rakendusametid

ELi rakendusametid

26

26

10

10

| | | Usaldusfondid |
| --- | --- | --- |

Usaldusfondid

Usaldusfondid

89

89

36

36

| | | ELi delegatsioonid |
| --- | --- | --- |

ELi delegatsioonid

ELi delegatsioonid

1 209

1 209

987

987

Eelarve kaudne täitmine

Eelarve kaudne täitmine

2 295

2 295

1 781

1 781

| | Täitja: |
| --- | --- |

Täitja:

Täitja:

| | | EIP ja EIF |
| --- | --- | --- |

EIP ja EIF

EIP ja EIF

48

48

5

5

| | | Rahvusvahelised organisatsioonid |
| --- | --- | --- |

Rahvusvahelised organisatsioonid

Rahvusvahelised organisatsioonid

1 171

1 171

821

821

| | | Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid |
| --- | --- | --- |

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

(20)

(20)

143

143

| | | Avalik-õiguslikud asutused |
| --- | --- | --- |

Avalik-õiguslikud asutused

Avalik-õiguslikud asutused

356

356

57

57

| | | Kolmandad riigid |
| --- | --- | --- |

Kolmandad riigid

Kolmandad riigid

739

739

756

756

| | | Eraõiguslikud asutused, kes rakendavad avaliku ja erasektori partnerlust |
| --- | --- | --- |

Eraõiguslikud asutused, kes rakendavad avaliku ja erasektori partnerlust

Eraõiguslikud asutused, kes rakendavad avaliku ja erasektori partnerlust

0

0

(1)

(1)

Kokku

Kokku

3 742

3 742

2 954

2 954

3.6.   FINANTSKULUD

FINANTSKULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 2017 | 2016 |
| Nõuete allahindlus | (1) | (1) | 10 | 1 | 9 | (4) |
| Muud finantskulud | — | — | — | (1) | (1) | 0 |
| Kokku | (1) | (1) | 10 | 0 | 8 | (4) |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

2017

2017

2016

2016

Nõuete allahindlus

Nõuete allahindlus

(1)

(1)

(1)

(1)

10

10

1

1

9

9

(4)

(4)

Muud finantskulud

Muud finantskulud

—

—

—

—

—

—

(1)

(1)

(1)

(1)

0

0

Kokku

Kokku

(1)

(1)

(1)

(1)

10

10

0

0

8

8

(4)

(4)

Nõuete allahindluse rubriigis on kajastatud sulgemise seisuga hinnangulised kulud, mis tulenevad nõuetest, mida ei ole võimalik sisse nõuda. 2017. aasta hinnangulised kulud kajastavad nõuete allahindluse kogukulu suurenemist 25 miljonilt eurolt 34 miljonile eurole (vt lisade punkt 2.3.1). Kuna hinnang sisaldab ka eelmise aasta tühistatud hinnangulisi kulusid, siis 2016. aastal olid kogukulud negatiivsed (2015. aastal 29 miljonit eurot, 2016. aastal aga 25 miljonit eurot).

2.3.1

3.7.   MUUD KULUD

MUUD KULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 2017 | 2016 |
| Haldus- ja IT-kulud | (0) | 0 | 1 | 106 | 107 | 129 |
| Riski- ja kulueraldised | — | — | — | — | — | — |
| Realiseeritud kahjum klientide vastu esitatud nõuetest | 1 | 1 | 1 | — | 3 | 0 |
| Kahjum vahetuskursi muutustest | 1 | 7 | 28 | 8 | 44 | 66 |
| Kokku | 2 | 9 | 29 | 114 | 154 | 196 |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

2017

2017

2016

2016

Haldus- ja IT-kulud

Haldus- ja IT-kulud

(0)

(0)

0

0

1

1

106

106

107

107

129

129

Riski- ja kulueraldised

Riski- ja kulueraldised

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Realiseeritud kahjum klientide vastu esitatud nõuetest

Realiseeritud kahjum klientide vastu esitatud nõuetest

1

1

1

1

1

1

—

—

3

3

0

0

Kahjum vahetuskursi muutustest

Kahjum vahetuskursi muutustest

1

1

7

7

28

28

8

8

44

44

66

66

Kokku

Kokku

2

2

9

9

29

29

114

114

154

154

196

196

See rubriik hõlmab toetuskulusid, s.o EAFide programmitöö ja rakendamisega seotud halduskulusid. Nende kulude hulka kuuluvad projektide ettevalmistamise, järelmeetmete, järelevalve ja hindamisega seotud kulud, samuti arvutivõrkude, tehnilise abi jm kulud.

4.   TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED NING MUUD OLULISED AVALDATAVAD ANDMED

TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED NING MUUD OLULISED AVALDATAVAD ANDMED

4.1.   TINGIMUSLIKUD VARAD

TINGIMUSLIKUD VARAD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Täitmistagatised | — | 4 | 6 | 0 | 10 | 9 |
| Lisatagatised | — | 4 | 4 | — | 8 | 7 |
| Kokku | — | 8 | 10 | 0 | 18 | 16 |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2017

31.12.2017

31.12.2016

31.12.2016

Täitmistagatised

Täitmistagatised

—

—

4

4

6

6

0

0

10

10

9

9

Lisatagatised

Lisatagatised

—

—

4

4

4

4

—

—

8

8

7

7

Kokku

Kokku

—

—

8

8

10

10

0

0

18

18

16

16

Et tagada, et EAFi rahastamisest abi saajad täidavad EAFiga sõlmitud lepingutest tulenevaid kohustusi, nõutakse täitmistagatisi.

Lisatagatised on seotud ainult ehitustöölepingutega. Tavaliselt peetakse kinni 10 % abisaajale tehtavatest vahemaksetest tagamaks, et töövõtjad täidavad oma kohustusi. Need kinnipeetud summad kajastatakse tasumisele kuuluvate summadena. Hankija loal võib töövõtja selle asemel esitada lisatagatise, mis asendab vahemaksest kinnipeetud summasid. Need tagatised on kajastatud tingimuslike varadena.

Eelarve kaudse täitmise raames hallatavate lepingute puhul antakse tagatised hankijale, mitte EAFile, mistõttu neid ei kajastata EAFi all. 2017. aastal oli nende tagatiste väärtus 644 miljonit eurot.

4.2.   MUU OLULINE TEAVE

MUU OLULINE TEAVE

4.2.1.   Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Allpool avaldatud summa koosneb eelarvelistest täitmata kulukohustustest, millest on lahutatud sellised seonduvad summad, mis on tulemiaruandes kajastatud kuluna. Eelarvelised täitmata kulukohustused kujutavad endast võetud kulukohustusi, millele vastavad makseid ei ole veel tehtud ja/või mida ei ole veel vabastatud. Need on mitmeaastaste programmide loomulik tagajärg.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud | 0 | 88 | 1 659 | 6 760 | 8 508 | 6 746 |
| Kokku | 0 | 88 | 1 659 | 6 760 | 8 508 | 6 746 |

(miljonites eurodes)

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2017

31.12.2017

31.12.2016

31.12.2016

Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

0

0

88

88

1 659

1 659

6 760

6 760

8 508

8 508

6 746

6 746

Kokku

Kokku

0

0

88

88

1 659

1 659

6 760

6 760

8 508

8 508

6 746

6 746

31. detsembri 2017. aasta seisuga oli eelarveliste täitmata kulukohustuste summa kokku 9 745 miljonit eurot (2016. aastal 7 665 miljonit eurot).

4.2.2.   Ettevõtluse arenduskeskus

AKV-ELi ministrite nõukogu otsustas 2014. aasta juunis jätkata tööd ettevõtluse arenduskeskuse (edaspidi „EAK“) tegevuse nõuetekohaseks lõpetamiseks ning tagada, et erasektori toetamise projektid, mida EAK teostab AKV riikides ja piirkondades, saaksid täielikult täidetud. Sel eesmärgil volitas AKV-ELi ministrite nõukogu AKV-ELi suursaadikute komiteed tegutsema selle nimel, et võtta vastu vajalikud otsused.

AKV-ELi suursaadikute komitee 23. oktoobri 2014. aasta otsusega nr 4/2014 volitati juhatust võtma viivitamata kõik EAKi tegevuse lõpetamise ettevalmistamiseks vajalikud meetmed. Kõnealuse otsuse artikliga 2 anti juhatusele ülesanne sõlmida leping kuraatoriga, kes valmistaks ette ja rakendaks tegevuse lõpetamise kava.

Kuraator esitas EAKi juhatusele 2015. aasta juunis strateegilise kava koos eelarve ja tööplaaniga. Strateegiline kava on kooskõlas sotsiaaldialoogi tulemustega. Komisjon esitas EAKi juhatuse poolt heakskiidetud lõpliku strateegilise kava eelarve alusel kokku 18,2 miljoni eurose rahastamisotsuse ettepaneku, mille komisjon võttis vastu 2015. aastal. Pärast eespool nimetatud rahastamisotsuse vastuvõtmist sõlmisid EAK ja Euroopa Komisjon 2015. aasta detsembris toetuslepingu, mille alusel rahastatakse EAK varade likvideerimist ja tema kohustuste täitmist. Toetuslepingu alguse kuupäev oli 1. jaanuar 2016 ja see kestis kuni 31. detsembrini 2017.

4.2.3.   Ühendkuningriigi väljaastumine Euroopa Liidust

Taust

Taust

23. juunil 2016 hääletas enamik Euroopa Liidu liikmesust käsitleval referendumil osalenud Ühendkuningriigi kodanikke EList lahkumise poolt. 29. märtsil 2017 teatas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogule ametlikult oma kavatsusest EList ja Euroopa Aatomienergiaühendusest (Euratom) lahkuda.

Mõju EAFile

Mõju EAFile

Komisjon avaldas 19. märtsil 2018 väljaastumislepingu projekti, milles andis ülevaate Ühendkuningriigiga peetavate läbirääkimiste edenemisest.

Väljaastumislepingu projektis on sätestatud, et Ühendkuningriik osaleb EAFis kuni üheteistkümnenda EAFi ja kõigi veel sulgemata varasemate EAFide tegevuse lõpetamiseni, täites liikmesriikidega võrdselt selle EAFi loomise sisekokkuleppest tulenevaid ja varasemate EAFidega seotud kohustusi kuni EAFide lõpetamiseni. Ühendkuningriik võib EAFi komitees osaleda hääleõiguseta vaatlejana.

Väljaastumislepingu eelnõus on ka sätestatud, et kui kümnenda EAFi või varasemate EAFide projektide summad on sidumata või kui need on vabastatud lepingu jõustumise kuupäeva seisuga, ei võeta Ühendkuningriigi osa nendest summadest enam kasutusele. Sama kehtib pärast 31. detsembrit 2020 ka Ühendkuningriigi osa kohta üheteistkümnenda EAFi vahendite sidumata ja vabastatud vahendites.

31. detsembri 2017. aasta seisuga puudub finantsmõju, mida kajastada EAFi raamatupidamisaruandes. Läbirääkimised Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise üle alles jätkuvad ja seetõttu ei ole lepingu lõplik sõnastus veel teada.

5.   FINANTSRISKIDE JUHTIMINE

FINANTSRISKIDE JUHTIMINE

Järgnev teave, mis käsitleb Euroopa Arengufondi finantsriskide juhtimist, on seotud komisjoni poolt Euroopa Arengufondi nimel EAFi vahendite rakendamiseks tehtud sularahahalduse tehingutega.

5.1.   RISKIJUHTIMISE POLIITIKA JA RISKIDE MAANDAMINE

RISKIJUHTIMISE POLIITIKA JA RISKIDE MAANDAMINE

EAFi sularahahalduse tehingute haldamist käsitlevad eeskirjad ja põhimõtted on sätestatud üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatavas finantsmääruses ja sisekokkuleppes.

Eespool nimetatud määrusest tulenevalt kohaldatakse järgmisi peamisi põhimõtteid.

| — | Liikmesriigid maksavad EAFi osamaksud erikontodele, mis on avatud iga liikmesriigi emissioonipangas või liikmesriigi määratud finantsasutuses. Osamaksude summad jäävad neile erikontodele, kuni on tarvis teha EAFi makseid. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid maksavad EAFi osamaksud erikontodele, mis on avatud iga liikmesriigi emissioonipangas või liikmesriigi määratud finantsasutuses. Osamaksude summad jäävad neile erikontodele, kuni on tarvis teha EAFi makseid.

| — | Liikmesriigid tasuvad EAFi osamaksusid eurodes, samal ajal kui väljamaksed EAFist on nomineeritud eurodes ja muudes vääringutes, sealhulgas vähemtuntud vääringutes. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid tasuvad EAFi osamaksusid eurodes, samal ajal kui väljamaksed EAFist on nomineeritud eurodes ja muudes vääringutes, sealhulgas vähemtuntud vääringutes.

| — | EAFi nimel komisjoni poolt avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne. |
| --- | --- |

—

EAFi nimel komisjoni poolt avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne.

Lisaks erikontodele on komisjon avanud finantsasutustes (nii keskpankades kui ka kommertspankades) EAFi nimel ka muid pangakontosid, mida kasutatakse maksete tegemiseks ja muude tulude saamiseks kui eelarvesse tehtavad liikmesriikide osamaksud.

Sularahahalduse- ja maksetoimingud on suures osas automatiseeritud ning tuginevad tänapäevastele infosüsteemidele. Süsteemi turvalisuse ja ametiülesannete lahususe tagamiseks kohaldatakse vastavalt finantsmäärusele, komisjoni sisekontrollistandarditele ja auditeerimispõhimõtetele erimenetlusi.

Sularahahalduse- ja maksetoimingute haldamine on reguleeritud kirjalike suuniste ja menetluskorraga, mis piiravad tegevus- ja finantsriski ning tagavad piisava kontrollitaseme. Neid kohaldatakse erinevates valdkondades tehtavate toimingute suhtes ning suunistele ja menetluskorrale vastavust kontrollitakse regulaarselt.

5.2.   VALUUTARISK

VALUUTARISK

EAFi valuutariskid aasta lõpu seisuga – netopositsioon

EAFi valuutariskid aasta lõpu seisuga – netopositsioon

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| USA dollar | Inglise nael (GBP) | Taani kroon (DKK) | Rootsi kroon (SEK) | Euro | Muu | Kokku | USA dollar | Inglise nael (GBP) | Taani kroon (DKK) | Rootsi kroon (SEK) | Euro | Muu | Kokku |
| Finantsvarad | | | | | | | | | | | | | | |
| Nõuded ja sissenõutavad summad | 64 | — | — | — | 26 | 2 | 92 | 0 | — | — | — | 129 | 3 | 132 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 4 | 0 | — | — | 344 | — | 347 | 2 | 0 | — | — | 678 | — | 680 |
| Kokku | 68 | 0 | — | — | 370 | 2 | 439 | 2 | 0 | — | — | 807 | 3 | 812 |
| Finantskohustused | | | | | | | | | | | | | | |
| Pikaajalised finantskohustused | — | — | — | — | (14) | — | (14) | — | — | — | — | (6) | — | (6) |
| Võlgnevused | (0) | — | — | — | (533) | (30) | (563) | 0 | — | — | — | (495) | (54) | (549) |
| Kokku | (0) | — | — | — | (547) | (30) | (577) | 0 | — | — | — | (501) | (54) | (555) |
| Kokku | 68 | 0 | — | — | (177) | (28) | (138) | 2 | 0 | — | — | 306 | (51) | 257 |

(miljonites eurodes)

31.12.2017

31.12.2016

USA dollar

Inglise nael (GBP)

Taani kroon (DKK)

Rootsi kroon (SEK)

Euro

Muu

Kokku

USA dollar

Inglise nael (GBP)

Taani kroon (DKK)

Rootsi kroon (SEK)

Euro

Muu

Kokku

Finantsvarad

Finantsvarad

Nõuded ja sissenõutavad summad

Nõuded ja sissenõutavad summad

64

64

—

—

—

—

—

—

26

26

2

2

92

92

0

0

—

—

—

—

—

—

129

129

3

3

132

132

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

4

4

0

0

—

—

—

—

344

344

—

—

347

347

2

2

0

0

—

—

—

—

678

678

—

—

680

680

Kokku

Kokku

68

68

0

0

—

—

—

—

370

370

2

2

439

439

2

2

0

0

—

—

—

—

807

807

3

3

812

812

Finantskohustused

Finantskohustused

Pikaajalised finantskohustused

Pikaajalised finantskohustused

—

—

—

—

—

—

—

—

(14)

(14)

—

—

(14)

(14)

—

—

—

—

—

—

—

—

(6)

(6)

—

—

(6)

(6)

Võlgnevused

Võlgnevused

(0)

(0)

—

—

—

—

—

—

(533)

(533)

(30)

(30)

(563)

(563)

0

0

—

—

—

—

—

—

(495)

(495)

(54)

(54)

(549)

(549)

Kokku

Kokku

(0)

(0)

—

—

—

—

—

—

(547)

(547)

(30)

(30)

(577)

(577)

0

0

—

—

—

—

—

—

(501)

(501)

(54)

(54)

(555)

(555)

Kokku

Kokku

68

68

0

0

—

—

—

—

(177)

(177)

(28)

(28)

(138)

(138)

2

2

0

0

—

—

—

—

306

306

(51)

(51)

257

257

Kõiki osamaksusid hoitakse eurodes ja muid valuutasid ostetakse alles siis, kui see on vajalik maksete tegemiseks. Seepärast ei mõjuta valuutarisk EAFi sularahahalduse tehinguid.

5.3.   INTRESSIRISK

INTRESSIRISK

EAF ei laena raha, seepärast tal intressiriski suhtes riskipositsioon puudub.

Samas saab ta erinevatel pangakontodel hoitavatelt saldodelt intressi. Komisjon on EAFi nimel seepärast võtnud meetmeid, mis tagavad regulaarselt teenitud intressi vastavuse turuintressimääradele ja nende võimalikule kõikumisele.

Osamaksud EAFi eelarvesse kannab liikmesriik erikontole, mille ta on avanud selleks väljavalitud finantsasutuses. Mõne konto intressimäär võib praegu olla negatiivne, mistõttu on nende kontode saldode minimeerimiseks võetud rahahaldusmeetmeid. Vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2016/888 katab nende kontode negatiivse intressi asjaomane liikmesriik.

Kommertspankade kontodel hoitavatelt üleöösaldodelt teenitakse intressi igapäevaselt. Selliste kontode saldodelt makstav tasu põhineb muutuvatel turuintressimääradel, mille suhtes kohaldatakse lepingulist (positiivset või negatiivset) piirmäära. Enamiku kontode puhul on intressi arvutamine seotud turu viiteintressimääraga ja seda korrigeeritakse vastavalt kõnealuse intressimäära kõikumistele. Selle tulemusena puudub risk, et EAFi saldodelt laekuvad tasud võiksid olla madalamad turuintressimääradest.

5.4.   KREDIIDIRISK (VASTASPOOLE RISK)

KREDIIDIRISK (VASTASPOOLE RISK)

Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega finantsvarad

Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega finantsvarad

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kokku | Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega | Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega |
| < 1 aasta | 1–5 aastat | > 5 aasta |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 92 | 92 | 0 | — | — |
| Kokku seisuga 31.12.2017 | 92 | 92 | 0 | — | — |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 132 | 93 | 36 | 4 | — |
| Kokku seisuga 31.12.2016 | 132 | 93 | 36 | 4 | — |

(miljonites eurodes)

Kokku

Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega

Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega

< 1 aasta

1–5 aastat

> 5 aasta

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

92

92

92

92

0

0

—

—

—

—

Kokku seisuga 31.12.2017

Kokku seisuga 31.12.2017

92

92

92

92

0

0

—

—

—

—

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

132

132

93

93

36

36

4

4

—

—

Kokku seisuga 31.12.2016

Kokku seisuga 31.12.2016

132

132

93

93

36

36

4

4

—

—

Finantsvarad riskikategooriate kaupa:

Finantsvarad riskikategooriate kaupa:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Nõuded | Raha | Kokku | Nõuded | Raha | Kokku |
| Vastaspooled, kellel on välisreiting | | | | | | |
| kõrgeima ja kõrge kvaliteediga | 3 | 103 | 106 | 34 | 284 | 318 |
| üle keskmise kvaliteediga | 0 | 240 | 240 | 3 | 371 | 374 |
| alla keskmise kvaliteediga | 3 | 4 | 7 | 2 | 16 | 18 |
| muud kui investeerimiskvaliteediga | 1 | 0 | 2 | 1 | 9 | 10 |
| Kokku | 7 | 347 | 354 | 40 | 680 | 720 |
| Vastaspooled, kellel puudub välisreiting | | | | | | |
| rühm 1 (varasemate makseviivitusteta võlgnikud) | 86 | 0 | 86 | 92 | 0 | 92 |
| rühm 2 (varasema makseviivitusega võlgnikud) | — | — | — | — | — | — |
| Kokku | 86 | 0 | 86 | 92 | 0 | 92 |
| Kokku | 92 | 347 | 440 | 132 | 680 | 812 |

(miljonites eurodes)

31.12.2017

31.12.2016

Nõuded

Raha

Kokku

Nõuded

Raha

Kokku

Vastaspooled, kellel on välisreiting

Vastaspooled, kellel on välisreiting

kõrgeima ja kõrge kvaliteediga

kõrgeima ja kõrge kvaliteediga

3

3

103

103

106

106

34

34

284

284

318

318

üle keskmise kvaliteediga

üle keskmise kvaliteediga

0

0

240

240

240

240

3

3

371

371

374

374

alla keskmise kvaliteediga

alla keskmise kvaliteediga

3

3

4

4

7

7

2

2

16

16

18

18

muud kui investeerimiskvaliteediga

muud kui investeerimiskvaliteediga

1

1

0

0

2

2

1

1

9

9

10

10

Kokku

Kokku

7

7

347

347

354

354

40

40

680

680

720

720

Vastaspooled, kellel puudub välisreiting

Vastaspooled, kellel puudub välisreiting

rühm 1 (varasemate makseviivitusteta võlgnikud)

rühm 1 (varasemate makseviivitusteta võlgnikud)

86

86

0

0

86

86

92

92

0

0

92

92

rühm 2 (varasema makseviivitusega võlgnikud)

rühm 2 (varasema makseviivitusega võlgnikud)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kokku

Kokku

86

86

0

0

86

86

92

92

0

0

92

92

Kokku

Kokku

92

92

347

347

440

440

132

132

680

680

812

812

Kategooriatesse „Muud kui investeerimiskvaliteediga“ ja „Alla keskmise kvaliteediga“ kuuluvad vahendid on peamiselt seotud liikmesriikide EAFi osamaksudega, mis kantakse kooskõlas EAFi finantsmäärus artikli 22 lõikega 3 liikmesriikide avatud erikontodele. Kõnealuse määruse kohaselt peab osamaksude summa jääma neile erikontodele seni, kuni on tarvis teha makseid.

Enamikku EAFi sularahavarudest hoitakse EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse kohaselt erikontodel, mille liikmesriigid on avanud oma osamaksude maksmiseks. Enamikku selliseid kontosid hoitakse liikmesriikide riigikassades või keskpankades. Nende institutsioonide vastaspoole risk on EAFi jaoks madalaim (riskipositsioon seondub liikmesriikidega).

Mis puutub maksete tegemiseks kommertspankades hoitavasse EAFi sularahavarusse, siis neile kontodele täiendavate vahendite kandmisel juhindutakse täppisajastamise põhimõttest ja seda haldab komisjoni rahavoogude juhtimise sularahahaldussüsteem automaatselt. Igal kontol hoitakse minimaalsel tasemel rahavarusid, mis on proportsionaalsed kontolt päeva jooksul tehtavate maksete keskmise summaga. Selle tulemusel on neil kontodel üleöö hoitavad summad pidevalt väga väiksed, mis tagab, et EAFi riskipositsioon on piiratud.

Lisaks sellele kohaldatakse kommertspankade valiku suhtes erisuuniseid, et EAFi vastaspoole riski veelgi minimeerida.

Kõik kommertspangad valitakse välja hankemenetluse teel. Hankemenetluses osalemiseks nõutav minimaalne lühiajaline krediidireiting on P-1 (Moody’s) või sellega samaväärne (S&P A-1 või Fitchi F1). Teatavate nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral võidakse lubada ka madalamat reitingut.

5.5.   LIKVIIDSUSRISK

LIKVIIDSUSRISK

Finantskohustuste jaotumine lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa

Finantskohustuste jaotumine lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | < 1 aasta | 1–5 aastat | > 5 aasta | Kokku |
| Finantskohustused | 563 | 13 | 1 | 577 |
| Kokku seisuga 31.12.2017 | 563 | 13 | 1 | 577 |
| Finantskohustused | 549 | 6 | — | 555 |
| Kokku seisuga 31.12.2016 | 549 | 6 | — | 555 |

(miljonites eurodes)

< 1 aasta

1–5 aastat

> 5 aasta

Kokku

Finantskohustused

Finantskohustused

563

563

13

13

1

1

577

577

Kokku seisuga 31.12.2017

Kokku seisuga 31.12.2017

563

563

13

13

1

1

577

577

Finantskohustused

Finantskohustused

549

549

6

6

—

—

555

555

Kokku seisuga 31.12.2016

Kokku seisuga 31.12.2016

549

549

6

6

—

—

555

555

EAFi suhtes kohaldatavad eelarvepõhimõtted tagavad, et eelarveperioodi jaoks ette nähtud sularahavarude kogusumma on alati piisav kõigi maksete tegemiseks. Liikmesriikide osamaksude kogusumma on tegelikult võrdne asjaomase eelarveperioodi maksete assigneeringute summaga.

Siiski makstakse liikmesriikide osamaksud EAFi aasta jooksul tehtava kolme osamaksena, samal ajal kui väljamaksete puhul esineb teatav hooajalisus.

Selle tagamiseks, et sularahavarud oleksid alati piisavad, et katta mis tahes asjaomase kuu jooksul tehtavad maksed, vahetavad komisjoni sularahahalduse üksus ja asjaomased kulude eest vastutavad talitused korrapäraselt teavet sularahaseisu kohta, et asjaomasel perioodil tehtud maksed ei ületaks olemasolevaid sularahavarusid.

Lisaks eelnevale tagavad EAFi igapäevastes sularahahalduse tehingutes kasutatavad automatiseeritud rahavoogude juhtimise töövahendid, et igal EAFi pangakontol oleks iga päev piisavalt likviidseid vahendeid.

6.   SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED

SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED

EAFiga seotud osapooled on ELi Bêkou usaldusfond, ELi Aafrika usaldusfond ja Euroopa Komisjon. Kõnealuste üksuste vahelised tehingud on osa EAFi tavapärasest toimimisest ning seetõttu ei ole ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt nende tehingute puhul vaja kohaldada spetsiaalseid avalikustamisnõudeid.

EAFi juhib Euroopa Komisjon ja sel ei ole eraldi juhtkonda. Kõrgematel juhtivatel ametikohtadel, sealhulgas komisjonis töötavate ELi ametnike rahalised õigused on avaldatud Euroopa Liidu konsolideeritud majandusaasta aruande rubriigis 7.2 „Juhtivtöötajate rahalised õigused“.

7.   BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED

BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED

Käesoleva majandusaasta aruandele allakirjutamise kuupäeva seisuga ei olnud EAFi peaarvepidaja teadlik ega olnud talle teada antud ühestki olulisest sündmusest, mille avaldamine oleks käesoleva punkti all nõutav. Majandusaasta aruanne koos lisadega on koostatud kõige hiljutisema kättesaadava teabe alusel ja see kajastub eespool esitatud teabes.

8.   EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

Eelarveasta tulem arvutatakse tekkepõhise arvestuse põhimõtte, eelarve täitmise tulemus aga kassapõhise arvestuse eeskirjade kohaselt. Kuna nii eelarveaasta tulem kui ka eelarve täitmise tulemus on saadud samade raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute tulemusel, on nende õigsuse kontrollimiseks otstarbekas neid omavahel võrrelda. Kõnealune võrdlus on esitatud allpool tabelis, kus on välja toodud peamised võrreldavad summad, jaotatuna tulu- ja kuluartiklite lõikes.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| EELARVEAASTA TULEM | (3 818 ) | (3 073 ) |
| Tulud | | |
| Nõuded, mis ei mõjuta eelarve täitmise tulemust | (7) | (2) |
| Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded | (3) | (7) |
| Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded | 29 | 16 |
| Eelmaksete netomõju | 57 | 41 |
| Viitlaekumised (neto) | (62) | 8 |
| Muu | (2) | (5) |
| Kulud | | |
| Aruandeaasta maksmata kulud | 19 | 22 |
| Aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud | (60) | (88) |
| Eelmaksete netomõju | (685) | (459) |
| Viitvõlgnevused (neto) | 373 | 256 |
| EELARVE TÄITMISE TULEMUS | (4 158 ) | (3 291 ) |

(miljonites eurodes)

2017

2016

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

(3 818 )

(3 818 )

(3 073 )

(3 073 )

Tulud

Tulud

Nõuded, mis ei mõjuta eelarve täitmise tulemust

Nõuded, mis ei mõjuta eelarve täitmise tulemust

(7)

(7)

(2)

(2)

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded

(3)

(3)

(7)

(7)

Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded

Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded

29

29

16

16

Eelmaksete netomõju

Eelmaksete netomõju

57

57

41

41

Viitlaekumised (neto)

Viitlaekumised (neto)

(62)

(62)

8

8

Muu

Muu

(2)

(2)

(5)

(5)

Kulud

Kulud

Aruandeaasta maksmata kulud

Aruandeaasta maksmata kulud

19

19

22

22

Aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud

Aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud

(60)

(60)

(88)

(88)

Eelmaksete netomõju

Eelmaksete netomõju

(685)

(685)

(459)

(459)

Viitvõlgnevused (neto)

Viitvõlgnevused (neto)

373

373

256

256

EELARVE TÄITMISE TULEMUS

EELARVE TÄITMISE TULEMUS

(4 158 )

(4 158 )

(3 291 )

(3 291 )

8.1.   VÕRRELDAVAD TULUARTIKLID

VÕRRELDAVAD TULUARTIKLID

Eelarveaasta eelarvetulud vastavad eelarveaasta jooksul kindlaks määratud nõuetega seoses sissenõutud tuludele ja seoses eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud nõuetega sissenõutud summadele.

Eelarve täitmise tulemust mitte mõjutavaid nõudeid kajastatakse eelarveasta tulemis, kui eelarve seisukohast ei saa neid lugeda tuludeks, sest sissenõutav summa paigutatakse ümber reservidesse ja seda ei saa ilma nõukogu otsuseta uuesti kulukohustustega siduda.

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveasta tulemist maha arvata, sest need ei kuulu eelarve tulude hulka. Samal ajal tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveasta tulemile liita eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded.

Eelmaksete netomõju vastab sissenõutud eelmaksete tasaarvestatud summale. Sellel laekumisel puudub mõju eelarveasta tulemile.

Viitlaekumiste netosumma koosneb peamiselt saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eesmärgil kirjendatud viitlaekumistest. Arvesse võetakse ainult netomõju, st aruandeaasta viitlaekumisi, millest on maha arvatud eelneva eelarveaasta viitlaekumiste vähenemine.

8.2.   VÕRRELDAVAD KULUARTIKLID

VÕRRELDAVAD KULUARTIKLID

Aruandeaasta maksmata kulud tuleb võrdlemise eesmärgil juurde arvata, sest need sisalduvad eelarveaasta tulemis, kuid ei kuulu eelarve kulude hulka. Seevastu aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemist maha arvata, sest need on osa aruandeaasta eelarvekuludest, ent need kas ei avalda mõju eelarveaasta tulemile või korrektsioonide korral vähendavad kulusid.

Aruandeaasta maksmata kulud

aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud

Tühistatud maksest tekkivad laekumised ei mõjuta eelarveaasta tulemit, kuid neil on mõju eelarve täitmise tulemusele.

Tühistatud maksest

Eelmaksete netomõju koosneb aruandeaastal makstud uute eelmaksete summadest (mis on kajastatud aruandeaasta eelarve kuluna) ja aruandeaastal või eelnevatel eelarveaastatel makstud eelmaksete tasaarvestamisest rahastamiskõlblike kulude heakskiitmise teel. Neist viimane on käsitletav kuluna tekkepõhises arvestuses, kuid mitte eelarve raamatupidamisarvestuses, kus algset eelmakset hakatakse käsitlema eelarve kuluna juba makse tegemisel.

Eelmaksete netomõju

Viitvõlgnevuste netosumma koosneb peamiselt saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eesmärgil kirjendatud kumuleerunud kuludest, st EAFi vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikest kuludest, mille kohta abi saajad ei olnud EAFile veel aruandeid esitanud. Arvesse võetakse ainult viitvõlgnevuste netomõju, st aruandeaasta viitvõlgnevusi, millest on maha arvatud eelnevate eelarveaastate viitvõlgnevuste vähenemine.

Viitvõlgnevuste netosumma

EAFi KONSOLIDEERITUD ELi USALDUSFONDIDE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED

EAFi KONSOLIDEERITUD ELi USALDUSFONDIDE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED

ELi BÊKOU USALDUSFONDI MAJANDUSAASTA ARUANNE 2017 (13)

ELi BÊKOU USALDUSFONDI MAJANDUSAASTA ARUANNE 2017

13

TAUSTTEAVE ELi BÊKOU USALDUSFONDI KOHTA

TAUSTTEAVE ELi BÊKOU USALDUSFONDI KOHTA

Liidu usaldusfondide üldine taust

Liidu usaldusfondide üldine taust

Usaldusfond on selge rahastamisstruktuuri ning kokkulepitud eesmärkide ja aruandluse korraga õiguslik üksus, kuhu koondatakse eri rahastajate vahendeid, millest rahastatakse ühiseid meetmeid.

Kooskõlas Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse (edaspidi „finantsmäärus“) artikli 187 lõikega 1 ja üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikliga 42 on komisjonil õigus luua liidu välistegevuse usaldusfonde (edaspidi „usaldusfondid“). ELi usaldusfonde asutatakse teiste rahastajatega (vähemalt ühe välisrahastajaga) sõlmitud lepingutega hädaolukorra aegsete, hädaolukorra järgsete ja temaatiliste meetmete võtmiseks. ELi usaldusfondi loomise tingimuseks on ELi tasandil tegutsemise lisaväärtus (kui eesmärke saab paremini saavutada pigem ELi kui riigi tasandil) ning vastastikune täiendavus (usaldusfond ei tohiks dubleerida juba olemasolevaid sarnased rahastamisvahendeid).

Euroopa Komisjon esitab ELi usaldusfondi loomise otsuse eelnõu pädevale komiteele, mis on kindlaks määratud õigusaktiga, millega on reguleeritud uue usaldusfondi ELi poolne rahastamine. Komiteedega konsulteerimine võimaldab nõukogul vastavalt vajadusele osaleda ELi usaldusfondi asutamises. Finantsmääruse muutmise ettepaneku eesmärk on Euroopa Parlament senisest rohkem kaasata ELi usaldusfondide moodustamisse (artikli 227 lõige 1) ning nende aruandlusesse (artikkel 244).

Pärast asutamist ja rahastamist käsitlevate otsuste vastuvõtmist kirjutavad Euroopa Komisjon ja rahastajad ELi usaldusfondi asutamisaktile alla. Asutamisaktis sätestatakse üksikasjalikult ELi usaldusfondi peamised tahud – selle konkreetsed eesmärgid, nõukogu koosseis ja kodukord ning usaldusfondi kestus. ELi usaldusfondid luuakse kindlaks tähtajaks. See tähtaeg ja fondi eesmärgid nähakse ette usaldusfondi alusaktiga. Vastavalt ELi finantsmääruse artiklile 187 on ELi usaldusfondidel konkreetne juhtimise kord ja osamaksud ei kuulu ELi eelarvesse.

ELi usaldusfondidel mitmeid eeliseid: ELi vahenditena on nende tegevus parem koordineeritud ELi liikmesriikidega ning neil on parem kontroll liidu ja muude rahastajate tegevuse üle. Lisaks paistab nende tegevus paremini silma ELi tasandil. ELi usaldusfondide puhul on otsustusprotsess kiire ja nad suudavad koondada eri allikatest pärit suuremaid summasid. Seetõttu on nad paindlikud, ennetavad ja kohanemisvõimelised vahendid.

ELi usaldusfonde haldab volitatud eelarvevahendite käsutaja vastutusel komisjon. Volitatud eelarvevahendite käsutaja esitab komisjonile ja kolmandatele rahastajatele vahendite kasutamist käsitleva kinnitava avalduse. ELi usaldusfondi juht on edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja. Nagu Euroopa Arengufondi, nii ka ELi usaldusfondi peaarvepidajaks on komisjoni peaarvepidaja, kes vastutab raamatupidamisarvestuse korra ja kõikidele liidu usaldusfondidele ühise kontoplaani kehtestamise eest.

Euroopa Parlament ja/või nõukogu võivad nõuda, et komisjon lõpetaks assigneeringud usaldusfondile või muudaks usaldusfondi asutamisakti eesmärgiga usaldusfond likvideerida.

Olemasolevad ELi usaldusfondid

Olemasolevad ELi usaldusfondid

Praeguseks on komisjon loonud neli ELi usaldusfondi:

| — | ELi BÊKOU USALDUSFOND – usaldusfond, mille eesmärk on toetada Kesk-Aafrika Vabariigi kriisist väljumise ja ülesehitamise kõiki aspekte. See asutati 15. juulil 2014; |
| --- | --- |

—

ELi BÊKOU USALDUSFOND – usaldusfond, mille eesmärk on toetada Kesk-Aafrika Vabariigi kriisist väljumise ja ülesehitamise kõiki aspekte. See asutati 15. juulil 2014;

ELi BÊKOU USALDUSFOND

| — | MADADI FOND – ELi piirkondlik usaldusfond Süüria kriisile reageerimiseks. See asutati 15. detsembril 2014; |
| --- | --- |

—

MADADI FOND – ELi piirkondlik usaldusfond Süüria kriisile reageerimiseks. See asutati 15. detsembril 2014;

MADADI FOND

| — | ELi AAFRIKA USALDUSFOND – Euroopa Liidu Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond. See asutati 12. novembril 2015; |
| --- | --- |

—

ELi AAFRIKA USALDUSFOND – Euroopa Liidu Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond. See asutati 12. novembril 2015;

ELi AAFRIKA USALDUSFOND

| — | ELi COLOMBIA USALDUSFOND – usaldusfond, millega toetatakse varajast ja kiiret konfliktijärgset taastamist ja stabiliseerimist rahukokkuleppe rakendamiseks. See asutati 12. detsembril 2016. |
| --- | --- |

—

ELi COLOMBIA USALDUSFOND – usaldusfond, millega toetatakse varajast ja kiiret konfliktijärgset taastamist ja stabiliseerimist rahukokkuleppe rakendamiseks. See asutati 12. detsembril 2016.

ELi COLOMBIA USALDUSFOND

Rohkem teavet võib leida iga usaldusfondi veebisaidil:

Bêkou usaldusfond – http://ec.europa.eu/europeaid/bekou-trust-fund-introduction_en

Madadi fond – http://ec.europa.eu/enlargement/neighbourhood/countries/syria/madad/index_en.htm

Aafrika usaldusfond – http://ec.europa.eu/europeaid/regions/africa/eu-emergency-trust-fund-africa_en

Colombia usaldusfond – http://ec.europa.eu/europeaid/eu-trust-fund-colombia_en.

Bêkou usaldusfond

Bêkou usaldusfond

Esimese mitme rahastajaga ELi usaldusfondi – Bêkou (sango keeles „lootus“) usaldusfondi – asutasid 15. juulil 2014 komisjon (keda esindasid rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat, humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat ning Euroopa välisteenistus) ja kolm liikmesriiki (Saksamaa, Prantsusmaa ja Madalmaad) eesmärgiga edendada Kesk-Aafrika Vabariigi stabiliseerimist ja ülesehitamist. Usaldusfond loodi kuni 60-kuiseks tähtajaks. Usaldusfondi juhitakse Brüsselist.

ELi Bêkou usaldusfondi juhatus ja tegevjuhtkond koosnevad rahastajate ja komisjoni esindajatest ning vaatlejatest.

Juhatus võtab vastu ja vaatab läbi usaldusfondi strateegia. Tegevjuhtkond koguneb vähemalt üks kord aastas.

Tegevjuhtkond vaatab läbi ja kiidab heaks fondi rahastatavad meetmed ning kontrollib nende rakendamist. Lisaks kiidab tegevjuhtkond heaks usaldusfondi rahastatud meetmete majandusaasta aastaaruande ja aasta tegevusaruande.

Bêkou usaldusfondi majandusaasta aruanne

Bêkou usaldusfondi majandusaasta aruanne

Vastavalt Euroopa Liidu Kesk-Aafrika Vabariigi usaldusfondi (ELi Bêkou usaldusfond) asutamislepingu artiklile 8 ja usaldusfondi asutamisakti artiklile 11.2.1 koosneb majandusaasta aruanne kahest osast: 1) aasta rakendamisaruanne, mille koostab ELi usaldusfondi juht, ja 2) raamatupidamise aastaaruanne, mille koostab Euroopa Komisjoni peaarvepidaja, kes sama artikli kohaselt on ka usaldusfondi peaarvepidaja.

Usaldusfondi asutamise lepingu artikli 8 kohaselt tuleb raamatupidamise aastaaruanne koostada vastavalt raamatupidamiseeskirjadele, mille võtab vastu komisjoni peaarvepidaja (ELi raamatupidamiseeskirjad), mis omakorda põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS).

Majandusaasta aruande auditeerib sõltumatu välisaudiitor. ELi usaldusfondi haldaja ja peaarvepidaja esitavad selle lõpliku versiooni heakskiitmiseks tegevjuhtkonnale (punkt 8.3.4.c).

Eelarveaasta tähtsamad sündmused

Eelarveaasta tähtsamad sündmused

EL käivitas esimese usaldusfondi (Bêkou usaldusfondi) 2014. aasta juulis, et aidata Kesk-Aafrika Vabariigil ja selle elanikel ületada kriis, tagades peamiste teenuste osutamise, taaskäivitades majanduse ja töökohtade loomise ning toetada leppimist.

2017. aastal võttis ELi Bêkou usaldusfond vastu tegevusstrateegia aastateks 2017–2019. Selle peamised tegevussuunad on järgmised: i) maaelu areng, ii) tervishoiusektori toetamine, iii) avalike teenuste pakkumise taastamine ja iv) lepitamine. Prioriteedid on viidud kooskõlla kavaga „Plan national de Relèvement et de Consolidation de la Paix“ ja 2017. aasta juunis allakirjutatud Kesk-Aafrika Vabariigi riikliku sihtprogrammiga; suurendatud on riigi ametiasutuste omalust. 2017. aastal kiitis ELi Bêkou usaldusfond kokku 52,3 miljoni euro ulatuses heaks meetmeid maapiirkondade toimetuleku ja töökohtade loomise, tervishoiu, riigisiseste põgenike ja pagulaste tagasipöördumise toetamise, kergtaristu ning veevarustuse ja kanalisatsiooni valdkonnas. Nimetatud summa sisaldab uusi programme ja mitmeid varem vastu võetud meetmete muudatusi.

ELi Bêkou usaldusfondi raames on alates selle loomisest rakendatud 15 programmi. ELi Bêkou usaldusfond sõlmis 2017. aastal 15 uut lepingut kogusummas ligi 20 miljonit eurot. Need aitavad ellu viia programme tervishoiu, toiduga kindlustamise, naiste majanduselus ja poliitikas osalemise ning eluslooduse säilitamise valdkonnas. Lisaks on mõne kuluvaldkonna jaoks lubatud summasid programmi muutmise tulemusel suurendatud; eelkõige põhilised tervishoiuteenused on juurde saanud 12 miljonit eurot.

Rahastajad kohustusid 2017. aasta lõpuks eraldama üle 236 miljoni euro, mida on 63 miljonit eurot rohkem kui 2016. aastal. Sellest 236 miljonist eurost on 56 miljoni eurot veel kinnitamata.

Eelmistel aastatel tehtud maksetele lisaks maksti välja veel üle 18 miljoni euro; alates ELi Bêkou usaldusfondi loomisest on välja makstud kokku üle 61 miljoni euro.

Raamatupidamise aastaaruandes on kajastatud järgmised olulisimad muudatused.

| — | Eelmaksed on vähenenud 7 912 tuhande euro võrra, kuna neid lepinguid, milles raames tuleb teha veel eelmakseid, on vähem; |
| --- | --- |

—

Eelmaksed on vähenenud 7 912 tuhande euro võrra, kuna neid lepinguid, milles raames tuleb teha veel eelmakseid, on vähem;

| — | tegevuskulud on suurenenud 12 486 tuhande euro võrra, mis näitab usaldusfondi täielikku käivitumist ning selle tegevuse laienemist linnaarenduse ning põhilise ja esmase arstiabi valdkonnas. |
| --- | --- |

—

tegevuskulud on suurenenud 12 486 tuhande euro võrra, mis näitab usaldusfondi täielikku käivitumist ning selle tegevuse laienemist linnaarenduse ning põhilise ja esmase arstiabi valdkonnas.

BILANSS

BILANSS

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| PÕHIVARA | | |
| Eelmaksed | 686 | 3 604 |
| | 686 | 3 604 |
| KÄIBEVARA | | |
| Eelmaksed | 7 465 | 12 458 |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 877 | 1 455 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 39 943 | 43 036 |
| | 48 285 | 56 949 |
| VARAD KOKKU | 48 971 | 60 554 |
| PIKAAJALISED KOHUSTUSED | | |
| Finantskohustused | (44 720 ) | (59 339 ) |
| | (44 720 ) | (59 339 ) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTUSED | | |
| Võlgnevused | (716) | (0) |
| Viitvõlgnevused ja ettemakstud tulud | (3 536 ) | (1 215 ) |
| | (4 252 ) | (1 215 ) |
| KOHUSTUSED KOKKU | (48 971 ) | (60 554 ) |
| NETOVARA | — | — |
| VAHENDID JA RESERVID | | |
| Kumuleerunud ülejääk | — | — |
| Eelarveaasta tulem | — | — |
| NETOVARA | — | — |

(tuhandetes eurodes)

31.12.2017

31.12.2016

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

686

686

3 604

3 604

686

686

3 604

3 604

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

7 465

7 465

12 458

12 458

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

877

877

1 455

1 455

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

39 943

39 943

43 036

43 036

48 285

48 285

56 949

56 949

VARAD KOKKU

VARAD KOKKU

48 971

48 971

60 554

60 554

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

Finantskohustused

Finantskohustused

(44 720 )

(44 720 )

(59 339 )

(59 339 )

(44 720 )

(44 720 )

(59 339 )

(59 339 )

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

Võlgnevused

Võlgnevused

(716)

(716)

(0)

(0)

Viitvõlgnevused ja ettemakstud tulud

Viitvõlgnevused ja ettemakstud tulud

(3 536 )

(3 536 )

(1 215 )

(1 215 )

(4 252 )

(4 252 )

(1 215 )

(1 215 )

KOHUSTUSED KOKKU

KOHUSTUSED KOKKU

(48 971 )

(48 971 )

(60 554 )

(60 554 )

NETOVARA

NETOVARA

—

—

VAHENDID JA RESERVID

VAHENDID JA RESERVID

Kumuleerunud ülejääk

Kumuleerunud ülejääk

—

—

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

NETOVARA

NETOVARA

—

—

TULEMIARUANNE

TULEMIARUANNE

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| TULUD | | |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | |
| Tulu annetustest | 29 620 | 17 232 |
| | 29 620 | 17 232 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | |
| Finantstulud | 1 | 48 |
| | 1 | 48 |
| Kogutulu | 29 621 | 17 280 |
| KULUD | | |
| Tegevuskulud | (28 918 ) | (16 432 ) |
| Muud kulud | (703) | (848) |
| Kulud kokku | (29 621 ) | (17 280 ) |
| EELARVEAASTA TULEM | — | — |

(tuhandetes eurodes)

2017

2016

TULUD

TULUD

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Tulu annetustest

Tulu annetustest

29 620

29 620

17 232

17 232

29 620

29 620

17 232

17 232

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Finantstulud

Finantstulud

1

1

48

48

1

1

48

48

Kogutulu

Kogutulu

29 621

29 621

17 280

17 280

KULUD

KULUD

Tegevuskulud

Tegevuskulud

(28 918 )

(28 918 )

(16 432 )

(16 432 )

Muud kulud

Muud kulud

(703)

(703)

(848)

(848)

Kulud kokku

Kulud kokku

(29 621 )

(29 621 )

(17 280 )

(17 280 )

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

—

—

—

—

RAHAVOOGUDE ARUANNE

RAHAVOOGUDE ARUANNE

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Eelarveaasta tulem | — | — |
| Põhitegevusest | | |
| Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | 7 912 | (6 569 ) |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine | 578 | (91) |
| Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine) | (14 620 ) | (3 786 ) |
| Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine) | 716 | 0 |
| Viitvõlgnevuste ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine) | 2 321 | 1 021 |
| NETORAHAVOOD | (3 092 ) | (9 425 ) |
| Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) | (3 092 ) | (9 425 ) |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | 43 036 | 52 461 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | 39 943 | 43 036 |

(tuhandetes eurodes)

2017

2016

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

Põhitegevusest

Põhitegevusest

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

7 912

7 912

(6 569 )

(6 569 )

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

578

578

(91)

(91)

Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine)

Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine)

(14 620 )

(14 620 )

(3 786 )

(3 786 )

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

716

716

0

0

Viitvõlgnevuste ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine)

Viitvõlgnevuste ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine)

2 321

2 321

1 021

1 021

NETORAHAVOOD

NETORAHAVOOD

(3 092 )

(3 092 )

(9 425 )

(9 425 )

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

(3 092 )

(3 092 )

(9 425 )

(9 425 )

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

43 036

43 036

52 461

52 461

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

39 943

39 943

43 036

43 036

NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Kumuleerunud ülejääk/
  (puudujääk) | Eelarveaasta tulem | Netovara |
| SALDO SEISUGA 31.12.2016 | — | — | — |
| Eelarveaasta tulem | — | — | — |
| SALDO SEISUGA 31.12.2017 | — | — | — |

(tuhandetes eurodes)

Kumuleerunud ülejääk/

(puudujääk)

Eelarveaasta tulem

Netovara

SALDO SEISUGA 31.12.2016

SALDO SEISUGA 31.12.2016

—

—

—

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

—

SALDO SEISUGA 31.12.2017

SALDO SEISUGA 31.12.2017

—

—

—

ELi AAFRIKA USALDUSFONDI MAJANDUSAASTA ARUANNE 2017 (14)

ELi AAFRIKA USALDUSFONDI MAJANDUSAASTA ARUANNE 2017

14

TAUSTTEAVE ELi AAFRIKA USALDUSFONDI KOHTA

TAUSTTEAVE ELi AAFRIKA USALDUSFONDI KOHTA

Liidu usaldusfondide üldine taust

Liidu usaldusfondide üldine taust

Usaldusfond on selge rahastamisstruktuuri ning kokkulepitud eesmärkide ja aruandluse korraga õiguslik üksus, kuhu koondatakse eri rahastajate vahendeid, millest rahastatakse ühiseid meetmeid.

Kooskõlas Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse (edaspidi „finantsmäärus“) artikli 187 lõikega 1 ja üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikliga 42 on komisjonil õigus luua liidu välistegevuse usaldusfonde (edaspidi „usaldusfondid“). ELi usaldusfonde asutatakse teiste rahastajatega (vähemalt ühe välisrahastajaga) sõlmitud lepingutega hädaolukorra aegsete, hädaolukorra järgsete ja temaatiliste meetmete võtmiseks. ELi usaldusfondi loomise tingimuseks on ELi tasandil tegutsemise lisaväärtus (kui eesmärke saab paremini saavutada pigem ELi kui riigi tasandil) ning vastastikune täiendavus (usaldusfond ei tohiks dubleerida juba olemasolevaid sarnased rahastamisvahendeid).

Euroopa Komisjon esitab ELi usaldusfondi loomise otsuse eelnõu pädevale komiteele, mis on kindlaks määratud õigusaktiga, millega on reguleeritud uue usaldusfondi ELi poolne rahastamine. Komiteedega konsulteerimine võimaldab nõukogul vastavalt vajadusele osaleda ELi usaldusfondi asutamises. Finantsmääruse läbivaatamise ettepaneku eesmärk on Euroopa Parlament senisest rohkem kaasata ELi usaldusfondide moodustamisse (artikli 227 lõige 1) ning nende aruandlusesse (artikkel 244).

Pärast asutamist ja rahastamist käsitlevate otsuste vastuvõtmist kirjutavad Euroopa Komisjon ja rahastajad ELi usaldusfondi asutamisaktile alla. Asutamisaktis sätestatakse üksikasjalikult ELi usaldusfondi peamised tahud – selle konkreetsed eesmärgid, nõukogu koosseis ja kodukord ning usaldusfondi kestus. ELi usaldusfondid luuakse kindlaks tähtajaks. See tähtaeg ja fondi eesmärgid nähakse ette usaldusfondi alusaktiga. Vastavalt ELi finantsmääruse artiklile 187 on ELi usaldusfondidel konkreetne juhtimise kord ja osamaksud ei kuulu ELi eelarvesse.

ELi usaldusfondidel mitmeid eeliseid: ELi vahenditena on nende tegevus parem koordineeritud ELi liikmesriikidega ning neil on parem kontroll liidu ja muude rahastajate tegevuse üle. Lisaks paistab nende tegevus paremini silma ELi tasandil. ELi usaldusfondide puhul on otsustusprotsess kiire ja nad suudavad koondada eri allikatest pärit suuremaid summasid. Seetõttu on nad paindlikud, ennetavad ja kohanemisvõimelised vahendid.

ELi usaldusfonde haldab volitatud eelarvevahendite käsutaja vastutusel komisjon. Volitatud eelarvevahendite käsutaja esitab komisjonile ja kolmandatele rahastajatele vahendite kasutamist käsitleva kinnitava avalduse. ELi usaldusfondi juht on edasivolitatud eelarvevahendite käsutaja. Nagu Euroopa Arengufondi, nii ka ELi usaldusfondi peaarvepidajaks on komisjoni peaarvepidaja, kes vastutab raamatupidamisarvestuse korra ja kõikidele liidu usaldusfondidele ühise kontoplaani kehtestamise eest.

Euroopa Parlament ja/või nõukogu võivad nõuda, et komisjon lõpetaks assigneeringud usaldusfondile või muudaks usaldusfondi asutamisakti eesmärgiga usaldusfond likvideerida.

Olemasolevad ELi usaldusfondid

Olemasolevad ELi usaldusfondid

Praeguseks on komisjon loonud neli ELi usaldusfondi:

| — | ELi BÊKOU USALDUSFOND – usaldusfond, mille eesmärk on toetada Kesk-Aafrika Vabariigi kriisist väljumise ja ülesehitamise kõiki aspekte. See asutati 15. juulil 2014; |
| --- | --- |

—

ELi BÊKOU USALDUSFOND – usaldusfond, mille eesmärk on toetada Kesk-Aafrika Vabariigi kriisist väljumise ja ülesehitamise kõiki aspekte. See asutati 15. juulil 2014;

ELi BÊKOU USALDUSFOND

| — | MADADI FOND – ELi piirkondlik usaldusfond Süüria kriisile reageerimiseks. See asutati 15. detsembril 2014; |
| --- | --- |

—

MADADI FOND – ELi piirkondlik usaldusfond Süüria kriisile reageerimiseks. See asutati 15. detsembril 2014;

| — | ELi AAFRIKA USALDUSFOND – Euroopa Liidu Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond. See asutati 12. novembril 2015; |
| --- | --- |

—

ELi AAFRIKA USALDUSFOND – Euroopa Liidu Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond. See asutati 12. novembril 2015;

ELi AAFRIKA USALDUSFOND

| — | ELi COLOMBIA USALDUSFOND – usaldusfond, millega toetatakse varajast ja kiiret konfliktijärgset taastamist ja stabiliseerimist rahukokkuleppe rakendamiseks. See asutati 12. detsembril 2016. |
| --- | --- |

—

ELi COLOMBIA USALDUSFOND – usaldusfond, millega toetatakse varajast ja kiiret konfliktijärgset taastamist ja stabiliseerimist rahukokkuleppe rakendamiseks. See asutati 12. detsembril 2016.

ELi COLOMBIA USALDUSFOND

Rohkem teavet võib leida iga usaldusfondi veebisaidil:

Bêkou usaldusfond – http://ec.europa.eu/europeaid/bekou-trust-fund-introduction_en

Madadi fond – http://ec.europa.eu/enlargement/neighbourhood/countries/syria/madad/index_en.htm

Aafrika usaldusfond – http://ec.europa.eu/europeaid/regions/africa/eu-emergency-trust-fund-africa_en

Colombia usaldusfond – http://ec.europa.eu/europeaid/eu-trust-fund-colombia_en.

ELi AAFRIKA USALDUSFOND

ELi AAFRIKA USALDUSFOND

Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud Euroopa Liidu hädaolukorra usaldusfond (edaspidi „ELi Aafrika usaldusfond“) käivitati 12. novembril 2015 rändeteemalisel tippkohtumisel Vallettas. Usaldusfondi abil toetatakse stabiilsuse kõiki aspekte ja antakse panus rände paremasse haldamisse ning kõrvaldatakse ebastabiilsuse, sundrände ja ebaseadusliku rände algpõhjuseid, eelkõige edendades vastupanuvõimet, majanduslikke võimalusi, võimaluste võrdsust, julgeolekut ja arengut ning võideldes inimõiguste rikkumiste vastu.

Fond tegutseb kolmes peamises geograafilises piirkonnas – Saheli piirkonnas ja Tšaadi järve ümbruses, Aafrika Sarvel ning Põhja-Aafrika riikides. Usaldusfondi projektides võivad juhtumipõhiselt osaleda ka hõlmatud riikide naaberriigid. Usaldusfond tegutseb tähtajaliselt, kuni 31. detsembrini 2020 ning selle ülesanne on lahendada piirkondade probleeme lühikese ja keskmise tähtaja jooksul. Usaldusfondi juhitakse Brüsselist.

ELi Aafrika usaldusfondi juhatus ja tegevjuhtkond koosnevad rahastajate ja komisjoni esindajatest; rahastamises mitteosalevate ELi liikmesriikide, vahendeid saavate riikide ametiasutuste ja piirkondlike organisatsioonide esindajad kuuluvad neisse vaatlejana.

Juhatus koostab ja vaatab läbi ELi usaldusfondi strateegia. Tegevjuhtkond koguneb vähemalt üks kord aastas.

Tegevjuhtkond vaatab läbi ja kiidab heaks fondi rahastatavad meetmed ning kontrollib nende rakendamist. Lisaks kiidab tegevjuhtkond heaks usaldusfondi rahastatud meetmete majandusaasta aastaaruande ja aasta tegevusaruande.

ELi Aafrika usaldusfondi majandusaasta aruanne

ELi Aafrika usaldusfondi majandusaasta aruanne

Vastavalt lepingule, millega loodi Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond ja kehtestati selle kodukord (edaspidi „usaldusfondi asutamise leping“) koosneb majandusaasta aruanne kahest osast: 1) aasta rakendamisaruanne, mille koostab ELi usaldusfondi juht, ja 2) raamatupidamise aastaaruanne mille koostab Euroopa Komisjoni peaarvepidaja, kes sama artikli kohaselt on ka usaldusfondi peaarvepidaja.

Usaldusfondi asutamise lepingu artikli 8 kohaselt tuleb raamatupidamise aastaaruanne koostada vastavalt raamatupidamiseeskirjadele, mille võtab vastu komisjoni peaarvepidaja (ELi raamatupidamiseeskirjad), mis omakorda põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS).

Majandusaasta aruande auditeerib sõltumatu välisaudiitor. ELi usaldusfondi haldaja ja peaarvepidaja esitavad selle lõpliku versiooni heakskiitmiseks tegevjuhtkonnale (punkt 8.3.4.c).

Eelarveaasta tähtsamad sündmused

Eelarveaasta tähtsamad sündmused

ELi Aafrika usaldusfondi vahendite summa oli 31. detsembri 2017. aasta seisuga ligikaudu 3 330 miljonit eurot, millest üle 2 900 miljoni euro on saadud Euroopa Arengufondist ja ELi rahastamisvahenditest (arengukoostöö rahastamisvahendist, Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist, rände ja siseasjade peadirektoraadi ning rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi vahenditest, 378,8 miljonit eurot aga on saadud ELi liikmesriikidelt ja teistelt rahastajatelt (Šveits ja Norra). 31. detsembri 2017. aasta seisuga on neist välja makstud 340,9 miljonit eurot.

2017. aasta jooksul on EAFist ja ELi eelarvest pärit vahendid suurenenud ligikaudu 525 miljoni euro võrra, millest 245 miljonit eurot on saadud EAFist, 230 miljonit eurot arengukoostöö rahastamisvahendist ning 50 miljonit eurot rände ja siseasjade peadirektoraadilt. Seega on suurenemine peaaegu 22 %. Kuid veelgi olulisem on see, et komisjoni ja Euroopa Ülemkogu esitatud täiendava rahastamisnõude peale on ELi liikmesriigid ja teised rahastajad 2017. aastal eraldanud märkimisväärselt rohkem vahendeid (226,4 miljonit eurot, suurenemine 148,5 %). Vahendite summa suurenes 2017. aasta lõpuks 378,8 miljoni euroni võrreldes 2016. aasta detsembri lõpu 152,4 miljoni euroga. See märkimisväärselt suurem ELi liikmesriikide panus on ette nähtud peamiselt Aafrika põhjaosa riikidele.

31. detsembri 2017. aasta seisuga on heaks kiidetud 143 projekti (kokku 2 388 miljonit eurot) Saheli ja Tšaadi järve, Aafrika Sarve ning Põhja-Aafrika piirkonna jaoks. Heakskiidetud vahendite summast katavad koos rakenduspartneritega alla kirjutatud 210 lepingut kokku üle 1 502 miljoni euro (63 % heakskiidetud vahenditest). 2017. aastal keskendus ELi Aafrika usaldusfond riigi ja piirkonna tasandi meetmete elluviimisele eesmärgiga rahuldada Aafrikas olevate partnerriikide kõige tungivamaid vajadusi. Samal ajal tegeleti usaldusfondi strateegiliste prioriteetide täiendava rakendamisega. Kõnealuse aasta jooksul kiideti heaks 40 uut programmi, mida viiakse ellu kolmes piirkonnas. Sellega jõudis heakskiidetud programmide arv 2017. aasta lõpuks 143ni; neist kolm on piirkonnaülesed. Aafrika usaldusfondi rakendamine on 2017. aastal märkimisväärselt kiirenenud ja lepingutega on seotud juba 900 miljonit eurot. Alates usaldusfondi loomisest rakenduspartneritega sõlmitud lepingute kogusumma on 1,5 miljardit eurot. Aafrika usaldusfond on veelgi elavdanud jõupingutusi, mille eesmärk on luua majanduslikke ja tööhõivevõimalusi eelkõige lähteriikides ning arendada säästva arengu eeldusi transiidiriikides, et panna inimesi loobuma ebaseadusliku rändega seotud tegevusest. Loodetakse, et ELi Aafrika usaldusfondi abiga saab töökoha, kutseõpet või abi äri arendamiseks kokku üle poole miljoni inimese. 2017. aastal on ELi Aafrika usaldusfond pakkunud kaitset ja abi rohkem kui 13 000 rändajale ning aidanud tugevdada 1 500 valitsusüksuse suutlikkust võidelda rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubandusega.

Raamatupidamise aastaaruandes ilmneb tegevuse laienemise mõju kõige selgemini järgmises.

| — | Eelmaksed suurenesid 134 662 tuhande euro võrra (+ 117 %). See suurenemine on võrreldav lepingute kohaste summade suurenemisega – need suurenesid 600 miljonilt eurolt 2016. aastal 1 502 miljoni euroni 2017. aastal. |
| --- | --- |

—

Eelmaksed suurenesid 134 662 tuhande euro võrra (+ 117 %). See suurenemine on võrreldav lepingute kohaste summade suurenemisega – need suurenesid 600 miljonilt eurolt 2016. aastal 1 502 miljoni euroni 2017. aastal.

| — | Raha ja raha ekvivalendid suurenesid vahendite lisandumise tõttu 147 691 tuhande euro võrra. |
| --- | --- |

—

Raha ja raha ekvivalendid suurenesid vahendite lisandumise tõttu 147 691 tuhande euro võrra.

Kulud suurenesid 226 956 tuhande euro võrra, mis annab tunnistust usaldusfondi tegevuse laienemisest pärast 2016. aastat, mil usaldusfond loodi.

BILANSS

BILANSS

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| PÕHIVARA | | |
| Eelmaksed | 52 990 | 44 854 |
| | 52 990 | 44 854 |
| KÄIBEVARA | | |
| Eelmaksed | 197 258 | 70 731 |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 3 020 | 9 476 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 162 571 | 14 879 |
| | 362 849 | 95 086 |
| VARAD KOKKU | 415 838 | 139 941 |
| PIKAAJALISED KOHUSTUSED | | |
| Finantskohustused | (396 713 ) | (138 502 ) |
| | (396 713 ) | (138 502 ) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTUSED | | |
| Võlgnevused | (526) | (702) |
| Viitvõlgnevused ja ettemakstud tulud | (18 600 ) | (736) |
| | (19 126 ) | (1 439 ) |
| KOHUSTUSED KOKKU | (415 838 ) | (139 941 ) |
| NETOVARA | — | — |
| VAHENDID JA RESERVID | | |
| Kumuleerunud ülejääk | — | — |
| Eelarveaasta tulem | — | — |
| NETOVARA | — | — |

(tuhandetes eurodes)

31.12.2017

31.12.2016

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

52 990

52 990

44 854

44 854

52 990

52 990

44 854

44 854

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

197 258

197 258

70 731

70 731

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

3 020

3 020

9 476

9 476

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

162 571

162 571

14 879

14 879

362 849

362 849

95 086

95 086

VARAD KOKKU

VARAD KOKKU

415 838

415 838

139 941

139 941

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

Finantskohustused

Finantskohustused

(396 713 )

(396 713 )

(138 502 )

(138 502 )

(396 713 )

(396 713 )

(138 502 )

(138 502 )

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

Võlgnevused

Võlgnevused

(526)

(526)

(702)

(702)

Viitvõlgnevused ja ettemakstud tulud

Viitvõlgnevused ja ettemakstud tulud

(18 600 )

(18 600 )

(736)

(736)

(19 126 )

(19 126 )

(1 439 )

(1 439 )

KOHUSTUSED KOKKU

KOHUSTUSED KOKKU

(415 838 )

(415 838 )

(139 941 )

(139 941 )

NETOVARA

NETOVARA

—

—

VAHENDID JA RESERVID

VAHENDID JA RESERVID

Kumuleerunud ülejääk

Kumuleerunud ülejääk

—

—

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

NETOVARA

NETOVARA

—

—

TULEMIARUANNE

TULEMIARUANNE

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| TULUD | | |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | |
| Tulu annetustest | 279 027 | 52 246 |
| | 279 027 | 52 246 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | |
| Finantstulud | 2 | 54 |
| Muud tulud | 270 | 43 |
| | 271 | 97 |
| Kogutulu | 279 299 | 52 343 |
| KULUD | | |
| Tegevuskulud | (271 669 ) | (49 042 ) |
| Muud kulud | (7 630 ) | (3 301 ) |
| Kulud kokku | (279 299 ) | (52 343 ) |
| EELARVEAASTA TULEM | — | — |

(tuhandetes eurodes)

2017

2016

TULUD

TULUD

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Tulu annetustest

Tulu annetustest

279 027

279 027

52 246

52 246

279 027

279 027

52 246

52 246

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Finantstulud

Finantstulud

2

2

54

54

Muud tulud

Muud tulud

270

270

43

43

271

271

97

97

Kogutulu

Kogutulu

279 299

279 299

52 343

52 343

KULUD

KULUD

Tegevuskulud

Tegevuskulud

(271 669 )

(271 669 )

(49 042 )

(49 042 )

Muud kulud

Muud kulud

(7 630 )

(7 630 )

(3 301 )

(3 301 )

Kulud kokku

Kulud kokku

(279 299 )

(279 299 )

(52 343 )

(52 343 )

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

—

—

—

—

RAHAVOOGUDE ARUANNE

RAHAVOOGUDE ARUANNE

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Eelarveaasta tulem | — | — |
| Põhitegevusest | | |
| Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | (134 662 ) | (115 585 ) |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine | 6 456 | (9 476 ) |
| Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine) | 258 211 | 105 860 |
| Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine) | (177) | 702 |
| Viitvõlgnevuste ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine) | 17 864 | 736 |
| NETORAHAVOOD | 147 691 | (17 763 ) |
| Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) | 147 691 | (17 763 ) |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | 14 879 | 32 642 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | 162 571 | 14 879 |

(tuhandetes eurodes)

2017

2016

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

Põhitegevusest

Põhitegevusest

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

(134 662 )

(134 662 )

(115 585 )

(115 585 )

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

6 456

6 456

(9 476 )

(9 476 )

Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine)

Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine)

258 211

258 211

105 860

105 860

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

(177)

(177)

702

702

Viitvõlgnevuste ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine)

Viitvõlgnevuste ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine)

17 864

17 864

736

736

NETORAHAVOOD

NETORAHAVOOD

147 691

147 691

(17 763 )

(17 763 )

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

147 691

147 691

(17 763 )

(17 763 )

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

14 879

14 879

32 642

32 642

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

162 571

162 571

14 879

14 879

NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Kumuleerunud ülejääk/
  (puudujääk) | Eelarveaasta tulem | Netovara |
| SALDO SEISUGA 31.12.2016 | — | — | — |
| Eelarveaasta tulem | — | — | — |
| SALDO SEISUGA 31.12.2017 | — | — | — |

(tuhandetes eurodes)

Kumuleerunud ülejääk/

(puudujääk)

Eelarveaasta tulem

Netovara

SALDO SEISUGA 31.12.2016

SALDO SEISUGA 31.12.2016

—

—

—

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

—

SALDO SEISUGA 31.12.2017

SALDO SEISUGA 31.12.2017

—

—

—

EAFi JA ELi USALDUSFONDIDE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE (15)

EAFi JA ELi USALDUSFONDIDE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

15

KONSOLIDEERITUD BILANSS

KONSOLIDEERITUD BILANSS

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| PÕHIVARA | | |
| Eelmaksed | 636 | 457 |
| | 636 | 457 |
| KÄIBEVARA | | |
| Eelmaksed | 1 723 | 1 455 |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 96 | 143 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 550 | 738 |
| | 2 369 | 2 336 |
| VARAD KOKKU | 3 005 | 2 794 |
| PIKAAJALISED KOHUSTUSED | | |
| Eraldised | (4) | (4) |
| Finantskohustused | (292) | (106) |
| | (296) | (110) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTUSED | | |
| Võlgnevused | (564) | (549) |
| Viitvõlgnevused ja ettemakstud tulud | (755) | (778) |
| | (1 319 ) | (1 327 ) |
| KOHUSTUSED KOKKU | (1 615 ) | (1 436 ) |
| NETOVARA | 1 389 | 1 357 |
| VAHENDID JA RESERVID | | |
| Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid | 46 173 | 42 323 |
| Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital | 2 252 | 2 252 |
| Varasematest aastatest ülekantud eelarveaasta tulem | (43 219 ) | (40 146 ) |
| Eelarveaasta tulem | (3 818 ) | (3 073 ) |
| NETOVARA | 1 389 | 1 357 |

(miljonites eurodes)

31.12.2017

31.12.2016

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

636

636

457

457

636

636

457

457

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

1 723

1 723

1 455

1 455

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

96

96

143

143

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

550

550

738

738

2 369

2 369

2 336

2 336

VARAD KOKKU

VARAD KOKKU

3 005

3 005

2 794

2 794

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

Eraldised

Eraldised

(4)

(4)

(4)

(4)

Finantskohustused

Finantskohustused

(292)

(292)

(106)

(106)

(296)

(296)

(110)

(110)

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

Võlgnevused

Võlgnevused

(564)

(564)

(549)

(549)

Viitvõlgnevused ja ettemakstud tulud

Viitvõlgnevused ja ettemakstud tulud

(755)

(755)

(778)

(778)

(1 319 )

(1 319 )

(1 327 )

(1 327 )

KOHUSTUSED KOKKU

KOHUSTUSED KOKKU

(1 615 )

(1 615 )

(1 436 )

(1 436 )

NETOVARA

NETOVARA

1 389

1 389

1 357

1 357

VAHENDID JA RESERVID

VAHENDID JA RESERVID

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

46 173

46 173

42 323

42 323

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

2 252

2 252

2 252

2 252

Varasematest aastatest ülekantud eelarveaasta tulem

Varasematest aastatest ülekantud eelarveaasta tulem

(43 219 )

(43 219 )

(40 146 )

(40 146 )

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

(3 818 )

(3 818 )

(3 073 )

(3 073 )

NETOVARA

NETOVARA

1 389

1 389

1 357

1 357

KONSOLIDEERITUD TULEMIARUANNE

KONSOLIDEERITUD TULEMIARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| TULUD | | |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | |
| Sissenõudmine | 61 | 8 |
| Tulu usaldusfondide annetustest | 194 | 35 |
| | 255 | 43 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | |
| Finantstulud | 4 | 4 |
| Muud tulud | 22 | 62 |
| | 26 | 66 |
| Kogutulu | 281 | 108 |
| KULUD | | |
| Abimeetmed | (3 585 ) | (2 935 ) |
| Usaldusfondide rakenduskulud | (301) | (65) |
| Kaasrahastamise kulud | (42) | 15 |
| Finantskulud | (8) | 4 |
| Muud kulud | (162) | (200) |
| Kulud kokku | (4 099 ) | (3 181 ) |
| EELARVEAASTA TULEM | (3 818 ) | (3 073 ) |

(miljonites eurodes)

2017

2016

TULUD

TULUD

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Sissenõudmine

Sissenõudmine

61

61

8

8

Tulu usaldusfondide annetustest

Tulu usaldusfondide annetustest

194

194

35

35

255

255

43

43

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Finantstulud

Finantstulud

4

4

4

4

Muud tulud

Muud tulud

22

22

62

62

26

26

66

66

Kogutulu

Kogutulu

281

281

108

108

KULUD

KULUD

Abimeetmed

Abimeetmed

(3 585 )

(3 585 )

(2 935 )

(2 935 )

Usaldusfondide rakenduskulud

Usaldusfondide rakenduskulud

(301)

(301)

(65)

(65)

Kaasrahastamise kulud

Kaasrahastamise kulud

(42)

(42)

15

15

Finantskulud

Finantskulud

(8)

(8)

4

4

Muud kulud

Muud kulud

(162)

(162)

(200)

(200)

Kulud kokku

Kulud kokku

(4 099 )

(4 099 )

(3 181 )

(3 181 )

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

(3 818 )

(3 818 )

(3 073 )

(3 073 )

KONSOLIDEERITUD RAHAVOOGUDE ARUANNE

KONSOLIDEERITUD RAHAVOOGUDE ARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Eelarveaasta tulem | (3 818 ) | (3 073 ) |
| Põhitegevusest | | |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | 3 850 | 3 450 |
| Usaldusfondide osamaksude (suurenemine)/vähenemine | — | (0) |
| Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | (446) | (242) |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine | 47 | 29 |
| Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine) | 186 | 34 |
| Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine) | 15 | 29 |
| Viitvõlgnevuste ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine) | (22) | (78) |
| NETORAHAVOOD | (188) | 149 |
| Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) | (188) | 149 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | 738 | 589 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | 550 | 738 |

(miljonites eurodes)

2017

2016

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

(3 818 )

(3 818 )

(3 073 )

(3 073 )

Põhitegevusest

Põhitegevusest

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

3 850

3 850

3 450

3 450

Usaldusfondide osamaksude (suurenemine)/vähenemine

Usaldusfondide osamaksude (suurenemine)/vähenemine

—

—

(0)

(0)

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

(446)

(446)

(242)

(242)

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

47

47

29

29

Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine)

Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine)

186

186

34

34

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

15

15

29

29

Viitvõlgnevuste ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine)

Viitvõlgnevuste ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine)

(22)

(22)

(78)

(78)

NETORAHAVOOD

NETORAHAVOOD

(188)

(188)

149

149

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

(188)

(188)

149

149

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

738

738

589

589

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

550

550

738

738

KONSOLIDEERITUD NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

KONSOLIDEERITUD NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Fondikapital – toimivad EAFid
  (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A)-(B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital
  (E) | Netovarad kokku
  (C)+(D)+(E) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2015 | 73 464 | 34 590 | 38 873 | (40 146 ) | 2 252 | 980 |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | | (3 450 ) | 3 450 | — | — | 3 450 |
| Eelarveaasta tulem | — | — | — | (3 073 ) | — | (3 073 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2016 | 73 464 | 31 140 | 42 323 | (43 219 ) | 2 252 | 1 357 |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | | (4 050 ) | 4 050 | | | 4 050 |
| Tagasimaksed liikmesriikidele | (200) | | (200) | | | (200) |
| Eelarveaasta tulem | | | — | (3 818 ) | | (3 818 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2017 | 73 264 | 27 090 | 46 173 | (47 037 ) | 2 252 | 1 389 |

(miljonites eurodes)

Fondikapital – toimivad EAFid

(A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A)-(B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(E)

Netovarad kokku

(C)+(D)+(E)

SALDO SEISUGA 31.12.2015

SALDO SEISUGA 31.12.2015

73 464

73 464

34 590

34 590

38 873

38 873

(40 146 )

(40 146 )

2 252

2 252

980

980

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

(3 450 )

(3 450 )

3 450

3 450

—

—

3 450

3 450

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

—

—

—

—

(3 073 )

(3 073 )

—

—

(3 073 )

(3 073 )

SALDO SEISUGA 31.12.2016

SALDO SEISUGA 31.12.2016

73 464

73 464

31 140

31 140

42 323

42 323

(43 219 )

(43 219 )

2 252

2 252

1 357

1 357

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

(4 050 )

(4 050 )

4 050

4 050

4 050

4 050

Tagasimaksed liikmesriikidele

Tagasimaksed liikmesriikidele

(200)

(200)

(200)

(200)

(200)

(200)

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

(3 818 )

(3 818 )

(3 818 )

(3 818 )

SALDO SEISUGA 31.12.2017

SALDO SEISUGA 31.12.2017

73 264

73 264

27 090

27 090

46 173

46 173

(47 037 )

(47 037 )

2 252

2 252

1 389

1 389

EAFi RAKENDAMISE ARUANNE

EAFi RAKENDAMISE ARUANNE

1.   SISSEJUHATAV MÄRKUS

SISSEJUHATAV MÄRKUS

1.1.   Suletud EAFid

Suletud EAFid

| — | Majandusaasta aruanne ei sisalda enam tabeleid kuuenda ja seitsmenda EAFi rakendamise kohta, mis suleti vastavalt 2006. ja 2008. aastal. Ülekantud saldode rakendamist kajastatakse siiski üheksanda EAFi raames. |
| --- | --- |

—

Majandusaasta aruanne ei sisalda enam tabeleid kuuenda ja seitsmenda EAFi rakendamise kohta, mis suleti vastavalt 2006. ja 2008. aastal. Ülekantud saldode rakendamist kajastatakse siiski üheksanda EAFi raames.

| — | 2017. aasta majandusaasta aruande selguse tagamiseks on allpool esitatud tabelites kaheksanda EAFi puhul selgelt eristatud Lomé konventsioonis ettenähtud programmitöö alusel kasutatud osa ja Cotonou lepingus ettenähtud programmitöö alusel kasutatud osa, nagu seda on tehtud ka eelnenud aastatel. |
| --- | --- |

—

2017. aasta majandusaasta aruande selguse tagamiseks on allpool esitatud tabelites kaheksanda EAFi puhul selgelt eristatud Lomé konventsioonis ettenähtud programmitöö alusel kasutatud osa ja Cotonou lepingus ettenähtud programmitöö alusel kasutatud osa, nagu seda on tehtud ka eelnenud aastatel.

| — | Üheksanda EAFi suhtes kohaldatava sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punkti b kohaselt on varasemate EAFide vahendite saldod ja vabastatud assigneeringud paigutatud ümber üheksandasse EAFi ja selle fondi tegevusajal seoti need kulukohustustega kui üheksanda EAFi vahendid. |
| --- | --- |

—

Üheksanda EAFi suhtes kohaldatava sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punkti b kohaselt on varasemate EAFide vahendite saldod ja vabastatud assigneeringud paigutatud ümber üheksandasse EAFi ja selle fondi tegevusajal seoti need kulukohustustega kui üheksanda EAFi vahendid.

2.   Kümnes EAF

Kümnes EAF

AKV-EÜ partnerlusleping, mille Euroopa Ühenduse liikmesriigid ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid (AKV riigid) allkirjastasid 23. juunil 2000 Cotonous, jõustus 1. aprillil 2003. Cotonou lepingut on muudetud kahel korral: 25. juunil 2005 Luxembourgis allakirjutatud lepinguga ning 22. juunil 2010 Ouagadougous allakirjutatud lepinguga.

27. novembril 2001. aastal vastu võetud Euroopa Liidu Nõukogu otsus ülemeremaade ja -territooriumide (ÜMT) assotsieerimise kohta Euroopa Liiduga (2001/822/EÜ) jõustus 2. detsembril 2001. Kõnealust otsust on muudetud 19. märtsil 2007 (otsus 2007/249/EÜ).

1. juulil 2008 jõustus Euroopa Ühenduse liikmesriikide valitsuste esindajate poolt 17. juulil 2006 vastu võetud sisekokkulepe, mis käsitleb ühenduse abi rahastamist vastavalt mitmeaastasele finantsraamistikule (2008–2013) läbivaadatud Cotonou lepingu alusel.

Cotonou lepingu kohaselt rahastatakse AKV riikidele ja ÜMTdele teisel perioodil (2008 – 2013) antavat ühenduse abi kümnendast EAFist 22 682 miljoni euro suuruses summas, millest:

| — | 21 966 miljonit eurot eraldatakse AKV riikidele vastavalt läbivaadatud Cotonou lepingu lisas Ib esitatud mitmeaastasele finantsraamistikule; sellest 20 466 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon; |
| --- | --- |

—

21 966 miljonit eurot eraldatakse AKV riikidele vastavalt läbivaadatud Cotonou lepingu lisas Ib esitatud mitmeaastasele finantsraamistikule; sellest 20 466 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon;

| — | 286 miljonit eurot eraldatakse ÜMTdele vastavalt nõukogu läbivaadatud otsuse (ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega) lisale IIAa; sellest 256 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon; |
| --- | --- |

—

286 miljonit eurot eraldatakse ÜMTdele vastavalt nõukogu läbivaadatud otsuse (ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega) lisale IIAa; sellest 256 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon;

| — | 430 miljonit eurot eraldatakse komisjonile, et rahastada kümnenda EAFi programmitöö ja vahendite rakendamisega seonduvaid kulusid kooskõlas sisekokkuleppe artikliga 6. |
| --- | --- |

—

430 miljonit eurot eraldatakse komisjonile, et rahastada kümnenda EAFi programmitöö ja vahendite rakendamisega seonduvaid kulusid kooskõlas sisekokkuleppe artikliga 6.

Tegelikult kasutada olevad summad (vt tabel 1.3) erinevad eespool esitatutest varasemate EAFide vabastatud vahendite, intresside ja kaasrahastamise tõttu.

1.3

Kümnenda EAFi aegumisklausli (kümnendat EAFi käsitleva sisekokkuleppe artikli 1 lõiked 4 ja 5) kohaselt ei olnud kulukohustuste võtmine võimalik pärast 31. detsembrit 2013. Kulukohustustega sidumata vahendid kanti üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi.

aegumisklausli

3.   Üheteistkümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

2015. aasta märtsis jõustus Euroopa Liidu liikmesriikide valitsuste esindajate poolt 2013. aasta augustis vastu võetud sisekokkulepe, mis käsitleb liidu abi rahastamist vastavalt mitmeaastasele finantsraamistikule (2014–2020) läbivaadatud Cotonou lepingu alusel.

Cotonou lepingu kohaselt rahastatakse AKV riikidele ja ÜMTdele kolmandal perioodil (2014–2020) antavat liidu abi üheteistkümnendast EAFist 30 506 miljoni euroga, millest:

| — | 29 089 miljonit eurot on eraldatud vastavalt sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktile a ja artikli 2 punktile d AKV riikidele; sellest 27 955 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon; |
| --- | --- |

—

29 089 miljonit eurot on eraldatud vastavalt sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktile a ja artikli 2 punktile d AKV riikidele; sellest 27 955 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon;

| — | 364,5 miljonit eurot on eraldatud ÜMTdele vastavalt sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktile a ja artikli 3 lõikele 1; sellest 359,5 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon; |
| --- | --- |

—

364,5 miljonit eurot on eraldatud ÜMTdele vastavalt sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktile a ja artikli 3 lõikele 1; sellest 359,5 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon;

| — | 1 052,5 miljonit eurot eraldatakse komisjonile, et rahastada üheteistkümnenda EAFi programmitöö ja vahendite rakendamisega seonduvaid kulusid kooskõlas sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktile a. |
| --- | --- |

—

1 052,5 miljonit eurot eraldatakse komisjonile, et rahastada üheteistkümnenda EAFi programmitöö ja vahendite rakendamisega seonduvaid kulusid kooskõlas sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktile a.

Tegelikult kasutada olevad summad (vt tabel 1.4) erinevad eespool esitatutest samadel põhjustel kui kümnenda EAFi puhul (vt eespool).

1.4

Mittekasutatavasse tulemusreservi jäänud vahendid seisuga 31. detsember 2017

Mittekasutatavasse tulemusreservi jäänud vahendid seisuga 31. detsember 2017

Üheksanda EAFi ja sellele eelnenud EAFide projektide raames vabastatud vahendid (v.a Stabexi vahendid) paigutatakse ümber kümnenda EAFi tulemusreservi.

Kümnenda EAFi projektide raames vabastatud vahendid paigutatakse ümber üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi.

2017. aastal paigutati vastavatesse reservidesse kõik varasemate EAFide vabastatud vahendid.

Vastavalt üheteistkümnenda EAFi sisekokkuleppe artikli 1 lõikele 4 ja nõukogu 2. augusti 2016. aasta otsusele 2016/1337 eraldatakse kümnendast EAFist vabastatud vahenditest kuni 491 miljonit eurot Aafrika rahutagamisrahastu 2016.–2018. aasta vahendite täiendamiseks ja kuni 16 miljonit eurot toetuskuludeks.

Vastavalt üheteistkümnenda EAFi sisekokkuleppe artikli 1 lõikele 4 ja nõukogu 4. juuli 2017. aasta otsusele 2017/1206 vähendatakse kaheksanda ja üheksanda EAFi sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktis a sätestatud liikmesriikide osamakseid vastavalt 200 euro suuruses summas kaheksandast ja üheksandast EAFist vabanenud rahaliste vahendite arvelt.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Mittekasutatavasse tulemusreservi jäänud summa seisuga 31.12.2017 | |
| Kaheksanda ja üheksanda EAFi vabastatud vahendeil põhinev mittekasutatav reserv seisuga 31.12.2017 | 309,1 |
| Kümnenda EAFi vabastatud vahendeil põhinev mittekasutatav reserv seisuga 31.12.2017 | 206,0 |
| Mittekasutatavasse tulemusreservi jäänud summa seisuga 31.12.2017 | 515,1 |

(miljonites eurodes)

Mittekasutatavasse tulemusreservi jäänud summa seisuga 31.12.2017

Kaheksanda ja üheksanda EAFi vabastatud vahendeil põhinev mittekasutatav reserv seisuga 31.12.2017

309,1

Kümnenda EAFi vabastatud vahendeil põhinev mittekasutatav reserv seisuga 31.12.2017

206,0

Mittekasutatavasse tulemusreservi jäänud summa seisuga 31.12.2017

515,1

EAFi kaasrahastamine

EAFi kaasrahastamine

Kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi raames kirjutati liikmesriikidega alla kaasrahastamise summade ülekandmist käsitlevad lepingud ja võeti kasutusele kulukohustuste assigneeringuid kogusummas 228,5 miljonit eurot, samal ajal kui maksete assigneeringuid nähti ette kogu laekunud 211,2 miljoni euro suuruse summa ulatuses.

Kaasrahastamise assigneeringute seis 31. detsembri 2017. aasta seisuga on näidatud järgmises tabelis:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Kaasrahastamine – A-assigneeringud | 208,8 | 191,9 |
| Kaasrahastamine – AKV riikide sisesed projektid | 13,4 | 13,4 |
| Kaasrahastamine – halduskulud | 6,3 | 5,9 |
| | 228,5 | 211,2 |

(miljonites eurodes)

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Kaasrahastamine – A-assigneeringud

208,8

191,9

Kaasrahastamine – AKV riikide sisesed projektid

13,4

13,4

Kaasrahastamine – halduskulud

6,3

5,9

228,5

228,5

211,2

211,2

Järgmistes tabelites, mis käsitlevad otsuseid, lepinguid ja väljamakseid, on tegu netosummadega. Lisas on esitatud tabelid, mis kirjeldavad olukorda vahendite lõikes.

Tabel 1.1

Tabel 1.1

Kaheksas EAF

Kaheksas EAF

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2017

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2017

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| MEEDE | ESIALGNE ASSIGNEERING | VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. DETSEMBER 2016 | VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2017. AASTAL | Lisad | JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD |
| AKV RIIGID | | | | | |
| Lomé | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | 12 967 | (3 272 ) | (6) | | 9 689 |
| Pagulastele ettenähtud abi | 120 | (20) | | | 100 |
| Hädaabi (Lomé) | 140 | (4) | | | 136 |
| Suurtes võlgades vaesed riigid (Lomé) | 0 | 1 060 | | | 1 060 |
| Intressitoetused | 370 | (298) | (3) | (2) | 69 |
| Riskikapital | 1 000 | 15 | | | 1 015 |
| Stabex | 1 800 | (1 077 ) | | | 723 |
| Struktuuriline kohandus | 1 400 | 97 | | | 1 497 |
| Sysmin | 575 | (474) | | | 101 |
| Sihtprogrammid kokku | 7 562 | (2 605 ) | (3) | (2) | 4 954 |
| Intressitulu kasutamine | 0 | 35 | | | 35 |
| Cotonou | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | 0 | 650 | (0) | | 650 |
| Riikide A-assigneeringud | 0 | 417 | (0) | (2) | 417 |
| Riikide B-assigneeringud | 0 | 233 | (0) | (2) | 233 |
| Intressid ja muud tulud | 0 | 0 | | | 0 |
| AKV RIIGID KOKKU | 12 967 | (2 621 ) | (6) | | 10 339 |
| ÜMTd | | | | | |
| Lomé | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | 0 | 46 | (1) | | 46 |
| Intressitoetused | 0 | 1 | | | 1 |
| Riskikapital | 0 | 6 | | | 6 |
| Stabex | 0 | 1 | | | 1 |
| Sysmin | 0 | 2 | | | 2 |
| Sihtprogrammid kokku | 0 | 36 | (1) | (2) | 35 |
| ÜMTd KOKKU | 0 | 46 | (1) | | 46 |
| Kaheksas EAF KOKKU | 12 967 | (2 575 ) | (7) | | 10 385 |

(miljonites eurodes)

MEEDE

ESIALGNE ASSIGNEERING

VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. DETSEMBER 2016

VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2017. AASTAL

Lisad

JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Lomé

Lomé

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

12 967

12 967

(3 272 )

(3 272 )

(6)

(6)

9 689

9 689

Pagulastele ettenähtud abi

120

(20)

100

Hädaabi (Lomé)

140

(4)

136

Suurtes võlgades vaesed riigid (Lomé)

0

1 060

1 060

Intressitoetused

370

(298)

(3)

(2)

2

69

Riskikapital

1 000

15

1 015

Stabex

1 800

(1 077 )

723

Struktuuriline kohandus

1 400

97

1 497

Sysmin

575

(474)

101

Sihtprogrammid kokku

7 562

(2 605 )

(3)

(2)

2

4 954

Intressitulu kasutamine

0

35

35

Cotonou

Cotonou

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

0

0

650

650

(0)

(0)

650

650

Riikide A-assigneeringud

0

417

(0)

(2)

2

417

Riikide B-assigneeringud

0

233

(0)

(2)

2

233

Intressid ja muud tulud

0

0

0

AKV RIIGID KOKKU

AKV RIIGID KOKKU

12 967

12 967

(2 621 )

(2 621 )

(6)

(6)

10 339

10 339

ÜMTd

ÜMTd

Lomé

Lomé

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

0

0

46

46

(1)

(1)

46

46

Intressitoetused

0

1

1

Riskikapital

0

6

6

Stabex

0

1

1

Sysmin

0

2

2

Sihtprogrammid kokku

0

36

(1)

(2)

2

35

ÜMTd KOKKU

ÜMTd KOKKU

0

0

46

46

(1)

(1)

46

46

Kaheksas EAF KOKKU

Kaheksas EAF KOKKU

12 967

12 967

(2 575 )

(2 575 )

(7)

(7)

10 385

10 385

Tabel 1.2

Tabel 1.2

Üheksas EAF

Üheksas EAF

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2017

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2017

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| MEEDE | ESIALGNE ASSIGNEERING | VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. DETSEMBER 2016 | VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2017. AASTAL | Lisad | JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD |
| AKV RIIGID | | | | | |
| Lomé | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | 0 | 672 | (2) | | 669 |
| Ümberpaigutused kuuendast EAFist – Lomé | 0 | 20 | (0) | (3) | 20 |
| Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé | 0 | 651 | (2) | (3) | 649 |
| Cotonou | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | 8 919 | 5 583 | (34) | | 14 468 |
| Riikide A-assigneeringud | 5 318 | 3 319 | (13) | (3) | 8 624 |
| Riikide B-assigneeringud | 2 108 | (896) | (2) | (3) | 1 210 |
| CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee | 164 | (10) | | | 154 |
| Rakenduskulud | 125 | 52 | | | 177 |
| Intressid ja muud tulud | 0 | 63 | | | 63 |
| Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | 300 | 2 314 | (13) | (3) | 2 602 |
| Rahutagamisvahend | 0 | 354 | | | 354 |
| Piirkondlikud assigneeringud | 904 | (134) | (5) | (3) | 765 |
| Kongo Demokraatliku Vabariigi eritoetus | 0 | 105 | | | 105 |
| Lõuna-Sudaani eritoetus | 0 | 267 | | (5) | 267 |
| Sudaani eritoetus | 0 | 110 | | (4) | 110 |
| Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisvahendisse | 0 | 39 | | | 39 |
| AKV RIIGID KOKKU | 8 919 | 6 255 | (36) | | 15 138 |
| ÜMTd | | | | | |
| Lomé | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | 0 | 3 | | | 3 |
| Ümberpaigutused kuuendast EAFist – Lomé | 0 | 0 | | | 0 |
| Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé | 0 | 3 | | | 3 |
| Cotonou | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | 0 | 290 | (1) | | 289 |
| Riikide A-assigneeringud | 0 | 237 | (0) | (3) | 237 |
| Riikide B-assigneeringud | 0 | 4 | | | 4 |
| Piirkondlikud assigneeringud | 0 | 48 | (1) | (3) | 47 |
| Teadusuuringud/tehniline abi (ÜMTd) | 0 | 1 | | | 1 |
| ÜMTd KOKKU | 0 | 293 | (1) | | 292 |
| ÜHEKSAS EAF KOKKU | 8 919 | 6 548 | (37) | | 15 430 |

(miljonites eurodes)

MEEDE

ESIALGNE ASSIGNEERING

VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. DETSEMBER 2016

VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2017. AASTAL

Lisad

JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Lomé

Lomé

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

0

0

672

672

(2)

(2)

669

669

Ümberpaigutused kuuendast EAFist – Lomé

0

20

(0)

(3)

3

20

Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé

0

651

(2)

(3)

3

649

Cotonou

Cotonou

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

8 919

8 919

5 583

5 583

(34)

(34)

14 468

14 468

Riikide A-assigneeringud

5 318

3 319

(13)

(3)

3

8 624

Riikide B-assigneeringud

2 108

(896)

(2)

(3)

3

1 210

CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee

164

(10)

154

Rakenduskulud

125

52

177

Intressid ja muud tulud

0

63

63

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

300

2 314

(13)

(3)

3

2 602

Rahutagamisvahend

0

354

354

Piirkondlikud assigneeringud

904

(134)

(5)

(3)

3

765

Kongo Demokraatliku Vabariigi eritoetus

0

105

105

Lõuna-Sudaani eritoetus

0

267

(5)

5

267

Sudaani eritoetus

0

110

(4)

4

110

Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisvahendisse

0

39

39

AKV RIIGID KOKKU

AKV RIIGID KOKKU

8 919

8 919

6 255

6 255

(36)

(36)

15 138

15 138

ÜMTd

ÜMTd

Lomé

Lomé

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

0

0

3

3

3

3

Ümberpaigutused kuuendast EAFist – Lomé

0

0

0

Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé

0

3

3

Cotonou

Cotonou

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

0

0

290

290

(1)

(1)

289

289

Riikide A-assigneeringud

0

237

(0)

(3)

3

237

Riikide B-assigneeringud

0

4

4

Piirkondlikud assigneeringud

0

48

(1)

(3)

3

47

Teadusuuringud/tehniline abi (ÜMTd)

0

1

1

ÜMTd KOKKU

ÜMTd KOKKU

0

0

293

293

(1)

(1)

292

292

ÜHEKSAS EAF KOKKU

ÜHEKSAS EAF KOKKU

8 919

8 919

6 548

6 548

(37)

(37)

15 430

15 430

Tabel 1.3

Tabel 1.3

Kümnes EAF

Kümnes EAF

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2017

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2017

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| MEEDE | ESIALGNE ASSIGNEERING | VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. DETSEMBER 2016 | VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2017. AASTAL | Lisad | JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD |
| AKV RIIGID | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | 20 896 | 233 | (120) | | 21 009 |
| Riikide A-assigneeringud | 0 | 13 244 | (144) | (7) | 13 100 |
| A-assigneeringute reserv | 13 500 | (13 500 ) | | | 0 |
| Riikide B-assigneeringud | 0 | 2 015 | (11) | (7) | 2 004 |
| B-assigneeringute reserv | 1 800 | (1 800 ) | | | 0 |
| Rakenduskulud | 430 | 15 | (0) | (7) | 445 |
| Institutsionaalsed ja toetuskulud | 0 | 232 | (0) | (7) | 232 |
| Intressid ja muud tulud | 0 | 84 | 2 | (7) | 85 |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv | 2 700 | (2 700 ) | | | 0 |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) | 0 | 0 | | | 0 |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv | 683 | (683) | | | 0 |
| Mittekasutatav reserv | 0 | 243 | 43 | (7) | 286 |
| Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | 0 | 1 889 | (3) | (7) | 1 886 |
| Rahutagamisvahend | 0 | 1 014 | | | 1 014 |
| Piirkondlikud assigneeringud | 0 | 1 962 | (5) | (7) | 1 956 |
| Piirkondlike assigneeringute reserv | 1 783 | (1 783 ) | | | 0 |
| Kaasrahastamine | 0 | 204 | 0 | | 204 |
| Riikide A-assigneeringud | 0 | 187 | | (8) | 187 |
| Rakenduskulud | 0 | 5 | | (8) | 5 |
| Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | 0 | 12 | | (8) | 12 |
| Rahutagamisvahend | 0 | 1 | | (8) | 1 |
| AKV RIIGID KOKKU | 20 896 | 437 | (120) | | 21 213 |
| ÜMTd | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | 0 | 275 | 0 | | 275 |
| Riikide A-assigneeringud | 0 | 193 | (1) | (7) | 192 |
| A-assigneeringute reserv | 0 | 0 | | | 0 |
| Riikide B-assigneeringud | 0 | 15 | (0) | (7) | 15 |
| B-assigneeringute reserv | 0 | 0 | | | 0 |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) | 0 | 0 | | | 0 |
| Mittekasutatav reserv | 0 | 21 | 2 | (7) | 23 |
| Piirkondlikud assigneeringud | 0 | 40 | | | 40 |
| Piirkondlike assigneeringute reserv | 0 | 0 | | | 0 |
| Teadusuuringud/tehniline abi (ÜMTd) | 0 | 5 | (0) | (7) | 5 |
| ÜMTd KOKKU | 0 | 275 | 0 | | 275 |
| KÜMNES EAF KOKKU | 20 896 | 712 | (120) | | 21 488 |

(miljonites eurodes)

MEEDE

ESIALGNE ASSIGNEERING

VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. DETSEMBER 2016

VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2017. AASTAL

Lisad

JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

20 896

20 896

233

233

(120)

(120)

21 009

21 009

Riikide A-assigneeringud

0

13 244

(144)

(7)

7

13 100

A-assigneeringute reserv

13 500

(13 500 )

0

Riikide B-assigneeringud

0

2 015

(11)

(7)

7

2 004

B-assigneeringute reserv

1 800

(1 800 )

0

Rakenduskulud

430

15

(0)

(7)

7

445

Institutsionaalsed ja toetuskulud

0

232

(0)

(7)

7

232

Intressid ja muud tulud

0

84

2

(7)

7

85

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv

2 700

(2 700 )

0

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud)

0

0

0

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv

683

(683)

0

Mittekasutatav reserv

0

243

43

(7)

7

286

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

0

1 889

(3)

(7)

7

1 886

Rahutagamisvahend

0

1 014

1 014

Piirkondlikud assigneeringud

0

1 962

(5)

(7)

7

1 956

Piirkondlike assigneeringute reserv

1 783

(1 783 )

0

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

0

0

204

204

0

0

204

204

Riikide A-assigneeringud

0

187

(8)

8

187

Rakenduskulud

0

5

(8)

8

5

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

0

12

(8)

8

12

Rahutagamisvahend

0

1

(8)

8

1

AKV RIIGID KOKKU

AKV RIIGID KOKKU

20 896

20 896

437

437

(120)

(120)

21 213

21 213

ÜMTd

ÜMTd

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

0

0

275

275

0

0

275

275

Riikide A-assigneeringud

0

193

(1)

(7)

7

192

A-assigneeringute reserv

0

0

0

Riikide B-assigneeringud

0

15

(0)

(7)

7

15

B-assigneeringute reserv

0

0

0

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud)

0

0

0

Mittekasutatav reserv

0

21

2

(7)

7

23

Piirkondlikud assigneeringud

0

40

40

Piirkondlike assigneeringute reserv

0

0

0

Teadusuuringud/tehniline abi (ÜMTd)

0

5

(0)

(7)

7

5

ÜMTd KOKKU

ÜMTd KOKKU

0

0

275

275

0

0

275

275

KÜMNES EAF KOKKU

KÜMNES EAF KOKKU

20 896

20 896

712

712

(120)

(120)

21 488

21 488

Tabel 1.4

Tabel 1.4

Üheteistkümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2017

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2017

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| MEEDE | ESIALGNE ASSIGNEERING | VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. DETSEMBER 2016 | VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2017. AASTAL | Lisad | JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD |
| AKV RIIGID | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | 29 008 | 54 | 170 | | 29 232 |
| Riikide A-assigneeringud | 0 | 15 115 | 425 | | 15 540 |
| Riikide B-assigneeringud | 0 | 648 | 67 | | 715 |
| B-assigneeringute reserv | 0 | 0 | | | 0 |
| Rakenduskulud | 1 053 | 0 | | | 1 053 |
| Institutsionaalsed ja toetuskulud | 0 | 246 | | | 246 |
| Intressid ja muud tulud | 0 | 16 | 0 | | 16 |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv | 3 590 | (3 387 ) | (110) | | 93 |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) | 0 | 0 | 0 | | 0 |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv | 24 365 | (20 937 ) | (1 077 ) | | 2 351 |
| Mittekasutatav reserv | 0 | 31 | 170 | (16) | 201 |
| Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | 0 | 2 241 | 10 | | 2 251 |
| Rahutagamisvahend | 0 | 900 | 100 | | 1 000 |
| Piirkondlikud assigneeringud | 0 | 5 181 | 585 | | 5 766 |
| Kaasrahastamine | 0 | 5 | 20 | | 24 |
| Riikide A-assigneeringud | 0 | 3 | 19 | | 22 |
| Rakenduskulud | 0 | 0 | 1 | | 1 |
| Rahutagamisvahend | 0 | 1 | | | 1 |
| Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe | 0 | 1 | 0 | | 1 |
| Riikide A-assigneeringud | 0 | 1 | 0 | | 1 |
| AKV RIIGID KOKKU | 29 008 | 60 | 190 | | 29 257 |
| ÜMTd | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | 0 | 363 | (5) | | 358 |
| Riikide A-assigneeringud | 0 | 41 | 142 | | 183 |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv | 0 | 316 | (151) | | 165 |
| Mittekasutatav reserv | 0 | 3 | 1 | (16) | 5 |
| Piirkondlikud assigneeringud | 0 | 0 | 1 | | 1 |
| Teadusuuringud/tehniline abi (ÜMTd) | 0 | 3 | 2 | | 5 |
| Kaasrahastamine | 0 | 0 | 0 | | 0 |
| Riikide A-assigneeringud | 0 | 0 | 0 | | 0 |
| Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe | 0 | 0 | 0 | | 0 |
| Riikide A-assigneeringud | 0 | 0 | 0 | | 0 |
| ÜMTd KOKKU | 0 | 363 | (5) | | 358 |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | 0 | 0 | 6 | | 6 |
| Riikide A-assigneeringud | 0 | 0 | 6 | | 6 |
| VAHESUMMA | 0 | 0 | 6 | | 6 |
| ÜHETEISTKÜMNES EAF KOKKU | 29 008 | 423 | 191 | | 29 621 |

(miljonites eurodes)

MEEDE

ESIALGNE ASSIGNEERING

VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. DETSEMBER 2016

VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2017. AASTAL

Lisad

JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

29 008

29 008

54

54

170

170

29 232

29 232

Riikide A-assigneeringud

0

15 115

425

15 540

Riikide B-assigneeringud

0

648

67

715

B-assigneeringute reserv

0

0

0

Rakenduskulud

1 053

0

1 053

Institutsionaalsed ja toetuskulud

0

246

246

Intressid ja muud tulud

0

16

0

16

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv

3 590

(3 387 )

(110)

93

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud)

0

0

0

0

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv

24 365

(20 937 )

(1 077 )

2 351

Mittekasutatav reserv

0

31

170

(16)

16

201

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

0

2 241

10

2 251

Rahutagamisvahend

0

900

100

1 000

Piirkondlikud assigneeringud

0

5 181

585

5 766

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

0

0

5

5

20

20

24

24

Riikide A-assigneeringud

0

3

19

22

Rakenduskulud

0

0

1

1

Rahutagamisvahend

0

1

1

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

0

0

1

1

0

0

1

1

Riikide A-assigneeringud

0

1

0

1

AKV RIIGID KOKKU

AKV RIIGID KOKKU

29 008

29 008

60

60

190

190

29 257

29 257

ÜMTd

ÜMTd

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

0

0

363

363

(5)

(5)

358

358

Riikide A-assigneeringud

0

41

142

183

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv

0

316

(151)

165

Mittekasutatav reserv

0

3

1

(16)

16

5

Piirkondlikud assigneeringud

0

0

1

1

Teadusuuringud/tehniline abi (ÜMTd)

0

3

2

5

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

0

0

0

0

0

0

0

0

Riikide A-assigneeringud

0

0

0

0

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

0

0

0

0

0

0

0

0

Riikide A-assigneeringud

0

0

0

0

ÜMTd KOKKU

ÜMTd KOKKU

0

0

363

363

(5)

(5)

358

358

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

0

0

0

0

6

6

6

6

Riikide A-assigneeringud

0

0

6

6

VAHESUMMA

VAHESUMMA

0

0

0

0

6

6

6

6

ÜHETEISTKÜMNES EAF KOKKU

ÜHETEISTKÜMNES EAF KOKKU

29 008

29 008

423

423

191

191

29 621

29 621

Tabel 2.1

Tabel 2.1

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2017:

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2017:

ARENGUARUANNE

ARENGUARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | ASSIGNEERING | EAF |
| | 8 | 9 | 10 | 11 | KOKKU |
| Lomé | Mitmesugused tulud | 35 | | | | 35 |
| Sihtprogrammid kokku | 4 989 | | | | 4 989 |
| Programmiväline abi kokku | 4 711 | | | | 4 711 |
| Ümberpaigutused muudest fondidest | | 672 | | | 672 |
| LIIKMESRIIKIDE KORRAPÄRASED OSAMAKSUD | 9 735 | 672 | | | 10 407 |
| Cotonou | Riikide A-assigneeringud | 417 | 8 861 | 13 292 | 15 729 | 38 299 |
| Riikide B-assigneeringud | 233 | 1 215 | 2 019 | 715 | 4 181 |
| Üleminekurahastu | | | | (0) | (0) |
| CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee | | 154 | | | 154 |
| Riigi reserv | | | 0 | 0 | 0 |
| Rakenduskulud ja intressitulud | 0 | 240 | 536 | 1 073 | 1 849 |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | | 2 955 | 3 132 | 3 497 | 9 584 |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv | | | 0 | 93 | 93 |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) | | | 0 | 0 | 0 |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv | | | 0 | 2 515 | 2 515 |
| Mittekasutatav reserv | | | 309 | 206 | 515 |
| Piirkondlikud assigneeringud | | 812 | 1 996 | 5 767 | 8 575 |
| Piirkondlike assigneeringute reserv | | | 0 | | 0 |
| Kongo Demokraatliku Vabariigi eritoetus | | 105 | | | 105 |
| Lõuna-Sudaani eritoetus | | 267 | | | 267 |
| Sudaani eritoetus | | 110 | | | 110 |
| Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisvahendisse | | 39 | | | 39 |
| LIIKMESRIIKIDE KORRAPÄRASED OSAMAKSUD KOKKU | 650 | 14 758 | 21 284 | 29 596 | 66 287 |
| Riikide A-assigneeringud | | | | 1 | 1 |
| KOMISJONISISENE TEENUSTASEME KOKKULEPE KOKKU | | | | 1 | 1 |
| Riikide A-assigneeringud | | | 187 | 22 | 209 |
| Rakenduskulud ja intressitulud | | | 5 | 1 | 6 |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | | | 12 | 1 | 13 |
| KAASRAHASTAMINE KOKKU | | | 204 | 24 | 229 |
| | KOKKU | 10 385 | 15 430 | 21 488 | 29 621 | 76 924 |

(miljonites eurodes)

ASSIGNEERING

EAF

8

9

10

11

KOKKU

Lomé

Lomé

Mitmesugused tulud

35

35

Sihtprogrammid kokku

4 989

4 989

Programmiväline abi kokku

4 711

4 711

Ümberpaigutused muudest fondidest

672

672

LIIKMESRIIKIDE KORRAPÄRASED OSAMAKSUD

LIIKMESRIIKIDE KORRAPÄRASED OSAMAKSUD

9 735

672

10 407

Cotonou

Cotonou

Riikide A-assigneeringud

417

8 861

13 292

15 729

38 299

Riikide B-assigneeringud

233

1 215

2 019

715

4 181

Üleminekurahastu

(0)

(0)

CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee

154

154

Riigi reserv

0

0

0

Rakenduskulud ja intressitulud

0

240

536

1 073

1 849

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

2 955

3 132

3 497

9 584

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv

0

93

93

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud)

0

0

0

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv

0

2 515

2 515

Mittekasutatav reserv

309

206

515

Piirkondlikud assigneeringud

812

1 996

5 767

8 575

Piirkondlike assigneeringute reserv

0

0

Kongo Demokraatliku Vabariigi eritoetus

105

105

Lõuna-Sudaani eritoetus

267

267

Sudaani eritoetus

110

110

Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisvahendisse

39

39

LIIKMESRIIKIDE KORRAPÄRASED OSAMAKSUD KOKKU

LIIKMESRIIKIDE KORRAPÄRASED OSAMAKSUD KOKKU

650

14 758

21 284

29 596

66 287

Riikide A-assigneeringud

1

1

KOMISJONISISENE TEENUSTASEME KOKKULEPE KOKKU

KOMISJONISISENE TEENUSTASEME KOKKULEPE KOKKU

1

1

Riikide A-assigneeringud

187

22

209

Rakenduskulud ja intressitulud

5

1

6

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

12

1

13

KAASRAHASTAMINE KOKKU

KAASRAHASTAMINE KOKKU

204

24

229

KOKKU

KOKKU

10 385

15 430

21 488

29 621

76 924

| | EAF | Kogusumma | Kumulatiivsed summad | Aastased summad |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Seisuga 31.12.2017 | % assigneeringutest | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| Otsused | | | | | | | | | | | | | |
| | 8 | 10 382 | 100 % | 10 786 | (42) | (45) | (60) | (64) | (98) | (63) | (12) | (13) | (9) |
| | 9 | 15 391 | 100 % | 16 633 | (54) | (116) | (9) | (297) | (72) | (381) | (170) | (104) | (38) |
| | 10 | 21 052 | 98 % | 4 766 | 3 501 | 2 349 | 3 118 | 3 524 | 4 131 | (95) | (156) | (80) | (5) |
| | 11 | 19 027 | 64 % | | | | | | | 1 160 | 5 372 | 6 688 | 5 807 |
| Kokku | | 65 852 | | 32 185 | 3 405 | 2 187 | 3 049 | 3 163 | 3 961 | 621 | 5 034 | 6 491 | 5 754 |
| Eraldatud vahendid | | | | | | | | | | | | | |
| | 8 | 10 376 | 100 % | 10 541 | (42) | 8 | (13) | (46) | (11) | (37) | (16) | (6) | (3) |
| | 9 | 15 289 | 99 % | 14 209 | 997 | 476 | 9 | (187) | (96) | (1) | (52) | (46) | (20) |
| | 10 | 20 125 | 94 % | 130 | 3 184 | 2 820 | 2 514 | 3 460 | 3 457 | 2 687 | 783 | 541 | 550 |
| | 11 | 13 453 | 45 % | | | | | | | 731 | 3 293 | 3 745 | 5 684 |
| Kokku | | 59 242 | | 24 881 | 4 140 | 3 304 | 2 509 | 3 226 | 3 350 | 3 380 | 4 008 | 4 234 | 6 211 |
| Maksed | | | | | | | | | | | | | |
| | 8 | 10 375 | 100 % | 9 930 | 152 | 158 | 90 | 15 | 18 | 16 | (3) | (0) | (1) |
| | 9 | 15 164 | 98 % | 10 011 | 1 806 | 1 304 | 906 | 539 | 231 | 145 | 43 | 68 | 111 |
| | 10 | 17 753 | 83 % | 90 | 1 111 | 1 772 | 1 879 | 2 655 | 2 718 | 2 760 | 2 024 | 1 466 | 1 277 |
| | 11 | 6 206 | 21 % | | | | | | | 595 | 1 024 | 1 816 | 2 770 |
| Kokku | | 49 497 | | 20 031 | 3 069 | 3 233 | 2 874 | 3 209 | 2 967 | 3 516 | 3 088 | 3 350 | 4 158 |
| * | Negatiivsed arvud tähistavad vabastatud summasid. |

EAF

Kogusumma

Kumulatiivsed summad

Aastased summad

Seisuga 31.12.2017

% assigneeringutest

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Otsused

Otsused

8

10 382

100 %

10 786

(42)

(45)

(60)

(64)

(98)

(63)

(12)

(13)

(9)

9

15 391

100 %

16 633

(54)

(116)

(9)

(297)

(72)

(381)

(170)

(104)

(38)

10

21 052

98 %

4 766

3 501

2 349

3 118

3 524

4 131

(95)

(156)

(80)

(5)

11

19 027

64 %

1 160

5 372

6 688

5 807

Kokku

Kokku

65 852

65 852

32 185

32 185

3 405

3 405

2 187

2 187

3 049

3 049

3 163

3 163

3 961

3 961

621

621

5 034

5 034

6 491

6 491

5 754

5 754

Eraldatud vahendid

Eraldatud vahendid

8

10 376

100 %

10 541

(42)

8

(13)

(46)

(11)

(37)

(16)

(6)

(3)

9

15 289

99 %

14 209

997

476

9

(187)

(96)

(1)

(52)

(46)

(20)

10

20 125

94 %

130

3 184

2 820

2 514

3 460

3 457

2 687

783

541

550

11

13 453

45 %

731

3 293

3 745

5 684

Kokku

Kokku

59 242

59 242

24 881

24 881

4 140

4 140

3 304

3 304

2 509

2 509

3 226

3 226

3 350

3 350

3 380

3 380

4 008

4 008

4 234

4 234

6 211

6 211

Maksed

Maksed

8

10 375

100 %

9 930

152

158

90

15

18

16

(3)

(0)

(1)

9

15 164

98 %

10 011

1 806

1 304

906

539

231

145

43

68

111

10

17 753

83 %

90

1 111

1 772

1 879

2 655

2 718

2 760

2 024

1 466

1 277

11

6 206

21 %

595

1 024

1 816

2 770

Kokku

Kokku

49 497

49 497

20 031

20 031

3 069

3 069

3 233

3 233

2 874

2 874

3 209

3 209

2 967

2 967

3 516

3 516

3 088

3 088

3 350

3 350

4 158

4 158

*

Negatiivsed arvud tähistavad vabastatud summasid.

Tabel 2.2

Tabel 2.2

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2017

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2017

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | EAF |
| 8 | % | 9 | % | 10 | % | 11 | % | KOKKU | % |
| (9) | (9) | (9) | (9) | (9) |
| Lomé | Mitmesugused tulud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | 35 | | | | | | | | 35 | |
| Otsused | 35 | 100 | | | | | | | 35 | 100 |
| Eraldatud vahendid | 35 | 100 | | | | | | | 35 | 100 |
| Maksed | 35 | 100 | | | | | | | 35 | 100 |
| Sihtprogrammid kokku | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | 4 989 | | | | | | | | 4 989 | |
| Otsused | 4 987 | 100 | | | | | | | 4 987 | 100 |
| Eraldatud vahendid | 4 986 | 100 | | | | | | | 4 986 | 100 |
| Maksed | 4 985 | 100 | | | | | | | 4 985 | 100 |
| Programmiväline abi kokku | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | 4 711 | | | | | | | | 4 711 | |
| Otsused | 4 710 | 100 | | | | | | | 4 710 | 100 |
| Eraldatud vahendid | 4 706 | 100 | | | | | | | 4 706 | 100 |
| Maksed | 4 706 | 100 | | | | | | | 4 706 | 100 |
| Ümberpaigutused muudest fondidest | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 672 | | | | | | 672 | |
| Otsused | | | 671 | 100 | | | | | 671 | 100 |
| Eraldatud vahendid | | | 671 | 100 | | | | | 671 | 100 |
| Maksed | | | 670 | 100 | | | | | 670 | 100 |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| | |
| Cotonou | Riikide A-assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | 417 | | 8 861 | | 13 292 | | 15 729 | | 38 299 | |
| Otsused | 417 | 100 | 8 852 | 100 | 13 212 | 99 | 10 987 | 70 | 33 468 | 87 |
| Eraldatud vahendid | 417 | 100 | 8 834 | 100 | 12 641 | 95 | 6 944 | 44 | 28 836 | 75 |
| Maksed | 417 | 100 | 8 800 | 99 | 11 113 | 84 | 2 960 | 19 | 23 290 | 61 |
| Riikide B-assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | 233 | | 1 215 | | 2 019 | | 715 | | 4 181 | |
| Otsused | 233 | 100 | 1 213 | 100 | 2 017 | 100 | 699 | 98 | 4 161 | 100 |
| Eraldatud vahendid | 232 | 99 | 1 209 | 100 | 1 994 | 99 | 687 | 96 | 4 122 | 99 |
| Maksed | 231 | 99 | 1 203 | 99 | 1 918 | 95 | 472 | 66 | 3 823 | 91 |
| Cotonou | Üleminekurahastu | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | (0) | | (0) | |
| Otsused | | | | | | | | | | |
| Eraldatud vahendid | | | | | | | | | | |
| Maksed | | | | | | | | | | |
| CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 154 | | | | | | 154 | |
| Otsused | | | 154 | 100 | | | | | 154 | 100 |
| Eraldatud vahendid | | | 154 | 100 | | | | | 154 | 100 |
| Maksed | | | 154 | 100 | | | | | 154 | 100 |
| Rakenduskulud ja intressitulud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | 0 | | 240 | | 536 | | 1 073 | | 1 849 | |
| Otsused | | | 240 | 100 | 506 | 94 | 552 | 51 | 1 299 | 70 |
| Eraldatud vahendid | | | 240 | 100 | 503 | 94 | 499 | 47 | 1 243 | 67 |
| Maksed | | | 240 | 100 | 501 | 93 | 464 | 43 | 1 204 | 65 |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 2 955 | | 3 132 | | 3 497 | | 9 584 | |
| Otsused | | | 2 949 | 100 | 3 128 | 100 | 2 344 | 67 | 8 421 | 88 |
| Eraldatud vahendid | | | 2 937 | 99 | 2 930 | 94 | 1 786 | 51 | 7 654 | 80 |
| Maksed | | | 2 921 | 99 | 2 636 | 84 | 1 365 | 39 | 6 922 | 72 |
| Piirkondlikud assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 812 | | 1 996 | | 5 767 | | 8 575 | |
| Otsused | | | 808 | 100 | 1 989 | 100 | 4 422 | 77 | 7 219 | 84 |
| Eraldatud vahendid | | | 792 | 98 | 1 864 | 93 | 3 514 | 61 | 6 170 | 72 |
| Maksed | | | 774 | 95 | 1 442 | 72 | 943 | 16 | 3 160 | 37 |
| Kongo Demokraatliku Vabariigi eritoetus | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 105 | | | | | | 105 | |
| Otsused | | | 105 | 100 | | | | | 105 | 100 |
| Eraldatud vahendid | | | 105 | 100 | | | | | 105 | 100 |
| Maksed | | | 105 | 100 | | | | | 105 | 100 |
| Lõuna-Sudaani eritoetus | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 267 | | | | | | 267 | |
| Otsused | | | 266 | 100 | | | | | 266 | 100 |
| Eraldatud vahendid | | | 218 | 82 | | | | | 218 | 82 |
| Maksed | | | 184 | 69 | | | | | 184 | 69 |
| Cotonou | Sudaani eritoetus | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 110 | | | | | | 110 | |
| Otsused | | | 109 | 98 | | | | | 109 | 98 |
| Eraldatud vahendid | | | 105 | 96 | | | | | 105 | 96 |
| Maksed | | | 90 | 81 | | | | | 90 | 81 |
| Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisvahendisse | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 39 | | | | | | 39 | |
| Otsused | | | 24 | 62 | | | | | 24 | 62 |
| Eraldatud vahendid | | | 24 | 62 | | | | | 24 | 62 |
| Maksed | | | 24 | 62 | | | | | 24 | 62 |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | 187 | | 22 | | 209 | |
| Otsused | | | | | 185 | 99 | 20 | 92 | 205 | 98 |
| Eraldatud vahendid | | | | | 178 | 95 | 20 | 92 | 199 | 95 |
| Maksed | | | | | 131 | 70 | | | 131 | 63 |
| Rakenduskulud ja intressitulud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | 5 | | 1 | | 6 | |
| Otsused | | | | | 4 | 84 | | | 4 | 69 |
| Eraldatud vahendid | | | | | 2 | 45 | | | 2 | 37 |
| Maksed | | | | | 1 | 28 | | | 1 | 23 |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | 12 | | 1 | | 13 | |
| Otsused | | | | | 12 | 97 | 1 | 100 | 13 | 98 |
| Eraldatud vahendid | | | | | 11 | 91 | 1 | 100 | 12 | 92 |
| Maksed | | | | | 11 | 88 | 1 | 100 | 12 | 89 |
| Kaasrahastamine | | | | | | | | | | |
| Cotonou | Riikide A-assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | 1 | | 1 | |
| Otsused | | | | | | | 1 | 71 | 1 | 71 |
| Eraldatud vahendid | | | | | | | 1 | 71 | 1 | 71 |
| Maksed | | | | | | | 1 | 52 | 1 | 52 |
| Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe | | | | | | | | | | |
| | |
| | Assigneeringud | 8 | % | 9 | % | 10 | % | 11 | % | KOKKU | % |
| (9) | (9) | (9) | (9) | (9) |
| Cotonou | Riigi reserv | | | | | 0 | | 0 | | 0 | |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv | | | | | 0 | | 93 | | 93 | |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) | | | | | (0) | | 0 | | 0 | |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv | | | | | 0 | | 2 515 | | 2 515 | |
| Piirkondlike assigneeringute reserv | | | | | 0 | | | | 0 | |
| Kasutatavad reservid | | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | | | | | 309 | | 206 | | 515 | |
| Mittekasutatav reserv | | | | | | | | | | |
| | | 8 | % | 9 | % | 10 | % | 11 | % | KOKKU | % |
| (9) | (9) | (9) | (9) | (9) |
| | Assigneeringud | 10 385 | | 15 430 | | 21 488 | | 29 621 | | 76 924 | |
| Otsused | 10 382 | 100 | 15 391 | 100 | 21 052 | 98 | 19 027 | 64 | 65 852 | 86 |
| Eraldatud vahendid | 10 376 | 100 | 15 289 | 99 | 20 125 | 94 | 13 453 | 45 | 59 242 | 77 |
| Maksed | 10 375 | 100 | 15 164 | 98 | 17 753 | 83 | 6 206 | 21 | 49 497 | 64 |
| KÕIK ASSIGNEERINGUD KOKKU | | | | | | | | | | |

(miljonites eurodes)

EAF

8

%

9

%

10

%

11

%

KOKKU

%

(9)

9

(9)

9

(9)

9

(9)

9

(9)

9

Lomé

Lomé

Mitmesugused tulud

Mitmesugused tulud

Assigneeringud

35

35

Otsused

35

100

35

100

Eraldatud vahendid

35

100

35

100

Maksed

35

100

35

100

Sihtprogrammid kokku

Sihtprogrammid kokku

Assigneeringud

4 989

4 989

Otsused

4 987

100

4 987

100

Eraldatud vahendid

4 986

100

4 986

100

Maksed

4 985

100

4 985

100

Programmiväline abi kokku

Programmiväline abi kokku

Assigneeringud

4 711

4 711

Otsused

4 710

100

4 710

100

Eraldatud vahendid

4 706

100

4 706

100

Maksed

4 706

100

4 706

100

Ümberpaigutused muudest fondidest

Ümberpaigutused muudest fondidest

Assigneeringud

672

672

Otsused

671

100

671

100

Eraldatud vahendid

671

100

671

100

Maksed

670

100

670

100

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Cotonou

Cotonou

Riikide A-assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

Assigneeringud

417

8 861

13 292

15 729

38 299

Otsused

417

100

8 852

100

13 212

99

10 987

70

33 468

87

Eraldatud vahendid

417

100

8 834

100

12 641

95

6 944

44

28 836

75

Maksed

417

100

8 800

99

11 113

84

2 960

19

23 290

61

Riikide B-assigneeringud

Riikide B-assigneeringud

Assigneeringud

233

1 215

2 019

715

4 181

Otsused

233

100

1 213

100

2 017

100

699

98

4 161

100

Eraldatud vahendid

232

99

1 209

100

1 994

99

687

96

4 122

99

Maksed

231

99

1 203

99

1 918

95

472

66

3 823

91

Cotonou

Cotonou

Üleminekurahastu

Üleminekurahastu

Assigneeringud

(0)

(0)

Otsused

Eraldatud vahendid

Maksed

CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee

CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee

Assigneeringud

154

154

Otsused

154

100

154

100

Eraldatud vahendid

154

100

154

100

Maksed

154

100

154

100

Rakenduskulud ja intressitulud

Rakenduskulud ja intressitulud

Assigneeringud

0

240

536

1 073

1 849

Otsused

240

100

506

94

552

51

1 299

70

Eraldatud vahendid

240

100

503

94

499

47

1 243

67

Maksed

240

100

501

93

464

43

1 204

65

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

Assigneeringud

2 955

3 132

3 497

9 584

Otsused

2 949

100

3 128

100

2 344

67

8 421

88

Eraldatud vahendid

2 937

99

2 930

94

1 786

51

7 654

80

Maksed

2 921

99

2 636

84

1 365

39

6 922

72

Piirkondlikud assigneeringud

Piirkondlikud assigneeringud

Assigneeringud

812

1 996

5 767

8 575

Otsused

808

100

1 989

100

4 422

77

7 219

84

Eraldatud vahendid

792

98

1 864

93

3 514

61

6 170

72

Maksed

774

95

1 442

72

943

16

3 160

37

Kongo Demokraatliku Vabariigi eritoetus

Kongo Demokraatliku Vabariigi eritoetus

Assigneeringud

105

105

Otsused

105

100

105

100

Eraldatud vahendid

105

100

105

100

Maksed

105

100

105

100

Lõuna-Sudaani eritoetus

Lõuna-Sudaani eritoetus

Assigneeringud

267

267

Otsused

266

100

266

100

Eraldatud vahendid

218

82

218

82

Maksed

184

69

184

69

Cotonou

Cotonou

Sudaani eritoetus

Sudaani eritoetus

Assigneeringud

110

110

Otsused

109

98

109

98

Eraldatud vahendid

105

96

105

96

Maksed

90

81

90

81

Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisvahendisse

Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisvahendisse

Assigneeringud

39

39

Otsused

24

62

24

62

Eraldatud vahendid

24

62

24

62

Maksed

24

62

24

62

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Riikide A-assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

Assigneeringud

187

22

209

Otsused

185

99

20

92

205

98

Eraldatud vahendid

178

95

20

92

199

95

Maksed

131

70

131

63

Rakenduskulud ja intressitulud

Rakenduskulud ja intressitulud

Assigneeringud

5

1

6

Otsused

4

84

4

69

Eraldatud vahendid

2

45

2

37

Maksed

1

28

1

23

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

Assigneeringud

12

1

13

Otsused

12

97

1

100

13

98

Eraldatud vahendid

11

91

1

100

12

92

Maksed

11

88

1

100

12

89

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

Cotonou

Cotonou

Riikide A-assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

Assigneeringud

1

1

Otsused

1

71

1

71

Eraldatud vahendid

1

71

1

71

Maksed

1

52

1

52

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

Assigneeringud

8

%

9

%

10

%

11

%

KOKKU

%

(9)

9

(9)

9

(9)

9

(9)

9

(9)

9

Cotonou

Cotonou

Riigi reserv

0

0

0

0

0

0

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv

0

0

93

93

93

93

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud)

(0)

(0)

0

0

0

0

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv

0

0

2 515

2 515

2 515

2 515

Piirkondlike assigneeringute reserv

0

0

0

0

Kasutatavad reservid

Kasutatavad reservid

Mittekasutatav reserv

309

309

206

206

515

515

Mittekasutatav reserv

Mittekasutatav reserv

8

%

9

%

10

%

11

%

KOKKU

%

(9)

9

(9)

9

(9)

9

(9)

9

(9)

9

Assigneeringud

10 385

15 430

21 488

29 621

76 924

Otsused

10 382

100

15 391

100

21 052

98

19 027

64

65 852

86

Eraldatud vahendid

10 376

100

15 289

99

20 125

94

13 453

45

59 242

77

Maksed

10 375

100

15 164

98

17 753

83

6 206

21

49 497

64

KÕIK ASSIGNEERINGUD KOKKU

KÕIK ASSIGNEERINGUD KOKKU

Tabel 2.3

Tabel 2.3

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2017:

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2017:

ABI LIIK

ABI LIIK

AKV RIIGID + ÜMT – Kaheksas EAF

AKV RIIGID + ÜMT – Kaheksas EAF

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | | ASSIGNEERINGUD | OTSUSED | ERALDATUD VAHENDID | MAKSED |
| KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % |
| (1) | (2) | | (2):(1) | (3) | | (3):(2) | (4) | | (4):(3) |
| Lomé | AKV RIIGID


  Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Intressitulu kasutamine | 35 | 35 | | 100 | 35 | | 100 | 35 | | 100 |
| MITMESUGUSED TULUD KOKKU | 35 | 35 | | 100 | 35 | | 100 | 35 | | 100 |
| Sihtprogrammid kokku | 4 954 | 4 951 | (5) | 100 | 4 950 | (2) | 100 | 4 950 | (1) | 100 |
| SIHTPROGRAMMID KOKKU | 4 954 | 4 951 | (5) | 100 | 4 950 | (2) | 100 | 4 950 | (1) | 100 |
| Pagulastele ettenähtud abi | 100 | 100 | (0) | 100 | 100 | (0) | 100 | 100 | | 100 |
| Hädaabi (Lomé) | 136 | 136 | | 100 | 136 | | 100 | 136 | | 100 |
| Suurtes võlgades vaesed riigid (Lomé) | 1 060 | 1 060 | | 100 | 1 060 | | 100 | 1 060 | | 100 |
| Intressitoetused | 69 | 69 | (3) | 100 | 68 | (0) | 100 | 68 | (0) | 100 |
| Riskikapital | 1 015 | 1 015 | | 100 | 1 012 | | 100 | 1 012 | | 100 |
| Stabex | 723 | 723 | (0) | 100 | 722 | (0) | 100 | 722 | | 100 |
| Struktuuriline kohandus | 1 497 | 1 497 | 0 | 100 | 1 497 | (0) | 100 | 1 497 | | 100 |
| Sysmin | 101 | 101 | | 100 | 101 | | 100 | 101 | | 100 |
| PROGRAMMIVÄLINE ABI KOKKU | 4 700 | 4 699 | (4) | 100 | 4 695 | (1) | 100 | 4 695 | (0) | 100 |
| Cotonou | AKV RIIGID


  Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 417 | 417 | | 100 | 417 | | 100 | 417 | | 100 |
| RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU | 417 | 417 | | 100 | 417 | | 100 | 417 | | 100 |
| Riikide B-assigneeringud | 233 | | | | | | | | | |
| Eksporditulude hüvitamine | | 233 | (0) | | 232 | (0) | 99 | 231 | | 100 |
| RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD KOKKU | 233 | 233 | (0) | 100 | 232 | (0) | 99 | 231 | | 100 |
| Intressid ja muud tulud | 0 | | | | | | | | | |
| RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU | 0 | | | | | | | | | |
| | AKV RIIGID KOKKU (A) | 10 339 | 10 336 | (9) | 100 | 10 330 | (3) | 100 | 10 329 | (1) | 100 |
| Lomé | ÜMTd


  Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Sihtprogrammid kokku | 35 | 35 | (1) | 100 | 35 | | 100 | 35 | | 100 |
| SIHTPROGRAMMID KOKKU | 35 | 35 | (1) | 100 | 35 | | 100 | 35 | | 100 |
| Intressitoetused | 1 | 1 | | 100 | 1 | | 100 | 1 | | 100 |
| Riskikapital | 6 | 6 | | 100 | 6 | | 100 | 6 | | 100 |
| Stabex | 1 | 1 | | 100 | 1 | | 100 | 1 | | 100 |
| Sysmin | 2 | 2 | | 100 | 2 | | 100 | 2 | | 100 |
| PROGRAMMIVÄLINE ABI KOKKU | 10 | 10 | | 100 | 10 | | 100 | 10 | | 100 |
| | ÜMTd KOKKU | 46 | 46 | (1) | 100 | 46 | | 100 | 46 | | 100 |
| | KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (A+B) | 10 385 | 10 382 | (9) | 100 | 10 376 | (3) | 100 | 10 375 | (1) | 100 |

(miljonites eurodes)

ASSIGNEERINGUD

OTSUSED

ERALDATUD VAHENDID

MAKSED

KOGUSUMMA

AASTANE

%

KOGUSUMMA

AASTANE

%

KOGUSUMMA

AASTANE

%

(1)

(2)

(2):(1)

(3)

(3):(2)

(4)

(4):(3)

Lomé

Lomé

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Intressitulu kasutamine

35

35

100

35

100

35

100

MITMESUGUSED TULUD KOKKU

MITMESUGUSED TULUD KOKKU

35

35

35

35

100

100

35

35

100

100

35

35

100

100

Sihtprogrammid kokku

4 954

4 951

(5)

100

4 950

(2)

100

4 950

(1)

100

SIHTPROGRAMMID KOKKU

SIHTPROGRAMMID KOKKU

4 954

4 954

4 951

4 951

(5)

(5)

100

100

4 950

4 950

(2)

(2)

100

100

4 950

4 950

(1)

(1)

100

100

Pagulastele ettenähtud abi

100

100

(0)

100

100

(0)

100

100

100

Hädaabi (Lomé)

136

136

100

136

100

136

100

Suurtes võlgades vaesed riigid (Lomé)

1 060

1 060

100

1 060

100

1 060

100

Intressitoetused

69

69

(3)

100

68

(0)

100

68

(0)

100

Riskikapital

1 015

1 015

100

1 012

100

1 012

100

Stabex

723

723

(0)

100

722

(0)

100

722

100

Struktuuriline kohandus

1 497

1 497

0

100

1 497

(0)

100

1 497

100

Sysmin

101

101

100

101

100

101

100

PROGRAMMIVÄLINE ABI KOKKU

PROGRAMMIVÄLINE ABI KOKKU

4 700

4 700

4 699

4 699

(4)

(4)

100

100

4 695

4 695

(1)

(1)

100

100

4 695

4 695

(0)

(0)

100

100

Cotonou

Cotonou

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Riikide A-assigneeringud

417

417

100

417

100

417

100

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU

417

417

417

417

100

100

417

417

100

100

417

417

100

100

Riikide B-assigneeringud

233

Eksporditulude hüvitamine

233

(0)

232

(0)

99

231

100

RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD KOKKU

RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD KOKKU

233

233

233

233

(0)

(0)

100

100

232

232

(0)

(0)

99

99

231

231

100

100

Intressid ja muud tulud

0

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

0

0

AKV RIIGID KOKKU (A)

AKV RIIGID KOKKU (A)

10 339

10 339

10 336

10 336

(9)

(9)

100

100

10 330

10 330

(3)

(3)

100

100

10 329

10 329

(1)

(1)

100

100

Lomé

Lomé

ÜMTd

ÜMTd

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Sihtprogrammid kokku

35

35

(1)

100

35

100

35

100

SIHTPROGRAMMID KOKKU

SIHTPROGRAMMID KOKKU

35

35

35

35

(1)

(1)

100

100

35

35

100

100

35

35

100

100

Intressitoetused

1

1

100

1

100

1

100

Riskikapital

6

6

100

6

100

6

100

Stabex

1

1

100

1

100

1

100

Sysmin

2

2

100

2

100

2

100

PROGRAMMIVÄLINE ABI KOKKU

PROGRAMMIVÄLINE ABI KOKKU

10

10

10

10

100

100

10

10

100

100

10

10

100

100

ÜMTd KOKKU

ÜMTd KOKKU

46

46

46

46

(1)

(1)

100

100

46

46

100

100

46

46

100

100

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (A+B)

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (A+B)

10 385

10 385

10 382

10 382

(9)

(9)

100

100

10 376

10 376

(3)

(3)

100

100

10 375

10 375

(1)

(1)

100

100

Tabel 2.4

Tabel 2.4

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2017:

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2017:

ABI LIIK

ABI LIIK

AKV RIIGID + ÜMT – Üheksas EAF

AKV RIIGID + ÜMT – Üheksas EAF

| | (miljonites eurodes) |
| --- | --- |
| | | ASSIGNEERINGUD | OTSUSED | ERALDATUD VAHENDID | MAKSED |
| KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % |
| (1) | (2) | | (2):(1) | (3) | | (3):(2) | (4) | | (4):(3) |
| Lomé | AKV RIIGID | | | | | | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Ümberpaigutused kuuendast EAFist – Lomé | 20 | 20 | (0) | 100 | 20 | (0) | 100 | 20 | | 100 |
| Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé | 649 | 648 | (3) | 100 | 647 | (1) | 100 | 647 | (0) | 100 |
| ÜMBERPAIGUTUSED MUUDEST FONDIDEST KOKKU | 669 | 668 | (3) | 100 | 668 | (1) | 100 | 667 | (0) | 100 |
| Cotonou | AKV RIIGID | | | | | | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 8 624 | 8 615 | (16) | 100 | 8 599 | (6) | 100 | 8 566 | (3) | 100 |
| RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU | 8 624 | 8 615 | (16) | 100 | 8 599 | (6) | 100 | 8 566 | (3) | 100 |
| Riikide B-assigneeringud | 1 210 | | | | | | | | | |
| Eksporditulude hüvitamine | | 148 | (1) | | 148 | (1) | 100 | 148 | (1) | 100 |
| Hädaabi | | 1 050 | (1) | | 1 045 | 1 | 100 | 1 040 | (0) | 99 |
| Suurtes võlgades vaesed riigid | | 11 | | | 11 | | 100 | 11 | | 100 |
| RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD KOKKU | 1 210 | 1 208 | (2) | 100 | 1 204 | 0 | 100 | 1 198 | (1) | 100 |
| Cotonou | CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee | 154 | 154 | | 100 | 154 | | 100 | 154 | | 100 |
| CDE, CTA JA PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE KOKKU | 154 | 154 | | 100 | 154 | | 100 | 154 | | 100 |
| Rakenduskulud | 177 | 177 | | 100 | 177 | 0 | 100 | 177 | 1 | 100 |
| Intressid ja muud tulud | 63 | 63 | | 100 | 63 | | 100 | 63 | | 100 |
| RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU | 240 | 240 | | 100 | 240 | 0 | 100 | 239 | 1 | 100 |
| Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | 2 602 | 2 595 | (9) | 100 | 2 584 | (6) | 100 | 2 567 | (3) | 99 |
| Rahutagamisvahend | 354 | 354 | | 100 | 353 | | 100 | 353 | | 100 |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud KOKKU | 2 955 | 2 949 | (9) | 100 | 2 937 | (6) | 100 | 2 921 | (3) | 99 |
| Piirkondlikud assigneeringud | 765 | 763 | (6) | 100 | 747 | (5) | 98 | 729 | 3 | 98 |
| PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD KOKKU | 765 | 763 | (6) | 100 | 747 | (5) | 98 | 729 | 3 | 98 |
| Kongo Demokraatliku Vabariigi eritoetus | 105 | 105 | | 100 | 105 | | 100 | 105 | | 100 |
| KONGO DEMOKRAATLIKU VABARIIGI ERITOETUS KOKKU | 105 | 105 | | 100 | 105 | | 100 | 105 | | 100 |
| Lõuna-Sudaani eritoetus | 267 | 266 | 0 | 100 | 218 | 1 | 82 | 184 | 107 | 84 |
| LÕUNA-SUDAANI ERITOETUS KOKKU | 267 | 266 | 0 | 100 | 218 | 1 | 82 | 184 | 107 | 84 |
| Sudaani eritoetus | 110 | 109 | 0 | 98 | 105 | 0 | 97 | 90 | 9 | 85 |
| SUDAANI ERITOETUS KOKKU | 110 | 109 | 0 | 98 | 105 | 0 | 97 | 90 | 9 | 85 |
| Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisvahendisse | 39 | 24 | | 62 | 24 | | 100 | 24 | | 100 |
| VABATAHTLIKUD OSAMAKSUD RAHUTAGAMISVAHENDISSE KOKKU | 39 | 24 | | 62 | 24 | | 100 | 24 | | 100 |
| | KOKKU: AKV RIIGID (A) | 15 138 | 15 101 | (35) | 100 | 15 001 | (17) | 99 | 14 876 | 112 | 99 |
| Lomé | ÜMTd | | | | | | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Ümberpaigutused kuuendast EAFist – Lomé | 0 | 0 | | 100 | 0 | | 100 | 0 | | 100 |
| Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé | 3 | 3 | | 100 | 3 | | 100 | 3 | | 100 |
| ÜMBERPAIGUTUSED MUUDEST FONDIDEST KOKKU | 3 | 3 | | 100 | 3 | | 100 | 3 | | 100 |
| Cotonou | ÜMTd | | | | | | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 237 | 237 | (0) | 100 | 235 | (2) | 99 | 235 | (0) | 100 |
| RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU | 237 | 237 | (0) | 100 | 235 | (2) | 99 | 235 | (0) | 100 |
| Riikide B-assigneeringud | 4 | | | | | | | | | |
| Hädaabi | | 4 | | | 4 | | 100 | 4 | | 100 |
| RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD KOKKU | 4 | 4 | | 100 | 4 | | 100 | 4 | | 100 |
| Teadusuuringud/tehniline abi (ÜMTd) | 1 | 1 | | 100 | 1 | | 100 | 1 | | 100 |
| RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU | 1 | 1 | | 100 | 1 | | 100 | 1 | | 100 |
| Piirkondlikud assigneeringud | 47 | 45 | (3) | 96 | 45 | (1) | 100 | 45 | (1) | 99 |
| PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD KOKKU | 47 | 45 | (3) | 96 | 45 | (1) | 100 | 45 | (1) | 99 |
| | KOKKU: ÜMTd | 292 | 290 | (3) | 99 | 288 | (3) | 99 | 288 | (1) | 100 |
| | KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (A+B) | 15 430 | 15 391 | (38) | 100 | 15 289 | (20) | 99 | 15 164 | 111 | 99 |

(miljonites eurodes)

ASSIGNEERINGUD

OTSUSED

ERALDATUD VAHENDID

MAKSED

KOGUSUMMA

AASTANE

%

KOGUSUMMA

AASTANE

%

KOGUSUMMA

AASTANE

%

(1)

(2)

(2):(1)

(3)

(3):(2)

(4)

(4):(3)

Lomé

Lomé

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Ümberpaigutused kuuendast EAFist – Lomé

20

20

(0)

100

20

(0)

100

20

100

Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé

649

648

(3)

100

647

(1)

100

647

(0)

100

ÜMBERPAIGUTUSED MUUDEST FONDIDEST KOKKU

ÜMBERPAIGUTUSED MUUDEST FONDIDEST KOKKU

669

669

668

668

(3)

(3)

100

100

668

668

(1)

(1)

100

100

667

667

(0)

(0)

100

100

Cotonou

Cotonou

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Riikide A-assigneeringud

8 624

8 615

(16)

100

8 599

(6)

100

8 566

(3)

100

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU

8 624

8 624

8 615

8 615

(16)

(16)

100

100

8 599

8 599

(6)

(6)

100

100

8 566

8 566

(3)

(3)

100

100

Riikide B-assigneeringud

1 210

Eksporditulude hüvitamine

148

(1)

148

(1)

100

148

(1)

100

Hädaabi

1 050

(1)

1 045

1

100

1 040

(0)

99

Suurtes võlgades vaesed riigid

11

11

100

11

100

RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD KOKKU

RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD KOKKU

1 210

1 210

1 208

1 208

(2)

(2)

100

100

1 204

1 204

0

0

100

100

1 198

1 198

(1)

(1)

100

100

Cotonou

Cotonou

CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee

154

154

100

154

100

154

100

CDE, CTA JA PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE KOKKU

CDE, CTA JA PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE KOKKU

154

154

154

154

100

100

154

154

100

100

154

154

100

100

Rakenduskulud

177

177

100

177

0

100

177

1

100

Intressid ja muud tulud

63

63

100

63

100

63

100

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

240

240

240

240

100

100

240

240

0

0

100

100

239

239

1

1

100

100

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

2 602

2 595

(9)

100

2 584

(6)

100

2 567

(3)

99

Rahutagamisvahend

354

354

100

353

100

353

100

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud KOKKU

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud KOKKU

2 955

2 955

2 949

2 949

(9)

(9)

100

100

2 937

2 937

(6)

(6)

100

100

2 921

2 921

(3)

(3)

99

99

Piirkondlikud assigneeringud

765

763

(6)

100

747

(5)

98

729

3

98

PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD KOKKU

PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD KOKKU

765

765

763

763

(6)

(6)

100

100

747

747

(5)

(5)

98

98

729

729

3

3

98

98

Kongo Demokraatliku Vabariigi eritoetus

105

105

100

105

100

105

100

KONGO DEMOKRAATLIKU VABARIIGI ERITOETUS KOKKU

KONGO DEMOKRAATLIKU VABARIIGI ERITOETUS KOKKU

105

105

105

105

100

100

105

105

100

100

105

105

100

100

Lõuna-Sudaani eritoetus

267

266

0

100

218

1

82

184

107

84

LÕUNA-SUDAANI ERITOETUS KOKKU

LÕUNA-SUDAANI ERITOETUS KOKKU

267

267

266

266

0

0

100

100

218

218

1

1

82

82

184

184

107

107

84

84

Sudaani eritoetus

110

109

0

98

105

0

97

90

9

85

SUDAANI ERITOETUS KOKKU

SUDAANI ERITOETUS KOKKU

110

110

109

109

0

0

98

98

105

105

0

0

97

97

90

90

9

9

85

85

Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisvahendisse

39

24

62

24

100

24

100

VABATAHTLIKUD OSAMAKSUD RAHUTAGAMISVAHENDISSE KOKKU

VABATAHTLIKUD OSAMAKSUD RAHUTAGAMISVAHENDISSE KOKKU

39

39

24

24

62

62

24

24

100

100

24

24

100

100

KOKKU: AKV RIIGID (A)

KOKKU: AKV RIIGID (A)

15 138

15 138

15 101

15 101

(35)

(35)

100

100

15 001

15 001

(17)

(17)

99

99

14 876

14 876

112

112

99

99

Lomé

Lomé

ÜMTd

ÜMTd

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Ümberpaigutused kuuendast EAFist – Lomé

0

0

100

0

100

0

100

Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé

3

3

100

3

100

3

100

ÜMBERPAIGUTUSED MUUDEST FONDIDEST KOKKU

ÜMBERPAIGUTUSED MUUDEST FONDIDEST KOKKU

3

3

3

3

100

100

3

3

100

100

3

3

100

100

Cotonou

Cotonou

ÜMTd

ÜMTd

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Riikide A-assigneeringud

237

237

(0)

100

235

(2)

99

235

(0)

100

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU

237

237

237

237

(0)

(0)

100

100

235

235

(2)

(2)

99

99

235

235

(0)

(0)

100

100

Riikide B-assigneeringud

4

Hädaabi

4

4

100

4

100

RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD KOKKU

RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD KOKKU

4

4

4

4

100

100

4

4

100

100

4

4

100

100

Teadusuuringud/tehniline abi (ÜMTd)

1

1

100

1

100

1

100

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

1

1

1

1

100

100

1

1

100

100

1

1

100

100

Piirkondlikud assigneeringud

47

45

(3)

96

45

(1)

100

45

(1)

99

PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD KOKKU

PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD KOKKU

47

47

45

45

(3)

(3)

96

96

45

45

(1)

(1)

100

100

45

45

(1)

(1)

99

99

KOKKU: ÜMTd

KOKKU: ÜMTd

292

292

290

290

(3)

(3)

99

99

288

288

(3)

(3)

99

99

288

288

(1)

(1)

100

100

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (A+B)

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (A+B)

15 430

15 430

15 391

15 391

(38)

(38)

100

100

15 289

15 289

(20)

(20)

99

99

15 164

15 164

111

111

99

99

Tabel 2.5

Tabel 2.5

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2017:

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2017:

ABI LIIK

ABI LIIK

AKV RIIGID + ÜMT – Kümnes EAF

AKV RIIGID + ÜMT – Kümnes EAF

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | ASSIGNEERINGUD | OTSUSED | ERALDATUD VAHENDID | MAKSED |
| KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % |
| (1) | (2) | | (2):(1) | (3) | | (3):(2) | (4) | | (4):(3) |
| AKV RIIGID | | | | | | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 13 100 | 13 021 | (200) | 99 | 12 477 | 176 | 96 | 10 983 | 739 | 88 |
| RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU | 13 100 | 13 021 | (200) | 99 | 12 477 | 176 | 96 | 10 983 | 739 | 88 |
| Riikide B-assigneeringud | 2 004 | | | | | | | | | |
| Eksporditulude hüvitamine | | 204 | (0) | | 199 | 6 | 97 | 183 | 4 | 92 |
| Hädaabi | | 844 | (6) | | 836 | 5 | 99 | 791 | 24 | 95 |
| Suurtes võlgades vaesed riigid | | 49 | | | 49 | 0 | 100 | 49 | 0 | 100 |
| Muud eelarvemõjuga majandusvapustused | | 905 | (0) | | 897 | 1 | 99 | 882 | 10 | 98 |
| RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD KOKKU | 2 004 | 2 002 | (6) | 100 | 1 980 | 12 | 99 | 1 904 | 38 | 96 |
| Rakenduskulud | 445 | 433 | 1 | 97 | 431 | 2 | 100 | 429 | 2 | 100 |
| Intressid ja muud tulud | 85 | 68 | (1) | 80 | 67 | (0) | 98 | 67 | 0 | 100 |
| RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU | 530 | 501 | 1 | 94 | 498 | 2 | 99 | 496 | 2 | 100 |
| Institutsionaalsed ja toetuskulud | 232 | 232 | (0) | 100 | 230 | (1) | 99 | 211 | (0) | 91 |
| Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | 1 886 | 1 882 | (7) | 100 | 1 828 | 4 | 97 | 1 611 | 119 | 88 |
| Rahutagamisvahend | 1 014 | 1 014 | 220 | 100 | 872 | 233 | 86 | 814 | 198 | 93 |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud KOKKU | 3 132 | 3 128 | 213 | 100 | 2 930 | 235 | 94 | 2 636 | 317 | 90 |
| Piirkondlikud assigneeringud | 1 956 | 1 950 | (10) | 100 | 1 826 | 49 | 94 | 1 410 | 145 | 77 |
| PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD KOKKU | 1 956 | 1 950 | (10) | 100 | 1 826 | 49 | 94 | 1 410 | 145 | 77 |
| Kaasrahastamine | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 187 | 185 | (0) | 99 | 178 | 43 | 97 | 131 | 16 | 74 |
| RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU | 187 | 185 | (0) | 99 | 178 | 43 | 97 | 131 | 16 | 74 |
| Rakenduskulud | 5 | 4 | | 84 | 2 | 0 | 53 | 1 | 0 | 63 |
| RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU | 5 | 4 | | 84 | 2 | 0 | 53 | 1 | 0 | 63 |
| Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | 12 | 11 | 0 | 97 | 10 | (0) | 94 | 10 | 0 | 96 |
| Rahutagamisvahend | 1 | 1 | | 100 | 1 | | 99 | 1 | | 100 |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud KOKKU | 12 | 12 | 0 | 97 | 11 | (0) | 94 | 11 | 0 | 96 |
| Mittekasutatav reserv | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | 286 | | | | | | | | | |
| MITTEKASUTATAV RESERV KOKKU | 286 | | | | | | | | | |
| ÜMTd | | | | | | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 192 | 191 | (2) | 99 | 164 | 29 | 86 | 131 | 7 | 79 |
| RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU | 192 | 191 | (2) | 99 | 164 | 29 | 86 | 131 | 7 | 79 |
| Riikide B-assigneeringud | 15 | | | | | | | | | |
| Hädaabi | | 9 | (0) | | 8 | 2 | 95 | 7 | 0 | 84 |
| Muud eelarvemõjuga majandusvapustused | | 6 | | | 6 | | 100 | 6 | | 100 |
| RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD KOKKU | 15 | 15 | (0) | 100 | 14 | 2 | 97 | 13 | 0 | 91 |
| Teadusuuringud/tehniline abi (ÜMTd) | 5 | 5 | (0) | 100 | 5 | (0) | 99 | 5 | 0 | 98 |
| RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU | 5 | 5 | (0) | 100 | 5 | (0) | 99 | 5 | 0 | 98 |
| Piirkondlikud assigneeringud | 40 | 40 | 0 | 100 | 38 | 3 | 97 | 32 | 12 | 84 |
| PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD KOKKU | 40 | 40 | 0 | 100 | 38 | 3 | 97 | 32 | 12 | 84 |
| Mittekasutatav reserv | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | 23 | | | | | | | | | |
| MITTEKASUTATAV RESERV KOKKU | 23 | | | | | | | | | |
| KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (sh RESERVID) (A+B) | 21 488 | 21 052 | (5) | 98 | 20 125 | 550 | 96 | 17 753 | 1 277 | 88 |

(miljonites eurodes)

ASSIGNEERINGUD

OTSUSED

ERALDATUD VAHENDID

MAKSED

KOGUSUMMA

AASTANE

%

KOGUSUMMA

AASTANE

%

KOGUSUMMA

AASTANE

%

(1)

(2)

(2):(1)

(3)

(3):(2)

(4)

(4):(3)

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Assigneeringud

Assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

13 100

13 021

(200)

99

12 477

176

96

10 983

739

88

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU

13 100

13 100

13 021

13 021

(200)

(200)

99

99

12 477

12 477

176

176

96

96

10 983

10 983

739

739

88

88

Riikide B-assigneeringud

2 004

Eksporditulude hüvitamine

204

(0)

199

6

97

183

4

92

Hädaabi

844

(6)

836

5

99

791

24

95

Suurtes võlgades vaesed riigid

49

49

0

100

49

0

100

Muud eelarvemõjuga majandusvapustused

905

(0)

897

1

99

882

10

98

RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD KOKKU

RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD KOKKU

2 004

2 004

2 002

2 002

(6)

(6)

100

100

1 980

1 980

12

12

99

99

1 904

1 904

38

38

96

96

Rakenduskulud

445

433

1

97

431

2

100

429

2

100

Intressid ja muud tulud

85

68

(1)

80

67

(0)

98

67

0

100

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

530

530

501

501

1

1

94

94

498

498

2

2

99

99

496

496

2

2

100

100

Institutsionaalsed ja toetuskulud

232

232

(0)

100

230

(1)

99

211

(0)

91

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

1 886

1 882

(7)

100

1 828

4

97

1 611

119

88

Rahutagamisvahend

1 014

1 014

220

100

872

233

86

814

198

93

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud KOKKU

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud KOKKU

3 132

3 132

3 128

3 128

213

213

100

100

2 930

2 930

235

235

94

94

2 636

2 636

317

317

90

90

Piirkondlikud assigneeringud

1 956

1 950

(10)

100

1 826

49

94

1 410

145

77

PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD KOKKU

PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD KOKKU

1 956

1 956

1 950

1 950

(10)

(10)

100

100

1 826

1 826

49

49

94

94

1 410

1 410

145

145

77

77

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

Assigneeringud

Assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

187

185

(0)

99

178

43

97

131

16

74

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU

187

187

185

185

(0)

(0)

99

99

178

178

43

43

97

97

131

131

16

16

74

74

Rakenduskulud

5

4

84

2

0

53

1

0

63

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

5

5

4

4

84

84

2

2

0

0

53

53

1

1

0

0

63

63

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

12

11

0

97

10

(0)

94

10

0

96

Rahutagamisvahend

1

1

100

1

99

1

100

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud KOKKU

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud KOKKU

12

12

12

12

0

0

97

97

11

11

(0)

(0)

94

94

11

11

0

0

96

96

Mittekasutatav reserv

Mittekasutatav reserv

Reservid

Reservid

Mittekasutatav reserv

286

MITTEKASUTATAV RESERV KOKKU

MITTEKASUTATAV RESERV KOKKU

286

286

ÜMTd

ÜMTd

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Assigneeringud

Assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

192

191

(2)

99

164

29

86

131

7

79

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU

192

192

191

191

(2)

(2)

99

99

164

164

29

29

86

86

131

131

7

7

79

79

Riikide B-assigneeringud

15

Hädaabi

9

(0)

8

2

95

7

0

84

Muud eelarvemõjuga majandusvapustused

6

6

100

6

100

RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD KOKKU

RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD KOKKU

15

15

15

15

(0)

(0)

100

100

14

14

2

2

97

97

13

13

0

0

91

91

Teadusuuringud/tehniline abi (ÜMTd)

5

5

(0)

100

5

(0)

99

5

0

98

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

5

5

5

5

(0)

(0)

100

100

5

5

(0)

(0)

99

99

5

5

0

0

98

98

Piirkondlikud assigneeringud

40

40

0

100

38

3

97

32

12

84

PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD KOKKU

PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD KOKKU

40

40

40

40

0

0

100

100

38

38

3

3

97

97

32

32

12

12

84

84

Mittekasutatav reserv

Mittekasutatav reserv

Reservid

Reservid

Mittekasutatav reserv

23

MITTEKASUTATAV RESERV KOKKU

MITTEKASUTATAV RESERV KOKKU

23

23

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (sh RESERVID) (A+B)

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (sh RESERVID) (A+B)

21 488

21 488

21 052

21 052

(5)

(5)

98

98

20 125

20 125

550

550

96

96

17 753

17 753

1 277

1 277

88

88

Tabel 2.6

Tabel 2.6

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2017:

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2017:

ABI LIIK

ABI LIIK

AKV RIIGID + ÜMT – Üheteistkümnes EAF

AKV RIIGID + ÜMT – Üheteistkümnes EAF

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | ASSIGNEERINGUD | OTSUSED | ERALDATUD VAHENDID | MAKSED |
| KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % |
| (1) | (2) | | (2):(1) | (3) | | (3):(2) | (4) | | (4):(3) |
| AKV RIIGID | | | | | | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 15 540 | 10 890 | 2 960 | 70 | 6 856 | 3 106 | 63 | 2 931 | 1 414 | 43 |
| RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU | 15 540 | 10 890 | 2 960 | 70 | 6 856 | 3 106 | 63 | 2 931 | 1 414 | 43 |
| Riikide B-assigneeringud | 715 | | | | | | | | | |
| Hädaabi | | 590 | 91 | | 578 | 247 | 98 | 443 | 205 | 77 |
| Muud eelarvemõjuga majandusvapustused | | 109 | 0 | | 109 | 100 | 100 | 29 | 24 | 26 |
| RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD KOKKU | 715 | 699 | 91 | 98 | 687 | 347 | 98 | 472 | 229 | 69 |
| Üleminekurahastu | 0 | | | | | | | | | |
| Üleminekurahastu KOKKU | 0 | | | | | | | | | |
| Rakenduskulud | 1 053 | 538 | 164 | 51 | 490 | 161 | 91 | 456 | 153 | 93 |
| Intressid ja muud tulud | 16 | 10 | 2 | 62 | 6 | 0 | 63 | 6 | 0 | 93 |
| RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU | 1 068 | 548 | 166 | 51 | 496 | 161 | 91 | 461 | 153 | 93 |
| Institutsionaalsed ja toetuskulud | 246 | 106 | 0 | 43 | 91 | 14 | 86 | 70 | 10 | 76 |
| Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | 2 251 | 1 245 | 885 | 55 | 810 | 560 | 65 | 490 | 284 | 61 |
| Rahutagamisvahend | 1 000 | 994 | 94 | 99 | 885 | 7 | 89 | 805 | 74 | 91 |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud KOKKU | 3 497 | 2 344 | 979 | 67 | 1 786 | 580 | 76 | 1 365 | 368 | 76 |
| Piirkondlikud assigneeringud | 5 766 | 4 422 | 1 536 | 77 | 3 514 | 1 408 | 79 | 943 | 582 | 27 |
| PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD KOKKU | 5 766 | 4 422 | 1 536 | 77 | 3 514 | 1 408 | 79 | 943 | 582 | 27 |
| Kaasrahastamine | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 22 | 20 | 17 | 92 | 20 | 20 | 100 | | | |
| RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU | 22 | 20 | 17 | 92 | 20 | 20 | 100 | | | |
| Rakenduskulud | 1 | | | | | | | | | |
| RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU | 1 | | | | | | | | | |
| Rahutagamisvahend | 1 | 1 | | 100 | 1 | 0 | 100 | 1 | 1 | 100 |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud KOKKU | 1 | 1 | | 100 | 1 | 0 | 100 | 1 | 1 | 100 |
| Kasutatavad reservid | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| B-assigneeringute reserv | 0 | | | | | | | | | |
| Riigi reserv KOKKU | 0 | | | | | | | | | |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv | 93 | | | | | | | | | |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringut reserv KOKKU | 93 | | | | | | | | | |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) | 0 | | | | | | | | | |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) KOKKU | 0 | | | | | | | | | |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv | 2 351 | | | | | | | | | |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv KOKKU | 2 351 | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | 201 | | | | | | | | | |
| MITTEKASUTATAV RESERV KOKKU | 201 | | | | | | | | | |
| Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 1 | 1 | | 71 | 1 | | 100 | 1 | | 73 |
| RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU | 1 | 1 | | 71 | 1 | | 100 | 1 | | 73 |
| ÜMTd | | | | | | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 189 | 97 | 56 | 51 | 87 | 61 | 90 | 28 | 21 | 33 |
| RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU | 189 | 97 | 56 | 51 | 87 | 61 | 90 | 28 | 21 | 33 |
| Üleminekurahastu | 0 | | | | | | | | | |
| Üleminekurahastu KOKKU | 0 | | | | | | | | | |
| Teadusuuringud/tehniline abi (ÜMTd) | 5 | 5 | 2 | 94 | 4 | 1 | 75 | 2 | 1 | 66 |
| RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU | 5 | 5 | 2 | 94 | 4 | 1 | 75 | 2 | 1 | 66 |
| Piirkondlikud assigneeringud | 1 | 0 | 0 | 0 | | | | | | |
| PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD KOKKU | 1 | 0 | 0 | 0 | | | | | | |
| Kasutatavad reservid | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv | 165 | | | | | | | | | |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv KOKKU | 165 | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | 5 | | | | | | | | | |
| MITTEKASUTATAV RESERV KOKKU | 5 | | | | | | | | | |
| AKV RIIGID + ÜMT (sh RESERVID) (A+B) KOKKU | 29 621 | 19 027 | 5 807 | 64 | 13 453 | 5 684 | 71 | 6 206 | 2 770 | 46 |

(miljonites eurodes)

ASSIGNEERINGUD

OTSUSED

ERALDATUD VAHENDID

MAKSED

KOGUSUMMA

AASTANE

%

KOGUSUMMA

AASTANE

%

KOGUSUMMA

AASTANE

%

(1)

(2)

(2):(1)

(3)

(3):(2)

(4)

(4):(3)

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Assigneeringud

Assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

15 540

10 890

2 960

70

6 856

3 106

63

2 931

1 414

43

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU

15 540

15 540

10 890

10 890

2 960

2 960

70

70

6 856

6 856

3 106

3 106

63

63

2 931

2 931

1 414

1 414

43

43

Riikide B-assigneeringud

715

Hädaabi

590

91

578

247

98

443

205

77

Muud eelarvemõjuga majandusvapustused

109

0

109

100

100

29

24

26

RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD KOKKU

RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD KOKKU

715

715

699

699

91

91

98

98

687

687

347

347

98

98

472

472

229

229

69

69

Üleminekurahastu

0

Üleminekurahastu KOKKU

Üleminekurahastu KOKKU

0

0

Rakenduskulud

1 053

538

164

51

490

161

91

456

153

93

Intressid ja muud tulud

16

10

2

62

6

0

63

6

0

93

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

1 068

1 068

548

548

166

166

51

51

496

496

161

161

91

91

461

461

153

153

93

93

Institutsionaalsed ja toetuskulud

246

106

0

43

91

14

86

70

10

76

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

2 251

1 245

885

55

810

560

65

490

284

61

Rahutagamisvahend

1 000

994

94

99

885

7

89

805

74

91

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud KOKKU

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud KOKKU

3 497

3 497

2 344

2 344

979

979

67

67

1 786

1 786

580

580

76

76

1 365

1 365

368

368

76

76

Piirkondlikud assigneeringud

5 766

4 422

1 536

77

3 514

1 408

79

943

582

27

PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD KOKKU

PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD KOKKU

5 766

5 766

4 422

4 422

1 536

1 536

77

77

3 514

3 514

1 408

1 408

79

79

943

943

582

582

27

27

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

Assigneeringud

Assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

22

20

17

92

20

20

100

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU

22

22

20

20

17

17

92

92

20

20

20

20

100

100

Rakenduskulud

1

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

1

1

Rahutagamisvahend

1

1

100

1

0

100

1

1

100

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud KOKKU

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud KOKKU

1

1

1

1

100

100

1

1

0

0

100

100

1

1

1

1

100

100

Kasutatavad reservid

Kasutatavad reservid

Reservid

Reservid

B-assigneeringute reserv

0

Riigi reserv KOKKU

Riigi reserv KOKKU

0

0

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv

93

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringut reserv KOKKU

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringut reserv KOKKU

93

93

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud)

0

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) KOKKU

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) KOKKU

0

0

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv

2 351

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv KOKKU

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv KOKKU

2 351

2 351

Mittekasutatav reserv

Mittekasutatav reserv

Reservid

Reservid

Mittekasutatav reserv

201

MITTEKASUTATAV RESERV KOKKU

MITTEKASUTATAV RESERV KOKKU

201

201

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

Reservid

Reservid

Riikide A-assigneeringud

1

1

71

1

100

1

73

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU

1

1

1

1

71

71

1

1

100

100

1

1

73

73

ÜMTd

ÜMTd

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Assigneeringud

Assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

189

97

56

51

87

61

90

28

21

33

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU

RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD KOKKU

189

189

97

97

56

56

51

51

87

87

61

61

90

90

28

28

21

21

33

33

Üleminekurahastu

0

Üleminekurahastu KOKKU

Üleminekurahastu KOKKU

0

0

Teadusuuringud/tehniline abi (ÜMTd)

5

5

2

94

4

1

75

2

1

66

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

5

5

5

5

2

2

94

94

4

4

1

1

75

75

2

2

1

1

66

66

Piirkondlikud assigneeringud

1

0

0

0

PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD KOKKU

PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD KOKKU

1

1

0

0

0

0

0

0

Kasutatavad reservid

Kasutatavad reservid

Reservid

Reservid

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv

165

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv KOKKU

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv KOKKU

165

165

Mittekasutatav reserv

Mittekasutatav reserv

Reservid

Reservid

Mittekasutatav reserv

5

MITTEKASUTATAV RESERV KOKKU

MITTEKASUTATAV RESERV KOKKU

5

5

AKV RIIGID + ÜMT (sh RESERVID) (A+B) KOKKU

AKV RIIGID + ÜMT (sh RESERVID) (A+B) KOKKU

29 621

29 621

19 027

19 027

5 807

5 807

64

64

13 453

13 453

5 684

5 684

71

71

6 206

6 206

2 770

2 770

46

46

EUROOPA INVESTEERIMISPANGA HALLATAVATE VAHENDITE RAKENDAMISE AASTAARUANNE

EUROOPA INVESTEERIMISPANGA HALLATAVATE VAHENDITE RAKENDAMISE AASTAARUANNE

| EUROOPA INVESTEERIMISPANK | CA/511/18


  15. märts 2018 |
| --- | --- |
| | Dokument 18/099 |
| DIREKTORITE NÕUKOGU |
| INVESTEERIMISRAHASTU


  RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE


  SEISUGA 31. DETSEMBER 2017 |
| — | Finantsseisundi aruanne |

EUROOPA INVESTEERIMISPANK

EUROOPA INVESTEERIMISPANK

CA/511/18

CA/511/18

15. märts 2018

Dokument 18/099

Dokument 18/099

DIREKTORITE NÕUKOGU

DIREKTORITE NÕUKOGU

INVESTEERIMISRAHASTU

INVESTEERIMISRAHASTU

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

SEISUGA 31. DETSEMBER 2017

SEISUGA 31. DETSEMBER 2017

—

Finantsseisundi aruanne

| — | Kasumi- ja muu koondkasumi aruanne |
| --- | --- |

—

Kasumi- ja muu koondkasumi aruanne

| — | Omakapitali muutuste aruanne |
| --- | --- |

—

Omakapitali muutuste aruanne

| — | Rahavoogude aruanne |
| --- | --- |

—

Rahavoogude aruanne

| — | Raamatupidamise aastaaruande lisad |
| --- | --- |

—

Raamatupidamise aastaaruande lisad

| — | Sõltumatu audiitori aruanne |
| --- | --- |

—

Sõltumatu audiitori aruanne

FINANTSSEISUNDI ARUANNE

FINANTSSEISUNDI ARUANNE

SEISUGA 31. DETSEMBER 2017

SEISUGA 31. DETSEMBER 2017

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Lisad | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| VARAD | | | |
| Raha ja raha ekvivalendid | 5 | 549 101 | 360 817 |
| Nõuded rahastajate vastu | 9/16 | 150 000 | 86 395 |
| Tähtajani hoitavad finantsvarad | 10 | 144 382 | 169 398 |
| Tuletisinstrumendid | 6 | 12 521 | 6 920 |
| Laenud ja nõuded | 7 | 1 666 725 | 1 729 380 |
| Müügivalmis finantsvarad | 8 | 497 539 | 516 884 |
| Muud varad | 11 | 4 385 | 345 |
| Varad kokku | | 3 024 653 | 2 870 139 |
| KOHUSTUSED JA RAHASTU OMAKAPITAL | | | |
| KOHUSTUSED | | | |
| Tuletisinstrumendid | 6 | 1 153 | 25 189 |
| Edasilükkunud tulud | 12 | 25 802 | 26 283 |
| Antud tagatiste eraldised | 13 | 484 | 625 |
| Võlad kolmandatele isikutele | 14 | 157 285 | 116 114 |
| Muud kohustused | 15 | 2 462 | 2 546 |
| Kohustused kokku | | 187 186 | 170 757 |
| RAHASTU OMAKAPITAL | | | |
| Liikmesriikidelt sissenõutud osamaksud | 16 | 2 517 000 | 2 377 000 |
| Õiglase väärtuse reserv | | 125 816 | 142 884 |
| Jaotamata kasum | | 194 651 | 179 498 |
| Rahastu omakapital kokku | | 2 837 467 | 2 699 382 |
| Kohustused ja rahastu omakapital kokku | | 3 024 653 | 2 870 139 |

(tuhandetes eurodes)

Lisad

31.12.2017

31.12.2016

VARAD

VARAD

Raha ja raha ekvivalendid

5

549 101

360 817

Nõuded rahastajate vastu

9/16

150 000

86 395

Tähtajani hoitavad finantsvarad

10

144 382

169 398

Tuletisinstrumendid

6

12 521

6 920

Laenud ja nõuded

7

1 666 725

1 729 380

Müügivalmis finantsvarad

8

497 539

516 884

Muud varad

11

4 385

345

Varad kokku

Varad kokku

3 024 653

3 024 653

2 870 139

2 870 139

KOHUSTUSED JA RAHASTU OMAKAPITAL

KOHUSTUSED JA RAHASTU OMAKAPITAL

KOHUSTUSED

KOHUSTUSED

Tuletisinstrumendid

6

1 153

25 189

Edasilükkunud tulud

12

25 802

26 283

Antud tagatiste eraldised

13

484

625

Võlad kolmandatele isikutele

14

157 285

116 114

Muud kohustused

15

2 462

2 546

Kohustused kokku

Kohustused kokku

187 186

187 186

170 757

170 757

RAHASTU OMAKAPITAL

RAHASTU OMAKAPITAL

Liikmesriikidelt sissenõutud osamaksud

16

2 517 000

2 377 000

Õiglase väärtuse reserv

125 816

142 884

Jaotamata kasum

194 651

179 498

Rahastu omakapital kokku

Rahastu omakapital kokku

2 837 467

2 837 467

2 699 382

2 699 382

Kohustused ja rahastu omakapital kokku

Kohustused ja rahastu omakapital kokku

3 024 653

3 024 653

2 870 139

2 870 139

KASUMI- JA MUU KOONDKASUMI ARUANNE

KASUMI- JA MUU KOONDKASUMI ARUANNE

31. DETSEMBRIL 2017 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOHTA

31. DETSEMBRIL 2017 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOHTA

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Lisad | Alates 1.1.2017 | Alates 1.1.2016 |
| kuni 31.12.2017 | kuni 31.12.2016 |
| Intressid ja samalaadsed tulud | 18 | 101 406 | 106 698 |
| Intressid ja samalaadsed kulud | 18 | -2 671 | -2 307 |
| Intressid ja samalaadsed tulud (neto) | | 98 735 | 104 391 |
| Tulud teenus- ja vahendustasudest | 19 | 210 | 699 |
| Kulud teenus- ja vahendustasudest | 19 | - 60 | - 48 |
| Tulud teenus- ja vahendustasudest (neto) | | 150 | 651 |
| Tuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutumine | | 29 637 | -10 361 |
| Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud netokasum | 20 | 2 711 | 6 504 |
| Valuutakursside muutustest tulenev netokahjum | | -38 165 | -14 995 |
| Netotulu finantstehingutest | | -5 817 | -18 852 |
| Muutused laenude ja nõuete väärtuse languses, pärast suurenemiste mahaarvamist | 7 | -10 721 | 44 365 |
| Tagatiste eraldiste muutus | 13 | - 65 | - 242 |
| Müügivalmis finantsvarade väärtuse langus | 8 | -22 024 | -2 493 |
| Üldhalduskulud | 21 | -45 105 | -43 483 |
| Majandusaasta kasum/kahjum | | 15 153 | 84 337 |
| Muu koondkasum | | | |
| Kirjed, mis on ümber liigitatud või mida võib ümber liigitada kasumisse või kahjumisse: | | | |
| Müügivalmis finantsvarad – õiglase väärtuse reserv | 8 | | |
| 1. | Müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse netomuutus |

(tuhandetes eurodes)

Lisad

Alates 1.1.2017

Alates 1.1.2016

kuni 31.12.2017

kuni 31.12.2016

Intressid ja samalaadsed tulud

18

101 406

106 698

Intressid ja samalaadsed kulud

18

-2 671

-2 307

Intressid ja samalaadsed tulud (neto)

Intressid ja samalaadsed tulud (neto)

98 735

98 735

104 391

104 391

Tulud teenus- ja vahendustasudest

19

210

699

Kulud teenus- ja vahendustasudest

19

- 60

- 48

Tulud teenus- ja vahendustasudest (neto)

Tulud teenus- ja vahendustasudest (neto)

150

150

651

651

Tuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutumine

29 637

-10 361

Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud netokasum

20

2 711

6 504

Valuutakursside muutustest tulenev netokahjum

-38 165

-14 995

Netotulu finantstehingutest

Netotulu finantstehingutest

-5 817

-5 817

-18 852

-18 852

Muutused laenude ja nõuete väärtuse languses, pärast suurenemiste mahaarvamist

7

-10 721

44 365

Tagatiste eraldiste muutus

13

- 65

- 242

Müügivalmis finantsvarade väärtuse langus

8

-22 024

-2 493

Üldhalduskulud

21

-45 105

-43 483

Majandusaasta kasum/kahjum

Majandusaasta kasum/kahjum

15 153

15 153

84 337

84 337

Muu koondkasum

Muu koondkasum

Kirjed, mis on ümber liigitatud või mida võib ümber liigitada kasumisse või kahjumisse:

Kirjed, mis on ümber liigitatud või mida võib ümber liigitada kasumisse või kahjumisse:

Müügivalmis finantsvarad – õiglase väärtuse reserv

8

1.

Müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse netomuutus

-31 034

-14 624

| 2. | Koondkasumiaruandesse üle kantud netosumma |
| --- | --- |

2.

Koondkasumiaruandesse üle kantud netosumma

13 966

-6 485

Müügivalmis finantsvarad kokku

Müügivalmis finantsvarad kokku

-17 068

-17 068

-21 109

-21 109

Muu koondkasum kokku

Muu koondkasum kokku

-17 068

-17 068

-21 109

-21 109

Majandusaasta koondkasum kokku

Majandusaasta koondkasum kokku

-1 915

-1 915

63 228

63 228

OMAKAPITALI MUUTUSTE ARUANNE

OMAKAPITALI MUUTUSTE ARUANNE

31. DETSEMBRIL 2017 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOHTA

31. DETSEMBRIL 2017 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOHTA

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Lisad | Sissenõutud osamaksud | Õiglase väärtuse reserv | Jaotamata kasum | Kokku |
| Seisuga 1. jaanuar 2017 | | 2 377 000 | 142 884 | 179 498 | 2 699 382 |
| Majandusaasta jooksul sissenõutud liikmesriikide osamaksud | 16 | 140 000 | — | — | 140 000 |
| Majandusaasta kasum 2017. aastal | | — | — | 15 153 | 15 153 |
| Majandusaasta muu koondkasum kokku | | — | -17 068 | — | -17 068 |
| Rahastu omakapitali muutused | | 140 000 | -17 068 | 15 153 | 138 085 |
| Seisuga 31. detsember 2017 | | 2 517 000 | 125 816 | 194 651 | 2 837 467 |
| Seisuga 1. jaanuar 2016 | | 2 157 000 | 163 993 | 95 161 | 2 416 154 |
| Majandusaasta jooksul sissenõutud liikmesriikide osamaksud | 16 | 220 000 | — | — | 220 000 |
| Majandusaasta kasum 2016. aastal | | — | — | 84 337 | 84 337 |
| Majandusaasta muu koondkasum kokku | | — | -21 109 | — | -21 109 |
| Rahastu omakapitali muutused | | 220 000 | -21 109 | 84 337 | 283 228 |
| Seisuga 31. detsember 2016 | | 2 377 000 | 142 884 | 179 498 | 2 699 382 |

(tuhandetes eurodes)

Lisad

Sissenõutud osamaksud

Õiglase väärtuse reserv

Jaotamata kasum

Kokku

Seisuga 1. jaanuar 2017

Seisuga 1. jaanuar 2017

2 377 000

2 377 000

142 884

142 884

179 498

179 498

2 699 382

2 699 382

Majandusaasta jooksul sissenõutud liikmesriikide osamaksud

16

140 000

—

—

140 000

Majandusaasta kasum 2017. aastal

—

—

15 153

15 153

Majandusaasta muu koondkasum kokku

—

-17 068

—

-17 068

Rahastu omakapitali muutused

Rahastu omakapitali muutused

140 000

140 000

-17 068

-17 068

15 153

15 153

138 085

138 085

Seisuga 31. detsember 2017

Seisuga 31. detsember 2017

2 517 000

2 517 000

125 816

125 816

194 651

194 651

2 837 467

2 837 467

Seisuga 1. jaanuar 2016

Seisuga 1. jaanuar 2016

2 157 000

2 157 000

163 993

163 993

95 161

95 161

2 416 154

2 416 154

Majandusaasta jooksul sissenõutud liikmesriikide osamaksud

16

220 000

—

—

220 000

Majandusaasta kasum 2016. aastal

—

—

84 337

84 337

Majandusaasta muu koondkasum kokku

—

-21 109

—

-21 109

Rahastu omakapitali muutused

Rahastu omakapitali muutused

220 000

220 000

-21 109

-21 109

84 337

84 337

283 228

283 228

Seisuga 31. detsember 2016

Seisuga 31. detsember 2016

2 377 000

2 377 000

142 884

142 884

179 498

179 498

2 699 382

2 699 382

RAHAVOOGUDE ARUANNE

RAHAVOOGUDE ARUANNE

31. DETSEMBRIL 2017 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOHTA

31. DETSEMBRIL 2017 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOHTA

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Lisad | Alates 1.1.2017 kuni 31.12.2017 | Alates 1.1.2016 kuni 31.12.2016 |
| PÕHITEGEVUS | | | |
| Majandusaasta kasum | | 15 153 | 84 337 |
| Korrigeerimised: | | | |
| Müügivalmis finantsvarade väärtuse langus | 8 | 22 024 | 2 493 |
| Laenude ja nõuete väärtuse langusest tuleneva kahjumi netomuutus | 7 | 10 721 | -44 365 |
| Laenude ja nõuetega seotud kapitaliseeritud intress | 7 | — | -7 183 |
| Laenudelt ja nõuetelt kogunenud intressitulu ja amortiseeritud väärtuse muutus | 7 | -1 198 | -5 843 |
| Antud tagatiste eraldiste netomuutus | 13 | - 141 | 625 |
| Tähtajani hoitavatelt finantsvaradelt kogunenud intressitulu ja amortiseeritud väärtuse muutus | 10 | - 398 | -1 126 |
| Ettemakstud tulude muutus | | - 481 | -3 042 |
| Vahetuskursi muutuste mõju laenudele | 7 | 168 304 | -35 025 |
| Vahetuskursi muutuste mõju müügivalmis finantsvaradele | | -1 655 | -5 125 |
| Vahetuskursi muutuste mõju hoitavale rahale | | -6 473 | -1 106 |
| Kahjum põhitegevusest enne põhitegevusega seotud varades ja kohustustes toimunud muutuste arvestamist | | 205 856 | -15 360 |
| Laenude väljamaksed | 7 | - 368 662 | - 528 376 |
| Laenude tagastamine | 7 | 253 486 | 351 468 |
| Rahalt ja raha ekvivalentidelt kogunenud intressitulu muutus | 5 | 63 | 2 |
| Tuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutumine | | -29 637 | 10 361 |
| Tähtaja lõpuni hoitavate finantsvarade (vähenemine) | 10 | -1 084 149 | -1 159 704 |
| Tähtaja lõpuni hoitavad finantsvarad, mille tähtaeg möödub | 10 | 1 109 563 | 1 219 953 |
| Müügivalmis finantsvarade (suurenemine) | 8 | -62 660 | - 153 986 |
| Müügivalmis finantsvarade tagasimaksmine/müük | 8 | 44 568 | 37 978 |
| Muude varade (suurenemine) | | -4 040 | - 318 |
| Muude kohustuste (vähenemine)/suurenemine | | - 84 | 182 |
| Euroopa Investeerimispangale tasutavate summade suurenemine | | 2 202 | 423 |
| Põhitegevusest tulenevad või selles kasutatud netorahavood | | 66 506 | - 237 377 |
| FINANTSEERIMISTEGEVUS | | | |
| Liikmesriikidelt saadud osamaksud | 16 | 76 395 | 133 605 |
| Seoses intressitoetuste ja tehnilise abiga liikmesriikidelt saadud summad | | 60 000 | 30 000 |
| Seoses intressitoetuste ja tehnilise abiga liikmesriikide eest makstud summad | | -21 026 | -15 510 |
| Rahavood finantseerimistegevusest (neto) | | 115 369 | 148 095 |
| Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) | | 181 875 | -89 282 |
| Rahavoogude koondaruanne: | | | |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | | 360 821 | 448 998 |
| Netorahavood: | | | |
| Põhitegevusest | | 66 506 | - 237 377 |
| Finantseerimistegevusest | | 115 369 | 148 095 |
| Vahetuskursi muutuste mõju rahale ja raha ekvivalentidele | | 6 473 | 1 106 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | | 549 169 | 360 822 |
| Raha ja raha ekvivalendid jagunevad: | | | |
| Kassas olev sularaha | 5 | 166 445 | 51 462 |
| Tähtajalised hoiused (kogunenud intressideta) | | 367 721 | 259 342 |
| Kommertsväärtpaberid | 5 | 15 003 | 50 018 |
| | | 549 169 | 360 822 |

(tuhandetes eurodes)

Lisad

Alates 1.1.2017 kuni 31.12.2017

Alates 1.1.2016 kuni 31.12.2016

PÕHITEGEVUS

PÕHITEGEVUS

Majandusaasta kasum

15 153

84 337

Korrigeerimised:

Müügivalmis finantsvarade väärtuse langus

8

22 024

2 493

Laenude ja nõuete väärtuse langusest tuleneva kahjumi netomuutus

7

10 721

-44 365

Laenude ja nõuetega seotud kapitaliseeritud intress

7

—

-7 183

Laenudelt ja nõuetelt kogunenud intressitulu ja amortiseeritud väärtuse muutus

7

-1 198

-5 843

Antud tagatiste eraldiste netomuutus

13

- 141

625

Tähtajani hoitavatelt finantsvaradelt kogunenud intressitulu ja amortiseeritud väärtuse muutus

10

- 398

-1 126

Ettemakstud tulude muutus

- 481

-3 042

Vahetuskursi muutuste mõju laenudele

7

168 304

-35 025

Vahetuskursi muutuste mõju müügivalmis finantsvaradele

-1 655

-5 125

Vahetuskursi muutuste mõju hoitavale rahale

-6 473

-1 106

Kahjum põhitegevusest enne põhitegevusega seotud varades ja kohustustes toimunud muutuste arvestamist

Kahjum põhitegevusest enne põhitegevusega seotud varades ja kohustustes toimunud muutuste arvestamist

205 856

205 856

-15 360

-15 360

Laenude väljamaksed

7

- 368 662

- 528 376

Laenude tagastamine

7

253 486

351 468

Rahalt ja raha ekvivalentidelt kogunenud intressitulu muutus

5

63

2

Tuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutumine

-29 637

10 361

Tähtaja lõpuni hoitavate finantsvarade (vähenemine)

10

-1 084 149

-1 159 704

Tähtaja lõpuni hoitavad finantsvarad, mille tähtaeg möödub

10

1 109 563

1 219 953

Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)

8

-62 660

- 153 986

Müügivalmis finantsvarade tagasimaksmine/müük

8

44 568

37 978

Muude varade (suurenemine)

-4 040

- 318

Muude kohustuste (vähenemine)/suurenemine

- 84

182

Euroopa Investeerimispangale tasutavate summade suurenemine

2 202

423

Põhitegevusest tulenevad või selles kasutatud netorahavood

Põhitegevusest tulenevad või selles kasutatud netorahavood

66 506

66 506

- 237 377

- 237 377

FINANTSEERIMISTEGEVUS

FINANTSEERIMISTEGEVUS

Liikmesriikidelt saadud osamaksud

16

76 395

133 605

Seoses intressitoetuste ja tehnilise abiga liikmesriikidelt saadud summad

60 000

30 000

Seoses intressitoetuste ja tehnilise abiga liikmesriikide eest makstud summad

-21 026

-15 510

Rahavood finantseerimistegevusest (neto)

Rahavood finantseerimistegevusest (neto)

115 369

115 369

148 095

148 095

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

181 875

181 875

-89 282

-89 282

Rahavoogude koondaruanne:

Rahavoogude koondaruanne:

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

360 821

360 821

448 998

448 998

Netorahavood:

Põhitegevusest

66 506

- 237 377

Finantseerimistegevusest

115 369

148 095

Vahetuskursi muutuste mõju rahale ja raha ekvivalentidele

6 473

1 106

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

549 169

549 169

360 822

360 822

Raha ja raha ekvivalendid jagunevad:

Raha ja raha ekvivalendid jagunevad:

Kassas olev sularaha

5

166 445

51 462

Tähtajalised hoiused (kogunenud intressideta)

367 721

259 342

Kommertsväärtpaberid

5

15 003

50 018

549 169

549 169

360 822

360 822

Raamatupidamise aastaaruande lisad 31. detsembri 2017. aasta seisuga

Raamatupidamise aastaaruande lisad 31. detsembri 2017. aasta seisuga

1.   Üldine teave

Üldine teave

Investeerimisrahastu (edaspidi „rahastu“) on loodud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide (edaspidi „AKV riigid“) rühma ja Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide vahelist koostööd ja arenguabi käsitleva Cotonou lepingu (edaspidi „leping“) raames, mis sõlmiti 23. juunil 2000 ning vaadati läbi 25. juunil 2005 ja 22. juunil 2010.

Rahastu ei ole juriidiline isik. Euroopa Investeerimispank (edaspidi „EIP“ ja „pank“) haldab liikmesriikide („rahastajad“) nimel osamaksusid vastavalt lepingu tingimustele ja korraldab rahastu tegevust.

Lepingu kohane rahastamine toimub ELi liikmesriikide eelarvetest. Rahastu rahastamiseks ja intressitoetuste maksmiseks vajaliku toetuse summad saadakse ELi liikmesriikide osamaksudest mitmeaastase finantsraamistiku raames (esimene finantsprotokoll aastateks 2000–2007 (edaspidi „üheksas Euroopa Arengufond (EAF)“), teine finantsprotokoll aastateks 2008–2013 (edaspidi „kümnes EAF“), ja kolmas finantsprotokoll aastateks 2014–2020 (edaspidi „üheteistkümnes EAF“)). EIP-le on tehtud ülesandeks järgneva haldamine:

| — | rahastu, s.o riske kandev uuenev fond, mille eesmärk on erasektori investeeringute edendamine AKV riikides ning mille maht on 3 685,5 miljonit eurot, millest 48,5 miljonit eurot on eraldatud ülemeremaadele ja -territooriumidele (ÜMTd); |
| --- | --- |

—

rahastu, s.o riske kandev uuenev fond, mille eesmärk on erasektori investeeringute edendamine AKV riikides ning mille maht on 3 685,5 miljonit eurot, millest 48,5 miljonit eurot on eraldatud ülemeremaadele ja -territooriumidele (ÜMTd);

| — | intressitoetuste rahastamiseks ettenähtud toetused AKV riikidele summas kuni 1 220,85 miljonit eurot ja ÜMTdele kuni 8,5 miljonit eurot. Neid toetusi saab kuni 15 % ulatuses kasutada projektidega seonduva tehnilise abi rahastamiseks. |
| --- | --- |

—

intressitoetuste rahastamiseks ettenähtud toetused AKV riikidele summas kuni 1 220,85 miljonit eurot ja ÜMTdele kuni 8,5 miljonit eurot. Neid toetusi saab kuni 15 % ulatuses kasutada projektidega seonduva tehnilise abi rahastamiseks.

Käesolev raamatupidamise aastaaruanne hõlmab ajavahemikku 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2017.

EIP halduskomitee ettepanekul kiitis EIP direktorite nõukogu 15. märtsil 2018 raamatupidamise aastaaruande heaks ja andis loa esitada see EIP juhatajate nõukogule, et viimane saaks selle 27. aprilliks 2018 heaks kiita.

2.   Peamised arvestuspõhimõtted

Peamised arvestuspõhimõtted

2.1.   Koostamise alus – nõuetele vastavuse kinnitus

Rahastu raamatupidamise aastaaruanne on koostatud kooskõlas Euroopa Liidu vastuvõetud rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega (IFRS).

2.2.   Olulised raamatupidamisalased otsused ja hinnangud

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel tuleb anda raamatupidamislikke hinnanguid. Samal ajal peab EIP juhtkond rahastu raamatupidamispõhimõtete kohaldamisel lähtuma oma äranägemisest. Avalikustada tuleb valdkonnad, milles tehtavate otsuste puhul kasutatakse oma äranägemist laiemas ulatuses või mis on keerukamad, ning valdkonnad, millega seotud eeldustel ja hinnangutel on raamatupidamise aastaaruandele oluline mõju.

Otsuseid ja hinnanguid on kõige enam kasutatud järgnevates valdkondades:

— Finantsinstrumentide õiglase väärtuse mõõtmine

— Finantsinstrumentide õiglase väärtuse mõõtmine

Aktiivsetel turgudel kaubeldavate finantsvarade ja -kohustuste õiglane väärtus põhineb noteeritud turuhinnal ja maaklerite hinnanoteeringutel. Kui õiglast väärtust ei ole võimalik leida aktiivsete turgude alusel, määratakse see kindlaks, kasutades mitmesuguseid hindamismeetodeid, sh matemaatilisi mudeleid. Mudelites kasutatavad väärtused võetakse võimaluse korral jälgitavatelt turgudelt; kui see aga ei ole teostatav, tuleb õiglase väärtuse kindlaksmääramisel teatavas ulatuses kasutada oma äranägemisel tehtavaid otsuseid. Hinnangud liigitatakse vastavalt nende tasemele õiglase väärtuse hierarhias, mis sõltub hindamismeetodis kasutatud sisenditest. Hindamismeetodid on avaldatud ja neid on kirjeldatud lisade punktides 2.4.3 ja 4.

Hindamismeetodid võivad hõlmata võrdlust jälgitava turuhinnaga samalaadsete instrumentidega, netonüüdispuhasväärtuse mudelit, diskonteeritud rahavoogude mudelit, Black-Scholesi mudelit, polünoomilise optsioonihinna mudelit ja muid hindamismudeleid. Hindamismeetodites kasutatavate eelduste ja sisendite hulka kuuluvad riskivabad intressimäärad ja võrdlusintressimäärad, diskontomäära arvutamiseks kasutatavad krediidiriski marginaalid, võlakirja- ja aktsiahinnad, valuutavahetuskursid, aktsiahinnad, aktsiaindeksid ning prognoositav hinnavolatiilsus ja korrelatsioon.

Hindamismeetodite eesmärk on leida õiglane väärtus ehk hind, mille eest toimuks mõõtmiskuupäeval turuosaliste vahel tavapärane tehing vara müügiks või kohustuse üleandmiseks.

Rahastus kasutatakse levinumate ja lihtsamate finantsinstrumentide õiglase väärtuse määramiseks üldtunnustatud hindamismudeleid. See kehtib näiteks intressimäära ja valuuta vahetuslepingute kohta, mille puhul kasutatakse ainult jälgitavaid turuandmeid ning juhtimishinnanguid ja prognoose ei ole eriti vaja. Jälgitavaid hindu ja mudelite sisendeid võib tavaliselt saada noteeritud võla- ja kapitaliväärtpaberite, börsil kaubeldavate tuletisinstrumentide ja lihtsate börsiväliste tuletisinstrumentide (näiteks intressimäära vahetuslepingud) turult. Jälgitavate turuhindade ja mudelite sisendite kättesaadavus vähendab vajadust juhtkonna hinnangute ja prognooside järele ning õiglase väärtuse määramisega seotud ebakindlust. Jälgitavate turuhindade ja sisendite kättesaadavus on eri toodete ja turgude puhul erinev ning see võib muutuda konkreetsete sündmuste mõjul ja vastavalt finantsturgudel valitsevate tingimuste muutumisele.

Keerukamate instrumentide puhul kasutab rahastu enda väljatöötatud meetodeid, mis põhinevad tunnustatud hindamismudelitel. Mõned või kõik nende mudelite sisendid ei ole turul jälgitavad, vaid tuletatakse turuhindadest ja -määradest või oletustel põhinevatest hinnangutest. Oluliste mittejälgitavate sisenditega instrumentide hulka kuuluvad näiteks teatavad laenud ja tagatised, millel puudub aktiivne turg. Kui õiglane väärtus määratakse kindlaks hindamismudelitega, kus kasutatakse olulisi mittejälgitavaid sisendeid, on suurem roll juhtkonna hinnangutel ja prognoosidel. Juhtkonna hinnanguid ja prognoose on tavaliselt vaja selleks, et valida välja sobiv hindamismudel, prognoosida hinnatava instrumendi poolt tulevikus tekitatava rahavoo suurust, määrata kindlaks vastaspoole maksejõuetuse tõenäosus ja ettemakserisk ning valida sobivad diskontomäärad.

Rahastu on välja töötanud õiglase väärtuse mõõtmise kontrolliraamistiku. Raamistik hõlmab EIP investeerimispanganduse riskijuhtimise ja turuteabe haldamisega seotud ülesandeid. Neid ülesandeid täidetakse sõltumatult front office’i juhtimisest ja nende eesmärk on kontrollida olulist õiglase väärtuse mõõtmist. Konkreetsed kontrollimeetmed on järgmised:

front office

| — | jälgitavate hindade kontroll; |
| --- | --- |

—

jälgitavate hindade kontroll;

| — | olemasolevate mudelite muudatuste ja uute hindamismudelite analüüs ja kinnitamine; |
| --- | --- |

—

olemasolevate mudelite muudatuste ja uute hindamismudelite analüüs ja kinnitamine;

| — | mudelite täpsustamine ja järeltestimine jälgitavate turutehingute alusel; |
| --- | --- |

—

mudelite täpsustamine ja järeltestimine jälgitavate turutehingute alusel;

| — | väärtuse suuremate muutuste analüüs ja uurimine; |
| --- | --- |

—

väärtuse suuremate muutuste analüüs ja uurimine;

| — | oluliste mittejälgitavate sisendite analüüs ja hinnangute täpsustamine. |
| --- | --- |

—

oluliste mittejälgitavate sisendite analüüs ja hinnangute täpsustamine.

Kui õiglase väärtuse mõõtmiseks kasutatakse kolmandatelt isikutelt saadud teavet, näiteks maaklerinoteeringuid ja hinnateabe vahendajate hinnateavet, kontrollib rahastu, kas need hinnangud lähtuvad IFRSi nõuetest. Selle raames:

| — | määratakse kindlaks, kas maakleri hinnanoteering või vahendaja hinnateave on asjakohane; |
| --- | --- |

—

määratakse kindlaks, kas maakleri hinnanoteering või vahendaja hinnateave on asjakohane;

| — | hinnatakse, kas maakleri konkreetne noteering või hinnateabeteenus on usaldusväärne; |
| --- | --- |

—

hinnatakse, kas maakleri konkreetne noteering või hinnateabeteenus on usaldusväärne;

| — | selgitatakse välja, kuidas õiglane väärtus on välja selgitatud, ning mil määral see vastab tegelikele turutehingutele; |
| --- | --- |

—

selgitatakse välja, kuidas õiglane väärtus on välja selgitatud, ning mil määral see vastab tegelikele turutehingutele;

| — | selgitatakse välja, mil viisil on sarnaste instrumentide hindu kohandatud vastavalt mõõdetava instrumendi omadustele, kui õiglast väärtust mõõdetakse sarnaste instrumentide abil. |
| --- | --- |

—

selgitatakse välja, mil viisil on sarnaste instrumentide hindu kohandatud vastavalt mõõdetava instrumendi omadustele, kui õiglast väärtust mõõdetakse sarnaste instrumentide abil.

— Laenude ja nõuete väärtuse langusest tulenev kahjum

— Laenude ja nõuete väärtuse langusest tulenev kahjum

Rahastu vaatab oma laenud ja nõuded läbi igal aruandepäeval, et hinnata, kas kasumi- ja muu koondkasumi aruandes tuleks kajastada reserv väärtuse langusest tuleneva kahjumi katteks. Nõutava reservi taseme kindlaksmääramiseks on tulevaste rahavoogude summa ja ajastuse hindamisel eelkõige nõutav EIP juhtkonna otsus. Sellised hinnangud põhinevad mitmete tegurite kohta tehtud eeldustel. Tegelikud tulemused võivad neist erineda, tuues kaasa reservi tulevase muutumise. Lisaks oluliste üksiklaenude ja -nõuete väärtuse langusest tuleneva kahjumi katteks moodustatavale erireservile moodustab rahastu väärtuse langusest tuleneva kahjumi katteks ka ühisreservi selliste riskipositsioonide maandamiseks, mille individuaalne väärtuse langus ei ole küll kindlaks tehtud, kuid mille makserisk on algsega võrreldes suurenenud.

Põhimõtteliselt loetakse laenu langenud väärtusega laenuks, kui intressi- ja laenu põhiosa maksetega on hilinetud 90 päeva või rohkem ja EIP juhtkonna arvates esineb objektiivseid põhjusi laenu väärtuse vähendamiseks.

— Eraldised finantstagatiste jaoks

— Eraldised finantstagatiste jaoks

Rahastu vaatab oma tagatislepingud läbi igal aruandepäeval, et hinnata, kas eraldised tuleks kajastada kasumi- ja muu koondkasumi aruandes. Eraldise tegemise otsus põhineb mitmete tegurite kohta tehtud hinnangutel ja eeldustel, mille hulka kuuluvad

| — | tulevaste rahavoogude summa ja ajastus; |
| --- | --- |

—

tulevaste rahavoogude summa ja ajastus;

| — | tagatiste kasutamise määr; |
| --- | --- |

—

tagatiste kasutamise määr;

| — | hinnanguliste rahavoogude diskonteerimisel kasutatavad tegurid. |
| --- | --- |

—

hinnanguliste rahavoogude diskonteerimisel kasutatavad tegurid.

— Noteerimata müügivalmis omakapitaliinvesteeringute väärtuse hindamine

— Noteerimata müügivalmis omakapitaliinvesteeringute väärtuse hindamine

Noteerimata müügivalmis omakapitaliinvesteeringute väärtust hinnatakse tavaliselt ühel järgnevatest alustest:

| — | hiljutised ametlikud turutehingud; |
| --- | --- |

—

hiljutised ametlikud turutehingud;

| — | põhimõtteliselt samasuguse muu instrumendi jooksev õiglane väärtus; |
| --- | --- |

—

põhimõtteliselt samasuguse muu instrumendi jooksev õiglane väärtus;

| — | oodatavad rahavood diskonteerituna jooksvate määrade alusel, mida kohaldatakse sarnaste tingimuste ja riskinäitajatega instrumentide puhul; |
| --- | --- |

—

oodatavad rahavood diskonteerituna jooksvate määrade alusel, mida kohaldatakse sarnaste tingimuste ja riskinäitajatega instrumentide puhul;

| — | korrigeeritud netovarade meetod ja |
| --- | --- |

—

korrigeeritud netovarade meetod ja

| — | muud hindamismudelid. |
| --- | --- |

—

muud hindamismudelid.

Rahavoogude ja diskonteerimisel kasutatavate tegurite kindlaksmääramine noteerimata müügivalmis omakapitaliinvesteeringute puhul nõuab olulisi hinnanguid. Rahastu kohandab hindamismeetodeid perioodiliselt ja testib nende asjakohasust, kasutades selleks kas sama instrumendiga tehtud turutehingute jälgitavaid jooksvaid hindasid või muid jälgitavaid turuandmeid.

— Müügivalmis finantsvarade väärtuse langus

— Müügivalmis finantsvarade väärtuse langus

Rahastu loeb müügivalmis omakapitaliinvesteeringute väärtuse langenuks, kui nende õiglane väärtus on langenud oluliselt või pikaajaliselt alla soetusmaksumuse või kui väärtuse languse kohta leidub muid objektiivseid tõendeid. Seda, mis on „oluline“ või „pikaajaline“, tuleb kaaluda. Rahastu puhul on „oluline“ tavaliselt 30 % või enam ja „pikaajaline“ pikem kui 12 kuud. Lisaks hinnatakse rahastu puhul muid tegureid, sealhulgas noteeritud omakapitaliinvesteeringute aktsiahinna tavapärast volatiilsust ning tulevasi rahavooge ja noteerimata omakapitaliinvesteeringute diskonteerimisel kasutatavaid tegureid.

— Rahastu osalusega üksuste konsolideerimine

— Rahastu osalusega üksuste konsolideerimine

Rahastu tegi olulise otsuse, et ükski üksustest, milles tal on osalus, ei ole tema kontrolli all. See on tingitud sellest, et kõikides sellistes üksustes kuulub vastutus haldamise, tegevuse juhtimise ja partnerlusasjade eest täisosanikule, fondijuhile või haldusnõukogule, kellel on õigus ja pädevus teha kõik vajalikud toimingud partnerluse ülesannete ja eesmärkide täitmiseks kooskõlas investeerimis- ja tegevuspõhimõtetega.

2.3.   Muutused arvestuspõhimõtetes

Kui järgmised muudatused kõrvale jätta, siis on rahastu kõigi käesoleva raamatupidamise aastaaruandega hõlmatud arvestusperioodide suhtes järjepidevalt kohaldanud lisade punktis 2.4 kirjeldatud arvestuspõhimõtteid. Rahastu võttis aasta jooksul vastu järgmised standardimuudatused ja uued standardid.

Vastuvõetud standardid

Vastuvõetud standardid

IAS 7 „Rahavoogude aruannete esitamine“ muudatused – avalikustamise algatus

IAS 7 „Rahavoogude aruannete esitamine“ muudatused – avalikustamise algatus

Muudatuste kohaselt tuleb avalikustada teave, mis võimaldab raamatupidamise aastaaruannete kasutajatel hinnata finantseerimistegevusest tulenevate kohustuste muutusi, sealhulgas nii rahavoost tulenevaid muutusi kui ka mitterahalisi muutusi. Muudatusi hakatakse kohaldatama 1. jaanuaril 2017 ja hiljem algavate aruandeperioodide suhtes, kuid lubatud on ka nende varasem rakendamine.

Lisaks tuleb esitada teave investeerimisrahastu seisukohalt oluliste muudatuste kohta, mis tulenevad

| — | rahavoogudest, näiteks laenu kasutuselevõtmisest ja tagasimaksmisest, ning |
| --- | --- |

—

rahavoogudest, näiteks laenu kasutuselevõtmisest ja tagasimaksmisest, ning

| — | mitterahalistest muutustest, nagu omandamine, võõrandamine ja realiseerimata vahetuskursierinevused. |
| --- | --- |

—

mitterahalistest muutustest, nagu omandamine, võõrandamine ja realiseerimata vahetuskursierinevused.

EL kiitis IAS 7 heaks 9. novembril 2017. Seda hakatakse kohaldatama 9. jaanuaril 2017 ja hiljem algavate aruandeperioodide suhtes.

Avaldatud, kuid veel jõustumata standardid

Avaldatud, kuid veel jõustumata standardid

Pärast 1. jaanuari 2017 algavate aastaste arvestusperioodide puhul kehtivad järgmised standardid, standardite muudatused ja tõlgendused. Rahastu käesoleva raamatupidamise aastaaruande koostamisel ei ole neid uusi ega muudetud standardeid rakendatud.

Standardite 2014.–2016. aasta täiendused – mitmesugused standardid (IFRS 12 muudatused)

Standardite 2014.–2016. aasta täiendused – mitmesugused standardid (IFRS 12 muudatused)

Nende muudatusega on ette nähtud, et IFRS 12 avalikustamisnõuet, v.a kokkuvõtliku finantsteabe esitamise nõuet, kohaldatakse osaluse suhtes sellistes üksustes, mis on liigitatud kui müügiks hoitavad üksused. Varem ei olnud selge, kas nende üksuste suhtes tuleks kohaldada kõiki muid IFRS 12 nõudeid.

Nende muudatuste vastuvõtmine ei avalda mõju investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruandele.

Väärib märkimist, et Euroopa Liidus ei ole neid muudatusi veel vastu võetud, kui lähtuda nende heakskiitmise seisust Euroopa finantsaruandluse nõuanderühmas (EFRAG).

IFRS 9 „Finantsinstrumendid“

IFRS 9 „Finantsinstrumendid“

Standardi IFRS 9 „Finantsinstrumendid“ kasutuselevõtu hinnanguline mõju

Standardi IFRS 9 „Finantsinstrumendid“ kasutuselevõtu hinnanguline mõju

Kõnealuse standardi viimane osa anti välja 24. juulil 2014. See asendab senise standardi IAS 39 „Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine“. IFRS 9-s on käsitletud finantsvarade ja -kohustuste liigitamist, mõõtmist ja kajastamise lõpetamist, nähtud ette uus eeldatava krediidikahju mudel finantsvara väärtuse languse arvutamiseks ning kehtestatud uued üldised riskimaandamisarvestuse reeglid.

EL kiitis IFRS 9 heaks 22. novembril 2016. Seda hakatakse kohaldatama 1. jaanuaril 2018 ja hiljem algavate aruandeperioodide suhtes, kuid lubatud on ka selle varasem rakendamine. Rahastu ei ole võtnud kõnealust standardit kasutusele ennetähtaegselt. Rahastu on analüüsinud mõju, mida IFRS 9 kasutuselevõtt võib avaldada raamatupidamise aastaaruandes kajastatud omakapitalile.

| Tuhandetes eurodes | saadud andmete kohaselt 31. detsembri 2017. aasta seisuga | Rahastajate vahendite hinnanguline kohandus seisuga
  1. jaanuar 2018 | Hinnanguline kohandatud algsaldo 1. jaanuari 2018. aasta seisuga |
| --- | --- | --- | --- |
| Netomõju rahastajate vahenditele | 2 837 467 | 53 891 | 2 783 576 |

Tuhandetes eurodes

saadud andmete kohaselt 31. detsembri 2017. aasta seisuga

Rahastajate vahendite hinnanguline kohandus seisuga

1. jaanuar 2018

Hinnanguline kohandatud algsaldo 1. jaanuari 2018. aasta seisuga

Netomõju rahastajate vahenditele

Netomõju rahastajate vahenditele

2 837 467

2 837 467

53 891

53 891

2 783 576

2 783 576

Mõju on esitatud vastavalt senistele hinnangutele ja ülevaade sellest on esitatud allpool. IFRS 9 kasutuselevõtu tegelik mõju 1. jaanuari 2018. aasta seisuga võib muutuda järgmistel põhjustel:

| — | pank ei ole kontrollivahendites kasutatavate uute IT-süsteemide katsetamist ja analüüsi veel lõpetanud ning |
| --- | --- |

—

pank ei ole kontrollivahendites kasutatavate uute IT-süsteemide katsetamist ja analüüsi veel lõpetanud ning

| — | uues arvestuse korras võidakse teha veel muudatusi, kuni rahastu esitab oma esimese raamatupidamise aastaaruande perioodi kohta, mis hõlmab standardi kasutuselevõtu kuupäeva. |
| --- | --- |

—

uues arvestuse korras võidakse teha veel muudatusi, kuni rahastu esitab oma esimese raamatupidamise aastaaruande perioodi kohta, mis hõlmab standardi kasutuselevõtu kuupäeva.

Liigitus ja väärtuse hindamine

Liigitus ja väärtuse hindamine

IFRS 9-s on esitatud finantsvarade uued liigitus- ja mõõtmispõhimõtted, mis kajastavad varade haldamise aluseks olevat ärimudelit ja varadel põhineva rahavoo omadusi.

IFRS 9 kohaselt jagunevad finantsvarad kolme peamisse kategooriasse: amortiseeritud soetusmaksumuses, õiglases väärtuses muutustega läbi muu koondkasumiaruande ja õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavad finantsvarad. Standardis on kõrvale jäetud senine IAS 39 jaotus: lõpptähtajani hoitavad finantsvarad, laenud ja nõuded ning müügivalmis finantsvarad.

Lisaks ei eristata vastavalt standardile IFRS 9 tuletisinstrumendi tunnustega väärtpabereid hübriidlepingust, mille alla need kuuluvad, kui põhileping liigitatakse standardi alusel finantsvaraks, vaid liigitusüksus on hübriidfinantsinstrument kui tervik.

Rahastu hinnangu kohaselt ei mõjuta uued suunised oluliselt tema finantsvarade ja -kohustuste liigitamist ja mõõtmist, välja arvatud järgmistel juhtudel:

| — | Omakapitaliinvesteeringud. Investeerimisrahastu omakapitaliinvesteeringuid on kahte liiki: i) otsesed omakapitaliinstrumendid ja ii) riskikapitalifondid. 31. detsembri 2017. aasta seisuga olid rahastu omakapitaliinvesteeringud liigitatud müügivalmis varaks õiglase väärtusega 497 miljonit eurot. Standardi IFRS 9 kohaselt liigitab rahastu need investeeringud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks finantsvaraks. Sellega seotud õiglase väärtuse reserv vabastatakse ja kantakse jaotamata kasumisse. |
| --- | --- |

—

Omakapitaliinvesteeringud. Investeerimisrahastu omakapitaliinvesteeringuid on kahte liiki: i) otsesed omakapitaliinstrumendid ja ii) riskikapitalifondid. 31. detsembri 2017. aasta seisuga olid rahastu omakapitaliinvesteeringud liigitatud müügivalmis varaks õiglase väärtusega 497 miljonit eurot. Standardi IFRS 9 kohaselt liigitab rahastu need investeeringud õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks finantsvaraks. Sellega seotud õiglase väärtuse reserv vabastatakse ja kantakse jaotamata kasumisse.

| — | Kvaasiomakapitalilaenud, mis on teatavat liiki võlg ja mis kätkeb samu riske kui omakapital. Seda liiki toodetest tulenevatel rahavoogudel on samu omadusi kui omakapitalil, ja need ei ole seotud põhilise laenukokkuleppega. IFRS 9 kohaselt liigitatakse kvaasiomakapitalilaenud kohustuslikus korras ümber: kui seni käsitati neid IAS 39 kohaselt laenude ja nõuetena, siis nüüd liigitatakse need IFRS 9 kohaseks õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks finantsvaraks. Kvaasiomakapitalilaenude õiglane väärtus 31. detsembri 2017. aasta seisuga on 1,4 miljonit eurot. Õiglase väärtuse korrigeerimise netosumma on 0,4 miljonit eurot. |
| --- | --- |

—

Kvaasiomakapitalilaenud, mis on teatavat liiki võlg ja mis kätkeb samu riske kui omakapital. Seda liiki toodetest tulenevatel rahavoogudel on samu omadusi kui omakapitalil, ja need ei ole seotud põhilise laenukokkuleppega. IFRS 9 kohaselt liigitatakse kvaasiomakapitalilaenud kohustuslikus korras ümber: kui seni käsitati neid IAS 39 kohaselt laenude ja nõuetena, siis nüüd liigitatakse need IFRS 9 kohaseks õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks finantsvaraks. Kvaasiomakapitalilaenude õiglane väärtus 31. detsembri 2017. aasta seisuga on 1,4 miljonit eurot. Õiglase väärtuse korrigeerimise netosumma on 0,4 miljonit eurot.

IFRS 9 kohane finantskohustuste liigitamine ei erine oluliselt nende liigitamisest IAS 39 alusel ja investeerimisrahastu finantskohustusi tuleb kajastada amortiseerunud soetusmaksumuses nii IAS 39 kui ka IFRS 9 kohaselt.

Väärtuse langus

Väärtuse langus

Kui IAS 39-s oli tegemist „tekkinud kahjumi“ mudeliga, siis IFRS 9-ga on selle asemel ette nähtud tulevikku suunatud „oodatava krediidikahju“ mudel. Selle kohaselt tuleb analüüsida seda, kuidas majandustegurite muutumine mõjutab oodatavat krediidikahju. Analüüs põhineb tõenäosuse hindamisel.

IFRSi järgimise tagamiseks on EIP välja töötanud oodatava krediidiriski kahjumi mudeli, mida kasutatakse IFRSi kohaste grupi raamatupidamise aastaaruannete koostamisel ja millest lähtub ka investeerimisrahastu.

Uus väärtuse languse mudel kehtib nii amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatava finantsvara kui ka bilansiväliste kohustuste puhul.

IFRS 9 kohaselt lähtutakse kahjumieraldiste mõõtmisel ühest järgmistest alustest.

| — | 12 kuu oodatav krediidikahju: see on oodatav krediidikahju, mis tekib juhul, kui makseviivitusi esineb 12 kuu jooksul pärast aruandekuupäeva, ning |
| --- | --- |

—

12 kuu oodatav krediidikahju: see on oodatav krediidikahju, mis tekib juhul, kui makseviivitusi esineb 12 kuu jooksul pärast aruandekuupäeva, ning

| — | kogu tähtaja jooksul oodatav krediidikahju: see on oodatav krediidikahju kõigist makseviivitustest, mis tekivad finantsinstrumendi oodatava tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

—

kogu tähtaja jooksul oodatav krediidikahju: see on oodatav krediidikahju kõigist makseviivitustest, mis tekivad finantsinstrumendi oodatava tähtaja jooksul.

Standardiga IFRS 9 on ette nähtud kolmeastmelise väärtuse languse mudel, mis põhineb krediidikvaliteedi muutumisel pärast arvelevõtmist. Finantsinstrumendid liigitatakse 1. etapis, välja arvatud instrumendid, mille puhul täheldatakse krediidiriski märkimisväärset suurenemist pärast nende arvelevõtmist. Seda, kas krediidirisk on arvelevõtmisest alates oluliselt suurenenud, hindab pank kogu ilma liigsete kulude või pingutusteta kättesaadava mõistliku ja põhjendatud asjakohase teabe põhjal. See hõlmab nii kvantitatiivset kui ka kvalitatiivset teavet ja analüüsi, mis põhineb investeerimisrahastu kogemustel ja kutsealasel krediiditeabel, sealhulgas tulevikku suunatud teabel. Kui krediidirisk on märkimisväärselt suurenenud, viiakse instrument üle 2. etappi, kuid seda ei käsitata veel krediidi tõttu langenud väärtusega instrumendina. Kui rahastamisvahendi väärtus on krediidi tõttu langenud, viiakse instrument üle 3. etappi. Pank määrab väärtuse languse etapi kindlaks vastavalt konkreetsele teabele vastaspoole või instrumendi kohta, lähtudes järgmistest järjestikustest astmetest: sisemakseviivitus, teatav kõrgendatud risk, jälgimisnimekiri, reitingu halvenemine, makseviivituse kestus üle 30 päeva.

2. ja 3. etapis olevate varade puhul kajastatakse krediidikahju kogu tähtaja lõikes; 1. etapi varade puhul lähtutakse 12 kuu oodatavast krediidikahjust.

Eeldatakse, et IFRS 9 kohase väärtuse languse mudeliga hõlmatud vara väärtuse langusest tulenev kahjum ja selle kõikumine suureneb. Investeerimisrahastu on allpool kirjeldatud väärtuse languse meetodi põhjal järeldanud, et IFRS 9 väärtuse languse mudeli kohaldamisel suureneksid väärtuse langusest tulenevaid kahjud 1. jaanuari 2018. aasta seisuga järgmiselt:

| Tuhandetes eurodes | 1. jaanuari 2018. aasta seisuga kajastatud hinnanguline täiendav väärtuse langus |
| --- | --- |
| Laenud ja nõuded | 49 709 |
| Sularahahalduse varad | 30 |
| Väljamaksmata laenud | 4 152 |
| Väärtuse vähenemisest tuleneva täiendava kahju brutosumma | 53 891 |

Tuhandetes eurodes

1. jaanuari 2018. aasta seisuga kajastatud hinnanguline täiendav väärtuse langus

Laenud ja nõuded

49 709

Sularahahalduse varad

30

Väljamaksmata laenud

4 152

Väärtuse vähenemisest tuleneva täiendava kahju brutosumma

Väärtuse vähenemisest tuleneva täiendava kahju brutosumma

53 891

53 891

Kuna sularahahalduse varad on kõrge krediidikvaliteediga väärtpaberid, otsustas investeerimisrahastu rakendada IFRS 9 kohast praktilist lahendust, mida kasutatakse madala krediidiriskiga finantsinstrumentide puhul.

Oodatav krediidikahju arvutati järgmiste muutujate alusel:

| — | Makseviivituse tõenäosus |
| --- | --- |

—

Makseviivituse tõenäosus

| — | Makseviivitusest tingitud kahjumäär |
| --- | --- |

—

Makseviivitusest tingitud kahjumäär

| — | Makseviivituses olev riskipositsioon. |
| --- | --- |

—

Makseviivituses olev riskipositsioon.

Makseviivituse tõenäosus on tõenäosus, et vastaspoolel tekib makseviivitus järgmise 12 kuu jooksul või kohustuse ülejäänud tähtaja jooksul. Makseviivituse tõenäosust hinnatakse teatava kuupäeva seisuga, mis arvutatakse välja statistiliste reitingumudelite alusel, ning seda analüüsitakse eri vastaspoolte kategooriate ja riskipositsioonide jaoks kohandatud reitingu kindlaksmääramise vahenditega.

Riskipositsioonide puhul on reiting makseviivituse tõenäosuse tähtajalise struktuuri kindlaksmääramise esmane sisend. Teave krediidiriski positsioonide tulemuste ja makseviivituste kohta kogutakse kokku. Kogutud andmed rühmitatakse tegevusalade ja piirkonnatüüpide kaupa. Tegevusalasid ja piirkondi, mis käituvad krediiditsüklites ühtemoodi, analüüsitakse koos.

Selleks et analüüsida kogutud andmeid ning koostada prognoose riskipositsioonide järelejäänud tähtaja jooksul makseviivituse tekkimise tõenäosuse ja selle aja jooksul muutumise kohta, kasutab EIP statistilisi mudeleid. Analüüsimise käigus selgitatakse ka välja makseviivituse määra muutuste ja peamiste makromajanduslike tegurite muutuste vahelised seosed ning määratakse kindlaks nende seoste tugevus. Sisemajanduse koguprodukti (SKP) kasvu peetakse asjakohaseks makromajanduslikuks teguriks. Selle muutuja prognoositava suuruse põhjal koostatakse kolm makromajanduslikku stsenaariumit, mille tõlgendamise tulemusel saadakse krediiditsüklid ja lõpuks ka makseviivituse tõenäosus.

Makseviivitusest tingitud kahjumäär kajastab makseviivituses olevast riskipositsioonist tuleneva kahjumi oodatavat suurust. Makseviivitusest tingitud kahjumäära määratlus põhineb järgmisel sissenõudmismäära määratlusel: makseviivituses oleva lepingu sissenõudmismäär on pärast makseviivituse kuupäeva laekunud diskonteeritud rahavoo ja makseviivituse kuupäeva seisuga tasumata kapitali suhtarv. Makseviivitusest tingitud kahjumäärad erinevad vastaspoole liigi, nõudeõiguse järgu ning tagatise või muu krediiditoe olemasolu alusel. Sissenõudmismäär määratakse kindlaks kolme peamise laenuvõtjate liigi lõikes: ELi-välised riigid ja nende avalikud asutused, finantsasutused ja äriühingud.

Makseviivituses olev riskipositsioon on riskipositsiooni makseviivitusse sattumise oodatav risk, mis põhineb vastaspoole praegusel riskipositsioonil ja lepingu kohaselt lubataval praeguse summa muutusel, sealhulgas amortisatsioonil. Finantsvara makseviivituses olev riskipositsioon sisaldab vara bilansilist brutoväärtust ehk allakirjutatud laenudest tulenevate bilansiliste riskipositsioonide jääki. Laenukohustuste ja finantstagatiste puhul sisaldab makseviivituses olev riskipositsioon väljamakstud summat ning summasid, mida lepingust tulenevalt võidakse tulevikus välja maksta.

Investeerimisrahastu hinnangul on IFRS 9 väärtuse languse nõuete kohaldamisel saadav väärtuse langus 1. jaanuari 2018. aasta seisuga 53,9 miljonit eurot suurem kui IAS 39 alusel kajastatud väärtuse langus.

Järgmises tabelis on esitatud teave krediidiasutustele ja klientide antud laenude ja ettemaksete ning väljamaksmata laenudega seotud krediidi ja oodatava krediidikahju hinnangulise suuruse kohta. Raha ja raha ekvivalentide ning tähtajani hoitavate finantsvarade krediidiriski ülevaade on esitatud lisade punktis 3.2.

| Tuhandetes eurodes | Väljamakstud summa | Väljamaksmata summa | Väärtuse langusest tuleneva kahjumi hinnanguline reserv | Langenud väärtusega laenud |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. etapp | 1 265 945 | 823 023 | 21 727 | Ei |
| 2. etapp | 375 716 | 20 615 | 32 134 | Ei |
| 3. etapp | 138 319 | — | 113 255 | Jah |
| Kokku | 1 779 980 | 843 638 | 167 116 | |

Tuhandetes eurodes

Väljamakstud summa

Väljamaksmata summa

Väärtuse langusest tuleneva kahjumi hinnanguline reserv

Langenud väärtusega laenud

1. etapp

1 265 945

823 023

21 727

Ei

2. etapp

375 716

20 615

32 134

Ei

3. etapp

138 319

—

113 255

Jah

Kokku

Kokku

1 779 980

1 779 980

843 638

843 638

167 116

167 116

Avalikustatav teave

Avalikustatav teave

IFRS 9-ga nõutakse ulatuslikku lisateabe avalikustamist krediidiriski ja oodatava krediidikahju kohta. Läbi on viidud esialgne analüüs, et selgitada välja, milliseid andmeid ei ole võimalik praeguse korralduse raames koguda. Investeerimisrahastu kavatseb muuta süsteemi ja kontrolle nii, et vajalikke andmeid oleks võimalik saada.

Üleminek

Üleminek

IFRS 9 vastuvõtmisest tulenevaid muutusi arvestusmeetodites rakendatakse üldiselt tagasiulatuvalt, välja arvatud järgmistel juhtudel.

| — | Rahastu kasutab ära lubatud erandit, mis võimaldab tal loobuda võrdluse eesmärgil eelmiste perioodide liigitus- ja kajastamisandmete (sealhulgas väärtuse langust kajastavate andmete) esitamisest. IFRS 9 vastuvõtmisest tulenevate finantsvarade ja -kohustuste bilansilise väärtuse ja maksumuse erinevusi kajastatakse üldjuhul 1. jaanuari 2018 seisuga rahastu omakapitali all. |
| --- | --- |

—

Rahastu kasutab ära lubatud erandit, mis võimaldab tal loobuda võrdluse eesmärgil eelmiste perioodide liigitus- ja kajastamisandmete (sealhulgas väärtuse langust kajastavate andmete) esitamisest. IFRS 9 vastuvõtmisest tulenevate finantsvarade ja -kohustuste bilansilise väärtuse ja maksumuse erinevusi kajastatakse üldjuhul 1. jaanuari 2018 seisuga rahastu omakapitali all.

| — | Esmakordse rakendamise kuupäeva seisuga tuleb olemasolevate faktide ja asjaolude alusel teha järgmine analüüs:






  — | määrata kindlaks ärimudel, mille kohaselt finantsvara hoitakse; |
| --- | --- | --- |

—

Esmakordse rakendamise kuupäeva seisuga tuleb olemasolevate faktide ja asjaolude alusel teha järgmine analüüs:

—

määrata kindlaks ärimudel, mille kohaselt finantsvara hoitakse;

| — | määrata kindlaks teatavad finantsvara liigid, mida hakatakse kajastama või enam ei kajastata õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande. |
| --- | --- |

—

määrata kindlaks teatavad finantsvara liigid, mida hakatakse kajastama või enam ei kajastata õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande.

IFRS 15 „Kliendilepingutest saadav tulu“

IFRS 15 „Kliendilepingutest saadav tulu“

IFRS 15-ga kehtestatakse terviklik raamistik, mille alusel määratakse kindlaks, kas tulu kajastatakse ning millises summas ja millal seda tehakse. See asendab senised tulu kajastamise suunised IAS 18 „Tulu“, IAS 11 „Ehituslepingud“ ja IFRIC 13 „Kliendilojaalsuse programmid“.

IFRS 15 peamine põhimõte seisneb selles, et üksustel tuleb kajastada tulu, et kirjeldada kaupade või teenuste kavatsetavat üleandmist klientidele summas, mis peegeldab tulu, mida üksus loodab nende kaupade või teenuste eest saada. Standardiga on ette nähtud tulu kajastamise konkreetne viieastmeline lähenemisviis:

| — | kliendiga sõlmitud lepingu nimetamine |
| --- | --- |

—

kliendiga sõlmitud lepingu nimetamine

| — | lepingukohaste toimingukohustuste nimetamine |
| --- | --- |

—

lepingukohaste toimingukohustuste nimetamine

| — | tehinguhinna kindlaksmääramine |
| --- | --- |

—

tehinguhinna kindlaksmääramine

| — | lepingukohaste toimingukohustuste tehinguhinna kindlaksmääramine |
| --- | --- |

—

lepingukohaste toimingukohustuste tehinguhinna kindlaksmääramine

| — | tulu kajastamine, kui lepingukohane toimingukohustus on täidetud. |
| --- | --- |

—

tulu kajastamine, kui lepingukohane toimingukohustus on täidetud.

IFRS 15 alusel kajastab üksus müügitulu siis, kui toimingukohustus on täidetud, st kui toimingukohustuse alune kaup või teenus on kliendile üle antud.

IFRS 15 tõhusa toimimise nimel tuleb esitada täiendavat teavet.

Standardis on esitatud võimalikud üleminekuviisid, sealhulgas i) täielikult tagasiulatuv lähenemisviis, ii) mittekohustuslikke praktilisi lahendusi sisaldav muudetud tagasiulatuv lähenemine ja iii) kumulatiivse mõju meetod, mille puhul võrdlusandmeid uuesti ei esitata.

Praegu viib rahastu lõpule analüüsi selle kohta, millist mõju avaldab uue standardi rakendamine raamatupidamise aastaaruannetele. Järgnevalt on analüüsitud kolme peamise tululiigi olemust, et kindlaks teha, kas nende suhtes tuleks kohaldada uut standardit:

| — | Intressid ja samalaadsed tulud |
| --- | --- |

—

Intressid ja samalaadsed tulud

| — | Tulud teenus- ja vahendustasudest |
| --- | --- |

—

Tulud teenus- ja vahendustasudest

| — | Netofinantstulemus |
| --- | --- |

—

Netofinantstulemus

Investeerimisrahastu analüüs näitas, et IFRS 15 tuleb kohaldada ainult teenus- ja vahendustasudest saadavate tulude suhtes.

Mis puudutab teenus- ja vahendustasudest saadavaid tulusid, siis praegu on investeerimisrahastul käsil nende analüüs tasu liikide kaupa. Esialgne analüüs lähtub sellest, et tasu, mida võetakse arvesse tegeliku intressimäära arvutamisel, ei kuulu IFRS 15 rakendusalasse, vaid IFRS 9 rakendusalasse. Mis puudutab IFRS 15 rakendusalasse kuuluvate tasude liike, siis investeerimisrahastu analüüsib iga tululiigi kajastamise mudelit IFRS 15 kohase viieastmelise lähenemisviisi alusel ja võrdleb seda senise lähenemisviisiga.

EL kiitis IFRS 15 heaks 22. septembril 2016. Seda kohaldatakse 1. jaanuaril 2018 ja hiljem algavate aruandeperioodide suhtes.

Rahastu kavatseb standardi rakendamisel kasutada muudetud tagasiulatuvat lähenemisviisi, mis tähendab, et vastuvõtmise kumulatiivset mõju kajastatakse jaotamata kasumi all 1. jaanuari 2018. aasta seisuga ning võrdlusandmeid uuesti ei esitata.

IFRS 15 kohaldamise mõju põhjaliku analüüsi tulemuste kohaselt ei ole oodata, et see uus standard avaldaks rahastu raamatupidamise aastaaruandele olulist mõju.

IFRS 16 „Rendiarvestus“

IFRS 16 „Rendiarvestus“

IFRS 16 anti välja 2016. aasta jaanuaris ja see asendab senise standardi IAS 17. Selle kohaselt tuleb bilansis kajastada peaaegu kõik rendid, kuna kasutus- ja kapitalirenti enam ei eristata. Uue standardi kohaselt tuleb kajastada nii vara (renditud objekti kasutamise õigus) kui ka rendi maksmises seisnev finantskohustus. Ainus erand on lühiajaline ja väikese väärtusega rent. Rendileandjate raamatupidamise ei toimu erilisi muudatusi.

EL kiitis IFRS 16 heaks 31. oktoobril 2017. Seda hakatakse kohaldatama 1. jaanuaril 2019 ja hiljem algavate aruandeperioodide suhtes, kuid lubatud on ka selle varasem rakendamine, kui rakendatakse ka IFRS 15.

Rahastu eeldab, et sellel muutusel ei ole olulist mõju rahastu raamatupidamise aastaaruandele.

IFRIC 22 „Välisvaluutatehingud ja ettemakstud tasu“

IFRIC 22 „Välisvaluutatehingud ja ettemakstud tasu“

Seda tõlgendust kohaldatakse juhul, kui üksus maksab või saab välisvaluutas nomineeritud lepingu eest ettemakstud tasu. Tõlgenduses on käsitletud seda, kuidas määrata kindlaks tehingu kuupäev, kui rakendatakse välisvaluutatehinguid käsitlevaid standardit IAS 21, ja on esitatud juhised selle kohta, kas tehingu kuupäevana käsitatakse vara, kulu või tulu esmase kajastamise kuupäeva, või varasemat kuupäeva, mil maksti või saadi ettemakstud tasu, mille alusel ettemakse või ettemakstud tulu on kajastatud.

Euroopa Liit ei ole seda tõlgendust veel vastu võtnud. Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma ajakohastatud aruande kohaselt ei ole selle heakskiitmist käesoleval aastal oodata.

Rahastu ei kavatse kõnealust tõlgendust ennetähtaegselt kasutusele võtta ega arva, et see avaldaks olulist mõju rahastu raamatupidamise aastaaruandele.

2.4.   Kokkuvõte tähtsamatest arvestuspõhimõtetest

Finantsseisundi aruandes on varad ja kohustused esitatud likviidsuse järgi kahanevas järjekorras ning käibe- ja põhivaral ei ole vahet tehtud.

2.4.1.   Välisvaluuta ümberarvestamine

Välisvaluuta ümberarvestamine

Rahastu raamatupidamise aastaaruanne esitatakse eurodes, mis on ühtlasi rahastu arvestus- ja aruandlusvaluuta. Kui ei ole teisiti märgitud, on finantsteave esitatud eurodes ja ümardatud lähima tuhandeni.

Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingu päeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Rahalised varad ja kohustused, mis on nomineeritud muudes valuutades kui eurodes, arvestatakse eurodesse ümber finantsseisundi aruande kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Ümberarvestamisest tulenevat kasumit või kahjumit kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes.

Mitterahalised kirjed, mille väärtust mõõdetakse välisvaluutas soetusmaksumuses, arvestatakse ümber algse tehingu kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Mitterahalised kirjed, mille väärtust mõõdetakse välisvaluutas õiglases väärtuses, arvestatakse ümber õiglase väärtuse kindlaksmääramise kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Vahetuskursierinevused, mis tulenevad tehingute teostamisest vahetuskursi alusel, mis erineb tehingu kuupäeval kehtinud vahetuskursist, ja realiseerimata vahetuskursierinevused, mis tulenevad välisvaluutas nomineeritud tasumata rahalistest varadest ja kohustustest, kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes.

Kasumi- ja muu koondkasumi aruande read arvestatakse eurodesse ümber tehingu kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

2.4.2.   Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

Rahastu loeb rahaks ja raha ekvivalentideks arvelduskontosid ja lühikese tähtajaga hoiuseid või kommertsväärtpabereid, mille esialgne tähtaeg on kuni kolm kuud.

2.4.3.   Finantsvarad (välja arvatud tuletisinstrumendid)

Finantsvarad (välja arvatud tuletisinstrumendid)

Finantsvarade üle arvestuse pidamisel kasutatakse alusena arvelduspäeva.

– Finantsinstrumentide õiglane väärtus

– Finantsinstrumentide õiglane väärtus

Õiglane väärtus on hind, mis saadakse vara müügil või makstakse kohustuse üleandmisel mõõtmiskuupäeval turuosaliste vahelises tavapärases tehingus peamisel turul, selle puudumisel aga kõige soodsamal turul, millele rahastul on sel kuupäeval juurdepääs.

Asjakohasel juhul mõõdab EIP rahastu nimel instrumendi õiglast väärtust, kasutades instrumendi noteeritud hinda aktiivsel turul. Aktiivse turuna käsitatakse turgu, kus vara või kohustusega seotud tehingud toimuvad piisava sagedusega ja piisavas mahus, et anda pidevalt teavet hinnakujunduse kohta.

Kui finantsseisundi aruandes kajastatud finantsvarade ja -kohustuste õiglast väärtust ei ole võimalik leida aktiivsete turgude alusel, määratakse see kindlaks, kasutades mitmesuguseid hindamismeetodeid, sh matemaatilisi mudeleid. Mudelites kasutatavad väärtused võetakse võimaluse korral jälgitavatelt turgudelt; kui see aga ei ole teostatav, tuleb õiglase väärtuse kindlaksmääramisel teatavas ulatuses kasutada oma äranägemisel tehtavaid otsuseid. Valitud hindamismeetod hõlmab kõiki tegureid, mida turul osalejad tavatsevad arvesse võtta tehinguhinna kindlaksmääramisel.

EIP mõõdab õiglast väärtust õiglase väärtuse hierarhia abil, mis kajastab mõõtmisel kasutatud sisendite olulisust. Hierarhia on järgmine:

| — | 1. tase: sisenditeks on instrumentide noteeritud (korrigeerimata) hinnad sellistel aktiivsetel turgudel, millele rahastul on juurdepääs ja kus kaubeldakse samasuguste instrumentidega. |
| --- | --- |

—

1. tase: sisenditeks on instrumentide noteeritud (korrigeerimata) hinnad sellistel aktiivsetel turgudel, millele rahastul on juurdepääs ja kus kaubeldakse samasuguste instrumentidega.

| — | 2. tase: muud sisendid kui 1. taseme noteeritud hinnad, mis on jälgitavad kas otseselt (s.o hindadena) või kaudselt (hindadest tuletatud). See kategooria hõlmab instrumente, mille hindamiseks kasutatakse sarnaste instrumentide noteeritud hinda aktiivsel turul, samasuguste või sarnaste instrumentide noteeritud hinda turul, mis ei ole täiesti aktiivne, või muid hindamismeetodeid, mille puhul olulised sisendid on turuandmete alusel jälgitavad. |
| --- | --- |

—

2. tase: muud sisendid kui 1. taseme noteeritud hinnad, mis on jälgitavad kas otseselt (s.o hindadena) või kaudselt (hindadest tuletatud). See kategooria hõlmab instrumente, mille hindamiseks kasutatakse sarnaste instrumentide noteeritud hinda aktiivsel turul, samasuguste või sarnaste instrumentide noteeritud hinda turul, mis ei ole täiesti aktiivne, või muid hindamismeetodeid, mille puhul olulised sisendid on turuandmete alusel jälgitavad.

| — | 3. tase: mittejälgitavad sisendid. See kategooria hõlmab instrumente, mille hindamismeetod ei sisalda jälgitavatel andmetel põhinevaid sisendeid ja mille väärtuse kindlakstegemisel on oluline roll mittejälgitavatel sisenditel. Siia kuuluvad ka instrumendid, mille väärtus põhineb sarnaste instrumentide noteeritud hindadel ja mille puhul instrumentidevaheliste erinevuste kajastamiseks tuleb teha olulisi mittejälgitavaid korrigeerimisi või lähtuda eeldustest. |
| --- | --- |

—

3. tase: mittejälgitavad sisendid. See kategooria hõlmab instrumente, mille hindamismeetod ei sisalda jälgitavatel andmetel põhinevaid sisendeid ja mille väärtuse kindlakstegemisel on oluline roll mittejälgitavatel sisenditel. Siia kuuluvad ka instrumendid, mille väärtus põhineb sarnaste instrumentide noteeritud hindadel ja mille puhul instrumentidevaheliste erinevuste kajastamiseks tuleb teha olulisi mittejälgitavaid korrigeerimisi või lähtuda eeldustest.

Rahastu kajastab üleviimist ühelt õiglase väärtuse hierarhia tasemelt teisele selle aruandeperioodi lõpul, mil muutus aset leidis.

– Tähtajani hoitavad finantsvarad

– Tähtajani hoitavad finantsvarad

Tähtajani hoitavad finantsvarad on noteeritud võlakirjad, mida hoitakse tähtaja lõpuni, ja kommertsväärtpaberid, mille esialgne tähtaeg on üle kolme kuu.

Need võlakirjad ja kommertsväärtpaberid võetakse arvele õiglases väärtuses, millele on liidetud otsesed tehingukulud. Ostuhinna ja tagasiostmisväärtuse vahe amortiseeritakse instrumendi järelejäänud tähtaja jooksul tegeliku intressimäära meetodi kohaselt.

Rahastu hindab igal finantsseisundi aruande kuupäeva seisuga, kas on objektiivseid tõendeid selle kohta, et finantsvara või finantsvarade rühma väärtus on langenud. Finantsvara või finantsvarade rühma väärtus loetakse langenuks üksnes juhul, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et vara arvelevõtmise järel on selle väärtus langenud ühe või enama sündmuse (sündmus, mille tagajärjel tekkis kahjum) tagajärjel, mille mõju finantsvara või finantsvarade rühma prognoositud tulevastele rahavoogudele saab usaldusväärselt hinnata. Väärtuse langusest tulenev kahjum (mida mõõdetakse vara bilansilise väärtuse ja prognoositud tulevaste rahavoogude nüüdisväärtuse vahena, diskonteerituna finantsvara algse tegeliku intressimääraga) kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes.

– Laenud

– Laenud

Rahastust antud laenud kajastatakse rahastu varana alates laenuvõtjatele raha ülekandmise hetkest. Need võetakse arvele soetusmaksumuses (väljamakse netosummana), mis põhineb laenu õiglasel väärtusel ja sisaldab tehingukulusid. Seejärel mõõdetakse laene amortiseeritud soetusmaksumuses, mille arvutamiseks kasutatakse tegeliku intressimäära meetodit ja millest on maha arvatud väärtuse languse või laenu tagasimaksmata jätmise riski katteks ette nähtud võimalikud eraldised.

– Müügivalmis finantsvarad

– Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad on kas müügivalmina määratletud finantsvarad või finantsvarad, mis ei vasta tingimustele, mis võimaldaks liigitada neid investeeringuteks, mida saab kajastada kas õiglases väärtuses läbi kasumiaruande, tähtajani hoitavana või laenude või nõuetena. Nende hulka kuuluvad otsesed omakapitaliinstrumendid ja investeeringud riskikapitalifondidesse ja need võetakse arvele õiglases väärtuses, millele on liidetud tehingukulud.

Algse väärtuse hindamise järel kajastatakse müügivalmis finantsvarasid õiglases väärtuses. Kui omakapitaliinvesteeringute õiglast väärtust ei saa hinnata aktiivsete turgude alusel, tuleks silmas pidada järgmiseid üksikasju:

a.   Riskikapitalifondid

Iga riskikapitalifondi õiglane väärtus põhineb tema aruandes esitatud viimasel kättesaadaval puhasväärtusel, kui see on arvutatud vastavalt rahvusvahelistele hindamissuunistele (näiteks rahvusvahelised era- ja riskikapitali hindamise suunised, IPEVi suunised, nagu need on avaldatud Euroopa riskikapitali assotsiatsiooni poolt), mis on tunnistatud IFRSidega kooskõlas olevaks. Kui esineb asjaolusid, mis võivad antud hinnangut mõjutada, võib rahastu siiski teha otsuse korrigeerida fondi aruandes esitatud puhasväärtust.

b.   Otsesed omakapitaliinvesteeringud

Investeeringu õiglane väärtus määratakse viimase kasutada oleva raamatupidamise aastaaruande alusel, kasutades võimaluse korral sama mudelit kui osaluse omandamisel.

Kuni sellise osaluse müügi, laekumise või võõrandamiseni või selle väärtuse languse kindakstegemiseni kajastatakse riskikapitalifondidest ja omakapitaliinvesteeringutest tulenevat realiseerimata kasumit või kahjumit rahastu omakapitali all. Kui tehakse kindlaks, et müügivalmis investeeringu väärtus on langenud, kantakse varem omakapitali all kajastatud kumulatiivne realiseerimata kasum või kahjum kasumi- ja muu koondkasumi aruandesse.

Noteerimata investeeringu õiglase väärtuse määramiseks kasutatakse tunnustatud hindamismeetodeid (näiteks korrigeeritud netovarade, diskonteeritud rahavoogude või kordse meetodit). Kui nende investeeringute õiglast väärtust ei ole võimalik usaldusväärselt mõõta, kajastatakse neid soetusmaksumuses. Tuleb märkida, et kahe esimese aasta jooksul kajastatakse väärtust vastavalt soetusmaksumusele.

Rahastu omandatud osalused kujutavad endast investeeringuid börsivälistesse ettevõtetesse investeerivatesse või riskikapitalifondidesse. Kooskõlas majandusharu tavadega on sellisteks investeeringuteks üldiselt mitme investori ühiselt märgitud investeeringud, kellest ükski ei ole sellises seisundis, et ta saaks üksinda mõjutada kõnealuse fondi igapäevast tööd ja investeerimistegevust. Selle tulemusena ei anna investori liikmesus sellise fondi juhtorganis talle põhimõtteliselt õigust mõjutada fondi igapäevast tegevust. Lisaks sellele ei määra börsivälistesse ettevõtetesse investeerivate või riskikapitalifondide üksikinvestorid kindlaks fondi tegevuspõhimõtteid, nagu dividendide või muude väljamaksete maksmise poliitikat. Selliseid otsuseid teeb üldjuhul fondi juhatus, tuginedes fondi juhatuse ja kõigi aktsionäride õigusi ja kohustusi reguleerivale aktsionäride kokkuleppele. Aktsionäride kokkuleppes üldiselt välistatakse üksikinvestorite võimalus teha fondiga kahepoolsel alusel olulisi tehinguid, vahetada omavahel juhtivtöötajaid või saada privilegeeritud juurdepääs olulisele tehnilisele teabele. Rahastu investeeringuid tehakse kooskõlas eespool nimetatud majandusharu tavadega, mis tagab, et rahastul ei ole kontrolli ega muud olulist mõju IFRS 10 ja IAS 28 tähenduses ühegi sellise investeeringu üle, sealhulgas selliste investeeringute üle, milles rahastul on üle 20 % hääleõigustest.

– Tagatised

– Tagatised

Finantstagatislepingud on lepingud, mis nõuavad rahastult kindlaksmääratud maksete sooritamist, et hüvitada tagatise saajale tekkinud kahju, kui kindlaksmääratud võlgnik ei tee tähtaegselt makseid vastavalt võlainstrumendi tingimustele.

Kehtivate eeskirjade määratluse kohaselt ei ole tagatis kindlustusleping (IFRS 4 „Kindlustuslepingud“). Tagatisi arvestatakse vastavalt IAS 39-le (IAS 39 „Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine“) kas tuletisinstrumentide või finantstagatistena olenevalt sellest, millistele IAS 39-s loetletud tunnustele ja omadustele need vastavad.

Tuletisinstrumentide arvestuse poliitika on esitatud lisade punktis 2.4.5.

Arvelevõtmisel kajastatakse finantstagatisi õiglases väärtuses, mis vastab oodatavate tagatispreemiate nüüdispuhasväärtusele ja oodatavale esialgsele kahjumile. See arvutus viiakse läbi iga tehingu alustamise kuupäeval ja see kajastatakse finantsseisundi aruandes finantstagatisena „Muude varade“ ja „Muude kohustuste“ all.

Pärast arvelevõtmist mõõdetakse iga tagatisega seonduvaid rahastu kohustusi ühel järgnevatest viisidest, olenevalt sellest, kumma puhul on tulemus suurem:

| — | esmalt kajastatud summa, millest on vajaduse korral maha arvatud kumulatiivne amortisatsioon, mis on kajastatud kooskõlas IAS 18-ga „Tulu“, ja |
| --- | --- |

—

esmalt kajastatud summa, millest on vajaduse korral maha arvatud kumulatiivne amortisatsioon, mis on kajastatud kooskõlas IAS 18-ga „Tulu“, ja

| — | kõige tõenäolisemaks peetav hinnang nende kulude kohta, mis on vajalikud tagatisest tulenevate rahaliste kohustuste täitmiseks vastavalt IAS-ile 37 „Eraldised, tingimuslikud kohustised ja tingimuslikud varad“. |
| --- | --- |

—

kõige tõenäolisemaks peetav hinnang nende kulude kohta, mis on vajalikud tagatisest tulenevate rahaliste kohustuste täitmiseks vastavalt IAS-ile 37 „Eraldised, tingimuslikud kohustised ja tingimuslikud varad“.

Kulude kõige tõenäolisemaks peetav hinnang saadakse vastavalt IAS 37-le. Eraldised finantstagatiste jaoks katavad kohustuste täitmise kulu, mille moodustab kõigi asjakohaste tegurite ja finantsseisundi aruande kuupäeva seisuga olemasoleva teabe alusel arvutatud oodatav kahju.

Kui lõpetatakse rahalise tagatise kajastamine IAS 39 alusel ja seda hakatakse kajastama vastavalt standardile IAS 37, siis kantakse selle summa, mida varem kajastati lahtris „Muud kohustused“, nüüd finantsseisundi aruande lahtrisse „Antud tagatiste eraldised“.

IAS 37 kohaselt mõõdetavad finantstagatiste eraldised kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruande rubriigis „Tagatiste eraldiste muutus pärast suurenemiste mahaarvamist“.

Vastavalt IAS 18 kohasele amortisatsioonikavale kajastatakse saadud tagatispreemia kogu finantstagatise tähtaja jooksul kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kui „Teenus- ja vahendustasude tulu“.

Lisaks kajastatakse tagatislepingu allakirjutamisel seda rahastu tingimusliku kohustusena ja kui tagatis realiseeritakse, siis rahastu siduva kohustusena.

2.4.4.   Finantsvara väärtuse langus

Finantsvara väärtuse langus

Rahastu hindab igal finantsseisundi aruande kuupäeval, kas on objektiivseid tõendeid selle kohta, et finantsvara väärtus on langenud. Finantsvara või finantsvarade rühma väärtus loetakse langenuks üksnes juhul, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et vara arvelevõtmise järel on selle väärtus langenud ühe või enama sündmuse (sündmus, mille tagajärjel tekkis kahjum) tagajärjel, mille mõju finantsvara või finantsvarade rühma prognoositud tulevastele rahavoogudele saab usaldusväärselt hinnata. Tõendiks väärtuse languse kohta võivad muu hulgas olla märgid sellest, et laenuvõtja või laenuvõtjate rühm on märkimisväärsetes finantsraskustes, ei täida oma kohustusi või ei maksa intressi- või põhiosa makseid, nende tõenäoline pankrotistumine või muu rahaline ümberkorraldamine ning juhtumid, mil jälgitavad andmed osutavad prognoositud tulevaste rahavoogude mõõdetavale langusele, näiteks võlasummade või majanduslike tingimuste muutumine, mis on maksete tasumata jätmisega korrelatsioonis.

Eelarveaasta lõpus tagasimaksmata ja amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatud laenude puhul kajastatakse väärtuse langust, kui on objektiivselt tõendatud, et esialgsetele lepingutingimustele vastavat laenusummat või samaväärset summat võib olla võimatu osaliselt või tervikuna sisse nõuda. Kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et on kantud väärtuse langusest tulenevat kahjumit, mõõdetakse kahjumi väärtust vara bilansilise väärtuse ja prognoositud tulevaste rahavoogude nüüdisväärtuse vahena. Vara bilansilise väärtuse vähendamiseks kasutatakse reservkontot ning kahjumi summat kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes. Intressitulu arvestamist jätkatakse vähendatud bilansiliselt väärtuselt vara tegeliku intressimäära alusel. Laenud koos nendega seonduva reserviga kantakse maha, kui ei ole realistlik, et neid oleks tulevikus võimalik sisse nõuda. Kui väärtuse langusest tuleneva prognoositud kahjumi summa suureneb või väheneb järgneval aastal sündmuse tõttu, mis leidis aset pärast väärtuse languse kajastamist, suurendatakse või vähendatakse varem kajastatud väärtuse langusest tulenevat kahjumit reservkonto korrigeerimise teel.

Rahastu koostab krediidiriski hinnangu iga tehingu kohta eraldi ja ei kaalu tehingute üldist väärtuse vähendamist.

Müügivalmis finantsvarade puhul hindab rahastu igal finantsseisundi aruande kuupäeval, kas on objektiivseid tõendeid selle kohta, et investeeringu väärtus on langenud. Objektiivseks tõendiks võivad muu hulgas olla märgid sellest, et investeeringu õiglane väärtus on oluliselt või pikaajaliselt langenud allapoole soetusmaksumust. Kui on tõendeid väärtuse languse kohta, kõrvaldatakse kumulatiivne kahjum (mida mõõdetakse soetusmaksumuse ja jooksva õiglase väärtuse vahena, millest on lahutatud igasugune varem kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kajastatud sama investeeringu väärtuse langusest tulenev kahjum) rahastu omakapitali hulgast ja kajastatakse see kasumi- ja muu koondkasumi aruandes. Müügivalmis finantsvarade väärtuse langusest tuleneva kahjumi vähenemist ei kajastata kasumi- ja muu koondkasumi aruande kaudu; õiglase vääruse vähenemisele järgnevat õiglase vääruse suurenemist kajastatakse otse rahastu omakapitali all.

Euroopa Investeerimispanga riskianalüüsi osakond kontrollib vähemalt kord aastas, kas finantsvara väärtus on langenud. Sellest tulenevad korrektsioonid hõlmavad diskonto tühistamist kasumi- ja muu koondkasumi aruandes vara kasuliku kasutusea jooksul ja mis tahes korrektsioone, mis tulenevad algse väärtuse languse ümberhindamisest.

2.4.5.   Tuletisinstrumendid

Tuletisinstrumendid

Tuletisinstrumentide hulka kuuluvad eri valuutade vahetuslepingud, erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud, lühiajalised valuutavahetuslepingud ja intressimäära vahetuslepingud.

Rahastu võib oma tavapärase tegevuse raames sõlmida vahetuslepinguid eesmärgiga maandada riske, mis seonduvad konkreetsete laenutehingutega, või valuuta forvardlepinguid eesmärgiga maandada riske, mis seonduvad tema valuutapositsioonidega, mis on nomineeritud muudes laialdaselt kasutatavates vääringutes kui eurodes, et tasakaalustada vahetuskursi muutustest põhjustatud mis tahes tulu või kulu.

Rahastu ei kasuta ühtegi IAS 39 kohast riskimaandamise võtet. Kõiki tuletisinstrumente mõõdetakse nende õiglases väärtuses kasumiaruande kaudu ja esitatakse tuletisinstrumentidena. Õiglane väärtus leitakse põhiliselt diskonteeritud rahavoogude mudelite, optsioonihinnamudelite ning kolmandate isikute noteeringute kaudu.

Tuletisinstrumente kajastatakse õiglases väärtuses, kirjendades need varana, kui nende õiglane väärtus on positiivne, ja kohustustena, kui nende õiglane väärtus on negatiivne. Tuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutused kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes („Tuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutumine“).

Alguses kajastatakse tuletisinstrumente tehingupäeva alusel.

2.4.6.   Osamaksud

Osamaksud

Liikmesriikide osamaksusid kajastatakse finantsseisundi aruandes nõuetena selle kuupäeva seisuga, mil nõukogu otsusega kehtestatakse osamaksud, mille liikmesriigid peavad rahastule tasuma.

Liikmesriikide osamaksud liigitatakse omakapitaliks, sest need vastavad järgmistele tingimustele:

| — | vastavalt osamaksusid käsitlevale lepingule annavad need liikmesriikidele õiguse otsustada rahastu netovarade kasutamise üle rahastu likvideerimise korral; |
| --- | --- |

—

vastavalt osamaksusid käsitlevale lepingule annavad need liikmesriikidele õiguse otsustada rahastu netovarade kasutamise üle rahastu likvideerimise korral;

| — | need kuuluvad sellisesse instrumentide liiki, mis on allutatud kõikidele muudele instrumentide liikidele; |
| --- | --- |

—

need kuuluvad sellisesse instrumentide liiki, mis on allutatud kõikidele muudele instrumentide liikidele;

| — | kõikidel finantsinstrumentidel selles instrumentide liigis, mis on allutatud kõikidele muudele instrumentide liikidele, on identsed tunnused; |
| --- | --- |

—

kõikidel finantsinstrumentidel selles instrumentide liigis, mis on allutatud kõikidele muudele instrumentide liikidele, on identsed tunnused;

| — | instrumendil ei ole ühtegi tunnust, mis nõuaks selle liigitamist kohustusteks, ning |
| --- | --- |

—

instrumendil ei ole ühtegi tunnust, mis nõuaks selle liigitamist kohustusteks, ning

| — | instrumendi kehtivusaja jooksul instrumendiga seoses saadavate oodatavate rahavoogude kogusumma põhineb olulisel määral rahastu kasumil või kahjumil, kajastatud netovara muutusel või kajastatud ja kajastamata netovara õiglase väärtuse muutusel instrumendi kehtivusaja jooksul. |
| --- | --- |

—

instrumendi kehtivusaja jooksul instrumendiga seoses saadavate oodatavate rahavoogude kogusumma põhineb olulisel määral rahastu kasumil või kahjumil, kajastatud netovara muutusel või kajastatud ja kajastamata netovara õiglase väärtuse muutusel instrumendi kehtivusaja jooksul.

2.4.7.   Intressitulu laenudelt

Intressitulu laenudelt

Rahastust antud laenude intresse kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes („Intressid ja samalaadsed tulud“) ja finantsseisundi aruandes („Laenud ja nõuded“) tekkepõhiselt tegeliku intressimäära alusel. See on määr, millega laenu oodatava kestuse jooksul toimuvad prognoositud tulevased maksed ja laekumised diskonteeritakse täpselt laenu bilansilisele netoväärtusele. Pärast laenu kirjendatud väärtuse vähendamist väärtuse languse tõttu jätkatakse intressitulu kajastamist algse tegeliku intressimäära alusel, mida kohaldatakse uue bilansilise väärtuse suhtes.

Siduvate kohustustega seotud teenustasude puhul on tegu ettemakstud tuluga, mida kajastatakse tegeliku intressimäära meetodi alusel, arvutatuna perioodi kohta, mis kestab vastava laenu väljamaksmisest kuni selle tagastamiseni. Neid kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes („Intressid ja samalaadsed tulud“).

2.4.8.   Intressitoetused ja tehniline abi

Intressitoetused ja tehniline abi

Oma tegevuse raames haldab rahastu liikmesriikide nimel intressitoetusi ja tehnilist abi.

Intressitoetuste ja tehnilise abi maksmiseks mõeldud osa liikmesriikide osamaksust ei kajastata rahastu omakapitalina, vaid liigitatakse võlgadeks kolmandatele isikutele. Rahastu teeb väljamaksed lõplikele abisaajatele ja seejärel vähendab kolmandatele isikutele võlgnetavaid summasid.

Kui intressitoetuste ja tehnilise abiga seoses makstud osamaksude summasid ei maksta täielikult välja, liigitatakse need rahastule tehtud osamaksuna.

2.4.9.   Rahalt ja raha ekvivalentidelt saadud intressitulu

Rahalt ja raha ekvivalentidelt saadud intressitulu

Rahalt ja raha ekvivalentidelt saadud intressitulu kajastatakse tekkepõhiselt rahastu kasumi- ja muu koondkasumi aruandes.

2.4.10.   Teenus- ja vahendustasud, dividendid

Teenus- ja vahendustasud, dividendid

Osutatud teenuste eest saadud tasu kajastatakse selle perioodi tuluna, mille jooksul teenuseid osutatakse, ning olulise toimingu eest teenitud tasu kajastatakse tuluna pärast olulise toimingu lõpuleviimist. Need tasud esitatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes („Teenus- ja vahendustasude tulu“).

Müügivalmis finantsvaradega seotud dividende kajastatakse nende laekumise ajal ja need esitatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes („Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud netokasum“).

2.5.   Maksustamine

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokollis on ette nähtud, et Euroopa Liidu institutsioonide varad, tulud ja muu vara on vabastatud kõigist otsestest maksudest.

3.   Riskijuhtimine

Riskijuhtimine

Käesolevas lisas esitatakse teave rahastu krediidi- ja finantsriskide ning nende juhtimise ja kontrolli kohta, keskendudes eeskätt tema finantsinstrumentide kasutamisega seonduvatele peamistele riskidele. Need on järgmised:

| — | krediidirisk – kliendi või vastaspoole makseviivituse korral kahju saamise risk, mis tuleneb mis tahes vormis krediidiriski positsioonist, sealhulgas arveldusrisk; |
| --- | --- |

—

krediidirisk – kliendi või vastaspoole makseviivituse korral kahju saamise risk, mis tuleneb mis tahes vormis krediidiriski positsioonist, sealhulgas arveldusrisk;

| — | likviidsusrisk – risk, et majandusüksus ei suuda rahastada varade soetamist ja õigeaegselt täita oma kohustusi, ilma et sellega kaasneks vastuvõetamatut kahju; |
| --- | --- |

—

likviidsusrisk – risk, et majandusüksus ei suuda rahastada varade soetamist ja õigeaegselt täita oma kohustusi, ilma et sellega kaasneks vastuvõetamatut kahju;

| — | tururisk – risk, et muutused turuhindades ja -määrades, näiteks intressimäärade, aktsiahindade ja valuutakursside muutused, vähendavad majandusüksuse tulu või talle kuuluvate finantsinstrumentide väärtust. |
| --- | --- |

—

tururisk – risk, et muutused turuhindades ja -määrades, näiteks intressimäärade, aktsiahindade ja valuutakursside muutused, vähendavad majandusüksuse tulu või talle kuuluvate finantsinstrumentide väärtust.

3.1.   Riskijuhtimise korralduslik külg

Investeerimisrahastut haldav Euroopa Investeerimispank kohandab oma riskijuhtimist jooksvalt.

EIP riskijuhtimise üksus määrab kindlaks rahastu riskid, hindab ja jälgib neid ning annab nende kohta aru, tegutsedes sealjuures sõltumatult. Ülesannete lahusust säilitavas raamistikus on riskijuhtimine front office’i toimingutest sõltumatu. EIPs annab riskijuhtimise üksuse peadirektor riskidega seonduvatest küsimustest aru selleks määratud riskijuhtimise asepresidendile. Nimetatud asepresident vastutab riskiaruannete esitamise eest Euroopa Investeerimispanga halduskomiteele ja direktorite nõukogule.

3.2.   Krediidirisk

Krediidirisk on potentsiaalne kahju, mis võib tekkida kliendi või vastaspoole makseviivitusest ning tuleneb mis tahes vormis krediidiriski positsioonist, sealhulgas arveldustest.

3.2.1.   Krediidiriski poliitika

Krediidiriski poliitika

Laenude vastaspoolte kohta krediidianalüüsi tegemisel hindab EIP krediidiriski eesmärgiga see välja arvutada ja seda hinnastada. EIP on välja töötanud sisereitingute metoodika (IRM), et määrata kindlaks oma laenuvõtjate/tagatise andjate sisereitingud. See metoodika põhineb hindamislehtede süsteemil, mis on töötatud välja iga suurema krediidi vastaspoolte liigi (nt äriühingud, pangad, avaliku sektori üksused) jaoks nende eripärasid arvestades. Võttes arvesse nii parimaid pangandustavasid kui ka Baseli rahvusvahelise kapitalikokkuleppe (Basel II) raames sätestatud põhimõtteid, jagatakse kõik vastaspooled, kes on konkreetse tehingu krediidiprofiili seisukohast olulised, sisereitingu kategooriatesse, kasutades asjaomase vastaspoole suhtes kohaldatavat sisereitingute metoodikat. Igale vastaspoolele määratakse sisereiting, mis vastab tema makseviivituse tõenäosust kirjeldavale välisvaluutareitingule, millele järgneb tema äri- ja finantsriskiprofiili ja tegevuse kontekstis asjakohase riigiriski põhjalik analüüs.

Projektipõhise finantseerimise ja muude piiratud kasutusega struktureeritud tehingute kohta tehtavate krediidikvaliteedi hinnangute korral kasutatakse asjaomase majandusharu puhul asjakohaseid krediidiriski töövahendeid, milles peamiselt keskendutakse rahavoogude kättesaadavusele ja võla teenindamise suutlikkusele. Need töövahendid hõlmavad projektide lepingulise raamistiku analüüsi, vastaspoole analüüsi ja rahavoogude modelleerimist. Sarnaselt äriühingute ja finantsasutustega määratakse igale projektile sisemine riskireiting.

Kõiki sisemisi riskireitinguid jälgitakse kogu laenutähtaja jooksul ja neid uuendatakse korrapäraselt.

Kõigi tehingute suhtes, mida tehakse majandusüksustega, kes ei ole riigid (või millele tagatise andja ei ole riik või sarnaste tehingute puhul), rakendatakse tehingulimiite ja vastaspoole suuruse piiranguid. Vastaspoole piiranguid määratakse asjakohasel juhul rühma konsolideeritud riskipositsioonide tasandil. Sellised piirangud peegeldavad üldjuhul vastaspoolte omavahendite suurust.

Krediidiriski maandamiseks kasutab EIP vastavalt vajadusele ja lähtudes iga juhtumi eripärast mitmesuguseid krediidikvaliteedi parandamise vahendeid:

| — | vastaspoole või projektiga seonduvad väärtpaberid (nt õiguste loovutamine või aktsiatele, varadele või kontodele seatud pant) ja/või |
| --- | --- |

—

vastaspoole või projektiga seonduvad väärtpaberid (nt õiguste loovutamine või aktsiatele, varadele või kontodele seatud pant) ja/või

| — | tagatised, mida üldjuhul annab rahastatava projekti sponsor (nt täitmistagatised, nõudegarantiid), või pangagarantii. |
| --- | --- |

—

tagatised, mida üldjuhul annab rahastatava projekti sponsor (nt täitmistagatised, nõudegarantiid), või pangagarantii.

Rahastu ei kasuta krediidiriski maandamiseks krediidituletisinstrumente.

3.2.2.   Maksimaalne krediidiriski positsioon ilma tagatisi ja muid krediidikvaliteedi parandamise vahendeid arvesse võtmata

Maksimaalne krediidiriski positsioon ilma tagatisi ja muid krediidikvaliteedi parandamise vahendeid arvesse võtmata

Järgnevas tabelis on näidatud maksimaalne krediidiriski positsioon finantsseisundi aruande kirjete, sealhulgas tuletisinstrumentide puhul. Maksimaalne riskipositsioon on näidatud brutosummana enne tagatise kasutamise abil toimuva riskimaandamise mõju arvesse võtmist.

| Maksimaalne riskipositsioon (tuhandetes eurodes) | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| --- | --- | --- |
| VARAD | | |
| Raha ja raha ekvivalendid | 549 101 | 360 817 |
| Nõuded rahastajate vastu | 150 000 | 86 395 |
| Tähtajani hoitavad finantsvarad | 144 382 | 169 398 |
| Tuletisinstrumendid | 12 521 | 6 920 |
| Laenud ja nõuded | 1 666 725 | 1 729 380 |
| Muud varad | 4 385 | 345 |
| Varad kokku | 2 527 114 | 2 353 255 |
| BILANSIVÄLISED KIRJED | | |
| Tingimuslikud kohustused | | |
| — | Väljavõtmata tagatised |

Maksimaalne riskipositsioon (tuhandetes eurodes)

31.12.2017

31.12.2016

VARAD

VARAD

Raha ja raha ekvivalendid

549 101

360 817

Nõuded rahastajate vastu

150 000

86 395

Tähtajani hoitavad finantsvarad

144 382

169 398

Tuletisinstrumendid

12 521

6 920

Laenud ja nõuded

1 666 725

1 729 380

Muud varad

4 385

345

Varad kokku

Varad kokku

2 527 114

2 527 114

2 353 255

2 353 255

BILANSIVÄLISED KIRJED

BILANSIVÄLISED KIRJED

Tingimuslikud kohustused

—

Väljavõtmata tagatised

74 569

35 337

Siduvad kohustused

| — | Väljamaksmata laenud |
| --- | --- |

—

Väljamaksmata laenud

869 983

901 899

| — | Väljavõetud tagatised |
| --- | --- |

—

Väljavõetud tagatised

7 682

8 627

Bilansivälised kirjed kokku

Bilansivälised kirjed kokku

952 234

952 234

945 863

945 863

Krediidiriski positsioon kokku

Krediidiriski positsioon kokku

3 479 348

3 479 348

3 299 118

3 299 118

3.2.3.   Laenude ja nõuetega seonduv krediidirisk

Laenude ja nõuetega seonduv krediidirisk

3.2.3.1.   Krediidiriski mõõtmine laenude ja nõuete puhul

Krediidiriski mõõtmine laenude ja nõuete puhul

Iga rahastu tehtava laenu või tagatise kohta koostatakse põhjalik riskihinnang ja arvutatakse välja oodatava kahju määrade hinnang, mis kajastuvad laenu reitinguklassis. Lisade punktis 23 kirjeldatud tulemusliku rahastamise vahendi tegevuse (kui vahendatud laenud välja arvata) suhtes ei kohaldata krediidiriski poliitika suunised, vaid teistsugust korda. Laenu reitinguklass määratakse kindlaks üldtunnustatud kriteeriumide põhjal, võttes aluseks laenuvõtja krediidikvaliteedi, laenu lõpptähtaja, tagatise ja vajaduse korral tagatise andja.

Laenu reitinguklassidesse määramise süsteem hõlmab metoodikaid, protsesse, andmebaase ja IT-süsteeme, mis toetavad laenuandmise tehingute krediidiriski hindamist ja oodatava kahju määra hinnangute arvutamist. Süsteemis võetakse kokku suur hulk teavet, et määrata laenude krediidiriskidele suhteline reiting. Laenu reitinguklassid kajastavad oodatava kahju määra hinnangulise taseme nüüdisväärtust, mis leitakse peamiste võlglaste makseviivituse tõenäosuse, asjaomase riskipositsiooni ja makseviivituse korral tekkiva kahju suuruse alusel. Laenu reitinguklasse kasutatakse järgmistel eesmärkidel:

| — | laenuandmise riskide täpsema ja kvantitatiivsema hinnangu koostamise abivahendina; |
| --- | --- |

—

laenuandmise riskide täpsema ja kvantitatiivsema hinnangu koostamise abivahendina;

| — | järelevalveülesannete jaotamise abivahendina; |
| --- | --- |

—

järelevalveülesannete jaotamise abivahendina;

| — | laenuportfelli krediidikvaliteedi kirjeldusena mis tahes kuupäeva seisuga; |
| --- | --- |

—

laenuportfelli krediidikvaliteedi kirjeldusena mis tahes kuupäeva seisuga;

| — | ühe sisendina oodatava kahju määral põhinevate riski hinnastamisotsuste tegemisel. |
| --- | --- |

—

ühe sisendina oodatava kahju määral põhinevate riski hinnastamisotsuste tegemisel.

Laenu reitinguklassi määramisel võetakse arvesse järgmiseid tegureid:

| i) | Laenuvõtja krediidivõimelisus: riskijuhtimise üksus vaatab laenuvõtjad sõltumatult läbi ja hindab nende krediidivõimelisust sisemiste metoodikate ja välisandmete alusel. Kooskõlas valitud Basel II täiustatud meetodiga on pank töötanud välja sisereitingute metoodika, mille abil ta määrab laenuvõtjatele ja tagatise andjatele sisereitingud. Sealjuures võetakse aluseks hindamislehtede komplekt, mis sisaldab hindamislehti erinevate kindlaksmääratud vastaspoole liikide jaoks. |
| --- | --- |

i)

Laenuvõtja krediidivõimelisus: riskijuhtimise üksus vaatab laenuvõtjad sõltumatult läbi ja hindab nende krediidivõimelisust sisemiste metoodikate ja välisandmete alusel. Kooskõlas valitud Basel II täiustatud meetodiga on pank töötanud välja sisereitingute metoodika, mille abil ta määrab laenuvõtjatele ja tagatise andjatele sisereitingud. Sealjuures võetakse aluseks hindamislehtede komplekt, mis sisaldab hindamislehti erinevate kindlaksmääratud vastaspoole liikide jaoks.

| ii) | Makseviivituse korrelatsioon: arvuliselt väljendatud võimalus, et laenuvõtja ja tagatise andja satuvad samaaegselt finantsraskustesse. Mida suurem on korrelatsioon laenuvõtja ja tagatise andja makseviivituse tõenäosuse vahel, seda madalam on tagatise väärtus ja seega ka laenu reitinguklass. |
| --- | --- |

ii)

Makseviivituse korrelatsioon: arvuliselt väljendatud võimalus, et laenuvõtja ja tagatise andja satuvad samaaegselt finantsraskustesse. Mida suurem on korrelatsioon laenuvõtja ja tagatise andja makseviivituse tõenäosuse vahel, seda madalam on tagatise väärtus ja seega ka laenu reitinguklass.

| iii) | Tagatisinstrumentide ja väärtpaberite väärtus: seda hinnatakse emitendi krediidivõimelisuse ja kasutatava instrumendi liigi kombinatsiooni alusel. |
| --- | --- |

iii)

Tagatisinstrumentide ja väärtpaberite väärtus: seda hinnatakse emitendi krediidivõimelisuse ja kasutatava instrumendi liigi kombinatsiooni alusel.

| iv) | Lepinguline raamistik: usaldusväärne lepinguline raamistik suurendab laenu krediidikvaliteeti ja tõstab selle sisereitingut. |
| --- | --- |

iv)

Lepinguline raamistik: usaldusväärne lepinguline raamistik suurendab laenu krediidikvaliteeti ja tõstab selle sisereitingut.

| v) | Laenu kestus: kui kõik muud näitajad on samad, siis mida pikem on laenu kestus, seda suurem on laenu teenindamisel raskustesse sattumise oht. |
| --- | --- |

v)

Laenu kestus: kui kõik muud näitajad on samad, siis mida pikem on laenu kestus, seda suurem on laenu teenindamisel raskustesse sattumise oht.

Laenu oodatava kahju määr arvutatakse viie eespool kirjeldatud elemendi kombineerimise teel. Olenevalt kõnealuse kahjumäära tasemest määratakse laen ühesse järgmistest allpool loetletud laenu reitinguklassidest:

| A | Kõrgeima krediidikvaliteediga laenud. Neil on kolm alamklassi. A hõlmab kõiki ELi riigiriske, st laenusid, mis on kas antud liikmesriikidele või mille on täielikult, sõnaselgelt ja tingimusteta garanteerinud liikmesriigid, kui oodata ei ole mingeid tagasimakse raskusi ja mille puhul oodatava kahju määraks määratakse 0 %. A+ tähistab laenusid, mis on antud muudele majandusüksustele kui liikmesriigid (või millele sellised üksused on tagatise andnud), mille puhul ei ole laenu kestuse ajal oodata krediidikvaliteedi langust. A- hõlmab selliseid laenuandmise tehinguid, mille olemasoleva reitinguklassi säilimise osas on mõningaid kahtlusi (näiteks pika lõpptähtaja tõttu või muus osas suurepärase tagatise tulevikuhinna suure volatiilsuse tõttu), kuid mille puhul võimalikku negatiivset arengut hinnatakse siiski üsna piiratuks. |
| --- | --- |

A

Kõrgeima krediidikvaliteediga laenud. Neil on kolm alamklassi. A hõlmab kõiki ELi riigiriske, st laenusid, mis on kas antud liikmesriikidele või mille on täielikult, sõnaselgelt ja tingimusteta garanteerinud liikmesriigid, kui oodata ei ole mingeid tagasimakse raskusi ja mille puhul oodatava kahju määraks määratakse 0 %. A+ tähistab laenusid, mis on antud muudele majandusüksustele kui liikmesriigid (või millele sellised üksused on tagatise andnud), mille puhul ei ole laenu kestuse ajal oodata krediidikvaliteedi langust. A- hõlmab selliseid laenuandmise tehinguid, mille olemasoleva reitinguklassi säilimise osas on mõningaid kahtlusi (näiteks pika lõpptähtaja tõttu või muus osas suurepärase tagatise tulevikuhinna suure volatiilsuse tõttu), kuid mille puhul võimalikku negatiivset arengut hinnatakse siiski üsna piiratuks.

| B | Kõrge krediidikvaliteediga laenud. Nende näol on tegemist varaklassiga, mille väärtust pank peab usaldusväärseks, kuigi väike krediidikvaliteedi halvenemine ei ole tulevikus välistatud. Tähiseid B+ ja B- kasutatakse sellise halvenemise aset leidmise suhtelise tõenäosuse tähistamiseks. |
| --- | --- |

B

Kõrge krediidikvaliteediga laenud. Nende näol on tegemist varaklassiga, mille väärtust pank peab usaldusväärseks, kuigi väike krediidikvaliteedi halvenemine ei ole tulevikus välistatud. Tähiseid B+ ja B- kasutatakse sellise halvenemise aset leidmise suhtelise tõenäosuse tähistamiseks.

| C | Hea krediidikvaliteediga laenud. Üks näide neist võiks olla heas majanduslikus seisus olevatele pankadele ja äriühingutele antud seitsmeaastase lõpptähtajaga tagatiseta ainumakselaenud (bullet loans) või nendega samaväärse amortisatsiooni ja tagasimaksmisel saabuva lõpptähtajaga laenud. |
| --- | --- |

C

Hea krediidikvaliteediga laenud. Üks näide neist võiks olla heas majanduslikus seisus olevatele pankadele ja äriühingutele antud seitsmeaastase lõpptähtajaga tagatiseta ainumakselaenud (bullet loans) või nendega samaväärse amortisatsiooni ja tagasimaksmisel saabuva lõpptähtajaga laenud.

| D | See reitinguklass on piirialaks aktsepteeritava krediidikvaliteediga laenude ja selliste laenude vahel, millega seoses on esinenud mõningaid raskusi. Selle olulise erinevuse kajastamiseks kasutatakse laenude reitinguklasside määramisel alamliigitusi D+ ja D-. D- reitinguga laenude puhul on nõutav tähelepanelikum jälgimine. |
| --- | --- |

D

See reitinguklass on piirialaks aktsepteeritava krediidikvaliteediga laenude ja selliste laenude vahel, millega seoses on esinenud mõningaid raskusi. Selle olulise erinevuse kajastamiseks kasutatakse laenude reitinguklasside määramisel alamliigitusi D+ ja D-. D- reitinguga laenude puhul on nõutav tähelepanelikum jälgimine.

| E | See laenu reitinguklass hõlmab laenusid, mille riskiprofiil on üldiselt aktsepteeritust suurema riskiga. Siia kuuluvad laenud, millega nende kestuse jooksul on esinenud tõsiseid probleeme ja mille kahjumisseminekut ei saa vältida. Seetõttu kohaldatakse nende laenude puhul tähelepanelikku ja süvendatud jälgimist. Alamklassid E+ ja E- tähistavad nimetatud jälgimisprotsessi intensiivsust, kusjuures E- reitinguga tehingud on olukorras, kus suure tõenäosusega ei suudeta tulevikus laenude teenindamisel tähtaegadest kinni pidada ning seetõttu on nõutav teatavas vormis võla restruktureerimine, mis võib kaasa tuua väärtuse langusest tingitud kahju. |
| --- | --- |

E

See laenu reitinguklass hõlmab laenusid, mille riskiprofiil on üldiselt aktsepteeritust suurema riskiga. Siia kuuluvad laenud, millega nende kestuse jooksul on esinenud tõsiseid probleeme ja mille kahjumisseminekut ei saa vältida. Seetõttu kohaldatakse nende laenude puhul tähelepanelikku ja süvendatud jälgimist. Alamklassid E+ ja E- tähistavad nimetatud jälgimisprotsessi intensiivsust, kusjuures E- reitinguga tehingud on olukorras, kus suure tõenäosusega ei suudeta tulevikus laenude teenindamisel tähtaegadest kinni pidada ning seetõttu on nõutav teatavas vormis võla restruktureerimine, mis võib kaasa tuua väärtuse langusest tingitud kahju.

| F | F (probleemsed) tähistab laenusid, millega kaasnevad aktsepteerimatud riskid. F- reitinguga laenud võivad tuleneda ainult pooleliolevatest tehingutest, mille puhul on pärast allakirjutamist esinenud ettenägematud, erakorralised ja drastilised negatiivsed asjaolud. Kõigile tehingutele, millest rahastule tuleneb põhisumma kaotus, määratakse reitinguklassiks F, ja nende puhul nähakse ette konkreetne eraldis. |
| --- | --- |

F

F (probleemsed) tähistab laenusid, millega kaasnevad aktsepteerimatud riskid. F- reitinguga laenud võivad tuleneda ainult pooleliolevatest tehingutest, mille puhul on pärast allakirjutamist esinenud ettenägematud, erakorralised ja drastilised negatiivsed asjaolud. Kõigile tehingutele, millest rahastule tuleneb põhisumma kaotus, määratakse reitinguklassiks F, ja nende puhul nähakse ette konkreetne eraldis.

Üldjuhul pannakse D- või sellest madalama sisereitinguga laenud jälgimisnimekirja. Kui laen siiski kiideti juba algselt D- või sellest madalama reitinguklassi riskiprofiiliga heaks, pannakse see jälgimisnimekirja üksnes juhul, kui aset leiab oluline krediidisündmus, mis põhjustab selle laenu reitinguklassi täiendava languse.

Punktis 3.2.3.3. esitatud tabelis on näidatud rahastu laenuportfelli krediidikvaliteedi analüüs, mis põhineb eespool kirjeldatud laenu reitinguklassidel.

3.2.3.2.   Laenude andmisest tuleneva krediidiriski positsiooni analüüs

Laenude andmisest tuleneva krediidiriski positsiooni analüüs

Järgnevas tabelis on näidatud allakirjutatud ja väljamakstud laenudest tulenev maksimaalne krediidiriski positsioon laenuvõtjate liikide lõikes, võttes arvesse tagatise andjate antud tagatisi:

| (Tuhandetes eurodes) |
| --- |
| 31. detsembri 2017. aasta seisuga | Tagatisega | Muud krediidikvaliteedi parandamise vahendid | Tagatiseta | Kokku | Osakaal |
| Pangad | 46 860 | 11 651 | 919 216 | 977 727 | 59 % |
| Äriühingud | 145 914 | 59 462 | 285 492 | 490 868 | 29 % |
| Avaliku sektori asutused | 30 882 | — | — | 30 882 | 2 % |
| Riigid | — | 3 218 | 164 030 | 167 248 | 10 % |
| Kokku välja makstud | 223 656 | 74 331 | 1 368 738 | 1 666 725 | 100 % |
| Alla kirjutatud, kuid välja maksmata | 89 597 | — | 780 385 | 869 983 | |

(Tuhandetes eurodes)

31. detsembri 2017. aasta seisuga

Tagatisega

Muud krediidikvaliteedi parandamise vahendid

Tagatiseta

Kokku

Osakaal

Pangad

46 860

11 651

919 216

977 727

977 727

59 %

59 %

Äriühingud

145 914

59 462

285 492

490 868

490 868

29 %

29 %

Avaliku sektori asutused

30 882

—

—

30 882

30 882

2 %

2 %

Riigid

—

3 218

164 030

167 248

167 248

10 %

10 %

Kokku välja makstud

Kokku välja makstud

223 656

223 656

74 331

74 331

1 368 738

1 368 738

1 666 725

1 666 725

100 %

100 %

Alla kirjutatud, kuid välja maksmata

Alla kirjutatud, kuid välja maksmata

89 597

89 597

—

—

780 385

780 385

869 983

869 983

| (Tuhandetes eurodes) |
| --- |
| 31. detsembri 2016. aasta seisuga | Tagatisega | Muud krediidikvaliteedi parandamise vahendid | Tagatiseta | Kokku | Osakaal |
| Pangad | 22 691 | 34 597 | 933 609 | 990 897 | 57 % |
| Äriühingud | 110 849 | 97 213 | 320 406 | 528 468 | 31 % |
| Avaliku sektori asutused | 38 330 | — | — | 38 330 | 2 % |
| Riigid | — | 3 764 | 167 921 | 171 685 | 10 % |
| Kokku välja makstud | 171 870 | 135 574 | 1 421 936 | 1 729 380 | 100 % |
| Alla kirjutatud, kuid välja maksmata | 94 976 | — | 806 923 | 901 899 | |

(Tuhandetes eurodes)

31. detsembri 2016. aasta seisuga

Tagatisega

Muud krediidikvaliteedi parandamise vahendid

Tagatiseta

Kokku

Osakaal

Pangad

22 691

34 597

933 609

990 897

990 897

57 %

57 %

Äriühingud

110 849

97 213

320 406

528 468

528 468

31 %

31 %

Avaliku sektori asutused

38 330

—

—

38 330

38 330

2 %

2 %

Riigid

—

3 764

167 921

171 685

171 685

10 %

10 %

Kokku välja makstud

Kokku välja makstud

171 870

171 870

135 574

135 574

1 421 936

1 421 936

1 729 380

1 729 380

100 %

100 %

Alla kirjutatud, kuid välja maksmata

Alla kirjutatud, kuid välja maksmata

94 976

94 976

—

—

806 923

806 923

901 899

901 899

Laenuvõtjate ja tagatise andjate jälgimine ning projektidega seonduv finants- ja lepinguline järelevalve on tehinguhalduse ja restruktureerimise üksuse ülesanne. Seega on rahastu antud laenude, laenuvõtjate ja tagatise andjate krediidivõimelisus pideva jälgimise all. Neid jälgitakse vähemalt kord aastas, kuid vajaduse korral ka sagedamini, ning krediidisündmuse toimumisel. Eelkõige uurib tehinguhalduse ja restruktureerimise üksus, kas lepingulistest õigustest on kinni peetud, ja võtab meetmeid krediidireitingu langetamise ja/või lepinguliste kohustuste mittetäitmise heastamiseks. Kui krediidiriski suunised seda nõuavad, võetakse riskimaandamise meetmeid. Kui tuleb uuendada väljaantud laenude eest saadud pangatagatisi, siis tagatakse, et need asendatakse või meetmed võetakse õigeaegselt.

3.2.3.3.   Krediidikvaliteedi analüüs laenuvõtjate liikide lõikes

Krediidikvaliteedi analüüs laenuvõtjate liikide lõikes

Järgmistes tabelites on näidatud rahastu laenuportfelli (31. detsembri 2017. aasta ja 31. detsembri 2016. aasta seisuga) krediidikvaliteedi analüüs, mis on koostatud laenude reitinguklassidesse määramise rakenduste abil, võttes aluseks alla kirjutatud (väljamakstud ja väljamaksmata) laenudest tuleneva riskipositsiooni.

| (Tuhandetes eurodes) |
| --- |
| 31. detsembri 2017. aasta seisuga | Kõrge reiting | Standardne reiting | Min. aktsepteeritav risk | Kõrge risk | Reiting puudub | Kokku | Osakaal |
| A – B- | C | D+ | D- ja sellest madalam |
| Laenuvõtja | Pangad | 208 601 | 187 225 | 189 727 | 870 912 | — | 1 456 465 | 58 % |
| Äriühingud | 114 769 | 8 018 | 3 288 | 533 382 | 1 428 | 660 885 | 26 % |
| Avaliku sektori asutused | — | — | 30 882 | — | — | 30 882 | 1 % |
| Riigid | — | — | 13 861 | 374 614 | — | 388 476 | 15 % |
| Kokku | 323 370 | 195 243 | 237 758 | 1 778 908 | 1 428 | 2 536 708 | 100 % |

(Tuhandetes eurodes)

31. detsembri 2017. aasta seisuga

Kõrge reiting

Standardne reiting

Min. aktsepteeritav risk

Kõrge risk

Reiting puudub

Kokku

Osakaal

A – B-

C

D+

D- ja sellest madalam

Laenuvõtja

Pangad

208 601

187 225

189 727

870 912

—

1 456 465

1 456 465

58 %

58 %

Äriühingud

114 769

8 018

3 288

533 382

1 428

660 885

660 885

26 %

26 %

Avaliku sektori asutused

—

—

30 882

—

—

30 882

30 882

1 %

1 %

Riigid

—

—

13 861

374 614

—

388 476

388 476

15 %

15 %

Kokku

Kokku

323 370

323 370

195 243

195 243

237 758

237 758

1 778 908

1 778 908

1 428

1 428

2 536 708

2 536 708

100 %

100 %

| (Tuhandetes eurodes) |
| --- |
| 31. detsembri 2016. aasta seisuga | Kõrge reiting | Standardne reiting | Min. aktsepteeritav risk | Kõrge risk | Reiting puudub | Kokku | Osakaal |
| A – B- | C | D+ | D- ja sellest madalam |
| Laenuvõtja | Pangad | 94 081 | 53 970 | 315 524 | 1 038 705 | 126 951 | 1 629 231 | 62 % |
| Äriühingud | 125 810 | — | 19 389 | 393 877 | 152 355 | 691 431 | 26 % |
| Avaliku sektori asutused | — | — | 38 330 | — | — | 38 330 | 1 % |
| Riigid | — | — | 18 131 | 254 156 | — | 272 287 | 11 % |
| Kokku | 219 891 | 53 970 | 391 374 | 1 686 738 | 279 306 | 2 631 279 | 100 % |

(Tuhandetes eurodes)

31. detsembri 2016. aasta seisuga

Kõrge reiting

Standardne reiting

Min. aktsepteeritav risk

Kõrge risk

Reiting puudub

Kokku

Osakaal

A – B-

C

D+

D- ja sellest madalam

Laenuvõtja

Pangad

94 081

53 970

315 524

1 038 705

126 951

1 629 231

1 629 231

62 %

62 %

Äriühingud

125 810

—

19 389

393 877

152 355

691 431

691 431

26 %

26 %

Avaliku sektori asutused

—

—

38 330

—

—

38 330

38 330

1 %

1 %

Riigid

—

—

18 131

254 156

—

272 287

272 287

11 %

11 %

Kokku

Kokku

219 891

219 891

53 970

53 970

391 374

391 374

1 686 738

1 686 738

279 306

279 306

2 631 279

2 631 279

100 %

100 %

3.2.3.4.   Laenude ja nõuete riskikontsentratsioonid

Laenude ja nõuete riskikontsentratsioonid

3.2.3.4.1.   
  Geograafiline analüüs

Geograafiline analüüs

Laenuvõtja riigi põhjal saab rahastu laenuportfelli kohta koostada järgmise geograafilise analüüsi (tuhandetes eurodes):

| Laenuvõtja riik | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| --- | --- | --- |
| Keenia | 331 891 | 341 805 |
| Nigeeria | 230 042 | 241 547 |
| Uganda | 169 869 | 175 424 |
| Tansaania | 116 093 | 115 239 |
| Jamaica | 85 728 | 90 237 |
| Burundi | 74 703 | 87 373 |
| Mauritaania | 64 007 | 85 008 |
| Kongo (Demokraatlik Vabariik) | 62 439 | 47 122 |
| Dominikaani Vabariik | 61 326 | 81 230 |
| Etioopia | 51 719 | 59 837 |
| Ghana | 49 895 | 45 715 |
| Togo | 45 574 | 64 605 |
| Ruanda | 38 555 | 29 918 |
| Mauritius | 26 598 | 31 518 |
| Barbados | 25 124 | 6 809 |
| Kamerun | 25 012 | 41 255 |
| Malawi | 22 800 | 11 493 |
| Uus-Kaledoonia | 21 670 | 2 191 |
| Cabo Verde | 20 487 | 23 029 |
| Mosambiik | 19 212 | 22 389 |
| Prantsuse Polüneesia | 17 235 | 21 387 |
| Kaimanisaared | 14 958 | 11 221 |
| Angola | 14 850 | 19 |
| Senegal | 13 881 | 18 544 |
| Sambia | 10 910 | 11 079 |
| Botswana | 7 618 | 7 889 |
| Burkina Faso | 6 041 | 4 480 |
| Haiti | 6 006 | 6 879 |
| Nigeeria | 5 631 | 523 |
| Mali | 5 612 | 6 159 |
| Samoa | 5 100 | 6 356 |
| Seišellid | 5 036 | 2 058 |
| Vanuatu | 2 162 | 2 470 |
| Namiibia | 1 971 | — |
| Kongo | 1 730 | 3 460 |
| Libeeria | 1 553 | 1 759 |
| Belau | 1 384 | 1 929 |
| Mikroneesia | 868 | 1 088 |
| Piirkondlik (AKV) | 751 | 15 640 |
| Lõuna-Aafrika Vabariik | 653 | 1 336 |
| Tonga | 31 | 46 |
| Trinidad ja Tobago | — | 528 |
| Saint Lucia | — | 392 |
| Bahama | — | 392 |
| Sint-Maarten | — | 2 |
| Kokku | 1 666 725 | 1 729 380 |

Laenuvõtja riik

31.12.2017

31.12.2016

Keenia

331 891

341 805

Nigeeria

230 042

241 547

Uganda

169 869

175 424

Tansaania

116 093

115 239

Jamaica

85 728

90 237

Burundi

74 703

87 373

Mauritaania

64 007

85 008

Kongo (Demokraatlik Vabariik)

62 439

47 122

Dominikaani Vabariik

61 326

81 230

Etioopia

51 719

59 837

Ghana

49 895

45 715

Togo

45 574

64 605

Ruanda

38 555

29 918

Mauritius

26 598

31 518

Barbados

25 124

6 809

Kamerun

25 012

41 255

Malawi

22 800

11 493

Uus-Kaledoonia

21 670

2 191

Cabo Verde

20 487

23 029

Mosambiik

19 212

22 389

Prantsuse Polüneesia

17 235

21 387

Kaimanisaared

14 958

11 221

Angola

14 850

19

Senegal

13 881

18 544

Sambia

10 910

11 079

Botswana

7 618

7 889

Burkina Faso

6 041

4 480

Haiti

6 006

6 879

Nigeeria

5 631

523

Mali

5 612

6 159

Samoa

5 100

6 356

Seišellid

5 036

2 058

Vanuatu

2 162

2 470

Namiibia

1 971

—

Kongo

1 730

3 460

Libeeria

1 553

1 759

Belau

1 384

1 929

Mikroneesia

868

1 088

Piirkondlik (AKV)

751

15 640

Lõuna-Aafrika Vabariik

653

1 336

Tonga

31

46

Trinidad ja Tobago

—

528

Saint Lucia

—

392

Bahama

—

392

Sint-Maarten

—

2

Kokku

Kokku

1 666 725

1 666 725

1 729 380

1 729 380

3.2.3.4.2.   
  Majandussektori analüüs

Majandussektori analüüs

Järgmises tabelis on analüüsitud rahastu laenuportfelli laenuvõtja majandussektori järgi. Tehinguid, mis jõuavad lõpliku laenuvõtjani läbi finantsvahendajate, kajastatakse üldiste laenude all (tuhandetes eurodes).

| Laenuvõtja majandussektor | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| --- | --- | --- |
| Teenindussektor jm | 991 282 | 1 027 202 |
| Elektrienergia, süsi jm | 290 364 | 283 489 |
| Linnaareng, renoveerimine ja transport | 194 101 | 205 152 |
| Toormed ja kaevandamine | 59 462 | 82 242 |
| Teed ja kiirteed | 40 960 | 48 600 |
| Lennujaamad ja lennuliikluse juhtimissüsteemid | 30 882 | 38 330 |
| Telekommunikatsioon | 20 310 | 1 981 |
| Toiduahel | 15 586 | 14 257 |
| Nafta ja gaas | 12 466 | 8 384 |
| Jäätmete taaskasutamine | 8 018 | 7 988 |
| Materjalitöötlus, ehitus | 2 194 | 8 691 |
| Sotsiaaltaristu, haridus ja tervishoid | 1 100 | 2 280 |
| Tarbekaubad | — | 784 |
| Kokku | 1 666 725 | 1 729 380 |

Laenuvõtja majandussektor

31.12.2017

31.12.2017

31.12.2016

31.12.2016

Teenindussektor jm

991 282

1 027 202

Elektrienergia, süsi jm

290 364

283 489

Linnaareng, renoveerimine ja transport

194 101

205 152

Toormed ja kaevandamine

59 462

82 242

Teed ja kiirteed

40 960

48 600

Lennujaamad ja lennuliikluse juhtimissüsteemid

30 882

38 330

Telekommunikatsioon

20 310

1 981

Toiduahel

15 586

14 257

Nafta ja gaas

12 466

8 384

Jäätmete taaskasutamine

8 018

7 988

Materjalitöötlus, ehitus

2 194

8 691

Sotsiaaltaristu, haridus ja tervishoid

1 100

2 280

Tarbekaubad

—

784

Kokku

Kokku

1 666 725

1 666 725

1 729 380

1 729 380

3.2.3.5.   Maksetähtaja ületanud ja langenud väärtusega laenud

Maksetähtaja ületanud ja langenud väärtusega laenud

Laenude hilinenud tagasimaksete summad tehakse kindlaks, neid jälgitakse ja nende kohta antakse aru pangas kehtestatud „Finantsjärelevalve suunistes ja korras“ sätestatud korra kohaselt. See kord on kooskõlas hea pangandustavaga ja seda kohaldatakse kõigi EIP hallatavate laenude suhtes.

Jälgimise käigus tagatakse, et i) tähtajaks tasumata jäänud summad avastatakse ja neist teatatakse vastutavale talitusele lühikese tähtaja jooksul; ii) suure mõjuga juhtumid suunatakse viivitamata edasi asjakohasele tegevus- ja otsustamistasandile; iii) tähtajaks tasumata laenude üldseisu ning võetud ja võetavate tagasinõudmismeetmete kohta antakse korrapäraselt aru EIP juhtkonnale ja liikmesriikidele.

Sellistest maksetähtaega ületanud ja langenud väärtusega laenudest tulenevaid võlgnevusi saab analüüsida järgmiselt (tuhandetes eurodes):

| | | Laenud ja nõuded | Laenud ja nõuded |
| --- | --- | --- | --- |
| Lisad | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Bilansiline väärtus | | 1 666 725 | 1 729 380 |
| Individuaalne laenude ja nõuete väärtuse langus | | | |
| Brutosumma | | 136 827 | 119 381 |
| Reserv väärtuse langusest tuleneva kahjumi katteks | 7 | - 106 203 | - 117 640 |
| Individuaalselt langenud väärtusega laenude ja nõuete bilansiline väärtus | | 30 624 | 1 741 |
| Laenude ja nõuete rühma väärtuse langus | | | |
| Brutosumma | | — | — |
| Reserv väärtuse langusest tuleneva kahjumi katteks | | — | — |
| Langenud väärtusega laenude ja nõuete rühma bilansiline väärtus | | — | — |
| Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega | | | |
| Tähtaeg on ületatud: | | | |
| 0–30 päeva | | 1 227 | 1 620 |
| 30–60 päeva | | 77 | 30 |
| 60–90 päeva | | 31 | — |
| 90–180 päeva | | 18 | — |
| Üle 180 päeva | | 1 | 1 |
| Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline väärtus | | 1 354 | 1 651 |
| Tähtajaks tasutud ning langemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline väärtus | | 1 634 747 | 1 725 988 |
| Laenude ja nõuete bilansiline väärtus kokku | | 1 666 725 | 1 729 380 |

Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded

Lisad

31.12.2017

31.12.2016

Bilansiline väärtus

Bilansiline väärtus

1 666 725

1 666 725

1 729 380

1 729 380

Individuaalne laenude ja nõuete väärtuse langus

Individuaalne laenude ja nõuete väärtuse langus

Brutosumma

136 827

119 381

Reserv väärtuse langusest tuleneva kahjumi katteks

7

- 106 203

- 117 640

Individuaalselt langenud väärtusega laenude ja nõuete bilansiline väärtus

Individuaalselt langenud väärtusega laenude ja nõuete bilansiline väärtus

30 624

30 624

1 741

1 741

Laenude ja nõuete rühma väärtuse langus

Laenude ja nõuete rühma väärtuse langus

Brutosumma

—

—

Reserv väärtuse langusest tuleneva kahjumi katteks

—

—

Langenud väärtusega laenude ja nõuete rühma bilansiline väärtus

Langenud väärtusega laenude ja nõuete rühma bilansiline väärtus

—

—

Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega

Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega

Tähtaeg on ületatud:

Tähtaeg on ületatud:

0–30 päeva

1 227

1 620

30–60 päeva

77

30

60–90 päeva

31

—

90–180 päeva

18

—

Üle 180 päeva

1

1

Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline väärtus

Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline väärtus

1 354

1 354

1 651

1 651

Tähtajaks tasutud ning langemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline väärtus

Tähtajaks tasutud ning langemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline väärtus

1 634 747

1 634 747

1 725 988

1 725 988

Laenude ja nõuete bilansiline väärtus kokku

Laenude ja nõuete bilansiline väärtus kokku

1 666 725

1 666 725

1 729 380

1 729 380

3.2.3.6.   Laenutingimuste läbivaatamine ja laenude restruktureerimine makseraskuste korral

Laenutingimuste läbivaatamine ja laenude restruktureerimine makseraskuste korral

Rahastu käsitab laene makseraskuste tõttu restruktureeritud laenudena, kui rahastu lepib laenuvõtjaga kokku, et tolle finantsseisundis toimunud ebasoodsate muutuste tõttu muudetakse temaga sõlmitud lepingu algseid tingimusi, mis mõjutab otseselt selle finantsinstrumendi tulevasi rahavoogusid ja võib põhjustada rahastule kahju. Samas ei saa restruktureerimismeetmete rahaline mõju üldiselt olla suurem kui väärtuse langusest tulenev kahju, kuna rahastu lähtub üldiselt rahalise neutraalsuse põhimõttest, mida võetakse arvesse ka restruktureeritavate meetmete hinnatingimuste kokkuleppimisel.

Tavapärase tegevuse puhul käsitatakse selliseid laene halvenenud reitinguklassiga laenudena, mis enne uute tingimuste kokkuleppimist kantakse jälgimisnimekirja. Rahastu jälgib neid laene tähelepanelikult ka pärast uute tingimuste kokkuleppimist. Kui uued maksetingimused ei võimalda tagasi saada vara algset bilansilist maksumust, käsitatakse seda langenud väärtusega varana. Väärtuse langusest tuleneva kahjumi arvutamisel lähtutakse prognoositavatest rahavoogudest, mida on diskonteeritud algse tegeliku intressimääraga. Pidevalt analüüsitakse reitinguklassiga E- vara väärtuse vähendamise vajadust; vähendada tuleb kõigi reitinguklassiga F laenude väärtust. Kui laenu reitinguklass on piisavalt paranenud, eemaldatakse see rahastu sellekohase korra alusel jälgimisnimekirjast.

Rahastu laenude restruktureerimise töörühm rakendas aruandeperioodil järgmisi makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid ja võtteid: laenude tähtaja pikendamine, ainult põhiosa tagasimaksete edasilükkamine, põhiosa tagasimaksete ja intressimaksete edasilükkamine ning viiviste kapitaliseerimist. Need makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmed ei põhjusta aluseks oleva tehingu kajastamise lõpetamist.

Kui lepingutingimusi muudetakse selliselt, et tekkinud riskipositsioon ei mõjuta tulevasi rahavoogusid, näiteks tagatise andmise või muu tagatiskokkuleppe sõlmimise või lepingust tulenevatest õigustest loobumise kaudu, ei käsitata seda restruktureerimisena makseraskuste tõttu, mistõttu need sündmused ei anna alust väärtuse languse kajastamiseks.

Järgmises tabelis on kajastatud tehingud, mille suhtes rakendatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid.

| (Tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Tehingud, mille suhtes kohaldatakse makseraskuste tõttu restruktureerimist | 27 | 22 |
| Bilansiline väärtus | 136 973 | 171 135 |
| millest langenud väärtusega | 112 423 | 124 250 |
| Kajastatud väärtuse langus | 107 256 | 113 052 |
| Intressitulu tehingutelt, mille suhtes kohaldatakse makseraskuste tõttu restruktureerimist | 8 418 | 19 877 |
| Mahakantud riskipositsioonid (pärast tehingu lõpetamist või müüki) | 9 395 | 31 298 |

(Tuhandetes eurodes)

31.12.2017

31.12.2017

31.12.2016

31.12.2016

Tehingud, mille suhtes kohaldatakse makseraskuste tõttu restruktureerimist

27

22

Bilansiline väärtus

136 973

171 135

millest langenud väärtusega

112 423

124 250

Kajastatud väärtuse langus

107 256

113 052

Intressitulu tehingutelt, mille suhtes kohaldatakse makseraskuste tõttu restruktureerimist

8 418

19 877

Mahakantud riskipositsioonid (pärast tehingu lõpetamist või müüki)

9 395

31 298

| (Tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | Makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmed |
| 31.12.2016 | Tähtaja pikendamine | Põhiosa tagasimaksete edasilükkamine | Põhiosa tagasimaksete ja intressimaksete edasilükkamine | Muu | Lepingukohased tagasimaksed ja lõpetamine (17) | 31.12.2017 |
| Pangad | 37 276 | — | 2 886 | — | 5 490 | -15 305 | 30 347 |
| Äriühingud | 133 859 | 10 062 | 2 803 | — | 3 013 | -43 111 | 106 626 |
| Kokku | 171 135 | 10 062 | 5 689 | — | 8 503 | -58 416 | 136 973 |

(Tuhandetes eurodes)

Makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmed

31.12.2016

Tähtaja pikendamine

Põhiosa tagasimaksete edasilükkamine

Põhiosa tagasimaksete ja intressimaksete edasilükkamine

Muu

Lepingukohased tagasimaksed ja lõpetamine (17)

17

31.12.2017

Pangad

37 276

—

2 886

—

5 490

-15 305

30 347

Äriühingud

133 859

10 062

2 803

—

3 013

-43 111

106 626

Kokku

Kokku

171 135

171 135

10 062

10 062

5 689

5 689

—

—

8 503

8 503

-58 416

-58 416

136 973

136 973

3.2.4.   Rahast ja raha ekvivalentidest tulenev krediidirisk

Rahast ja raha ekvivalentidest tulenev krediidirisk

Kasutada olevaid vahendeid investeeritakse kooskõlas rahastu lepinguliste väljamaksekohustuste ajagraafikuga. 31. detsembri 2017. aasta ja 31. detsembri 2016. aasta seisuga olid investeeringud pangahoiuste, hoiusesertifikaatide ja kommertsväärtpaberite vormis.

Heakskiidetud üksustelt nõutakse samasugust reitingut kui EIP sularahahalduse investeeringute suhtes kohaldatav lühi- ja pikaajaline reiting. Juhul kui krediidireitingu on andnud rohkem kui üks reitinguagentuur ja nende antud reitingud on erinevad, lähtutakse madalaimast reitingust. Iga heakskiidetud panga puhul on maksimaalne lubatud limiit praegu 50 000 000 eurot (viiskümmend miljonit eurot). Erand on tehtud pangale Société Générale, kus rahastul on hoiukontod jooksvate tehingute jaoks. Société Générale’i lühiajaline krediidilimiit 31. detsembril 2017 ja 31. detsembril 2016 oli 110 000 000 eurot (sada kümme miljonit eurot). Suurem limiit on ette nähtud hoiukontodel jooksvate tehingute tegemiseks hoitavatele rahasummadele ning portfelli kuuluvatele, osutatud vastaspoole välja antud instrumentidele.

Kõik investeeringud on tehtud heakskiidetud majandusüksustesse, nende lõpptähtaeg on kuni kolm kuud alates väärtuspäevast. Nii 31. detsembri 2017. aasta kui ka 31. detsembri 2016. aasta seisuga oli rahastu portfelli kuuluvate tähtajaliste hoiuste, kommertsväärtpaberite ja kassas oleva sularaha reiting arvelduspäeval vähemalt samaväärne reitinguga P-1 (Moody’s).

Järgmises tabelis on näidatud raha ja raha ekvivalentide seis koos kogunenud intressidega (tuhandetes eurodes):

| Minimaalne lühiajaline krediidireiting | Minimaalne pikaajaline krediidireiting | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| (Moody’s) | (Moody’s) |
| P-1 | Aaa | 49 616 | 9 % | 37 949 | 10 % |
| P-1 | Aa2 | — | 0 % | 46 963 | 13 % |
| P-1 | Aa3 | 89 971 | 16 % | 40 436 | 11 % |
| P-1 | A1 | 143 080 | 26 % | 100 012 | 28 % |
| P-1 | A2 | 266 434 | 49 % | 135 457 | 38 % |
| Kokku | 549 101 | 100 % | 360 817 | 100 % |

Minimaalne lühiajaline krediidireiting

Minimaalne pikaajaline krediidireiting

31.12.2017

31.12.2016

(Moody’s)

(Moody’s)

P-1

Aaa

49 616

9 %

37 949

10 %

P-1

Aa2

—

0 %

46 963

13 %

P-1

Aa3

89 971

16 %

40 436

11 %

P-1

A1

143 080

26 %

100 012

28 %

P-1

A2

266 434

49 %

135 457

38 %

Kokku

Kokku

549 101

549 101

100 %

100 %

360 817

360 817

100 %

100 %

3.2.5.   Tuletisinstrumentidest tulenev krediidirisk

Tuletisinstrumentidest tulenev krediidirisk

3.2.5.1.   Tuletisinstrumentide krediidiriski põhimõtted

Tuletisinstrumentide krediidiriski põhimõtted

Tuletisinstrumentide puhul kujutab krediidirisk endast kahjumit, mida üks pool kannaks, kui tehingu vastaspool ei suuda oma lepingulisi kohustusi täita. Tuletisinstrumentidega seonduv krediidirisk erineb sõltuvalt mitmest tegurist (nagu intressimäärad ja valuutakursid) ning üldiselt vastab see vaid väiksele osale nende tinglikust väärtusest.

Rahastu võib oma tavapärase tegevuse raames sõlmida vahetuslepinguid eesmärgiga maandada riske, mis seonduvad konkreetsete laenutehingutega, või valuuta forvardlepinguid eesmärgiga maandada riske, mis seonduvad tema valuutapositsioonidega, mis on nomineeritud muudes aktiivselt kaubeldavates valuutades kui eurodes. Euroopa Investeerimispank teeb kõik vahetustehingud väliste vastaspooltega. Vahetustehingud lähtuvad samadest vahetuslepingute raamlepingutest ja krediiditoe lisadest, millele Euroopa Investeerimispank ja tema välised vastaspooled on alla kirjutanud.

3.2.5.2.   Tuletisinstrumentide krediidiriski mõõtmine

Tuletisinstrumentide krediidiriski mõõtmine

Kõiki seoses rahastuga tehtud Euroopa Investeerimispanga vahetustehinguid käsitletakse samas lepingulises raamistikus ja sama metoodika kohaselt, mida Euroopa Investeerimispank kasutab enda jaoks tuletisinstrumente omandades. Eeskätt määrab Euroopa Investeerimispank vahetustehingute vastaspoolte aktsepteeritavuse kindlaks samade aktsepteeritavuse tingimuste põhjal, mida ta kasutab üldiselt oma vahetustehingute puhul.

Euroopa Investeerimispank kasutab vahetustehingute ja tuletisinstrumentidega tehtavate tehingutega seonduva krediidiriski positsiooni mõõtmiseks tururiski netopositsiooni ja potentsiaalse tulevase riskipositsiooni aruandluse ja tehingulimiitide kontrolli meetodit. Kõnealustes meetodites võetakse täielikult arvesse rahastuga seonduvaid tuletisinstrumente.

| — | Järgmises tabelis on näidatud erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingute lõpptähtajad, jaotatuna nende tingliku väärtuse ja õiglase väärtuse lõikes:










  (Tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| Vahetuslepingud seisuga 31.12.2017 | alla | 1 aasta | 5 aastat | üle | Kokku 2017 |
| 1 aasta | kuni 5 aastat | kuni 10 aastat | kuni 10 aastat |
| Tinglik väärtus | — | 8 098 | — | — | 8 098 |
| Õiglane väärtus (s.o diskonteeritud netoväärtus) | — | - 955 | — | — | - 955 |

—

Järgmises tabelis on näidatud erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingute lõpptähtajad, jaotatuna nende tingliku väärtuse ja õiglase väärtuse lõikes:

(Tuhandetes eurodes)

Vahetuslepingud seisuga 31.12.2017

alla

1 aasta

5 aastat

üle

Kokku 2017

1 aasta

kuni 5 aastat

kuni 10 aastat

kuni 10 aastat

Tinglik väärtus

—

8 098

—

—

8 098

8 098

Õiglane väärtus (s.o diskonteeritud netoväärtus)

—

- 955

—

—

- 955

- 955

| (Tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Vahetuslepingud seisuga 31.12.2016 | alla | 1 aasta | 5 aastat | üle | Kokku 2016 |
| 1 aasta | kuni 5 aastat | kuni 10 aastat | kuni 10 aastat |
| Tinglik väärtus | — | 7 430 | — | — | 7 430 |
| Õiglane väärtus (s.o diskonteeritud netoväärtus) | — | -3 051 | — | — | -3 051 |

(Tuhandetes eurodes)

Vahetuslepingud seisuga 31.12.2016

alla

1 aasta

5 aastat

üle

Kokku 2016

1 aasta

kuni 5 aastat

kuni 10 aastat

kuni 10 aastat

Tinglik väärtus

—

7 430

—

—

7 430

7 430

Õiglane väärtus (s.o diskonteeritud netoväärtus)

—

-3 051

—

—

-3 051

-3 051

| — | Rahastu sõlmib lühiajalisi valuuta vahetuslepinguid muus valuutas kui euro antud laenude tagasimaksete valuutariski maandamiseks. Lühiajalised valuuta vahetuslepingud on kuni kolmekuulise lõpptähtajaga ja neid pikendatakse regulaarselt. Lühiajaliste valuuta vahetuslepingute tinglik väärtus 31. detsembri 2017. aasta seisuga oli 1 500,0 miljonit eurot (31. detsembri 2016. aasta seisuga 1 611,0 miljonit eurot). Lühiajaliste valuuta vahetuslepingute õiglane väärtus 31. detsembri 2017. aasta seisuga oli 12,0 miljonit eurot (31. detsembri 2016. aasta seisuga - 15,3 miljonit eurot). |
| --- | --- |

—

Rahastu sõlmib lühiajalisi valuuta vahetuslepinguid muus valuutas kui euro antud laenude tagasimaksete valuutariski maandamiseks. Lühiajalised valuuta vahetuslepingud on kuni kolmekuulise lõpptähtajaga ja neid pikendatakse regulaarselt. Lühiajaliste valuuta vahetuslepingute tinglik väärtus 31. detsembri 2017. aasta seisuga oli 1 500,0 miljonit eurot (31. detsembri 2016. aasta seisuga 1 611,0 miljonit eurot). Lühiajaliste valuuta vahetuslepingute õiglane väärtus 31. detsembri 2017. aasta seisuga oli 12,0 miljonit eurot (31. detsembri 2016. aasta seisuga - 15,3 miljonit eurot).

| — | Rahastu sõlmib intressimäära vahetuslepinguid, et maandada väljamakstud laenude intressiriske. Seisuga 31. detsember 2017 oli selliseid lepinguid kaks. Nende tinglik väärtus nimetatud kuupäeva seisuga oli 31,7 miljonit eurot (2016. aastal 41,2 miljonit eurot) ja õiglane väärtus 0,3 miljonit eurot (2016. aastal 0,1 miljonit eurot). |
| --- | --- |

—

Rahastu sõlmib intressimäära vahetuslepinguid, et maandada väljamakstud laenude intressiriske. Seisuga 31. detsember 2017 oli selliseid lepinguid kaks. Nende tinglik väärtus nimetatud kuupäeva seisuga oli 31,7 miljonit eurot (2016. aastal 41,2 miljonit eurot) ja õiglane väärtus 0,3 miljonit eurot (2016. aastal 0,1 miljonit eurot).

3.2.6.   Tähtajani hoitavate finantsvaradega seotud krediidirisk

Tähtajani hoitavate finantsvaradega seotud krediidirisk

Järgmises tabelis on esitatud tähtajani hoitavate finantsvarade olukord. Selle finantsvara moodustavad eranditult Hispaania, Itaalia ja Portugali väljaantud või tagatuid võlakirjad ja lühiajaline riigikassa võlakirjad, mille järelejäänud tähtaeg on alla kolme kuu. Kõlblikud emitendid on ELi liikmesriigid, nende ametiasutused, pangad ja muud üksused. Iga heakskiidetud emitendi puhul on maksimaalne lubatud limiit 50 000 000 eurot (viiskümmend miljonit eurot). Investeerimissuuniste kohaselt ja olenevalt likviidsusvajadustest saaks investeeringuid teha ka keskmise pikkusega ja pikaajalistesse võlakirjadesse:

| Minimaalne lühiajaline krediidireiting | Minimaalne pikaajaline krediidireiting | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| (Moody’s) | (Moody’s) |
| P-1 | Aa2 | — | 0 % | 18 012 | 10 % |
| P-1 | A1 | — | 0 % | 30 002 | 18 % |
| P-2 | Ilma reitinguta | — | 0 % | 20 025 | 12 % |
| P-2 | Baa2 | 94 353 | 65 % | — | 0 % |
| NP | Ba1 | 50 029 | 35 % | 50 005 | 30 % |
| Ilma reitinguta | Baa2 | — | 0 % | 51 354 | 30 % |
| Kokku | 144 382 | 100 % | 169 398 | 100 % |

Minimaalne lühiajaline krediidireiting

Minimaalne pikaajaline krediidireiting

31.12.2017

31.12.2017

31.12.2016

31.12.2016

(Moody’s)

(Moody’s)

P-1

Aa2

—

0 %

18 012

10 %

P-1

A1

—

0 %

30 002

18 %

P-2

Ilma reitinguta

—

0 %

20 025

12 %

P-2

Baa2

94 353

65 %

—

0 %

NP

Ba1

50 029

35 %

50 005

30 %

Ilma reitinguta

Baa2

—

0 %

51 354

30 %

Kokku

Kokku

144 382

144 382

100 %

100 %

169 398

169 398

100 %

100 %

3.3.   Likviidsusrisk

Likviidsusrisk on risk, et üksus ei suuda rahastada varade soetamist ja õigeaegselt täita oma kohustusi, ilma et sellega kaasneks vastuvõetamatut kahju. Likviidsusriski võib jagada rahastamisriskiks ja turu likviidsusriskiks. Rahastamisrisk on risk, et üksus ei suuda tõhusalt rahuldada oodatavaid ja ootamatuid, praegusi ja tulevasi rahavoovajadusi, ilma et see mõjutaks tema igapäevatoiminguid ja finantsseisundit. Turu likviidsusrisk on risk, et üksusel on ebapiisava turu sügavuse või turuhäirete tõttu raske positsiooni turuhinnaga tasaarvestada või likvideerida.

3.3.1.   Likviidsusriski juhtimine

Likviidsusriski juhtimine

Rahastut rahastatakse peamiselt liikmesriikide iga-aastastest osamaksudest ja rahastu tehingutest tulenevatest tagasimaksetest. Oma rahastamisriski juhtimiseks koostab rahastu netolikviidsusvajaduse ja liikmesriikide iga-aastaste osamaksude kavasid.

Liikmesriikide aastaste osamaksude arvutamiseks analüüsitakse ja jälgitakse kogu aasta vältel olemasolevate ja ettevalmistamisel olevate tehingute portfelli väljamaksete struktuuri. Aastase likviidsusvajaduse korrigeerimiseks võetakse arvesse erakorralisi sündmusi, nagu ennetähtaegseid tagasimakseid, aktsiate müüki ja makseviivituse juhtumeid.

Selleks et likviidsusriski veelgi minimeerida, on rahastul likviidsusreserv, mis on igal ajal piisav prognoositavate väljamaksete katmiseks, millest EIP laenude osakond korrapäraselt teatab. Vahendid investeeritakse raha- ja riigivõlakirjaturgudele pankadevaheliste hoiuste ja muude lühiajaliste finantsinstrumentide vormis, võttes arvesse rahastu väljamaksekohustusi. Rahastu likviidseid varasid haldab panga sularahahalduse osakond, pidades silmas vajadust säilitada rahastu kohustuste täitmiseks vajalik likviidsus.

Kooskõlas front office’i ja back office’i ülesannete lahususe põhimõttega kuuluvad nende varade investeerimisega seotud arveldustoimingud EIP tehingute planeerimise ja arvelduste osakonna vastutusalasse. Vastaspoolte ja sularahahalduse investeeringute limiitide heakskiitmine ning nimetatud limiitidest kinnipidamise jälgimine kuulub aga panga riskijuhtimise direktoraadi vastutusalasse.

front office

back office

3.3.2.   Likviidsusriskide mõõtmine

Likviidsusriskide mõõtmine

Käesoleva punkti tabelites esitatakse rahastu finantskohustuste jaotus bilansipäeva ja lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa (diskonteerimata rahavood).

Rahastule kuulub järgmisi kohustusi muude kui tuletisinstrumentide näol: allakirjutatud laenulepingute alusel antud laenude väljamaksmata summad, kapitali märkimise/investeerimislepingute alusel väljamaksmisele kuuluvate summade väljamaksmata osad, väljamaksmata laenutagatised ning intressitoetuste ja tehnilise abi väljamaksmata summad.

Investeerimisrahastust antud laenude väljamaksmisele on kehtestatud tähtaeg, kuid väljamaksete aeg ja summa sõltub aluseks olevate investeerimisprojektide edenemisest. Kuna investeerimisrahastu annab laenusid võrdlemisi kiiresti muutuvas keskkonnas, on väljamaksmise ajakava väga ebakindel.

Kapitaliinvesteeringud tehakse kohe pärast seda, kui fondivalitseja, võttes arvesse investeerimistegevuse edusamme, esitab kehtiva fondikapitali nõude. Krediidi kasutuselevõtu tähtaeg on tavaliselt kolm aastat, mida sageli pikendatakse ühe või kahe aasta võrra. Mõned väljamaksed ületavad kasutuselevõtu tähtaja ja nendega seotud kohustusi ei täideta kuni kõigi fondi aluseks olevate investeeringute tegemiseni, kuna mõnikord ei piisa fondi likviidsusest tasudest ja muudest kuludest tulenevate maksekohustuste täitmiseks.

Tagatiste suhtes konkreetseid väljamaksekohustusi ei esine, välja arvatud juhtudel, kui tagatis välja nõutakse. Tagatiste suurust vähendatakse vastavalt tagatud laenude tagasimaksmise ajakavale.

Intressitoetustega seotud väljamaksed tulenevad panga omavahenditest rahastatavatest subsideeritud laenudest. Seetõttu kajastavad aruandes esitatud väljamaksed neist laenudest tulenevaid kohustusi, mitte aga väljamaksmata intressitoetuste kogusummat. Intressitoetuste väljamaksmise ajakava on sama ebakindel kui laenude puhul.

Tabelis „Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustuste tähtajaline jaotus“ esitatud tehnilise abi väljamaksekohustustega seotud „Väljamaksete nominaalne brutosumma“ kajastab sõlmitud tehnilise abi lepingute väljamaksmata osa. Väljamaksmise ajakava on väga ebakindel. Vahemikku „3 kuud või vähem“ liigitatud väljamaksete näitaja puhul on tegemist aruandepäeva seisuga tasumata arvete summaga.

Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevad finantskohustused, mille lepingulist tähtaega ei ole kindlaks määratud, on kajastatud real „Tähtajatud“. Kulukohustused, mille alusel on aruandepäevaks esitatud väljamaksetaotlus, liigitatakse vastavalt maksetähtajale.

Tuletisinstrumentidest tulenevate kohustuste tähtajaline jaotus põhineb vahetuslepingutest tulenevatel lepingulistel diskonteerimata rahavoogudel, sealhulgas eri valuutade vahetuslepingutel, erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingutel, lühiajalistel valuutavahetuslepingutel ja intressimäära vahetuslepingutel.

| Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustuste tähtajaline jaotus | 3 kuud või vähem | Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta | Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat | Üle 5 aasta | Tähtajatud | Väljamaksete nominaalne brutosumma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuhandetes eurodes seisuga 31.12.2017 |
| Väljamaksmata laenudega seotud väljamaksekohustused | 5 543 | — | — | — | 864 440 | 869 983 |
| Investeerimisfondide ja aktsiate märkimisega seotud väljamaksekohustused | 5 039 | — | — | — | 316 656 | 321 695 |
| Muud (allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised, antud tagatised) | — | — | — | — | 82 251 | 82 251 |
| Intressitoetustega seotud väljamaksekohustused | 1 245 | — | — | — | 286 066 | 287 311 |
| Tehnilise abiga seotud väljamaksekohustused | 1 931 | — | — | — | 24 720 | 26 651 |
| Kokku | 13 758 | — | — | — | 1 574 133 | 1 587 891 |

Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustuste tähtajaline jaotus

3 kuud või vähem

Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta

Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat

Üle 5 aasta

Tähtajatud

Väljamaksete nominaalne brutosumma

Tuhandetes eurodes seisuga 31.12.2017

Väljamaksmata laenudega seotud väljamaksekohustused

5 543

—

—

—

864 440

869 983

Investeerimisfondide ja aktsiate märkimisega seotud väljamaksekohustused

5 039

—

—

—

316 656

321 695

Muud (allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised, antud tagatised)

—

—

—

—

82 251

82 251

Intressitoetustega seotud väljamaksekohustused

1 245

—

—

—

286 066

287 311

Tehnilise abiga seotud väljamaksekohustused

1 931

—

—

—

24 720

26 651

Kokku

Kokku

13 758

13 758

—

—

—

1 574 133

1 574 133

1 587 891

1 587 891

| Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustuste tähtajaline jaotus | 3 kuud või vähem | Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta | Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat | Üle 5 aasta | Tähtajatud | Väljamaksete nominaalne brutosumma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuhandetes eurodes seisuga 31. detsember 2016 |
| Väljamaksmata laenudega seotud väljamaksekohustused | 82 405 | — | — | — | 819 494 | 901 899 |
| Investeerimisfondide ja aktsiate märkimisega seotud väljamaksekohustused | 4 592 | — | — | — | 239 458 | 244 050 |
| Muud (allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised, antud tagatised) | — | — | — | — | 43 964 | 43 964 |
| Intressitoetustega seotud väljamaksekohustused | — | — | — | — | 275 917 | 275 917 |
| Tehnilise abiga seotud väljamaksekohustused | 2 671 | — | — | — | 24 807 | 27 478 |
| Kokku | 89 668 | — | — | — | 1 403 640 | 1 493 308 |

Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustuste tähtajaline jaotus

3 kuud või vähem

Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta

Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat

Üle 5 aasta

Tähtajatud

Väljamaksete nominaalne brutosumma

Tuhandetes eurodes seisuga 31. detsember 2016

Väljamaksmata laenudega seotud väljamaksekohustused

82 405

—

—

—

819 494

901 899

Investeerimisfondide ja aktsiate märkimisega seotud väljamaksekohustused

4 592

—

—

—

239 458

244 050

Muud (allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised, antud tagatised)

—

—

—

—

43 964

43 964

Intressitoetustega seotud väljamaksekohustused

—

—

—

—

275 917

275 917

Tehnilise abiga seotud väljamaksekohustused

2 671

—

—

—

24 807

27 478

Kokku

Kokku

89 668

89 668

—

—

—

1 403 640

1 403 640

1 493 308

1 493 308

| Tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustuste tähtajaline jaotus | 3 kuud või vähem | Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta | Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat | Üle 5 aasta | Laekumiste ja väljamaksete nominaalne brutosumma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuhandetes eurodes seisuga 31.12.2017 |
| Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – laekumised | 7 | 3 144 | 5 122 | — | 8 273 |
| Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed | — | -4 051 | -5 959 | — | -10 010 |
| Lühiajalised valuuta vahetuslepingud — laekumised | 1 500 000 | — | — | — | 1 500 000 |
| Lühiajalised valuuta vahetuslepingud — väljamaksed | -1 493 987 | — | — | — | -1 493 987 |
| Intressimäära vahetuslepingud – laekumised | 355 | 1 102 | 4 138 | 625 | 6 219 |
| Intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed | — | -1 502 | -3 782 | - 556 | -5 840 |
| Kokku | 6 375 | -1 307 | - 482 | 69 | 4 655 |

Tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustuste tähtajaline jaotus

3 kuud või vähem

Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta

Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat

Üle 5 aasta

Laekumiste ja väljamaksete nominaalne brutosumma

Tuhandetes eurodes seisuga 31.12.2017

Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – laekumised

7

3 144

5 122

—

8 273

Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed

—

-4 051

-5 959

—

-10 010

Lühiajalised valuuta vahetuslepingud — laekumised

1 500 000

—

—

—

1 500 000

Lühiajalised valuuta vahetuslepingud — väljamaksed

-1 493 987

—

—

—

-1 493 987

Intressimäära vahetuslepingud – laekumised

355

1 102

4 138

625

6 219

Intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed

—

-1 502

-3 782

- 556

-5 840

Kokku

Kokku

6 375

6 375

-1 307

-1 307

- 482

- 482

69

69

4 655

4 655

| Tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustuste tähtajaline jaotus | 3 kuud või vähem | Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta | Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat | Üle 5 aasta | Laekumiste ja väljamaksete nominaalne brutosumma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuhandetes eurodes seisuga 31. detsember 2016 |
| Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – laekumised | 3 | 2 409 | 5 222 | — | 7 634 |
| Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed | — | -3 688 | -7 377 | — | -11 065 |
| Lühiajalised valuuta vahetuslepingud — laekumised | 1 611 000 | — | — | — | 1 611 000 |
| Lühiajalised valuuta vahetuslepingud — väljamaksed | -1 636 001 | — | — | — | -1 636 001 |
| Intressimäära vahetuslepingud – laekumised | 411 | 1 234 | 5 529 | 1 550 | 8 724 |
| Intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed | — | -1 962 | -5 316 | -1 329 | -8 607 |
| Kokku | -24 587 | -2 007 | -1 942 | 221 | -28 315 |

Tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustuste tähtajaline jaotus

3 kuud või vähem

Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta

Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat

Üle 5 aasta

Laekumiste ja väljamaksete nominaalne brutosumma

Tuhandetes eurodes seisuga 31. detsember 2016

Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – laekumised

3

2 409

5 222

—

7 634

Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed

—

-3 688

-7 377

—

-11 065

Lühiajalised valuuta vahetuslepingud — laekumised

1 611 000

—

—

—

1 611 000

Lühiajalised valuuta vahetuslepingud — väljamaksed

-1 636 001

—

—

—

-1 636 001

Intressimäära vahetuslepingud – laekumised

411

1 234

5 529

1 550

8 724

Intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed

—

-1 962

-5 316

-1 329

-8 607

Kokku

Kokku

-24 587

-24 587

-2 007

-2 007

-1 942

-1 942

221

221

-28 315

-28 315

3.3.3.   Pikaajalised finantsvarad ja -kohustused

Pikaajalised finantsvarad ja -kohustused

Järgmises tabelis on esitatud nende finantsvarade ja -kohustuste (välja arvatud tuletisinstrumendid) bilansiline väärtus, mis eeldatavalt laekuvad või tasutakse rohkem kui 12 kuud pärast aruandekuupäeva.

| (Tuhandetes eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| Finantsvara: | | |
| Laenud ja nõuded | 1 608 488 | 1 692 867 |
| Müügivalmis finantsvarad | 497 539 | 516 884 |
| Muud varad | 318 | 141 |
| Kokku | 2 106 345 | 2 209 892 |
| Finantskohustused: | | |
| Antud tagatiste eraldised | 549 | 497 |
| Võlad kolmandatele isikutele | 109 004 | 69 960 |
| Kokku | 109 553 | 70 457 |

(Tuhandetes eurodes)

31.12.2017

31.12.2017

31.12.2016

31.12.2016

Finantsvara:

Finantsvara:

Laenud ja nõuded

1 608 488

1 692 867

Müügivalmis finantsvarad

497 539

516 884

Muud varad

318

141

Kokku

Kokku

2 106 345

2 106 345

2 209 892

2 209 892

Finantskohustused:

Finantskohustused:

Antud tagatiste eraldised

549

497

Võlad kolmandatele isikutele

109 004

69 960

Kokku

Kokku

109 553

109 553

70 457

70 457

3.4.   Tururisk

Tururisk on risk, et muutused turuhindades ja -määrades, näiteks intressimäärade, aktsiahindade ja valuutakursside muutused, vähendavad majandusüksuse tulu või talle kuuluvate finantsinstrumentide väärtust.

3.4.1.   Intressirisk

Intressirisk

Intressiriski põhjustab intressitootlike positsioonide majandusliku väärtuse või neist saadava tulu volatiilsus, mis tuleneb vahetuskursside negatiivsetest muutustest.

Investeerimisrahastut ei mõjuta otseselt selle majandusliku väärtuse kõikumine ega eri varade, kohustuste ja riskimaandusvahendite hindamiserinevused, sest i) tal puuduvad vahetud laenukulud ja kohustused, millelt tuleb maksta intressi, ning ii) ta aktsepteerib intressimäära kõikumise mõju investeeringutelt saadavale tulule.

Oma laenuportfelli ja mikrovahetuslepingute tundlikkust intressimäärade kõikumise suhtes mõõdab rahastu baaspunkti väärtuse (BPV) alusel.

BPV väljendab asjaomase portfelli nüüdispuhasväärtuse suurenemist või vähenemist sõltuvalt intressimäära suurenemisest 1 baaspunkti (0,01 %) võrra eelnevalt kindlaksmääratud tähtajavahemike (rahaturg – kuni üks aasta, väga lühikese tähtajaga – 2–3 aastat, lühikese tähtajaga – 4–6 aastat, keskmise tähtajaga – 7–11 aastat, pika tähtajaga –12–20 aastat ja ülipika tähtajaga – üle 21 aasta) kaupa.

Rahastu kasutab eurodes nomineeritud laenudest tulenevate rahavoogude nüüdispuhasväärtuse kindlaksmääramiseks EIP eurodes rahastamise baaskõverat (vahetuskursi kõver, mida on korrigeeritud EIP üldise rahastamise hinnavahe võrra). USA dollarites nomineeritud laenudest tulenevate rahavoogude nüüdispuhasväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatakse EIP USA dollarites rahastamise kõverat. Kui rahavoogude aluseks olenevad laenud on nomineeritud vääringus, millel diskontomäära kõver ei ole usaldusväärne ja piisavalt täielik, määratakse nüüdispuhasväärtus kindlaks EIP eurodes rahastamise baaskõvera kaudu.

Riski maandamiseks sõlmitud mikrovahetuslepingute nüüdispuhasväärtuse arvutamiseks kasutab rahastu euro vahetuskursi kõverat, kui tegemist on eurodes nomineeritud rahavoogudega, ning USA dollari vahetuskursi kõverat, kui tegemist on USA dollarites nomineeritud rahavoogudega.

Nagu nähtub järgmisest tabelist, väheneks laenuportfelli (sh seotud mikrovahetuslepingud) netonüüdispuhasväärtus 31. detsembri 2017. aasta seisuga 488 000 eurot, kui intressimäärad tõuseksid samaaegselt 1 baaspunkti võrra (31. detsembri 2016. aasta seisuga oleks vähenemine olnud 516 000 eurot).

| Baaspunkti väärtus | Raha- | Väga lühikese tähtajaga | Lühikese tähtajaga | Keskmise tähtajaga | Pika tähtajaga | Ülipika tähtajaga | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuhandetes eurodes | turg |
| Seisuga 31.12.2017 | 1 aasta | 2–3 aastat | 4–6 aastat | 7–11 aastat | 12–20 aastat | 21 aastat |
| Laenude ja riskide maandamise mikrovahetuslepingute tundlikkus kokku | - 49 | - 96 | - 159 | - 168 | - 16 | — | - 488 |

Baaspunkti väärtus

Raha-

Väga lühikese tähtajaga

Lühikese tähtajaga

Keskmise tähtajaga

Pika tähtajaga

Ülipika tähtajaga

Kokku

Tuhandetes eurodes

turg

Seisuga 31.12.2017

1 aasta

2–3 aastat

4–6 aastat

7–11 aastat

12–20 aastat

21 aastat

Laenude ja riskide maandamise mikrovahetuslepingute tundlikkus kokku

- 49

- 96

- 159

- 168

- 16

—

- 488

| Baaspunkti väärtus | Raha- | Väga lühikese tähtajaga | Lühikese tähtajaga | Keskmise tähtajaga | Pika tähtajaga | Ülipika tähtajaga | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuhandetes eurodes | turg |
| seisuga 31.12.2016 | 1 aasta | 2–3 aastat | 4–6 aastat | 7–11 aastat | 12–20 aastat | 21 aastat |
| Laenude ja riskide maandamise mikrovahetuslepingute tundlikkus kokku | - 46 | - 101 | - 164 | - 175 | - 30 | — | - 516 |

Baaspunkti väärtus

Raha-

Väga lühikese tähtajaga

Lühikese tähtajaga

Keskmise tähtajaga

Pika tähtajaga

Ülipika tähtajaga

Kokku

Tuhandetes eurodes

turg

seisuga 31.12.2016

1 aasta

2–3 aastat

4–6 aastat

7–11 aastat

12–20 aastat

21 aastat

Laenude ja riskide maandamise mikrovahetuslepingute tundlikkus kokku

- 46

- 101

- 164

- 175

- 30

—

- 516

3.4.2.   Valuutarisk

Valuutarisk

Rahastu valuutarisk seisneb ohus, et negatiivsete vahetuskursi muutuste tõttu väheneb tulu või majanduslik väärtus.

Kuna rahastu arvestusvääring on euro, esineb tal valuutariski alati, kui tekib ebakõla muus kui arvestusvääringus nomineeritud varade ja kohustuste vahel. Valuutariski põhjustab ka tulevaste muus kui arvestusvääringus sooritatavatest arveldustest tekkivate rahavoogude (näiteks intressi- ja dividendimaksed) väärtuse muutus vahetuskursside muutumise tõttu.

3.4.2.1.   Valuutarisk ja sularahahalduse varad

Valuutarisk ja sularahahalduse varad

Investeerimisrahastu sularahahalduse varad on nomineeritud kas eurodes või USA dollarites.

Valuutariski maandatakse eri valuutade hetke- ja forvardtehingutega, valuuta vahetustehingute ning eri valuutade vahetustehingutega. EIP sularahahalduse osakond võib juhul, kui seda peetakse vajalikuks ja asjakohaseks, kasutada kooskõlas panga poliitikaga ka mis tahes muud instrumenti, mis annab kaitse investeerimisrahastu finantstegevusega seoses esinevate tururiskide vastu.

3.4.2.2.   Valuutarisk ja investeerimisrahastu rahastatavad või tagatavad tehingud

Valuutarisk ja investeerimisrahastu rahastatavad või tagatavad tehingud

Liikmesriikide osamaksud investeerimisrahastusse laekuvad eurodes. Investeerimisrahastu rahastatavad või tagatavad tehingud ning intressitoetused võivad olla nomineeritud eurodes, USA dollarites või mis tahes muus aktsepteeritud valuutas.

Valuutariski positsioon (võrdlusvaluuta euro suhtes) tekib, kui muus valuutas kui eurodes nomineeritud tehingute risk on jäetud maandamata. Allpool on esitatud investeerimisrahastu valuutariski maandamise suunised.

3.4.2.2.1.   
  USA dollarites nomineeritud tehingute riski maandamine

USA dollarites nomineeritud tehingute riski maandamine

Rahastu USA dollarites nomineeritud tehingute valuutarisk kaetakse tervikuna, kasutades USD/EUR valuutavahetuslepinguid, mida pikendatakse ja mille summat korrigeeritakse korrapäraselt. Valuutavahetuslepinguid kasutatakse kahel põhjusel. Esiteks pakub see likviidsust uute väljamaksete tarvis (laenud ja omakapital), teiseks aga maandatakse makrotasandi riskid.

Iga perioodi alguses prognoositakse järgmise perioodi jooksul USA dollarites sissetulevaid või väljaminevaid rahavoogusid, võttes aluseks planeeritud või oodatavad tagasimaksed/väljamaksed. Seejärel pikendatakse neid valuutavahetuslepinguid, mille lõpptähtaeg saabub, korrigeerides nende summat selliselt, et vähemalt prognoositavad järgmise perioodi USA dollari likviidsusvajadused oleksid kaetud.

| — | Kui USA dollarites valuutapositsiooniga seotud risk ületab piirmäära, maandatakse seda igakuiselt hetke- või forvardtehingutega. |
| --- | --- |

—

Kui USA dollarites valuutapositsiooniga seotud risk ületab piirmäära, maandatakse seda igakuiselt hetke- või forvardtehingutega.

| — | Pikendamisperioodi kestel kaetakse ootamatuid USA dollari likviidsuspuudujääke ühekordsete valuutavahetustehingutega, likviidsuse ülejäägid aga kas investeeritakse sularahahalduse varadesse või vahetatakse eurodeks, kui ülejääk tuleneb valuutapositsiooni suurenemisest. |
| --- | --- |

—

Pikendamisperioodi kestel kaetakse ootamatuid USA dollari likviidsuspuudujääke ühekordsete valuutavahetustehingutega, likviidsuse ülejäägid aga kas investeeritakse sularahahalduse varadesse või vahetatakse eurodeks, kui ülejääk tuleneb valuutapositsiooni suurenemisest.

3.4.2.2.2.   
  Muus valuutas kui eurodes või USA dollarites nomineeritud tehingute riski maandamine

Muus valuutas kui eurodes või USA dollarites nomineeritud tehingute riski maandamine

| — | Muus valuutas kui eurodes või USA dollarites nomineeritud investeerimisrahastu tehingute riski maandatakse eri valuutade vahetuslepingutega, mille finantsprofiil on sama mis aluseks oleval laenul, tingimusel et vahetuslepingute turg on toimiv. |
| --- | --- |

—

Muus valuutas kui eurodes või USA dollarites nomineeritud investeerimisrahastu tehingute riski maandatakse eri valuutade vahetuslepingutega, mille finantsprofiil on sama mis aluseks oleval laenul, tingimusel et vahetuslepingute turg on toimiv.

| — | Investeerimisrahastu teeb tehinguid ka vääringutes, millel riskide maandamise võimalused puuduvad või on väga kallid. Neid tehinguid nomineeritakse kohalikes valuutades, kuid arveldamine toimub eurodes või USA dollarites. Investeerimisrahastu komitees 22. jaanuaril 2015 heakskiidetud investeerimisrahastu finantsriskiraamistik võimaldab USA dollarites nomineeritud tuletisinstrumentide abil sünteetiliselt maandada nende kohalike vääringute valuutariske, mis on USA dollariga märkimisväärses positiivses korrelatsioonis. USA dollarites nomineeritud tuletisinstrumentide abil sünteetiliselt maandatud riskiga kohalikud valuutad on esitatud punkti 3.4.2.2.3 tabelis pealkirja „Kohalikud vääringud (sünteetiline riskimaandus)“ all, USA dollariga sünteetiliselt maandamata riskiga kohalikud vääringud aga samas tabelis pealkirja „Kohalikud vääringud (sünteetilise riskimaanduseta)“ all. |
| --- | --- |

—

Investeerimisrahastu teeb tehinguid ka vääringutes, millel riskide maandamise võimalused puuduvad või on väga kallid. Neid tehinguid nomineeritakse kohalikes valuutades, kuid arveldamine toimub eurodes või USA dollarites. Investeerimisrahastu komitees 22. jaanuaril 2015 heakskiidetud investeerimisrahastu finantsriskiraamistik võimaldab USA dollarites nomineeritud tuletisinstrumentide abil sünteetiliselt maandada nende kohalike vääringute valuutariske, mis on USA dollariga märkimisväärses positiivses korrelatsioonis. USA dollarites nomineeritud tuletisinstrumentide abil sünteetiliselt maandatud riskiga kohalikud valuutad on esitatud punkti 3.4.2.2.3 tabelis pealkirja „Kohalikud vääringud (sünteetiline riskimaandus)“ all, USA dollariga sünteetiliselt maandamata riskiga kohalikud vääringud aga samas tabelis pealkirja „Kohalikud vääringud (sünteetilise riskimaanduseta)“ all.

3.4.2.2.3.   
  Välisvaluutapositsioon (tuhandetes eurodes)

Välisvaluutapositsioon (tuhandetes eurodes)

Selle lisa tabelites on esitatud investeerimisrahastu valuutapositsioon.

Valuutapositsioon on tabelites esitatud vastavalt investeerimisfondi riskipoliitikale, mida on kirjeldatud fondi finantsriskiraamistikus. Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsiooni aluseks on raamatupidamisandmed ning need väljenduvad teatavate varade ja kohustuste vahena. Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsiooni varad ja kohustused valitakse selliselt, et laekuvaid tulusid saaks konverteerida aruandlusvaluutasse (eurodesse) alles nende laekumisel.

Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioonis on kajastatud müügivalmis finantsvarade väärtuse langus, realiseerimata kasum ja kahjum ning laenude ja nõuete väärtuse langus. Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioonis sisalduvad tuletisinstrumendid on arvel nimiväärtuses, mitte õiglases väärtuses, et viia see vastavusse varade säilinud väärtusega, mida samuti väljendatakse nimiväärtuses, mida on kohandatud vastavalt laenude väärtuse langusele.

Ülejäänud varad ja kohustused (peamiselt laenudelt, tuletisinstrumentidelt ja toetustelt kogunenud intressid) on tabelites esitatud pealkirja „Riskipoliitikaga hõlmamata valuutapositsioon“ all.

| Seisuga 31. detsember 2017 | Varad ja kohustused | Kulukohustused ja tingimuslikud kohustused |
| --- | --- | --- |
| Valuutad | Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioon | Riskipoliitikaga hõlmamata valuutapositsioon | Bilansis kajastatud valuutapositsioon |
| USA dollar | - 206 535 | 6 087 | - 200 448 | 377 994 |
| Kohalikud vääringud


  (sünteetilise riskimaandusega)
   (*2) | | | | |
| KES | 88 532 | 2 854 | 91 386 | — |
| TZS | 98 722 | 1 820 | 100 542 | — |
| DOP | 37 785 | 1 494 | 39 279 | — |
| UGX | 52 653 | 1 505 | 54 158 | — |
| RWF | 32 714 | 354 | 33 068 | — |
| Kohalikud vääringud


  (sünteetilise riskimaanduseta)
   (*2) | | | | |
| HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP | 30 802 | 183 | 30 985 | — |
| Kokku muud vääringud peale euro | 134 673 | 14 297 | 148 970 | 377 994 |
| Euro | — | 2 688 497 | 2 688 497 | 1 278 511 |
| Kokku euro ja muud vääringud | 134 673 | 2 702 794 | 2 837 467 | 1 656 505 |

Seisuga 31. detsember 2017

Varad ja kohustused

Kulukohustused ja tingimuslikud kohustused

Valuutad

Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioon

Riskipoliitikaga hõlmamata valuutapositsioon

Bilansis kajastatud valuutapositsioon

USA dollar

USA dollar

- 206 535

6 087

- 200 448

377 994

Kohalikud vääringud

Kohalikud vääringud

(sünteetilise riskimaandusega)
   (*2)

(sünteetilise riskimaandusega)

*2

KES

KES

88 532

2 854

91 386

—

TZS

TZS

98 722

1 820

100 542

—

DOP

DOP

37 785

1 494

39 279

—

UGX

UGX

52 653

1 505

54 158

—

RWF

RWF

32 714

354

33 068

—

Kohalikud vääringud

Kohalikud vääringud

(sünteetilise riskimaanduseta)
   (*2)

(sünteetilise riskimaanduseta)

*2

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP

30 802

183

30 985

—

Kokku muud vääringud peale euro

Kokku muud vääringud peale euro

134 673

134 673

14 297

14 297

148 970

148 970

377 994

377 994

Euro

Euro

—

2 688 497

2 688 497

2 688 497

2 688 497

1 278 511

1 278 511

Kokku euro ja muud vääringud

Kokku euro ja muud vääringud

134 673

134 673

2 702 794

2 702 794

2 837 467

2 837 467

1 656 505

1 656 505

| Seisuga 31. detsember 2016 | Varad ja kohustused | Kulukohustused ja tingimuslikud kohustused |
| --- | --- | --- |
| Valuutad | Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioon | Riskipoliitikaga hõlmamata valuutapositsioon | Bilansis kajastatud valuutapositsioon |
| USA dollar | - 258 496 | 7 578 | - 250 918 | 282 991 |
| Kohalikud vääringud


  (sünteetilise riskimaandusega)
   (*3) | | | | |
| KES | 117 881 | 3 869 | 121 751 | — |
| TZS | 97 116 | 1 931 | 99 046 | — |
| DOP | 52 553 | 2 013 | 54 566 | — |
| UGX | 36 776 | 1 077 | 37 854 | — |
| RWF | 22 258 | 194 | 22 452 | — |
| Kohalikud vääringud


  (sünteetilise riskimaanduseta)
   (*3) | | | | |
| HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW | 22 534 | 252 | 22 786 | 246 |
| Kokku muud vääringud peale euro | 90 622 | 16 914 | 107 537 | 283 237 |
| Euro | — | 2 591 845 | 2 591 845 | 1 241 229 |
| Kokku euro ja muud vääringud | 90 622 | 2 608 759 | 2 699 382 | 1 524 466 |

Seisuga 31. detsember 2016

Varad ja kohustused

Kulukohustused ja tingimuslikud kohustused

Valuutad

Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioon

Riskipoliitikaga hõlmamata valuutapositsioon

Bilansis kajastatud valuutapositsioon

USA dollar

USA dollar

- 258 496

7 578

- 250 918

282 991

Kohalikud vääringud

Kohalikud vääringud

(sünteetilise riskimaandusega)
   (*3)

(sünteetilise riskimaandusega)

*3

KES

KES

117 881

3 869

121 751

—

TZS

TZS

97 116

1 931

99 046

—

DOP

DOP

52 553

2 013

54 566

—

UGX

UGX

36 776

1 077

37 854

—

RWF

RWF

22 258

194

22 452

—

Kohalikud vääringud

Kohalikud vääringud

(sünteetilise riskimaanduseta)
   (*3)

(sünteetilise riskimaanduseta)

*3

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW

22 534

252

22 786

246

Kokku muud vääringud peale euro

Kokku muud vääringud peale euro

90 622

90 622

16 914

16 914

107 537

107 537

283 237

283 237

Euro

Euro

—

2 591 845

2 591 845

2 591 845

2 591 845

1 241 229

1 241 229

Kokku euro ja muud vääringud

Kokku euro ja muud vääringud

90 622

90 622

2 608 759

2 608 759

2 699 382

2 699 382

1 524 466

1 524 466

3.4.2.3.   Valuutariski analüüs

Valuutariski analüüs

31. detsembri 2017. aasta seisuga põhjustaks euro kümneprotsendiline odavnemine muude vääringute suhtes omakapitali suurenemise 16,6 miljoni euro võrra (31. detsembri 2016. aasta seisuga 12,0 miljonit eurot). Euro kümneprotsendiline kallinemine muude vääringute suhtes põhjustaks omakapitali vähenemise 13,6 miljoni euro võrra (31. detsembri 2016. aasta seisuga 9,9 miljonit eurot).

3.4.2.4.   Vahetuskurss

Vahetuskurss

31. detsembri 2017. aasta ja 31. detsembri 2016. aasta bilansi koostamisel kasutati järgmisi vahetuskursse:

| | 31. detsember 2017 | 31. detsember 2016 |
| --- | --- | --- |
| Kolmandate riikide vääringud | | |
| Botswana pula (BWP) | 11,7512 | 11,2657 |
| Dominikaani Vabariigi peeso (DOF) | 57,1465 | 48,7476 |
| Fidži dollar (FJD) | 2,4186 | 2,1969 |
| Haiti gurd (HTG) | 75,69 | 68,78 |
| Keenia šilling (KES) | 123,7 | 108,06 |
| Mauritaania ouguiya (MRO) | 422,36 | 375,79 |
| Mauritiuse ruupia (MUR) | 40,07 | 37,85 |
| Mosambiigi metikal (MZN) | 70,09 | 75,25 |
| Rwanda frank (RWF) | 1 003,37 | 856,80 |
| Tansaania šilling (TZS) | 2 681,78 | 2 296,99 |
| Uganda šilling (UGX) | 4 357,00 | 3 805,00 |
| USA dollar (USD) | 1,1993 | 1,0541 |
| CFA frank (XAF/XOF) | 655,957 | 655,957 |
| Lõuna-Aafrika rand (ZAR) | 14,8054 | 14,457 |
| Sambia kvacha (ZMW) | 11,965 | 10,4653 |

31. detsember 2017

31. detsember 2016

Kolmandate riikide vääringud

Kolmandate riikide vääringud

Botswana pula (BWP)

11,7512

11,2657

Dominikaani Vabariigi peeso (DOF)

57,1465

48,7476

Fidži dollar (FJD)

2,4186

2,1969

Haiti gurd (HTG)

75,69

68,78

Keenia šilling (KES)

123,7

108,06

Mauritaania ouguiya (MRO)

422,36

375,79

Mauritiuse ruupia (MUR)

40,07

37,85

Mosambiigi metikal (MZN)

70,09

75,25

Rwanda frank (RWF)

1 003,37

856,80

Tansaania šilling (TZS)

2 681,78

2 296,99

Uganda šilling (UGX)

4 357,00

3 805,00

USA dollar (USD)

1,1993

1,0541

CFA frank (XAF/XOF)

655,957

655,957

Lõuna-Aafrika rand (ZAR)

14,8054

14,457

Sambia kvacha (ZMW)

11,965

10,4653

3.4.3.   Aktsiarisk

Aktsiarisk

Aktsiarisk on risk, et aktsiainvesteeringu õiglane väärtus langeb muutuste tõttu aktsiahindade tasemes ja/või aktsiainvesteeringute väärtuses.

Investeerimisrahastu jaoks tekib aktsiarisk, kui ta investeerib otse omakapitali ja riskikapitalifondidesse.

Börsil noteerimata aktsiapositsioonide väärtus ei ole järelevalve ja kontrolli teostamiseks pidevalt kättesaadav. Nende positsioonide väärtuse kindlakstegemiseks tuleb kasutada asjakohaseid hindamismeetodeid.

Kui otseste omakapitaliinvesteeringute ja riskikapitaliinvesteeringute väärtus muutub +/-10 %, kuid muud muutujad püsivad muutumatuna, muutub rahastu omakapital müügivalmis omakapitaliportfelli õiglase väärtuse muutuse tulemusel 31. detsembri 2017. aasta seisuga vastavalt 49,8 miljonit eurot ja - 49,8 miljonit eurot (31. detsembri 2016. aasta seisuga vastavalt 51,7 miljonit eurot ja - 51,7 miljonit eurot).

4.   Finantsinstrumentide õiglane väärtus

Finantsinstrumentide õiglane väärtus

4.1.   Liigitus ja õiglane väärtus

Järgmises tabelis on esitatud finantsvara ja -kohustuste bilansiline väärtus ja õiglane väärtus, kusjuures viimane on esitatud tasemete kaupa. Need andmed ei hõlma selliste õiglases väärtuses finantsvarade ja -kohustuste õiglast väärtust, mida ei ole esitatud õiglases väärtuses, kui nende bilansiline väärtus on piisavalt lähedal nende õiglasele väärtusele.

| Seisuga 31. detsember 2017 | Bilansiline väärtus | Õiglane väärtus |
| --- | --- | --- |
| Tuhandetes eurodes | Kauplemiseks hoitavad finantsvarad | Müügivalmis finantsvarad | Raha, laenud ja nõuded | Tähtajani hoitavad finantsvarad | Muud finantskohustused | Kokku | 1. tase | 2. tase | 3. tase | Kokku |
| Õiglases väärtuses kajastatud finantsvarad: | | | | | | | | | | |
| Tuletisinstrumendid | 12 521 | — | — | — | — | 12 521 | — | 12 521 | — | 12 521 |
| Riskikapitalifondid | — | 420 104 | — | — | — | 420 104 | — | — | 420 104 | 420 104 |
| Otsesed omakapitaliinvesteeringud | — | 77 435 | — | — | — | 77 435 | 24 458 | — | 52 977 | 77 435 |
| Kokku | 12 521 | 497 539 | — | — | — | 510 060 | 24 458 | 12 521 | 473 081 | 510 060 |
| Õiglases väärtuses kajastamata finantsvarad: | | | | | | | | | | |
| Raha ja raha ekvivalendid | — | — | 549 101 | — | — | 549 101 | — | — | — | — |
| Laenud ja nõuded | — | — | 1 666 725 | — | — | 1 666 725 | — | 1 852 507 | — | 1 852 507 |
| Nõuded rahastajate vastu | — | — | 150 000 | — | — | 150 000 | — | — | — | — |
| Võlakirjad | — | — | — | 144 382 | — | 144 382 | 144 382 | — | — | 144 382 |
| Muud varad | — | — | 4 385 | — | — | 4 385 | — | — | — | — |
| Kokku | — | — | 2 370 211 | 144 382 | — | 2 514 593 | 144 382 | 1 852 507 | — | 1 996 889 |
| Finantsvarad kokku | 12 521 | 497 539 | 2 370 211 | 144 382 | — | 3 024 653 | | | | |
| Õiglases väärtuses kajastatud finantskohustused: | | | | | | | | | | |
| Tuletisinstrumendid | -1 153 | — | — | — | — | -1 153 | — | -1 153 | — | -1 153 |
| Kokku | -1 153 | — | — | — | — | -1 153 | — | -1 153 | — | -1 153 |
| Õiglases väärtuses kajastamata finantskohustused: | | | | | | | | | | |
| Antud tagatiste eraldised | — | — | — | — | - 484 | - 484 | | | | |
| Võlad kolmandatele isikutele | — | — | — | — | - 157 285 | - 157 285 | | | | |
| Muud kohustused | — | — | — | — | -2 462 | -2 462 | | | | |
| Kokku | — | — | — | — | - 160 231 | - 160 231 | | | | |
| Finantskohustused kokku | -1 153 | — | — | — | - 160 231 | - 161 384 | | | | |

Seisuga 31. detsember 2017

Bilansiline väärtus

Õiglane väärtus

Tuhandetes eurodes

Tuhandetes eurodes

Kauplemiseks hoitavad finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Raha, laenud ja nõuded

Tähtajani hoitavad finantsvarad

Muud finantskohustused

Kokku

1. tase

2. tase

3. tase

Kokku

Õiglases väärtuses kajastatud finantsvarad:

Õiglases väärtuses kajastatud finantsvarad:

Tuletisinstrumendid

12 521

—

—

—

—

12 521

—

12 521

—

12 521

Riskikapitalifondid

—

420 104

—

—

—

420 104

—

—

420 104

420 104

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

—

77 435

—

—

—

77 435

24 458

—

52 977

77 435

Kokku

Kokku

12 521

12 521

497 539

497 539

—

—

—

510 060

510 060

24 458

24 458

12 521

12 521

473 081

473 081

510 060

510 060

Õiglases väärtuses kajastamata finantsvarad:

Õiglases väärtuses kajastamata finantsvarad:

Raha ja raha ekvivalendid

—

—

549 101

—

—

549 101

—

—

—

—

Laenud ja nõuded

—

—

1 666 725

—

—

1 666 725

—

1 852 507

—

1 852 507

Nõuded rahastajate vastu

—

—

150 000

—

—

150 000

—

—

—

—

Võlakirjad

—

—

—

144 382

—

144 382

144 382

—

—

144 382

Muud varad

—

—

4 385

—

—

4 385

—

—

—

—

Kokku

Kokku

—

—

2 370 211

2 370 211

144 382

144 382

—

2 514 593

2 514 593

144 382

144 382

1 852 507

1 852 507

—

1 996 889

1 996 889

Finantsvarad kokku

Finantsvarad kokku

12 521

12 521

497 539

497 539

2 370 211

2 370 211

144 382

144 382

—

3 024 653

3 024 653

Õiglases väärtuses kajastatud finantskohustused:

Õiglases väärtuses kajastatud finantskohustused:

Tuletisinstrumendid

-1 153

—

—

—

—

-1 153

—

-1 153

—

-1 153

Kokku

Kokku

-1 153

-1 153

—

—

—

—

-1 153

-1 153

—

-1 153

-1 153

—

-1 153

-1 153

Õiglases väärtuses kajastamata finantskohustused:

Õiglases väärtuses kajastamata finantskohustused:

Antud tagatiste eraldised

—

—

—

—

- 484

- 484

Võlad kolmandatele isikutele

—

—

—

—

- 157 285

- 157 285

Muud kohustused

—

—

—

—

-2 462

-2 462

Kokku

Kokku

—

—

—

—

- 160 231

- 160 231

- 160 231

- 160 231

Finantskohustused kokku

Finantskohustused kokku

-1 153

-1 153

—

—

—

- 160 231

- 160 231

- 161 384

- 161 384

| Seisuga 31. detsember 2016 | Bilansiline väärtus | Õiglane väärtus |
| --- | --- | --- |
| Tuhandetes eurodes | Kauplemiseks hoitavad finantsvarad | Müügivalmis finantsvarad | Raha, laenud ja nõuded | Tähtajani hoitavad finantsvarad | Muud finantskohustused | Kokku | 1. tase | 2. tase | 3. tase | Kokku |
| Õiglases väärtuses kajastatud finantsvarad: | | | | | | | | | | |
| Tuletisinstrumendid | 6 920 | — | — | — | — | 6 920 | — | 6 920 | — | 6 920 |
| Riskikapitalifondid | — | 437 788 | — | — | — | 437 788 | — | — | 437 788 | 437 788 |
| Otsesed omakapitaliinvesteeringud | — | 79 096 | — | — | — | 79 096 | 22 880 | — | 56 216 | 79 096 |
| Kokku | 6 920 | 516 884 | — | — | — | 523 804 | 22 880 | 6 920 | 494 004 | 523 804 |
| Õiglases väärtuses kajastamata finantsvarad: | | | | | | | | | | |
| Raha ja raha ekvivalendid | — | — | 360 817 | — | — | 360 817 | | | | |
| Laenud ja nõuded | — | — | 1 729 380 | — | — | 1 729 380 | — | 1 951 786 | — | 1 951 786 |
| Nõuded rahastajate vastu | — | — | 86 395 | — | — | 86 395 | — | — | — | — |
| Võlakirjad | — | — | — | 169 398 | — | 169 398 | 120 123 | 48 031 | — | 168 154 |
| Muud varad | — | — | 345 | — | — | 345 | — | — | — | — |
| Kokku | — | — | 2 176 937 | 169 398 | — | 2 346 335 | 120 123 | 1 999 817 | — | 2 119 940 |
| Finantsvarad kokku | 6 920 | 516 884 | 2 176 937 | 169 398 | — | 2 870 139 | | | | |
| Õiglases väärtuses kajastatud finantskohustused: | | | | | | | | | | |
| Tuletisinstrumendid | -25 189 | — | — | — | — | -25 189 | — | -25 189 | — | -25 189 |
| Kokku | -25 189 | — | — | — | — | -25 189 | — | -25 189 | — | -25 189 |
| Õiglases väärtuses kajastamata finantskohustused: | | | | | | | | | | |
| Antud tagatiste eraldised | — | — | — | — | - 625 | - 625 | | | | |
| Võlad kolmandatele isikutele | — | — | — | — | - 116 114 | - 116 114 | | | | |
| Muud kohustused | — | — | — | — | -2 546 | -2 546 | | | | |
| Kokku | — | — | — | — | - 119 285 | - 119 285 | | | | |
| Finantskohustused kokku | -25 189 | — | — | — | - 119 285 | - 144 474 | | | | |

Seisuga 31. detsember 2016

Bilansiline väärtus

Õiglane väärtus

Tuhandetes eurodes

Tuhandetes eurodes

Kauplemiseks hoitavad finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Raha, laenud ja nõuded

Tähtajani hoitavad finantsvarad

Muud finantskohustused

Kokku

1. tase

2. tase

3. tase

Kokku

Õiglases väärtuses kajastatud finantsvarad:

Õiglases väärtuses kajastatud finantsvarad:

Tuletisinstrumendid

6 920

—

—

—

—

6 920

—

6 920

—

6 920

Riskikapitalifondid

—

437 788

—

—

—

437 788

—

—

437 788

437 788

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

—

79 096

—

—

—

79 096

22 880

—

56 216

79 096

Kokku

Kokku

6 920

6 920

516 884

516 884

—

—

—

523 804

523 804

22 880

22 880

6 920

6 920

494 004

494 004

523 804

523 804

Õiglases väärtuses kajastamata finantsvarad:

Õiglases väärtuses kajastamata finantsvarad:

Raha ja raha ekvivalendid

—

—

360 817

—

—

360 817

Laenud ja nõuded

—

—

1 729 380

—

—

1 729 380

—

1 951 786

—

1 951 786

Nõuded rahastajate vastu

—

—

86 395

—

—

86 395

—

—

—

—

Võlakirjad

—

—

—

169 398

—

169 398

120 123

48 031

—

168 154

Muud varad

—

—

345

—

—

345

—

—

—

—

Kokku

Kokku

—

—

2 176 937

2 176 937

169 398

169 398

—

2 346 335

2 346 335

120 123

120 123

1 999 817

1 999 817

—

2 119 940

2 119 940

Finantsvarad kokku

Finantsvarad kokku

6 920

6 920

516 884

516 884

2 176 937

2 176 937

169 398

169 398

—

2 870 139

2 870 139

Õiglases väärtuses kajastatud finantskohustused:

Õiglases väärtuses kajastatud finantskohustused:

Tuletisinstrumendid

-25 189

—

—

—

—

-25 189

—

-25 189

—

-25 189

Kokku

Kokku

-25 189

-25 189

—

—

—

—

-25 189

-25 189

—

-25 189

-25 189

—

-25 189

-25 189

Õiglases väärtuses kajastamata finantskohustused:

Õiglases väärtuses kajastamata finantskohustused:

Antud tagatiste eraldised

—

—

—

—

- 625

- 625

Võlad kolmandatele isikutele

—

—

—

—

- 116 114

- 116 114

Muud kohustused

—

—

—

—

-2 546

-2 546

Kokku

Kokku

—

—

—

—

- 119 285

- 119 285

- 119 285

- 119 285

Finantskohustused kokku

Finantskohustused kokku

-25 189

-25 189

—

—

—

- 119 285

- 119 285

- 144 474

- 144 474

4.2.   Õiglase väärtuse mõõtmine

4.2.1.   Hindamismeetodid ja olulised mittejälgitavad sisendid

Hindamismeetodid ja olulised mittejälgitavad sisendid

Järgmises tabelis on esitatud teave õiglase väärtuse hierarhias 2. ja 3. tasemele paigutatud finantsinstrumentide väärtuse mõõtmisel kasutatavate hindamismeetodite ja oluliste mittejälgitavate sisendite kohta.

| Hindamismeetod | Olulised mittejälgitavad sisendid | Mittejälgitavate sisendite ja õiglase väärtuse mõõtmise vaheline seos |
| --- | --- | --- |
| Õiglases väärtuses kajastatud finantsinstrumendid | | |
| Tuletisinstrumendid | Rahavoogude diskonteerimine. Tulevaste rahavoogude prognoosimisel lähtutakse forvardkurssidest ja -intressimääradest (mille aluseks on jälgitavad forvardkursid ja intressikõverad aruandeperioodi lõpul) ning lepingulisest forvard- ja intressimäärast, mida diskonteeritakse vastavalt vastaspoolte krediidiriski määrale. | Puudub. | Puudub. |
| Riskikapitalifondid | Netovarade korrigeerimise meetod. Õiglane väärtus määratakse, kohaldades kas viimases aruandes kajastatud vara puhasväärtuse suhtes, mida on korrigeeritud rahavoogude alusel, rahastu osaluse protsenti aluseks olevas instrumendis või asjaomase fondijuhi esitatud aktsia sama kuupäeva täpset väärtust, kui see on kättesaadav. Selleks et võtta arvesse viimase kättesaadava vara puhasväärtuse ja majandusaasta lõpu aruande esitamise vahelist ajavahemikku, vaadatakse vahepealsed sündmused läbi ja vajaduse korral korrigeeritakse aruandes esitatud vara puhasväärtust. | Riskikapitalifondi viimase aruande kuupäevast mõõtmise kuupäevani kulunud aja võrra korrigeerimisel võetakse arvesse tegevuskulusid ja haldustasusid, riskikapitalifondi alusvara õiglase väärtuse muutumist, tekkinud kohustusi ning turul ja majandustingimustes toimunud muutusi. | Mida pikem on ajavahemik riskikapitalifondi viimase aruande kuupäevast õiglase väärtuse mõõtmise kuupäevani, seda suurem on ajaline korrektsioon. |
| Otsesed omakapitaliinvesteeringud | Netovarade korrigeerimine. | Investeerimisobjekti viimase aruande kuupäevast mõõtmise kuupäevani kulunud aja võrra korrigeerimisel võetakse arvesse tegevuskulusid, investeerimisobjekti alusvara õiglase väärtuse muutumist, tekkinud kohustusi, turul ja majandustingimustes toimunud muutusi, kapitali kasvu, müüki ja kontrolliva osaluse muutumist. | Mida pikem on ajavahemik investeerimisobjekti viimase aruande kuupäevast kuni õiglase väärtuse mõõtmise kuupäevani, seda suurem on ajaline korrektsioon. |
| | | Turu (likviidsuse) puudumisest tuleneva diskonto kindlaksmääramisel võetakse arvesse eelmisi sarnaste aktsiatega samas riigis või piirkonnas tehtud tehingute hindu. Diskontomäär jääb vahemikku 5–30 %. | Mida suurem on turustatavusest olenev diskonto, seda madalam on õiglane väärtus. |
| Õiglases väärtuses kajastamata finantsinstrumendid | | |
| Laenud ja nõuded | Rahavoogude diskonteerimine. Hindamismudel põhineb lepingujärgsetel rahavoogudel, mille eeltingimuseks on, et võlgnikul ei teki makseviivitusi, ning mille puhul ei võeta arvesse tagatise väärtust ega ennetähtaegsete tagasimaksete võimalusi. Selle mudeli puhul diskonteeritakse laenu nüüdispuhasväärtuse saamiseks selle lepingujärgsed rahavood, kasutades korrigeeritud turu diskontokõverat. Järgnevalt korrigeeritakse iga laenu nüüdispuhasväärtust vastavalt sellest tulenevale oodatava kahju määrale. Lõpuks tulemused liidetakse ja saadakse laenude ja nõuete õiglane väärtus. | Puudub. | Puudub. |
| Tähtajani hoitavad finantsvarad | Rahavoogude diskonteerimine. | Puudub. | Puudub. |

Hindamismeetod

Hindamismeetod

Olulised mittejälgitavad sisendid

Olulised mittejälgitavad sisendid

Mittejälgitavate sisendite ja õiglase väärtuse mõõtmise vaheline seos

Mittejälgitavate sisendite ja õiglase väärtuse mõõtmise vaheline seos

Õiglases väärtuses kajastatud finantsinstrumendid

Õiglases väärtuses kajastatud finantsinstrumendid

Tuletisinstrumendid

Rahavoogude diskonteerimine. Tulevaste rahavoogude prognoosimisel lähtutakse forvardkurssidest ja -intressimääradest (mille aluseks on jälgitavad forvardkursid ja intressikõverad aruandeperioodi lõpul) ning lepingulisest forvard- ja intressimäärast, mida diskonteeritakse vastavalt vastaspoolte krediidiriski määrale.

Puudub.

Puudub.

Riskikapitalifondid

Netovarade korrigeerimise meetod. Õiglane väärtus määratakse, kohaldades kas viimases aruandes kajastatud vara puhasväärtuse suhtes, mida on korrigeeritud rahavoogude alusel, rahastu osaluse protsenti aluseks olevas instrumendis või asjaomase fondijuhi esitatud aktsia sama kuupäeva täpset väärtust, kui see on kättesaadav. Selleks et võtta arvesse viimase kättesaadava vara puhasväärtuse ja majandusaasta lõpu aruande esitamise vahelist ajavahemikku, vaadatakse vahepealsed sündmused läbi ja vajaduse korral korrigeeritakse aruandes esitatud vara puhasväärtust.

Riskikapitalifondi viimase aruande kuupäevast mõõtmise kuupäevani kulunud aja võrra korrigeerimisel võetakse arvesse tegevuskulusid ja haldustasusid, riskikapitalifondi alusvara õiglase väärtuse muutumist, tekkinud kohustusi ning turul ja majandustingimustes toimunud muutusi.

Mida pikem on ajavahemik riskikapitalifondi viimase aruande kuupäevast õiglase väärtuse mõõtmise kuupäevani, seda suurem on ajaline korrektsioon.

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

Netovarade korrigeerimine.

Investeerimisobjekti viimase aruande kuupäevast mõõtmise kuupäevani kulunud aja võrra korrigeerimisel võetakse arvesse tegevuskulusid, investeerimisobjekti alusvara õiglase väärtuse muutumist, tekkinud kohustusi, turul ja majandustingimustes toimunud muutusi, kapitali kasvu, müüki ja kontrolliva osaluse muutumist.

Mida pikem on ajavahemik investeerimisobjekti viimase aruande kuupäevast kuni õiglase väärtuse mõõtmise kuupäevani, seda suurem on ajaline korrektsioon.

Turu (likviidsuse) puudumisest tuleneva diskonto kindlaksmääramisel võetakse arvesse eelmisi sarnaste aktsiatega samas riigis või piirkonnas tehtud tehingute hindu. Diskontomäär jääb vahemikku 5–30 %.

Mida suurem on turustatavusest olenev diskonto, seda madalam on õiglane väärtus.

Õiglases väärtuses kajastamata finantsinstrumendid

Õiglases väärtuses kajastamata finantsinstrumendid

Laenud ja nõuded

Rahavoogude diskonteerimine. Hindamismudel põhineb lepingujärgsetel rahavoogudel, mille eeltingimuseks on, et võlgnikul ei teki makseviivitusi, ning mille puhul ei võeta arvesse tagatise väärtust ega ennetähtaegsete tagasimaksete võimalusi. Selle mudeli puhul diskonteeritakse laenu nüüdispuhasväärtuse saamiseks selle lepingujärgsed rahavood, kasutades korrigeeritud turu diskontokõverat. Järgnevalt korrigeeritakse iga laenu nüüdispuhasväärtust vastavalt sellest tulenevale oodatava kahju määrale. Lõpuks tulemused liidetakse ja saadakse laenude ja nõuete õiglane väärtus.

Puudub.

Puudub.

Tähtajani hoitavad finantsvarad

Rahavoogude diskonteerimine.

Puudub.

Puudub.

Vastavalt IFRS 13-le on 31. detsembri 2017. aasta ja 31. detsembri 2016. aasta seisuga tuletisinstrumentide õiglase väärtuse kindlaksmääramisel võetud arvesse järgmisi väärtuse korrektsioone:

| — | krediidiväärtuse korrigeerimine vastavalt vastaspoole krediidiriskile tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute puhul. Korrektsiooni suurus on -38 000 eurot 31. detsembril 2017 ja -76 400 eurot 31. detsembril 2016. |
| --- | --- |

—

krediidiväärtuse korrigeerimine vastavalt vastaspoole krediidiriskile tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute puhul. Korrektsiooni suurus on -38 000 eurot 31. detsembril 2017 ja -76 400 eurot 31. detsembril 2016.

| — | Deebetväärtuse korrigeerimine vastavalt enda krediidiriskile tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute puhul. Korrektsiooni suurus on +29 500 eurot 31. detsembril 2017 ja +42 900 eurot 31. detsembril 2016. |
| --- | --- |

—

Deebetväärtuse korrigeerimine vastavalt enda krediidiriskile tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute puhul. Korrektsiooni suurus on +29 500 eurot 31. detsembril 2017 ja +42 900 eurot 31. detsembril 2016.

4.2.2.   Ümberpaigutused 1. ja 2. taseme vahel

Ümberpaigutused 1. ja 2. taseme vahel

Rahastu kehtestatud korra kohaselt kajastatakse varade ühelt tasemelt teisele ümberpaigutamist selle kuupäeva seisuga, mil toimus ümberpaigutamise põhjustanud sündmus või muutus.

Ei 2017. ega 2016. aastal ei teinud rahastu õiglase väärtuse hindamisel ümberpaigutusi 1. tasemest 2. tasemesse ega vastupidi.

4.2.3.   3. taseme õiglane väärtus

3. taseme õiglane väärtus

3. taseme õiglase väärtuse võrdlus

3. taseme õiglase väärtuse võrdlus

Järgmises tabelis on esitatud 31. detsembril 2017 ja 31. detsembril 2016 lõppenud majandusaasta jooksul 3. taseme instrumentides toimunud muutused.

| (Tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Müügivalmis finantsvarad |
| Saldo seisuga 1. jaanuar 2017 | 494 004 |
| Kasum või kahjum kasumis või kahjumis: | |
| — | müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud netokasum |

(Tuhandetes eurodes)

Müügivalmis finantsvarad

Saldo seisuga 1. jaanuar 2017

Saldo seisuga 1. jaanuar 2017

494 004

494 004

Kasum või kahjum kasumis või kahjumis:

Kasum või kahjum kasumis või kahjumis:

—

müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud netokasum

2 711

| — | müügivalmis finantsvarade väärtuse langus |
| --- | --- |

—

müügivalmis finantsvarade väärtuse langus

-22 024

Kokku

Kokku

-19 313

-19 313

Muus koondkasumis kajastatud kasum või kahjum:

Muus koondkasumis kajastatud kasum või kahjum:

| — | müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse netomuutus |
| --- | --- |

—

müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse netomuutus

-17 592

Kokku

Kokku

-17 592

-17 592

Väljamaksed

62 660

Tagasimaksed

-44 568

Mahakandmised

-2 110

Saldo seisuga 31. detsember 2017

Saldo seisuga 31. detsember 2017

473 081

473 081

| (Tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Müügivalmis finantsvarad |
| Saldo seisuga 1. jaanuar 2016 | 419 175 |
| Kasum või kahjum kasumis või kahjumis: | |
| — | müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud netokasum |

(Tuhandetes eurodes)

Müügivalmis finantsvarad

Saldo seisuga 1. jaanuar 2016

Saldo seisuga 1. jaanuar 2016

419 175

419 175

Kasum või kahjum kasumis või kahjumis:

Kasum või kahjum kasumis või kahjumis:

—

müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud netokasum

-6 504

| — | müügivalmis finantsvarade väärtuse langus |
| --- | --- |

—

müügivalmis finantsvarade väärtuse langus

-2 493

Kokku

Kokku

-8 997

-8 997

Muus koondkasumis kajastatud kasum või kahjum:

Muus koondkasumis kajastatud kasum või kahjum:

| — | müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse netomuutus |
| --- | --- |

—

müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse netomuutus

-24 628

Kokku

Kokku

-24 628

-24 628

Väljamaksed

153 986

Tagasimaksed

-37 978

Mahakandmised

-7 554

Saldo seisuga 31. detsember 2016

Saldo seisuga 31. detsember 2016

494 004

494 004

Ei 2017. ega 2016. aastal ei teinud rahastu õiglase väärtuse hindamisel ümberpaigutusi 3. tasemest ega 3. tasemesse.

Tundlikkusanalüüs

Tundlikkusanalüüs

Kui mõni oluline riskikapitalifondide ja otseste omakapitaliinvesteeringute väärtuse mõõtmiseks kasutatav mittejälgitav sisend muutuks ± 10 % ning muud sisendid püsiksid muutumatuna, avaldaks see aruandekuupäeva seisuga muule koondkasumile järgmist mõju:

| Seisuga 31. detsember 2017 | Suurenemine | Vähenemine |
| --- | --- | --- |
| (tuhandetes eurodes) |
| Otsesed omakapitaliinvesteeringud | — | — |

Seisuga 31. detsember 2017

Suurenemine

Vähenemine

(tuhandetes eurodes)

(tuhandetes eurodes)

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

—

—

| Seisuga 31. detsember 2016 | Suurenemine | Vähenemine |
| --- | --- | --- |
| (tuhandetes eurodes) |
| Otsesed omakapitaliinvesteeringud | 10 | - 10 |
| Kokku | 10 | - 10 |

Seisuga 31. detsember 2016

Suurenemine

Vähenemine

(tuhandetes eurodes)

(tuhandetes eurodes)

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

10

- 10

Kokku

Kokku

10

10

- 10

- 10

5.   Raha ja raha ekvivalendid (tuhandetes eurodes)

Raha ja raha ekvivalendid (tuhandetes eurodes)

Raha ja raha ekvivalendid jagunevad:

| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| --- | --- | --- |
| Kassas olev sularaha | 166 445 | 51 462 |
| Tähtajalised hoiused | 367 653 | 259 337 |
| Kommertsväärtpaberid | 15 003 | 50 018 |
| Raha ja raha ekvivalendid finantsseisundi aruandes | 549 101 | 360 817 |
| Kogunenud intress | 68 | 5 |
| Raha ja raha ekvivalendid rahavoogude aruandes | 549 169 | 360 822 |

31.12.2017

31.12.2016

Kassas olev sularaha

166 445

51 462

Tähtajalised hoiused

367 653

259 337

Kommertsväärtpaberid

15 003

50 018

Raha ja raha ekvivalendid finantsseisundi aruandes

Raha ja raha ekvivalendid finantsseisundi aruandes

549 101

549 101

360 817

360 817

Kogunenud intress

68

5

Raha ja raha ekvivalendid rahavoogude aruandes

Raha ja raha ekvivalendid rahavoogude aruandes

549 169

549 169

360 822

360 822

6.   Tuletisinstrumendid (tuhandetes eurodes)

Tuletisinstrumendid (tuhandetes eurodes)

Põhilised tuletisinstrumendid, mida liigitatakse kauplemise eesmärgil hoitavateks, on järgmised:

| Seisuga 31. detsember 2017 | Õiglane väärtus | Tinglik väärtus |
| --- | --- | --- |
| Varad | Kohustused |
| Eri valuutade intressimäära vahetuslepingud | 149 | -1 105 | 8 098 |
| Intressivahetustehingud | 393 | - 48 | 31 711 |
| Valuuta vahetuslepingud | 11 979 | — | 1 500 000 |
| Tuletisinstrumendid kokku | 12 521 | -1 153 | 1 539 809 |

Seisuga 31. detsember 2017

Õiglane väärtus

Tinglik väärtus

Varad

Kohustused

Eri valuutade intressimäära vahetuslepingud

149

-1 105

8 098

Intressivahetustehingud

393

- 48

31 711

Valuuta vahetuslepingud

11 979

—

1 500 000

Tuletisinstrumendid kokku

Tuletisinstrumendid kokku

12 521

12 521

-1 153

-1 153

1 539 809

1 539 809

| Seisuga 31. detsember 2016 | Õiglane väärtus | Tinglik väärtus |
| --- | --- | --- |
| Varad | Kohustused |
| Eri valuutade intressimäära vahetuslepingud | — | -3 051 | 7 430 |
| Intressivahetustehingud | 388 | - 335 | 41 233 |
| Valuuta vahetuslepingud | 6 532 | -21 803 | 1 611 000 |
| Tuletisinstrumendid kokku | 6 920 | -25 189 | 1 659 663 |

Seisuga 31. detsember 2016

Õiglane väärtus

Tinglik väärtus

Varad

Kohustused

Eri valuutade intressimäära vahetuslepingud

—

-3 051

7 430

Intressivahetustehingud

388

- 335

41 233

Valuuta vahetuslepingud

6 532

-21 803

1 611 000

Tuletisinstrumendid kokku

Tuletisinstrumendid kokku

6 920

6 920

-25 189

-25 189

1 659 663

1 659 663

7.   Laenud ja nõuded (tuhandetes eurodes)

Laenud ja nõuded (tuhandetes eurodes)

Laenud ja nõuded koosnevad põhiliselt järgnevast:

| | Üldised laenud (*4) | Eelislaenud | Allutatud laenud | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nimiväärtus seisuga 1. jaanuar 2017 | 994 527 | 764 339 | 71 563 | 1 830 429 |
| Väljamaksed | 305 059 | 63 603 | — | 368 662 |
| Mahakandmised | -3 257 | -6 138 | — | -9 395 |
| Tagasimaksed | - 162 361 | -91 125 | — | - 253 486 |
| Kapitaliseeritud intressid | — | — | — | — |
| Vahetuskursierinevused | - 128 874 | -43 180 | -9 017 | - 181 071 |
| Nimiväärtus seisuga 31. detsember 2017 | 1 005 094 | 687 499 | 62 546 | 1 755 139 |
| Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2017 | -18 185 | -28 294 | -71 161 | - 117 640 |
| Kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kajastatud väärtuse langus | -5 105 | -11 572 | — | -16 677 |
| Mahakandmised | 3 257 | 6 138 | — | 9 395 |
| Väärtuse languse vähenemine | 2 204 | 3 752 | — | 5 956 |
| Vahetuskursierinevused | 914 | 3 234 | 8 615 | 12 763 |
| Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2017 | -16 915 | -26 742 | -62 546 | - 106 203 |
| Amortiseeritud soetusmaksumus | -3 802 | -3 408 | — | -7 210 |
| Intressid | 15 122 | 9 877 | — | 24 999 |
| Laenud ja nõuded seisuga 31. detsember 2017 | 999 499 | 667 226 | — | 1 666 725 |

Üldised laenud (*4)

*4

Eelislaenud

Allutatud laenud

Kokku

Nimiväärtus seisuga 1. jaanuar 2017

Nimiväärtus seisuga 1. jaanuar 2017

994 527

994 527

764 339

764 339

71 563

71 563

1 830 429

1 830 429

Väljamaksed

305 059

63 603

—

368 662

Mahakandmised

-3 257

-6 138

—

-9 395

Tagasimaksed

- 162 361

-91 125

—

- 253 486

Kapitaliseeritud intressid

—

—

—

—

Vahetuskursierinevused

- 128 874

-43 180

-9 017

- 181 071

Nimiväärtus seisuga 31. detsember 2017

Nimiväärtus seisuga 31. detsember 2017

1 005 094

1 005 094

687 499

687 499

62 546

62 546

1 755 139

1 755 139

Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2017

Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2017

-18 185

-18 185

-28 294

-28 294

-71 161

-71 161

- 117 640

- 117 640

Kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kajastatud väärtuse langus

-5 105

-11 572

—

-16 677

Mahakandmised

3 257

6 138

—

9 395

Väärtuse languse vähenemine

2 204

3 752

—

5 956

Vahetuskursierinevused

914

3 234

8 615

12 763

Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2017

Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2017

-16 915

-16 915

-26 742

-26 742

-62 546

-62 546

- 106 203

- 106 203

Amortiseeritud soetusmaksumus

-3 802

-3 408

—

-7 210

Intressid

15 122

9 877

—

24 999

Laenud ja nõuded seisuga 31. detsember 2017

Laenud ja nõuded seisuga 31. detsember 2017

999 499

999 499

667 226

667 226

—

—

1 666 725

1 666 725

| | Üldised laenud (*5) | Eelislaenud | Allutatud laenud | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nimiväärtus seisuga 1. jaanuar 2016 | 661 792 | 818 007 | 160 555 | 1 640 354 |
| Väljamaksed | 476 685 | 51 691 | — | 528 376 |
| Mahakandmised | — | - 109 | -31 189 | -31 298 |
| Tagasimaksed | - 178 282 | - 107 259 | -65 927 | - 351 468 |
| Kapitaliseeritud intressid | — | — | 7 183 | 7 183 |
| Vahetuskursierinevused | 34 332 | 2 009 | 941 | 37 282 |
| Nimiväärtus seisuga 31. detsember 2016 | 994 527 | 764 339 | 71 563 | 1 830 429 |
| Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2016 | -9 403 | -22 445 | - 159 198 | - 191 046 |
| Kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kajastatud väärtuse langus | -8 794 | -11 999 | — | -20 793 |
| Mahakandmised | — | 109 | 31 189 | 31 298 |
| Väärtuse languse vähenemine | 360 | 6 100 | 58 698 | 65 158 |
| Vahetuskursierinevused | - 348 | - 59 | -1 850 | -2 257 |
| Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2016 | -18 185 | -28 294 | -71 161 | - 117 640 |
| Amortiseeritud soetusmaksumus | -3 906 | -3 682 | — | -7 588 |
| Intressid | 14 807 | 9 371 | 1 | 24 179 |
| Laenud ja nõuded seisuga 31. detsember 2016 | 987 243 | 741 734 | 403 | 1 729 380 |

Üldised laenud (*5)

*5

Eelislaenud

Allutatud laenud

Kokku

Nimiväärtus seisuga 1. jaanuar 2016

Nimiväärtus seisuga 1. jaanuar 2016

661 792

661 792

818 007

818 007

160 555

160 555

1 640 354

1 640 354

Väljamaksed

476 685

51 691

—

528 376

Mahakandmised

—

- 109

-31 189

-31 298

Tagasimaksed

- 178 282

- 107 259

-65 927

- 351 468

Kapitaliseeritud intressid

—

—

7 183

7 183

Vahetuskursierinevused

34 332

2 009

941

37 282

Nimiväärtus seisuga 31. detsember 2016

Nimiväärtus seisuga 31. detsember 2016

994 527

994 527

764 339

764 339

71 563

71 563

1 830 429

1 830 429

Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2016

Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2016

-9 403

-9 403

-22 445

-22 445

- 159 198

- 159 198

- 191 046

- 191 046

Kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kajastatud väärtuse langus

-8 794

-11 999

—

-20 793

Mahakandmised

—

109

31 189

31 298

Väärtuse languse vähenemine

360

6 100

58 698

65 158

Vahetuskursierinevused

- 348

- 59

-1 850

-2 257

Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2016

Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2016

-18 185

-18 185

-28 294

-28 294

-71 161

-71 161

- 117 640

- 117 640

Amortiseeritud soetusmaksumus

-3 906

-3 682

—

-7 588

Intressid

14 807

9 371

1

24 179

Laenud ja nõuded seisuga 31. detsember 2016

Laenud ja nõuded seisuga 31. detsember 2016

987 243

987 243

741 734

741 734

403

403

1 729 380

1 729 380

8.   Müügivalmis finantsvarad (tuhandetes eurodes)

Müügivalmis finantsvarad (tuhandetes eurodes)

Müügivalmis finantsvarad koosnevad põhiliselt järgnevast:

| | Riskikapitalifondid | Otsesed omakapitaliinvesteeringud | Kokku |
| --- | --- | --- | --- |
| Kulud seisuga 1. jaanuar 2017 | 331 253 | 72 636 | 403 889 |
| Väljamaksed | 62 660 | — | 62 660 |
| Tagasimaksed/müük | -41 678 | -2 890 | -44 568 |
| Mahakandmised | - 437 | -1 673 | -2 110 |
| Vahetuskursierinevused seoses tagasimaksete/müügiga | 1 600 | 55 | 1 655 |
| Kulud seisuga 31. detsember 2017 | 353 398 | 68 128 | 421 526 |
| Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2017 | 129 427 | 13 457 | 142 884 |
| Realiseerimata kasumi ja kahjumi netomuutus | -18 242 | 1 174 | -17 068 |
| Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2017 | 111 185 | 14 631 | 125 816 |
| Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2017 | -22 892 | -6 997 | -29 889 |
| Kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kajastatud aastane väärtuse langus | -22 024 | — | -22 024 |
| Mahakandmised | 437 | 1 673 | 2 110 |
| Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2017 | -44 479 | -5 324 | -49 803 |
| Müügivalmis finantsvarad seisuga 31. detsember 2017 | 420 104 | 77 435 | 497 539 |

Riskikapitalifondid

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

Kokku

Kulud seisuga 1. jaanuar 2017

Kulud seisuga 1. jaanuar 2017

331 253

331 253

72 636

72 636

403 889

403 889

Väljamaksed

62 660

—

62 660

Tagasimaksed/müük

-41 678

-2 890

-44 568

Mahakandmised

- 437

-1 673

-2 110

Vahetuskursierinevused seoses tagasimaksete/müügiga

1 600

55

1 655

Kulud seisuga 31. detsember 2017

Kulud seisuga 31. detsember 2017

353 398

353 398

68 128

68 128

421 526

421 526

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2017

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2017

129 427

129 427

13 457

13 457

142 884

142 884

Realiseerimata kasumi ja kahjumi netomuutus

-18 242

1 174

-17 068

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2017

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2017

111 185

111 185

14 631

14 631

125 816

125 816

Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2017

Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2017

-22 892

-22 892

-6 997

-6 997

-29 889

-29 889

Kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kajastatud aastane väärtuse langus

-22 024

—

-22 024

Mahakandmised

437

1 673

2 110

Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2017

Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2017

-44 479

-44 479

-5 324

-5 324

-49 803

-49 803

Müügivalmis finantsvarad seisuga 31. detsember 2017

Müügivalmis finantsvarad seisuga 31. detsember 2017

420 104

420 104

77 435

77 435

497 539

497 539

| | Riskikapitalifondid | Otsesed omakapitaliinvesteeringud | Kokku |
| --- | --- | --- | --- |
| Kulud seisuga 1. jaanuar 2016 | 267 331 | 22 979 | 290 310 |
| Väljamaksed | 101 323 | 52 663 | 153 986 |
| Tagasimaksed/müük | -37 948 | - 30 | -37 978 |
| Mahakandmised | -4 594 | -2 960 | -7 554 |
| Vahetuskursierinevused seoses tagasimaksete/müügiga | 5 141 | - 16 | 5 125 |
| Kulud seisuga 31. detsember 2016 | 331 253 | 72 636 | 403 889 |
| Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2016 | 153 901 | 10 092 | 163 993 |
| Realiseerimata kasumi ja kahjumi netomuutus | -24 474 | 3 365 | -21 109 |
| Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2016 | 129 427 | 13 457 | 142 884 |
| Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2016 | -25 029 | -9 921 | -34 950 |
| Kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kajastatud aastane väärtuse langus | -2 457 | - 36 | -2 493 |
| Mahakandmised | 4 594 | 2 960 | 7 554 |
| Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2016 | -22 892 | -6 997 | -29 889 |
| Müügivalmis finantsvarad seisuga 31. detsember 2016 | 437 788 | 79 096 | 516 884 |

Riskikapitalifondid

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

Kokku

Kulud seisuga 1. jaanuar 2016

Kulud seisuga 1. jaanuar 2016

267 331

267 331

22 979

22 979

290 310

290 310

Väljamaksed

101 323

52 663

153 986

Tagasimaksed/müük

-37 948

- 30

-37 978

Mahakandmised

-4 594

-2 960

-7 554

Vahetuskursierinevused seoses tagasimaksete/müügiga

5 141

- 16

5 125

Kulud seisuga 31. detsember 2016

Kulud seisuga 31. detsember 2016

331 253

331 253

72 636

72 636

403 889

403 889

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2016

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2016

153 901

153 901

10 092

10 092

163 993

163 993

Realiseerimata kasumi ja kahjumi netomuutus

-24 474

3 365

-21 109

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2016

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2016

129 427

129 427

13 457

13 457

142 884

142 884

Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2016

Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2016

-25 029

-25 029

-9 921

-9 921

-34 950

-34 950

Kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kajastatud aastane väärtuse langus

-2 457

- 36

-2 493

Mahakandmised

4 594

2 960

7 554

Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2016

Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2016

-22 892

-22 892

-6 997

-6 997

-29 889

-29 889

Müügivalmis finantsvarad seisuga 31. detsember 2016

Müügivalmis finantsvarad seisuga 31. detsember 2016

437 788

437 788

79 096

79 096

516 884

516 884

9.   Nõuded rahastajate vastu (tuhandetes eurodes)

Nõuded rahastajate vastu (tuhandetes eurodes)

Nõuded rahastajate vastu sisaldasid üksnes liikmesriikidelt sissenõutud, kuid veel tasumata osamaksusid.

10.   Tähtajani hoitavad finantsvarad (tuhandetes eurodes)

Tähtajani hoitavad finantsvarad (tuhandetes eurodes)

Tähtajani hoitavate väärtpaberite portfelli koosneb noteeritud võlakirjadest, mille tähtaja lõpuni on aruande kuupäeval jäänud vähem kui kolm kuud. Järgmine tabel näitab tähtajani hoitavate väärtpaberite portfellis toimunud liikumisi:

| Saldo seisuga 1. jaanuar 2017 | 169 398 |
| --- | --- |
| Soetamine | 1 084 149 |
| Finantsvara, mille tähtaeg möödub | -1 109 563 |
| Amortiseeritud üle-/alakursi muutus | - 59 |
| Kogunenud intressi muutus | 457 |
| Saldo seisuga 31. detsember 2017 | 144 382 |

Saldo seisuga 1. jaanuar 2017

Saldo seisuga 1. jaanuar 2017

169 398

169 398

Soetamine

1 084 149

Finantsvara, mille tähtaeg möödub

-1 109 563

Amortiseeritud üle-/alakursi muutus

- 59

Kogunenud intressi muutus

457

Saldo seisuga 31. detsember 2017

Saldo seisuga 31. detsember 2017

144 382

144 382

| Saldo seisuga 1. jaanuar 2016 | 228 521 |
| --- | --- |
| Soetamine | 1 159 704 |
| Finantsvara, mille tähtaeg möödub | -1 219 953 |
| Amortiseeritud üle-/alakursi muutus | - 87 |
| Kogunenud intressi muutus | 1 213 |
| Saldo seisuga 31. detsember 2016 | 169 398 |

Saldo seisuga 1. jaanuar 2016

Saldo seisuga 1. jaanuar 2016

228 521

228 521

Soetamine

1 159 704

Finantsvara, mille tähtaeg möödub

-1 219 953

Amortiseeritud üle-/alakursi muutus

- 87

Kogunenud intressi muutus

1 213

Saldo seisuga 31. detsember 2016

Saldo seisuga 31. detsember 2016

169 398

169 398

11.   Muud varad (tuhandetes eurodes)

Muud varad (tuhandetes eurodes)

Põhilised muud varad olid järgmised:

| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| --- | --- | --- |
| Nõuded EIP vastu | 4 117 | 1 |
| Finantstagatised | 268 | 344 |
| Muud varad kokku | 4 385 | 345 |

31.12.2017

31.12.2016

Nõuded EIP vastu

4 117

1

Finantstagatised

268

344

Muud varad kokku

Muud varad kokku

4 385

4 385

345

345

12.   Edasilükkunud tulud (tuhandetes eurodes)

Edasilükkunud tulud (tuhandetes eurodes)

Ettemakstud tulud koosnevad põhiliselt järgnevast:

| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| --- | --- | --- |
| Ettemakstud intressitoetused | 24 895 | 25 884 |
| Laenude ja nõuetega seotud ettemakstud vahendustasud | 907 | 399 |
| Ettemakstud tulud kokku | 25 802 | 26 283 |

31.12.2017

31.12.2016

Ettemakstud intressitoetused

24 895

25 884

Laenude ja nõuetega seotud ettemakstud vahendustasud

907

399

Ettemakstud tulud kokku

Ettemakstud tulud kokku

25 802

25 802

26 283

26 283

13.   Antud tagatiste eraldised (tuhandetes eurodes)

Antud tagatiste eraldised (tuhandetes eurodes)

Antud tagatiste eraldiste summa kajastatakse vastavalt kõige tõenäolisemaks peetavale hinnangule nende kulude kohta, mis on vajalikud tagatisest tulenevate rahaliste kohustuste täitmiseks. See saadakse järgmiste summade liitmise tulemusel:

| — | summad, milles tingimuslik kohustus algselt kajastati, miinus vajadusel akumuleeritud amortisatsioon, mis on kajastatud vastavalt standardile IAS 18 „Tulu“, ja |
| --- | --- |

—

summad, milles tingimuslik kohustus algselt kajastati, miinus vajadusel akumuleeritud amortisatsioon, mis on kajastatud vastavalt standardile IAS 18 „Tulu“, ja

| — | neid summasid ületav summa, määratuna standardi IAS 37 „Eraldised, tingimuslikud kohustised ja tingimuslikud varad“ kohaselt. |
| --- | --- |

—

neid summasid ületav summa, määratuna standardi IAS 37 „Eraldised, tingimuslikud kohustised ja tingimuslikud varad“ kohaselt.

| | 2017 | 2016 |
| --- | --- | --- |
| Saldo 1. jaanuari seisuga | 625 | — |
| Kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kajastatud eraldiste suurenemine | 65 | 242 |
| Kasutatud | - 206 | — |
| Ümberpaigutused „Muudes kohustustes“ kajastatud finantstagatiste alt | — | 383 |
| Saldo 31. detsembri seisuga | 484 | 625 |

2017

2016

Saldo 1. jaanuari seisuga

625

—

Kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kajastatud eraldiste suurenemine

65

242

Kasutatud

- 206

—

Ümberpaigutused „Muudes kohustustes“ kajastatud finantstagatiste alt

—

383

Saldo 31. detsembri seisuga

Saldo 31. detsembri seisuga

484

484

625

625

14.   Võlad kolmandatele isikutele (tuhandetes eurodes)

Võlad kolmandatele isikutele (tuhandetes eurodes)

Põhilised võlad kolmandatele isikutele olid järgmised:

| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| --- | --- | --- |
| EIP-le tasumisele kuuluvad üldhalduskulud (neto) | 45 105 | 43 483 |
| Muud EIP-le tasumisele kuuluvad summad | 580 | — |
| Liikmesriikidele võlgnetavad veel väljamaksmata intressitoetused ja tehniline abi | 111 600 | 72 631 |
| Võlad kolmandatele isikutele kokku | 157 285 | 116 114 |

31.12.2017

31.12.2016

EIP-le tasumisele kuuluvad üldhalduskulud (neto)

45 105

43 483

Muud EIP-le tasumisele kuuluvad summad

580

—

Liikmesriikidele võlgnetavad veel väljamaksmata intressitoetused ja tehniline abi

111 600

72 631

Võlad kolmandatele isikutele kokku

Võlad kolmandatele isikutele kokku

157 285

157 285

116 114

116 114

15.   Muud kohustused (tuhandetes eurodes)

Muud kohustused (tuhandetes eurodes)

Muud kohustused koosnevad põhiliselt järgnevast:

| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| --- | --- | --- |
| Ennetähtaegsed laenude tagasimaksed | 1 986 | 2 081 |
| Edasilükkunud tulu intressitoetustest | 436 | 458 |
| Finantstagatised | 40 | 7 |
| Muud kohustused kokku | 2 462 | 2 546 |

31.12.2017

31.12.2016

Ennetähtaegsed laenude tagasimaksed

1 986

2 081

Edasilükkunud tulu intressitoetustest

436

458

Finantstagatised

40

7

Muud kohustused kokku

Muud kohustused kokku

2 462

2 462

2 546

2 546

16.   Liikmesriikidelt sissenõutud osamaksud (tuhandetes eurodes)

Liikmesriikidelt sissenõutud osamaksud (tuhandetes eurodes)

| Liikmesriigid | Osamaks rahastusse | Intressitoetusteks ja tehniliseks abiks ettenähtud osamaks | Kokku osamaksud | Sissenõutud, kuid veel tasumata (*6) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Austria | 65 597 | 8 387 | 73 984 | 3 615 |
| Belgia | 96 872 | 12 340 | 109 212 | 5 295 |
| Bulgaaria | 644 | 266 | 910 | 210 |
| Küpros | 414 | 171 | 585 | 135 |
| Tšehhi Vabariik | 2 346 | 969 | 3 315 | 765 |
| Taani | 53 220 | 6 875 | 60 095 | 3 000 |
| Eesti | 230 | 95 | 325 | 75 |
| Soome | 37 206 | 4 920 | 42 126 | 2 205 |
| Prantsusmaa | 589 781 | 72 062 | 661 843 | 29 325 |
| Saksamaa | 574 815 | 72 516 | 647 331 | 30 750 |
| Kreeka | 32 475 | 4 589 | 37 064 | 2 205 |
| Ungari | 2 530 | 1 045 | 3 575 | 825 |
| Iirimaa | 16 939 | 2 620 | 19 559 | 1 365 |
| Itaalia | 317 104 | 42 453 | 359 557 | 19 290 |
| Läti | 322 | 133 | 455 | 105 |
| Leedu | 552 | 228 | 780 | 180 |
| Luksemburg | 7 207 | 930 | 8 137 | 405 |
| Malta | 138 | 57 | 195 | 45 |
| Madalmaad | 129 685 | 16 715 | 146 400 | 7 275 |
| Poola | 5 980 | 2 470 | 8 450 | 1 950 |
| Portugal | 25 243 | 3 579 | 28 822 | 1 725 |
| Rumeenia | 1 702 | 703 | 2 405 | 555 |
| Slovakkia | 966 | 399 | 1 365 | 315 |
| Sloveenia | 828 | 342 | 1 170 | 270 |
| Hispaania | 156 239 | 23 306 | 179 545 | 11 775 |
| Rootsi | 68 760 | 9 129 | 77 889 | 4 110 |
| Ühendkuningriik | 329 205 | 46 392 | 375 597 | 22 230 |
| Kokku seisuga 31. detsember 2017 | 2 517 000 | 333 691 | 2 850 691 | 150 000 |
| Kokku seisuga 31. detsember 2016 | 2 377 000 | 273 691 | 2 650 691 | 86 395 |

Liikmesriigid

Osamaks rahastusse

Intressitoetusteks ja tehniliseks abiks ettenähtud osamaks

Kokku osamaksud

Sissenõutud, kuid veel tasumata (*6)

*6

Austria

65 597

8 387

73 984

3 615

Belgia

96 872

12 340

109 212

5 295

Bulgaaria

644

266

910

210

Küpros

414

171

585

135

Tšehhi Vabariik

2 346

969

3 315

765

Taani

53 220

6 875

60 095

3 000

Eesti

230

95

325

75

Soome

37 206

4 920

42 126

2 205

Prantsusmaa

589 781

72 062

661 843

29 325

Saksamaa

574 815

72 516

647 331

30 750

Kreeka

32 475

4 589

37 064

2 205

Ungari

2 530

1 045

3 575

825

Iirimaa

16 939

2 620

19 559

1 365

Itaalia

317 104

42 453

359 557

19 290

Läti

322

133

455

105

Leedu

552

228

780

180

Luksemburg

7 207

930

8 137

405

Malta

138

57

195

45

Madalmaad

129 685

16 715

146 400

7 275

Poola

5 980

2 470

8 450

1 950

Portugal

25 243

3 579

28 822

1 725

Rumeenia

1 702

703

2 405

555

Slovakkia

966

399

1 365

315

Sloveenia

828

342

1 170

270

Hispaania

156 239

23 306

179 545

11 775

Rootsi

68 760

9 129

77 889

4 110

Ühendkuningriik

329 205

46 392

375 597

22 230

Kokku seisuga 31. detsember 2017

Kokku seisuga 31. detsember 2017

2 517 000

2 517 000

333 691

333 691

2 850 691

2 850 691

150 000

150 000

Kokku seisuga 31. detsember 2016

Kokku seisuga 31. detsember 2016

2 377 000

2 377 000

273 691

273 691

2 650 691

2 650 691

86 395

86 395

17.   Tingimuslikud kohustused ja siduvad kohustused (tuhandetes eurodes)

Tingimuslikud kohustused ja siduvad kohustused (tuhandetes eurodes)

| | 31.12.2017 | 31.12.2016 |
| --- | --- | --- |
| Siduvad kohustused | | |
| Väljamaksmata laenud | 869 983 | 901 899 |
| Väljamaksmata müügivalmis finantsvaradega seotud kulukohustused | 321 695 | 244 050 |
| Antud tagatised | 7 682 | 8 627 |
| Intressitoetused ja tehniline abi | 382 576 | 334 553 |
| Tingimuslikud kohustused | | |
| Allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised | 74 569 | 35 337 |
| Tingimuslikud kohustused ja siduvad kohustused kokku | 1 656 505 | 1 524 466 |

31.12.2017

31.12.2016

Siduvad kohustused

Siduvad kohustused

Väljamaksmata laenud

869 983

901 899

Väljamaksmata müügivalmis finantsvaradega seotud kulukohustused

321 695

244 050

Antud tagatised

7 682

8 627

Intressitoetused ja tehniline abi

382 576

334 553

Tingimuslikud kohustused

Tingimuslikud kohustused

Allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised

74 569

35 337

Tingimuslikud kohustused ja siduvad kohustused kokku

Tingimuslikud kohustused ja siduvad kohustused kokku

1 656 505

1 656 505

1 524 466

1 524 466

18.   Intressid ja samalaadsed tulud ja kulud (tuhandetes eurodes)

Intressid ja samalaadsed tulud ja kulud (tuhandetes eurodes)

Intressid ja samalaadsed tulud koosnevad põhiliselt järgnevast:

| | Alates 1.1.2017 | Alates 1.1.2016 |
| --- | --- | --- |
| | kuni 31.12.2017 | kuni 31.12.2016 |
| Laenud ja nõuded | 97 440 | 102 580 |
| Intressitoetused | 3 966 | 4 118 |
| Intressid ja samalaadsed tulud kokku | 101 406 | 106 698 |

Alates 1.1.2017

Alates 1.1.2016

kuni 31.12.2017

kuni 31.12.2016

Laenud ja nõuded

97 440

102 580

Intressitoetused

3 966

4 118

Intressid ja samalaadsed tulud kokku

Intressid ja samalaadsed tulud kokku

101 406

101 406

106 698

106 698

Intressid ja samalaadsed kulud koosnevad põhiliselt järgmisest:

| | Alates 1.1.2017 | Alates 1.1.2016 |
| --- | --- | --- |
| | kuni 31.12.2017 | kuni 31.12.2016 |
| Tuletisinstrumendid | - 980 | -1 142 |
| Raha ja raha ekvivalendid | -1 037 | - 752 |
| Tähtajani hoitavad finantsvarad | - 654 | - 413 |
| Intressid ja samalaadsed kulud kokku | -2 671 | -2 307 |

Alates 1.1.2017

Alates 1.1.2016

kuni 31.12.2017

kuni 31.12.2016

Tuletisinstrumendid

- 980

-1 142

Raha ja raha ekvivalendid

-1 037

- 752

Tähtajani hoitavad finantsvarad

- 654

- 413

Intressid ja samalaadsed kulud kokku

Intressid ja samalaadsed kulud kokku

-2 671

-2 671

-2 307

-2 307

19.   Tulud ja kulud teenus- ja vahendustasudest (tuhandetes eurodes)

Tulud ja kulud teenus- ja vahendustasudest (tuhandetes eurodes)

Teenus- ja vahendustasudest laekuv tulu koosneb põhiliselt järgnevast:

| | Alates 1.1.2017 | Alates 1.1.2016 |
| --- | --- | --- |
| | kuni 31.12.2017 | kuni 31.12.2016 |
| Laenude ja nõuetega seotud teenus- ja vahendustasud | — | 515 |
| Finantstagatistega seotud teenus- ja vahendustasud | 209 | 183 |
| Muu | 1 | 1 |
| Tulu teenus- ja vahendustasudest kokku | 210 | 699 |

Alates 1.1.2017

Alates 1.1.2016

kuni 31.12.2017

kuni 31.12.2016

Laenude ja nõuetega seotud teenus- ja vahendustasud

—

515

Finantstagatistega seotud teenus- ja vahendustasud

209

183

Muu

1

1

Tulu teenus- ja vahendustasudest kokku

Tulu teenus- ja vahendustasudest kokku

210

210

699

699

Teenus- ja vahendustasudega seonduvad kulud koosnevad põhiliselt järgnevast:

| | Alates 1.1.2017 | Alates 1.1.2016 |
| --- | --- | --- |
| | kuni 31.12.2017 | kuni 31.12.2016 |
| Müügivalmis finantsvaradega seoses kolmandatele isikutele makstud vahendustasud | - 60 | - 48 |
| Teenus- ja vahendustasudega seonduvad kulud kokku | - 60 | - 48 |

Alates 1.1.2017

Alates 1.1.2016

kuni 31.12.2017

kuni 31.12.2016

Müügivalmis finantsvaradega seoses kolmandatele isikutele makstud vahendustasud

- 60

- 48

Teenus- ja vahendustasudega seonduvad kulud kokku

Teenus- ja vahendustasudega seonduvad kulud kokku

- 60

- 60

- 48

- 48

20.   Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud kasum (tuhandetes eurodes)

Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud kasum (tuhandetes eurodes)

Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud kasum koosneb põhiliselt järgnevast:

| | Alates 1.1.2017 | Alates 1.1.2016 |
| --- | --- | --- |
| | kuni 31.12.2017 | kuni 31.12.2016 |
| Puhastulu müügivalmis finantsvaradelt | 1 030 | 2 159 |
| Dividenditulu | 1 681 | 4 345 |
| Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud netokasum | 2 711 | 6 504 |

Alates 1.1.2017

Alates 1.1.2016

kuni 31.12.2017

kuni 31.12.2016

Puhastulu müügivalmis finantsvaradelt

1 030

2 159

Dividenditulu

1 681

4 345

Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud netokasum

Müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud netokasum

2 711

2 711

6 504

6 504

21.   Üldhalduskulud (tuhandetes eurodes)

Üldhalduskulud (tuhandetes eurodes)

Üldhalduskulud on kulud, mida EIP rahastu haldamise käigus tegelikult kannab ja millest on arvatud maha tulud, mida EIP saab otse rahastu klientidelt võetavatest standardsetest hindamistasudest.

| | Alates 1.1.2017 | Alates 1.1.2016 |
| --- | --- | --- |
| | kuni 31.12.2017 | kuni 31.12.2016 |
| EIP kantud tegelikud kulud | -48 285 | -45 858 |
| Tulu rahastu poolt otse klientidelt võetavatest hindamistasudest | 3 180 | 2 375 |
| Üldhalduskulud kokku | -45 105 | -43 483 |

Alates 1.1.2017

Alates 1.1.2016

kuni 31.12.2017

kuni 31.12.2016

EIP kantud tegelikud kulud

-48 285

-45 858

Tulu rahastu poolt otse klientidelt võetavatest hindamistasudest

3 180

2 375

Üldhalduskulud kokku

Üldhalduskulud kokku

-45 105

-45 105

-43 483

-43 483

22.   Osalemine konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksustes (tuhandetes eurodes)

Osalemine konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksustes (tuhandetes eurodes)

Struktureeritud (majandus)üksuse määratlus

Struktureeritud (majandus)üksuse määratlus

Struktureeritud (majandus)üksus on üksus, mille kontrollija määratlemisel ei ole peamiseks teguriks hääleõigus või muud sarnased õigused. IFRS 12-s on märgitud, et struktureeritud (majandus)üksusel on mõned või kõik alljärgnevatest tunnustest:

| — | piiratud tegevus; |
| --- | --- |

—

piiratud tegevus;

| — | kitsas ja selgelt määratletud eesmärk, näiteks maksutõhusa rendilepingu teostamine, uurimis- ja arendustegevuse teostamine, (majandus)üksusele kapitali- või rahastamisallika tagamine või investoritele investeerimisvõimaluste andmine struktureeritud (majandus)üksuse varadega seotud riskide ja hüvede investoritele edasiandmise kaudu; |
| --- | --- |

—

kitsas ja selgelt määratletud eesmärk, näiteks maksutõhusa rendilepingu teostamine, uurimis- ja arendustegevuse teostamine, (majandus)üksusele kapitali- või rahastamisallika tagamine või investoritele investeerimisvõimaluste andmine struktureeritud (majandus)üksuse varadega seotud riskide ja hüvede investoritele edasiandmise kaudu;

| — | ebapiisav omakapital, mis ei võimalda struktureeritud (majandus)üksusel rahastada oma tegevust ilma allutatud finantstoetuseta; |
| --- | --- |

—

ebapiisav omakapital, mis ei võimalda struktureeritud (majandus)üksusel rahastada oma tegevust ilma allutatud finantstoetuseta;

| — | rahastamine investoritele emiteeritud mitme lepingupõhiselt seotud instrumendi kaudu, mille tulemusena tekib krediidiriski või muude riskide kontsentratsioon (seeriad). |
| --- | --- |

—

rahastamine investoritele emiteeritud mitme lepingupõhiselt seotud instrumendi kaudu, mille tulemusena tekib krediidiriski või muude riskide kontsentratsioon (seeriad).

Konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksus

Konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksus

Konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksused on kõik struktureeritud (majandus)üksused, mida ei kontrolli rahastu. Siia kuulub ka osalus konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksustes.

Osalus struktureeritud (majandus)üksustes – määratlus

Osalus struktureeritud (majandus)üksustes – määratlus

IFRS 12 kohaselt on osalus lepingupõhine ja lepinguväline seotus, mille tõttu aruandvat (majandus)üksust mõjutab tema finantstulemusega seotud kasumi muutlikkus. Sellise osaluse näited on omakapitaliosalus ja muud laadi seotus, näiteks rahastamine, likviidsustoetus, krediidikvaliteedi parandamine, teise (majandus)üksuse ees kohustuste võtmine ja talle tagatiste andmine. IFRS 12 kohaselt ei tähenda tavaline kliendi-tarnija suhe seda, et aruandvale (majandus)üksusele peab tingimata kuuluma osalus teises (majandus)üksuses.

Järgmises tabelis on loetletud need struktureeritud (majandus)üksuste liigid, milles rahastamisvahendil on osalus, kuid mis ei ole tema poolt konsolideeritud.

| Struktureeritud (majandus)üksuse liik | Laad ja eesmärk | Rahastu osalus |
| --- | --- | --- |
| Projektide rahastamine – laenud eriotstarbelistele vahenditele | Projektide rahastamise tehingud on tehingud, mille puhul rahastu usaldab oma võla teenindamise laenuvõtjale, kelle ainus või peamine sissetulekuallikas on üksainus või mõned varad, mida rahastatakse selliste laenude või muude projektiga lepinguliselt seotud olemasolevate varadega. Projektide rahastamise tehinguid rahastatakse sageli eriotstarbelistele vahendite kaudu. | Väljamakse netosumma;
  intressitulu |
| Riskikapitalitehingud | Rahastamisvahend rahastab riskikapitali- ja investeerimisfonde. Riskikapitali- ja investeerimisfondid haldavad nendelt investoritelt koondatud raha, kes soovivad osalust börsivälisel kapitalil põhinevates tugeva kasvupotentsiaaliga väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes ning taristuprojektide rahastamises. | Investeeringud riskikapitaliüksuse emiteeritud osadesse või aktsiatesse;
  dividendituluna saadud dividendid |

Struktureeritud (majandus)üksuse liik

Laad ja eesmärk

Rahastu osalus

Projektide rahastamine – laenud eriotstarbelistele vahenditele

Projektide rahastamise tehingud on tehingud, mille puhul rahastu usaldab oma võla teenindamise laenuvõtjale, kelle ainus või peamine sissetulekuallikas on üksainus või mõned varad, mida rahastatakse selliste laenude või muude projektiga lepinguliselt seotud olemasolevate varadega. Projektide rahastamise tehinguid rahastatakse sageli eriotstarbelistele vahendite kaudu.

Väljamakse netosumma;

intressitulu

Riskikapitalitehingud

Rahastamisvahend rahastab riskikapitali- ja investeerimisfonde. Riskikapitali- ja investeerimisfondid haldavad nendelt investoritelt koondatud raha, kes soovivad osalust börsivälisel kapitalil põhinevates tugeva kasvupotentsiaaliga väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes ning taristuprojektide rahastamises.

Investeeringud riskikapitaliüksuse emiteeritud osadesse või aktsiatesse;

dividendituluna saadud dividendid

Järgmises tabelis on esitatud selliste konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksuste bilansiline väärtus, milles rahastul on aruandekuupäeva seisuga osalus, ning nimetatud üksustest lähtuv rahastu maksimaalne kahjumirisk. Maksimaalse kahjumiriski moodustavad bilansiline väärtus ja sellega seotud väljamaksmata kulukohustused.

| Struktureeritud (majandus)üksuse liik | Kirje | Bilansiline väärtus seisuga 31.12.2017 | Bilansiline väärtus seisuga 31.12.2016 | Maksimaalne kahjumirisk seisuga 31.12.2017 | Maksimaalne kahjumirisk seisuga 31.12.2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riskikapitalifondid | Müügivalmis finantsvarad | 420 104 | 437 788 | 737 661 | 672 222 |
| Kokku | | 420 104 | 437 788 | 737 661 | 672 222 |

Struktureeritud (majandus)üksuse liik

Kirje

Bilansiline väärtus seisuga 31.12.2017

Bilansiline väärtus seisuga 31.12.2016

Maksimaalne kahjumirisk seisuga 31.12.2017

Maksimaalne kahjumirisk seisuga 31.12.2016

Riskikapitalifondid

Müügivalmis finantsvarad

420 104

437 788

737 661

672 222

Kokku

Kokku

420 104

420 104

437 788

437 788

737 661

737 661

672 222

672 222

23.   Tulemusliku rahastamise vahend (tuhandetes eurodes)

Tulemusliku rahastamise vahend (tuhandetes eurodes)

2013. aasta juunis kiitis AKV-ELi ministrite ühisnõukogu heaks üheteistkümnenda Euroopa Arengufondi uue finantsprotokolli aastateks 2014–2020.

Lepiti kokku eraldada investeerimisrahastule 500 miljoni eurone rahaline kate, nn tulemusliku rahastamise vahend (IFE), mis võimaldab rahastul toetada projekte, mille mõju arengule on eriti tugev, kuid ka kaasnevad riskid on tavapärasest suuremad. Kõnealuse vahendiga avardatakse investeerimisrahastu võimalusi anda laenu erasektorile, milleks tehakse sellest investeeringuid järgmistesse rahastamisvahenditesse:

Sotsiaalmõju omakapitalifondid – fondid, mida edendab üha suurem hulk uute erakapitali investeerimisfondide fondivalitsejaid, kes seavad fondi investeerimisstrateegia eesmärgiks sotsiaalsete ja keskkonnaprobleemide leevendamise, pidades samas silmas fondi enda ja selle investeerimisobjektiks olevate äriühingute jätkusuutlikkust.

Sotsiaalmõju omakapitalifondid

Laenud finantsvahendajatele (näiteks mikrokrediidiasutustele, kohalikele pankadele ja krediidiühistutele) neis AKV riikides, kus EIP ei saa krediidiriski suuniste tõttu rahastamist pakkuda, eriti kohalikus vääringus, näiteks kuna riigi riskitase on kõrge, valuuta volatiilne või hinnakujunduse võrdlusalus puudub. Selliste laenude peamine eesmärk on rahastada projekte, millel on suur mõju arengule, eelkõige pakkudes toetust mikro- ja väikeettevõtetele ning põllumajandusele, mis muidu ei ole investeerimisrahastu seisukohalt rahastamiskõlblikud.

Laenud finantsvahendajatele

Riskijagamist edendavad rahastamisvahendid, mis kujutavad endast tagatist esimese järjekoha kahju (esimese järjekoha kahjust tuleneva riski osa) suhtes, millega edendatakse EIP ja kohalikele finantsvahendajate (põhiliselt kommertspankade) vahelisi riskijagamistehinguid, millest saavad kasu muude skeemidega hõlmamata VKEd ja väikesed projektid, mis vastavad mõjupõhistele rahastamiskriteeriumitele ja millel turulünga tõttu puuduvad muud rahastamisvõimalused. Esimese järjekoha kahjust tuleneva riski osa on kujundatud kõrgema nõudeõiguse järguga tagatisele antud edasigarantiina, mida rahastavad EIP (investeerimisrahastu raames) ja muud rahvusvahelised finantsinstitutsioonid ja arengu rahastajad. Selline garantii võimaldab saavutada märkimisväärse finantsvõimenduse.

Riskijagamist edendavad rahastamisvahendid

Otserahastamine, mida pakutakse võla- ja omakapitaliinstrumentide kaudu usaldusväärsete ja kogenud arendajate projektidele, mis võivad märkimisväärselt edendada arengut, kuid mille puhul valitseb tavapärasest suurem oht kanda kahju ja jääda ilma oma investeeringust (st esineb aktsiariski laadne risk, mille puhul valitseb tavapärasest suurem oht kanda kahju). Selle vahendi kasutamisel lähtub EIP rangetest projektide valiku ja rahastamiskõlblikkuse kriteeriumitest, olenemata sellest, kui suur on projektide mõju arengule, kuna need projektid ei vasta piisaval määral rahastamiskriteeriumitele (sest ei ole tõenäoline teenida investeering tagasi või katta kahjum intressimääralt või omakapitalilt saadava tuluga).

Otserahastamine

Tulemusliku rahastamise vahendi abil saab ka tegevust mitmekesistada, hõlmates uusi valdkondi nagu tervishoid ja haridus, põllumajandus ja toiduga kindlustatus, ning töötada välja uusi ja uuenduslikke riskijagamisvahendeid.

Raamatupidamise ja finantsvaatenurgast kuulub tulemusliku rahastamise vahend investeerimisrahastu portfelli. Selle aruanne esitatakse investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruande osana.

Järgmises tabelis on esitatud bilansiline väärtus ja kulukohustustega seotud, kuid väljamaksmata summad varaliikide kaupa.

| Tulemusliku rahastamise vahendi investeeringu liik | Kirje | Bilansiline väärtus seisuga 31.12.2017 | Bilansiline väärtus seisuga 31.12.2016 | Väljamaksmata summa seisuga 31.12.2017 | Väljamaksmata summa seisuga 31.12.2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sotsiaalmõju omakapitalifondid | Müügivalmis finantsvarad | 7 839 | 5 021 | 51 720 | 19 567 |
| Laenud finantsvahendajatele | Laenud ja nõuded | 30 804 | 23 702 | 44 017 | 46 958 |
| Riskijagamisvahendid | Antud tagatised | 296 | - 288 | 64 569 | 33 719 |
| Otserahastamine – omakapitaliosalus | Müügivalmis finantsvarad | 42 981 | 39 986 | 4 014 | 14 |
| Kokku | | 81 920 | 68 421 | 164 320 | 100 258 |

Tulemusliku rahastamise vahendi investeeringu liik

Kirje

Bilansiline väärtus seisuga 31.12.2017

Bilansiline väärtus seisuga 31.12.2016

Väljamaksmata summa seisuga 31.12.2017

Väljamaksmata summa seisuga 31.12.2016

Sotsiaalmõju omakapitalifondid

Müügivalmis finantsvarad

7 839

5 021

51 720

19 567

Laenud finantsvahendajatele

Laenud ja nõuded

30 804

23 702

44 017

46 958

Riskijagamisvahendid

Antud tagatised

296

- 288

64 569

33 719

Otserahastamine – omakapitaliosalus

Müügivalmis finantsvarad

42 981

39 986

4 014

14

Kokku

Kokku

81 920

81 920

68 421

68 421

164 320

164 320

100 258

100 258

24.   Bilansipäevajärgsed sündmused

Bilansipäevajärgsed sündmused

Pärast bilansipäeva ei ole toimunud ühtegi olulist sündmust, mis tuleks avalikustada või mis nõuaks 31. detsembri 2017. aasta raamatupidamise aruande korrigeerimist.

---

(1)  ELT L 210, 6.8.2013, lk 1.

1

(2)  Esmalt esitati üleminekurahastu loomise ettepanek ühes üheteistkümnenda EAFi rakendamist käsitleva määruse (COM(2013) 445) artiklis, kuid komisjon tegi ettepaneku luua üleminekurahastu eraldi nõukogu otsusega (ettepanek: Nõukogu otsus, milles käsitletakse EAFi juhtimise üleminekumeetmeid alates 1. jaanuarist 2014 kuni 11. Euroopa Arengufondi jõustumiseni (COM(2013) 663)).

2

(3)  Nõukogu 18. veebruari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 215/2008, mis käsitleb 10. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust (ELT L 78, 19.2.2008, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 26. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 567/2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 215/2008 (mis käsitleb 10. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust) seoses 10. ja 11. Euroopa Arengufondi vahelise üleminekuperioodi kohaldamisega kuni 11. Euroopa Arengufondi sisekokkuleppe jõustumiseni (ELT L 157, 27.5.2014, lk 52).

4

(5)  Nõukogu 2. märtsi 2015. aasta määrus (EL) 2015/323, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust (ELT L 58, 3.3.2015, lk 17).

5

(6)  Nõukogu 2. märtsi 2015. aasta määrus (EL) 2015/322 11. Euroopa Arengufondi rakendamise kohta (ELT L 58, 3.3.2015, lk 1).

6

(7)  Nõukogu 26. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 567/2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 215/2008 (mis käsitleb 10. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust) seoses 10. ja 11. Euroopa Arengufondi vahelise üleminekuperioodi kohaldamisega kuni 11. Euroopa Arengufondi sisekokkuleppe jõustumiseni (ELT L 157, 27.5.2014), artikkel 43.

7

(1)  Tuleb märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes järgnevates tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelis esitatud kogusummast.

1

(8)  Arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelites esitatud kogusummast.

8

(*1)  Tasaarvelduskontodel olevad summad tuleb koguvarast, kohustustest ja netovarast maha arvata, et viia need vastavusse EAFi bilansi kogusummadega.

*1

(9)  Arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelites esitatud kogusummast.

9

(10)  Vastavalt üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklile 59 kajastatakse sularahavaru üheteistkümnenda EAFi bilansis.

10

(11)  Vastavalt üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklile 59 kajastatakse sularahavaru üheteistkümnenda EAFi bilansis. Erinevate pangakontode laadi on kirjeldatud 5. peatükis „Finantsriskide juhtimine“.

11

(12)  ELT L 173, 6.7.2017, lk 15.

12

(13)  Arvude tuhandetesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelites esitatud kogusummast.

13

(14)  Arvude tuhandetesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelites esitatud kogusummast.

14

(15)  Arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelites esitatud kogusummast.

15

(2)  Kõik vähenemised vastavad vahendite vabastamisele, mis paigutati ümber kümnenda EAFi mittekasutatavasse tulemusreservi.

2

(3)  Kõik vähenemised vastavad vahendite vabastamisele, mis paigutati ümber kümnenda EAFi mittekasutatavasse tulemusreservi.

3

(4)  Nõukogu otsuse 2010/406/EL tulemusena eraldati Sudaanile kümnenda EAFi mittekasutatavast tulemusreservist veel 150 miljonit eurot (147 miljonit eritoetuseks Sudaanile ja 3 miljonit eurot rakenduskuludeks).

4

(5)  Nõukogu otsuse 2011/315/EL tulemusena eraldati Sudaanile kümnenda EAFi mittekasutatavast tulemusreservist veel 200 miljonit eurot (194 miljonit eritoetuseks Lõuna-Sudaanile ja 6 miljonit eurot rakenduskuludeks).

5

(6)  Mittekasutatavasse reservi on paigutatud ümber 377 miljoni euro ulatuses üheksanda EAFi ja varasemate EAFide projektide vabastatud assigneeringuid, millest tuleb lahutada 200 miljoni euro suurune ümberpaigutus Lõuna-Sudaanile (üheksanda EAFi raames). AKV riikide mittekasutatava reservi suurus on 807 miljonit eurot, millest on ära kasutatud 350 miljonit eurot (üheksanda EAFi raames on 150 miljonit eurot paigutatud ümber Sudaanile ja 200 miljonit eurot Lõuna-Sudaanile).

6

(7)  Ümberpaigutused kümnenda EAFi reservi/reservist.

7

(8)  Kaasrahastamise puhul on tabelis esitatud ainult kulukohustuste assigneeringud.

8

(16)  Nõukogu otsusega nr 2013/759/EL (3) loodi Euroopa Arengufondi (EAFi) juhtimise üleminekumeetmed (üleminekurahastu), et tagada rahaliste vahendite kättesaadavus nii koostööks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning ülemeremaade ja -territooriumidega (ÜMTdega) kui ka toetuskuludeks 2014. aasta 1. jaanuari ja 11. EAFi käsitleva sisekokkuleppe jõustumise vahelisel ajal.

16

(9)  % assigneeringutest

9

(17)  Vähenemine on tingitud aasta jooksul tehtud põhiosa tagasimaksetest selliste tehingute puhul, mida juba 31. detsembri 2017. aasta seisuga käsitleti makseraskuste tõttu restruktureeritavate tehingutena, ja aasta jooksul toimunud makseraskuste tõttu restruktureeritud meetmete lõpetamistest.

17

(*2)  Sünteetilise riskimaandamise selgitusi vt punkt 3.4.2.2.2.

*2

(*3)  Sünteetilise riskimaandamise selgitusi vt punkt 3.4.2.2.2.

*3

(*4)  sealhulgas agendilepingud

*4

(*5)  sealhulgas agendilepingud

*5

(*6)  26. oktoobril 2017 määras nõukogu kindlaks, kui suure rahalise osamaksu iga liikmesriik peab tasuma. 31. detsembri 2017. aasta seisuga oli sisse maksmata 150 000 000 eurot.

*6

---

| 28.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 350/149 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 350/149

---

Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule 8., 9.,10. ja 11. EAFi kohta – sõltumatu audiitori aruanne

(2018/C 350/02)

Arvamus

| I. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | 8., 9., 10. ja 11. EAFi 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannet, mis hõlmab bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet ja rahalise rakendamise aruannet ning mille komisjon kiitis heaks 27. juunil 2018, ja |
| --- | --- | --- |

I.

a)

8., 9., 10. ja 11. EAFi 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannet, mis hõlmab bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet ja rahalise rakendamise aruannet ning mille komisjon kiitis heaks 27. juunil 2018, ja

| b) | nimetatud aruannete aluseks olevate tehingute, mille finantsjuhtimine on komisjoni ülesanne, seaduslikkust ja korrektsust (1), |
| --- | --- |

b)

nimetatud aruannete aluseks olevate tehingute, mille finantsjuhtimine on komisjoni ülesanne, seaduslikkust ja korrektsust (1),

vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele ja 11. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklile 49 (mis kehtib ka eelmiste EAFide kohta).

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta









  II. | Kontrollikoja hinnangul annab 8., 9., 10. ja 11. EAFi 31. detsembril 2017 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruanne kõikides olulistes aspektides õiglase pildi EAFide finantsolukorrast 31. detsembri 2017. aasta seisuga ning majandustulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal, vastavalt EAFide finantsmääruse sätetele ja rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele. |
| --- | --- |

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

II.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta









  III. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

III.

Maksed

| Vastupidine arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta









  IV. | Nende asjaolude tähtsuse tõttu, mida on kirjeldatud põhjenduses vastupidise arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, on kontrollikoja hinnangul 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed olulisel määral vigadest mõjutatud. |
| --- | --- |

Vastupidine arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

IV.

Alus arvamuse esitamiseks

| V. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nimetatud standarditega hõlmatud kontrollikoja kohustusi kirjeldatakse täpsemalt käesoleva aruande audiitori kohustusi käsitlevas osas. Kooskõlas rahvusvahelise arvestusekspertide eetikakoodeksite nõukogu (IESBA) eetikakoodeksiga on kontrollikoda sõltumatu ning täitnud oma muud eetikaalased kohustused vastavalt nimetatud nõuetele ja IESBA eetikakoodeksile. Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane arvamuse avaldamiseks. |
| --- | --- |

V.

Põhjendus vastupidise arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| VI. 2017. | aastal 8., 9., 10. ja 11. EAFi raames kajastatud kulud on olulisel määral vigadest mõjutatud. Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate kulude hinnanguline veamäär on 4,5 %. |
| --- | --- |

VI. 2017.

Peamised audititeemad

| VII. | Peamised audititeemad on teemad, mis kontrollikoja audiitorite kutsealase otsustuse kohaselt olid praeguse perioodi finantsaruannete auditeerimisel kõige olulisemad. Neid teemasid käsitleti finantsaruannete auditeerimisel üldiselt ja nende alusel kontrollikoja arvamuse kujundamisel, kuid nende teemade kohta kontrollikoda eraldi arvamust ei esita. |
| --- | --- |

VII.

Viitvõlad

| VIII. | Kontrollikoda hindas raamatupidamise aastaaruandes esitatud viitkulusid (vt lisa 2.8), mille kogumaht on suures osas hinnanguline. 2017. aasta lõpus oli komisjoni hinnangul kantud, kuid toetusesaajate poolt veel deklareerimata rahastamiskõlblike kulude summa 4,653 miljardit eurot (2016. aasta lõpus 3,903 miljardit eurot). |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Kontrollikoda uuris nimetatud hinnangute arvutamist ja vaatas läbi 36 lepingust koosneva valimi, et käsitleda viitkulude väärkajastamise riski. Kontrollikoda järeldas tehtud töö põhjal, et lõplikus raamatupidamise aastaaruandes esitatud viitkulud vastasid nõuetele. |
| --- | --- |

IX.

Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise võimalik mõju EAFide 2017. aasta raamatupidamise aastaaruandele

| X. 29. | märtsil 2017 teavitas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogu ametlikult oma kavatsusest Euroopa Liidust (EL) lahkuda. 19. märtsil 2018 avaldas komisjon väljaastumislepingu eelnõu, milles kirjeldati Ühendkuningriigiga peetavatel läbirääkimistel tehtud edusamme. Väljaastumislepingu eelnõus on sätestatud, et Ühendkuningriik jääb EAFide osaliseks kuni 11. EAFi ja kõigi varasemate lõpetamata EAFide tegevuse lõpetamiseni ning täidab samu kohustusi mis liikmesriigid vastavalt 11. EAFi loomise sisekokkuleppele, samuti kohustusi, mis tulenevad eelmistest EAFidest kuni nende lõpetamiseni. |
| --- | --- |

X. 29.

| XI. | Väljaastumislepingu eelnõus sätestatakse ka, et kui 10. EAFi või varasemate EAFide projektide summad ei ole kulukohustustega seotud või on need lepingu jõustumise päeva seisuga kulukohustustest vabastatud, ei kasutata Ühendkuningriigi osa nendest summadest uuesti. Sama kehtib ka Ühendkuningriigi osa suhtes sellistest rahalistest vahenditest, mida ei ole 11. EAFi raames pärast 31. detsembrit 2020 kulukohustustega seotud või mis on neist vabastatud. Läbirääkimised Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise üle jätkuvad ja seega ei ole lepingu lõplikku teksti veel kinnitatud. |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Selle põhjal järeldab kontrollikoda, et raamatupidamise aastaaruanne seisuga 31. detsember 2017 peegeldab praegust olukorda korrektselt (lõplik arvamus sõltub väljaastumisprotsessi tulemusest). |
| --- | --- |

XII.

Juhtkonna kohustused

| XIII. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja 11. EAFi finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase EAFide raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Komisjonil on lõplik vastutus EAFide raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | EAFide raamatupidamise aastaaruande koostamisel on komisjoni ülesanne hinnata EAFide vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, välja arvatud juhul, kui ta kavatseb üksuse likvideerida või tegevuse lõpetada, või kui tal puuduvad muud realistlikud alternatiivid. |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | Komisjon vastutab EAFide finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

XV.

Audiitori kohustused EAFide raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| XVI. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et EAFide raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et kõik olulise väärkajastamise või nõuete mittejärgimise juhtumid auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või vigadest ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad EAFide raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | Kooskõlas rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega tugineb kontrollikoda kogu auditi vältel oma professionaalsusele ja kutsealasele skeptitsismile. Kontrollikoja ülesandeks on ka






  — | kindlaks teha EAFide raamatupidamise aastaaruandes pettusest või vigadest põhjustatud oluliste väärkajastamiste ja selle aluseks olevate tehingute EAFide õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riskid ning neid riske hinnata. Kontrollikoda töötab välja ja rakendab auditimenetlusi nende riskide käsitlemiseks ning hangib audititõendeid, mis annaksid tema arvamusele piisava ja nõuetekohase aluse. Pettusest tuleneva olulise väärkajastamise või nõuete mittetäitmise juhtumeid on keerulisem avastada kui vigadest tulenevaid juhtumeid, sest pettus võib hõlmata keelatud kokkuleppeid, võltsimist, tahtlikku tegevusetust, andmete moonutamist või sisekontrolli eiramist. Seetõttu on ka suurem oht, et selliseid juhtumeid ei avastata; |
| --- | --- | --- |

XVII.

—

kindlaks teha EAFide raamatupidamise aastaaruandes pettusest või vigadest põhjustatud oluliste väärkajastamiste ja selle aluseks olevate tehingute EAFide õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riskid ning neid riske hinnata. Kontrollikoda töötab välja ja rakendab auditimenetlusi nende riskide käsitlemiseks ning hangib audititõendeid, mis annaksid tema arvamusele piisava ja nõuetekohase aluse. Pettusest tuleneva olulise väärkajastamise või nõuete mittetäitmise juhtumeid on keerulisem avastada kui vigadest tulenevaid juhtumeid, sest pettus võib hõlmata keelatud kokkuleppeid, võltsimist, tahtlikku tegevusetust, andmete moonutamist või sisekontrolli eiramist. Seetõttu on ka suurem oht, et selliseid juhtumeid ei avastata;

| — | teha endale selgeks auditi seisukohast oluline sisekontrollisüsteem asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte sisekontrolli mõjususe kohta arvamuse esitamiseks); |
| --- | --- |

—

teha endale selgeks auditi seisukohast oluline sisekontrollisüsteem asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte sisekontrolli mõjususe kohta arvamuse esitamiseks);

| — | hinnata juhtkonna kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ning juhtkonna koostatud arvestushinnangute ja nendega seotud avalduste põhjendatust; |
| --- | --- |

—

hinnata juhtkonna kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ning juhtkonna koostatud arvestushinnangute ja nendega seotud avalduste põhjendatust;

| — | teha järeldus selle kohta, kas juhtkond lähtub raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, ning hinnata saadud auditi tõendusmaterjali põhjal, kas esineb olulist ebakindlust, mis tuleneb sündmustest või tingimustest, mis võivad EAFide tegevuse jätkuvuse tõsise kahtluse alla seada. Kui kontrollikoja arvates oluline ebakindlus eksisteerib, siis peab ta oma audiitori aruandes tähelepanu juhtima konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande asjaomastele avaldustele, või kui need on puudulikud, siis muutma oma arvamust. Kontrollikoja järeldused põhinevad enne oma aruande valmimise kuupäeva saadud auditi tõendusmaterjalil. Edaspidised sündmused või tingimused võivad aga põhjustada olukorra, kus üksusel ei ole võimalik oma tegevust jätkata; |
| --- | --- |

—

teha järeldus selle kohta, kas juhtkond lähtub raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, ning hinnata saadud auditi tõendusmaterjali põhjal, kas esineb olulist ebakindlust, mis tuleneb sündmustest või tingimustest, mis võivad EAFide tegevuse jätkuvuse tõsise kahtluse alla seada. Kui kontrollikoja arvates oluline ebakindlus eksisteerib, siis peab ta oma audiitori aruandes tähelepanu juhtima konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande asjaomastele avaldustele, või kui need on puudulikud, siis muutma oma arvamust. Kontrollikoja järeldused põhinevad enne oma aruande valmimise kuupäeva saadud auditi tõendusmaterjalil. Edaspidised sündmused või tingimused võivad aga põhjustada olukorra, kus üksusel ei ole võimalik oma tegevust jätkata;

| — | hinnata raamatupidamise aastaaruande üldist esitusviisi, ülesehitust ja sisu, sealhulgas kogu avalikustatud teavet, samuti seda, kas raamatupidamise aastaaruanne kajastab selle aluseks olevaid tehinguid ja sündmusi õiglaselt. |
| --- | --- |

—

hinnata raamatupidamise aastaaruande üldist esitusviisi, ülesehitust ja sisu, sealhulgas kogu avalikustatud teavet, samuti seda, kas raamatupidamise aastaaruanne kajastab selle aluseks olevaid tehinguid ja sündmusi õiglaselt.

| XVIII. | Kontrollikoda vahetab juhtkonnaga teavet muu hulgas auditi kavandatud ulatuse ja ajakava ning oluliste auditileidude, sh sisekontrollis avastatud oluliste puuduste kohta. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | Tulude puhul kontrolliti liikmesriikide kõiki osamakseid ning muud tüüpi tulutehingutest moodustatud valimit. |
| --- | --- |

XIX.

| XX. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid), välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning makseasutus või -institutsioon need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

XX.

| XXI. | Komisjoniga arutatud teemade seast valib kontrollikoda need, mis olid EAFide raamatupidamise aastaaruande auditeerimisel kõige olulisemad ja mis on seetõttu vaatlusaluse perioodi peamised audititeemad. Nimetatud teemasid kirjeldatakse kontrollikoja aruandes, välja arvatud juhul, kui teabe avalikustamine on õigusaktiga keelatud, või kui (mida juhtub äärmiselt harva) kontrollikoda otsustab, et teemat ei tohi kontrollikoja aruandes käsitleda, kuna vastasel juhul võib see tõenäoliselt avaliku huviga saadava kasu üles kaaluda. |
| --- | --- |

XXI.

12. juuli 2018

president

Klaus-Heiner LEHNE

Euroopa Kontrollikoda

12, rue Alcide De Gasperi, Luxembourg, LUKSEMBURG

---

(1)  11. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklite 43, 48–50 ja 58 kohaselt ei laiene käesolev kinnitav avaldus EAFide vahenditele, mida haldab EIP.

1

---