# Uradni list C 438/2018

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 438 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 615. december 2018 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 438

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 615. december 2018

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2018/C 438/01 | Menjalni tečaji eura | 1 |
| 2018/C 438/02 | Izvedbeni sklep Komisije z dne 28. novembra 2018 o objavi enotnega dokumenta iz člena 94(1)(d) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije ter sklica na objavo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju (Cebreros (ZOP)) | 2 |

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2018/C 438/01

Menjalni tečaji eura

1

2018/C 438/02

Izvedbeni sklep Komisije z dne 28. novembra 2018 o objavi enotnega dokumenta iz člena 94(1)(d) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije ter sklica na objavo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju (Cebreros (ZOP))

Uradnem listu Evropske unije

2

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2018/C 438/03 | Sporočilo Komisije, objavljeno v skladu s členom 27(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003, v zadevi AT.39398 – Visa MIF | 8 |
| 2018/C 438/04 | Sporočilo Komisije, objavljeno v skladu s členom 27(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003, v zadevi AT.40049 – Mastercard II | 11 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2018/C 438/03

Sporočilo Komisije, objavljeno v skladu s členom 27(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003, v zadevi AT.39398 – Visa MIF

8

2018/C 438/04

Sporočilo Komisije, objavljeno v skladu s členom 27(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003, v zadevi AT.40049 – Mastercard II

11

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 5.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 438/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 438/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

4. decembra 2018

(2018/C 438/01)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1409 |
| JPY | japonski jen | 128,68 |
| DKK | danska krona | 7,4626 |
| GBP | funt šterling | 0,89058 |
| SEK | švedska krona | 10,2293 |
| CHF | švicarski frank | 1,1348 |
| ISK | islandska krona | 139,60 |
| NOK | norveška krona | 9,6473 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,901 |
| HUF | madžarski forint | 323,20 |
| PLN | poljski zlot | 4,2823 |
| RON | romunski leu | 4,6514 |
| TRY | turška lira | 6,1035 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5451 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5031 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,9071 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6406 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5550 |
| KRW | južnokorejski won | 1 261,04 |
| ZAR | južnoafriški rand | 15,5292 |
| CNY | kitajski juan | 7,7986 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4015 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 303,46 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7319 |
| PHP | filipinski peso | 60,035 |
| RUB | ruski rubelj | 75,7901 |
| THB | tajski bat | 37,273 |
| BRL | brazilski real | 4,3642 |
| MXN | mehiški peso | 23,2057 |
| INR | indijska rupija | 80,4720 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1409

JPY

japonski jen

128,68

DKK

danska krona

7,4626

GBP

funt šterling

0,89058

SEK

švedska krona

10,2293

CHF

švicarski frank

1,1348

ISK

islandska krona

139,60

NOK

norveška krona

9,6473

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,901

HUF

madžarski forint

323,20

PLN

poljski zlot

4,2823

RON

romunski leu

4,6514

TRY

turška lira

6,1035

AUD

avstralski dolar

1,5451

CAD

kanadski dolar

1,5031

HKD

hongkonški dolar

8,9071

NZD

novozelandski dolar

1,6406

SGD

singapurski dolar

1,5550

KRW

južnokorejski won

1 261,04

ZAR

južnoafriški rand

15,5292

CNY

kitajski juan

7,7986

HRK

hrvaška kuna

7,4015

IDR

indonezijska rupija

16 303,46

MYR

malezijski ringit

4,7319

PHP

filipinski peso

60,035

RUB

ruski rubelj

75,7901

THB

tajski bat

37,273

BRL

brazilski real

4,3642

MXN

mehiški peso

23,2057

INR

indijska rupija

80,4720

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 5.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 438/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 438/2

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 28. novembra 2018

o objavi enotnega dokumenta iz člena 94(1)(d) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije ter sklica na objavo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju

(Cebreros (ZOP))

(2018/C 438/02)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 97(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Španija je vložila vlogo za zaščito imena „Cebreros“ v skladu z oddelkom 2 poglavja I naslova II dela II Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(1)

Španija je vložila vlogo za zaščito imena „Cebreros“ v skladu z oddelkom 2 poglavja I naslova II dela II Uredbe (EU) št. 1308/2013.

| (2) | V skladu s členom 97(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 je Komisija vlogo preučila in sklenila, da izpolnjuje pogoje iz členov 93 do 96, člena 97(1) ter členov 100, 101 in 102 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 97(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 je Komisija vlogo preučila in sklenila, da izpolnjuje pogoje iz členov 93 do 96, člena 97(1) ter členov 100, 101 in 102 navedene uredbe.

| (3) | Da se omogoči predložitev izjav o ugovoru v skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013, bi bilo enotni dokument iz člena 94(1)(d) navedene uredbe in sklic na objavo specifikacije proizvoda iz predhodnega nacionalnega postopka za preučitev vloge za zaščito imena „Cebreros“ treba objaviti v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(3)

Da se omogoči predložitev izjav o ugovoru v skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013, bi bilo enotni dokument iz člena 94(1)(d) navedene uredbe in sklic na objavo specifikacije proizvoda iz predhodnega nacionalnega postopka za preučitev vloge za zaščito imena „Cebreros“ treba objaviti v Uradnem listu Evropske unije –

SKLENILA:

Edini člen

Enotni dokument, pripravljen v skladu s členom 94(1)(d) Uredbe (EU) št. 1308/2013, in sklic na objavo specifikacije proizvoda za ime „Cebreros“ (ZOP) sta v Prilogi k temu sklepu.

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 je objava tega sklepa podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zaščito imena iz prvega odstavka tega člena v dveh mesecih od dneva njegove objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 28. novembra 2018

Za Komisijo

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

---

PRILOGA

ENOTNI DOKUMENT

„Cebreros“

PDO-ES-02348

Datum vloge: 20.2.2017

1.   Ime za registracijo

„Cebreros“

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

4.   Opis vina

Bela vina:

Bela vina imajo odtenke, ki segajo od slamnate do zlatorumene barve. So bistra in svetleča s sadno aromo ter močnim in uravnoteženim okusom ter oljnato teksturo v ustih. Če so starana v sodih, so lahko ob robu zlate barve, njihova sadna aroma je zrelejša, v ustih pa imajo polnejši okus.

Najvišja vsebnost hlapnih kislin pri vinih, starejših od enega leta: 16,67 meq/l do 10 vol. %, kar se poviša za 1 meq/l za vsak odstotek deleža alkohola nad 10 vol. %.

Ta vina lahko presegajo omejitve iz točke 1 Priloge I C Uredbe Komisije (ES) št. 606/2009, če izpolnjujejo merila iz oddelka 3 te priloge.

Analitski parametri, ki v tem dokumentu niso določeni, so v skladu z veljavnimi predpisi.

Splošne analitske lastnosti

| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| --- | --- |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grame na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,33 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 160 |

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grame na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,33

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

160

Vina rosé:

Vina rosé so bistra in sijočega videza, njihova barva pa sega od bledo rožnate do jagodno rožnate ali malinove. Običajno imajo note rdečega in/ali črnega jagodičja s srednjo strukturo v ustih. Če so starana v sodih, so njihovi toni lahko bolj pomarančni, sadni pookus je manj intenziven, v ozadju pa se pojavijo vtisi po lesu.

Najvišja vsebnost hlapnih kislin pri vinih, starejših od enega leta: 16,67 meq/l do 10 vol. %, kar se poviša za 1 meq/l za vsak odstotek deleža alkohola nad 10 vol. %.

Ta vina lahko presegajo omejitve iz točke 1 Priloge I C Uredbe Komisije (ES) št. 606/2009, če izpolnjujejo merila iz oddelka 3 te priloge.

Analitski parametri, ki v tem dokumentu niso določeni, so v skladu z veljavnimi predpisi.

Splošne analitske lastnosti

| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| --- | --- |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grame na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,33 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 160 |

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grame na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,33

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

160

Rdeča vina:

Rdeča vina so bistra s češnjevo rdečimi toni in vijoličnim nadihom. Zaznamujejo jih note rdečega in/ali črnega jagodičja, kisline in uravnotežena struktura, kar jim daje prefinjenost in elegantnost. Če so starana v sodih, ohranijo svoj sadni razpon in pridih po lesu, postanejo mehkejša in pridobijo dolgotrajnejši pookus z opečnato rdečimi toni.

Najvišja vsebnost hlapnih kislin pri vinih, starejših od enega leta: 16,67 meq/l do 10 vol. %, kar se poviša za 1 meq/l za vsak odstotek deleža alkohola nad 10 vol. %.

Ta vina lahko presegajo omejitve iz točke 1 Priloge I C Uredbe Komisije (ES) št. 606/2009, če izpolnjujejo merila iz oddelka 3 te priloge.

Analitski parametri, ki v tem dokumentu niso določeni, so v skladu z veljavnimi predpisi.

Splošne analitske lastnosti

| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| --- | --- |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 13 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grame na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,33 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 150 |

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

13

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grame na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,33

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

5.   Enološki postopki

(a)   Osnovni enološki postopki

Postopki gojenja

| — | Sajenje, zapolnjevanje vrzeli, cepljenje na kraju samem in cepljenje s poševnim rezom se lahko izvajajo le z odobrenimi sortami. |
| --- | --- |

—

Sajenje, zapolnjevanje vrzeli, cepljenje na kraju samem in cepljenje s poševnim rezom se lahko izvajajo le z odobrenimi sortami.

| — | Pri novi zasaditvi se lahko uporabljata samo naslednji glavni sorti: garnacha tinta in albillo real. |
| --- | --- |

—

Pri novi zasaditvi se lahko uporabljata samo naslednji glavni sorti: garnacha tinta in albillo real.

Trte se lahko gojijo na naslednje načine:

| — | z uporabo tradicionalnega načina vzgoje v kotlasti obliki in njegovimi različicami, |
| --- | --- |

—

z uporabo tradicionalnega načina vzgoje v kotlasti obliki in njegovimi različicami,

| — | z vzgojo v obliki špalirja: vodeno gojenje in gojenje s podporo. |
| --- | --- |

—

z vzgojo v obliki špalirja: vodeno gojenje in gojenje s podporo.

Posebni enološki postopek

Najmanjši delež potencialnega alkohola v grozdju: 12 vol. % (rdeče sorte) in 11 vol. % (bele sorte).

Uporabljajo se samo cisterne in posode, ki ne onesnažujejo vina in so dovoljene po veljavni zakonodaji.

Največji donos pri stiskanju: 70 l na 100 kg grozdja.

Pogoji staranja

| — | Pri vinih, označenih z izrazom „FERMENTADO EN BARRICA“ (vrenje v sodih), se hrastovi sodi uporabljajo tako za vrenje kot staranje z drožmi. |
| --- | --- |

—

Pri vinih, označenih z izrazom „FERMENTADO EN BARRICA“ (vrenje v sodih), se hrastovi sodi uporabljajo tako za vrenje kot staranje z drožmi.

| — | Nadaljnje staranje se izvaja v hrastovih sodih. |
| --- | --- |

—

Nadaljnje staranje se izvaja v hrastovih sodih.

| — | Obdobje staranja se računa od 1. novembra v letu trgatve. |
| --- | --- |

—

Obdobje staranja se računa od 1. novembra v letu trgatve.

Omejitev pri vinifikaciji

| — | Bela vina se proizvajajo samo iz sorte albillo real. |
| --- | --- |

—

Bela vina se proizvajajo samo iz sorte albillo real.

| — | Vina rosé in rdeča vina se proizvajajo iz najmanj 95 % sorte garnacha tinta. |
| --- | --- |

—

Vina rosé in rdeča vina se proizvajajo iz najmanj 95 % sorte garnacha tinta.

Uporaba visokohitrostnih centrifug in kontinuiranih stiskalnic je prepovedana za pridobivanje mošta.

(b)   Največji donosi

6 000 kilogramov grozdja na hektar

42 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno območje

Vse naslednje občine so v provinci Avila:

La Adrada, El Barraco, Burgohondo, Casavieja, Casillas, Cebreros, Cuevas del Valle, Fresnedilla, Gavilanes, Herradón de Pinares, Higuera de las Dueñas, El Hoyo de Pinares, Lanzahíta, Mijares, Mombeltrán, Navahondilla, Navalmoral, Navaluenga, Navarredondilla, Navarrevisca, Navatalgordo, Pedro Bernardo, Piedralaves, San Bartolomé de Pinares, San Esteban del Valle, San Juan de la Nava, San Juan del Molinillo, Santa Cruz de Pinares, Santa Cruz del Valle, Santa María del Tiétar, Serranillos, Sotillo de la Adrada, El Tiemblo, Villanueva de Ávila in Villarejo del Valle.

7.   Glavne sorte vinske trte

| | ALBILLO REAL |
| --- | --- |

ALBILLO REAL

| | GARNACHA TINTA – GIRONET |
| --- | --- |

GARNACHA TINTA – GIRONET

8.   Opis povezave

Naravni in človeški dejavniki

Naravni dejavniki

Območje, ki ga je treba zaščititi, se nahaja v srednjeiberskem sistemu gorskih verig med povodji rek Alberche in Tiétar, ki sta pritoka reke Tagus. Povodji ločuje vzhodni del gorske verige Sierra de Gredos. Tla so pretežno granitna.

V povodju reke Alberche je teren razgiban, a brez ostrih elementov. Prepreden je s strmimi pobočji na znatnih višinah. Vinogradi v glavnem ležijo na pobočjih levega brega doline, ki so obrnjena proti jugu. Nadmorska višina je med 800 in 1 000 m, nekatere parcele pa so lahko nad 1 000 m. Povodje reke Tiétar leži nižje, vendar se nenadoma dvigne blizu vira.

Tla so ilovnata, peščena in rahlo kisla na granitni podlagi ter revna z organskimi snovmi. Skrilasto območje z ilovnato-glineno-peščenimi tlemi obstaja, a je manjše. Po FAO so tla na območju pretežno pokarbonatna. Distrična in huminska tla sestavljajo večino tal v vinogradih.

Podnebje je sredozemsko s celinskim vplivom. Zime so relativno kratke in niso zelo mrzle. Poletja so dolga, vroča in suha. Povprečna letna temperatura na območju, kjer ležijo vinogradi (Sierra de Gredos ima gorsko podnebje), je med 12 in 15 °C, količina padavin pa se giblje med 400 in 800 mm na leto. V letu je brez ledu 215 dni. Na splošno se lahko reče, da je podnebje toplejše in bolj deževno kot na drugih območjih v regiji z zaščitenimi geografskimi oznakami reke Douro.

Človeški dejavniki

Ljudje že stoletja za gojenje vinske trte izbirajo najboljšo zemljo, ki je najprimernejša in ima južno do jugovzhodno lego. Poudariti je treba, da nekatere parcele ležijo visoko nad morsko gladino (nad 1 000 metri).

Garnacha tinta in albillo real sta glavni sorti za pridelavo tega vina. Skozi zgodovino se redno pojavljajo omembe, kako sta ti sorti prilagojeni območju. Čeprav rasteta tudi na drugih območjih, se v zaščitenih vinih zaradi lastnosti tal in podnebja razvijejo posebne značilnosti.

Trte v vinogradih na razmejenem območju so zelo stare. 94 % trt je starejših od 50 let in 37 % je starejših od 80 let. To pomeni visokokakovostno proizvodnjo malega obsega.

Na območju so trte posajene na redko, na splošno več kot 2,5 x 2,5 m. Gostota sajenja je tako 1 600 trsov na hektar, kar je primerno za majhno količino nerednih padavin ter tla, revna z organskimi snovmi.

Značilnosti proizvoda

Vina na razmejenem območju se ločijo na bela vina, vina rosé, rdeča vina, mlada vina in starana vina. Vsa imajo naslednje značilnosti specifičnega okolja (terroir):

| — | velik delež alkohola, |
| --- | --- |

—

velik delež alkohola,

| — | visoko in uravnoteženo vsebnost vinske kisline, |
| --- | --- |

—

visoko in uravnoteženo vsebnost vinske kisline,

| — | precejšnja obstojnost (dober potencial za staranje imajo zlasti rdeča vina), |
| --- | --- |

—

precejšnja obstojnost (dober potencial za staranje imajo zlasti rdeča vina),

| — | so uravnotežena in nežna v ustih ter zelo živahna. |
| --- | --- |

—

so uravnotežena in nežna v ustih ter zelo živahna.

Vzročna zveza

Vina z razmejenega območja so posebna predvsem zaradi geografskega okolja: kot je bilo navedeno zgoraj, območje obmejujejo gorski verigi in reki, ki spadata v povodje reke Tagus. Vinogradi v glavnem ležijo na pobočjih levih bregov dolin, ki so obrnjena proti jugu. Posledično značilnosti tal, geologije in podnebja skupaj tvorijo izjemno in edinstveno območje za gojenje trte. Poleg tega človeško znanje in izkušnje pri izbiranju najprimernejših sort in najustreznejših načinov gojenja omogočata pridelavo specifičnega in edinstvenega proizvoda. V nadaljevanju so povzeti glavni dejavniki, ki potrjujejo to povezavo.

| — | Peščeno-ilovnata struktura tal na granitni podlagi daje vinom prefinjenost in s tem nežnost v ustih. |
| --- | --- |

—

Peščeno-ilovnata struktura tal na granitni podlagi daje vinom prefinjenost in s tem nežnost v ustih.

| — | Mikroklima na območju, ki ga je treba zaščititi, je v nasprotju z okoliškimi območji bolj raznolika kot v Kastilji in Leonu ter hladnejša kot na območjih južno in vzhodno, z močnimi posebnimi značilnostmi. Odsotnost padavin poleti in na začetku jeseni pa zagotavlja zdrave in visokokakovostne trgatve. |
| --- | --- |

—

Mikroklima na območju, ki ga je treba zaščititi, je v nasprotju z okoliškimi območji bolj raznolika kot v Kastilji in Leonu ter hladnejša kot na območjih južno in vzhodno, z močnimi posebnimi značilnostmi. Odsotnost padavin poleti in na začetku jeseni pa zagotavlja zdrave in visokokakovostne trgatve.

| — | Vinogradi ležijo na visoki nadmorski višini, nekateri celo nad tisoč metri. Zato ima grozdje zelo dobre kisline, ki vinu dajejo svežino in živahnost. |
| --- | --- |

—

Vinogradi ležijo na visoki nadmorski višini, nekateri celo nad tisoč metri. Zato ima grozdje zelo dobre kisline, ki vinu dajejo svežino in živahnost.

| — | Njegovo posebnost dokazuje tudi trsni izbor. Vinogradniki se že stoletja odločajo za sorti, najbolj primerni za to območje: garnacha tinta in albillo real, ki sta osnova za vina ter jim dajeta posebne značilnosti. Iz sorte garnacha tinta se pridelujejo vina z velikim deležem alkohola, ki pa so zaradi nadmorske višine in podnebja sveža v ustih. Albillo real je specifičen za to območje in se razlikuje od sorte albillo mayor, ki je značilen za druga območja v Kastilji in Leonu; iz njega se pridelujejo kompleksna in živahna vina z močnim okusom, ki so zelo primerna za staranje v sodih. |
| --- | --- |

—

Njegovo posebnost dokazuje tudi trsni izbor. Vinogradniki se že stoletja odločajo za sorti, najbolj primerni za to območje: garnacha tinta in albillo real, ki sta osnova za vina ter jim dajeta posebne značilnosti. Iz sorte garnacha tinta se pridelujejo vina z velikim deležem alkohola, ki pa so zaradi nadmorske višine in podnebja sveža v ustih. Albillo real je specifičen za to območje in se razlikuje od sorte albillo mayor, ki je značilen za druga območja v Kastilji in Leonu; iz njega se pridelujejo kompleksna in živahna vina z močnim okusom, ki so zelo primerna za staranje v sodih.

| — | Tradicionalna gostota sajenja skupaj z majhno količino padavin in tlemi, revnimi z organskimi snovmi, pomeni zelo majhen donos grozdja. To je eden izmed dejavnikov za visoko kakovost grozdja tako z vidika pridelave kot vsebnosti polifenolov. Njihovi analitski parametri so uravnoteženi in dobro zorijo. |
| --- | --- |

—

Tradicionalna gostota sajenja skupaj z majhno količino padavin in tlemi, revnimi z organskimi snovmi, pomeni zelo majhen donos grozdja. To je eden izmed dejavnikov za visoko kakovost grozdja tako z vidika pridelave kot vsebnosti polifenolov. Njihovi analitski parametri so uravnoteženi in dobro zorijo.

| — | Trte v vinogradih so zelo stare (94 % jih je starejših od 50 let in 37 % je starejših od 80 let). V povezavi z že omenjenimi značilnostmi to pomeni, da se vina dobro starajo. |
| --- | --- |

—

Trte v vinogradih so zelo stare (94 % jih je starejših od 50 let in 37 % je starejših od 80 let). V povezavi z že omenjenimi značilnostmi to pomeni, da se vina dobro starajo.

Navedene okoliščine skupaj omogočijo grozdje, ki zelo dobro dozori, in proizvodnjo vin z velikim deležem alkohola (vsaj 12° za bela in rosé vina ter 13° za rdeča). Hkrati imajo vina veliko kislin (vsebnost skupnih kislin znaša vsaj 4,5 g/l, izraženih kot vinska kislina). Ta kombinacija velikega deleža alkohola in visoke vsebnosti kislin daje vinom Cebreros značilno uravnoteženost.

Vina na zaščitenem območjo se razlikujejo od okoliških vin, zlasti vin iz doline Duera, saj kažejo to značilno uravnoteženost med alkoholom in kislinami z značilno, a ne pretirano, strukturo, ki daje vinom zelo eleganten značaj.

9.   Bistveni dodatni pogoji

Pravni okvir:

v nacionalni zakonodaji

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Postopek proizvodnje vina vključuje stekleničenje in staranje v steklenici, zato se lahko organoleptične lastnosti iz specifikacije zagotavijo le, če vsi postopki obdelave vina potekajo na razmejenem območju. Vina se zaokrožijo v steklenici in s tem se konča proizvodni postopek. Na tej stopnji vina pridobijo značilnosti iz oddelka 2 te specifikacije, še zlasti pa svoje organoleptične lastnosti. Prevoz neustekleničenega vina na veliko bi pomenil, da bi se vino prestavljalo brez tega končnega koraka, zaradi česar bi se poslabšala kakovost (oksidacija in drugi znaki sprememb itd.).

Stekleničenje vin je zato eno ključnih meril za zagotavljanje lastnosti, ki se razvijejo med proizvodnim postopkom, in kadar je to primerno, postopkom staranja. Zato se mora tudi stekleničenje izvajati v polnilnicah vinskih kleti na območju proizvodnje.

Pravni okvir:

v nacionalni zakonodaji

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

| — | Na etiketah se sme namesto izraza „ZAŠČITENA OZNAČBA POREKLA ‚CEBREROS‘“ uporabljati izraz „VINO DE CALIDAD DE CEBREROS“ (kakovostno vino Cebreros). |
| --- | --- |

—

Na etiketah se sme namesto izraza „ZAŠČITENA OZNAČBA POREKLA ‚CEBREROS‘“ uporabljati izraz „VINO DE CALIDAD DE CEBREROS“ (kakovostno vino Cebreros).

| — | Obvezno je navesti leto trgatve, letino ali enakovredno informacijo, tudi če vina niso bila starana. |
| --- | --- |

—

Obvezno je navesti leto trgatve, letino ali enakovredno informacijo, tudi če vina niso bila starana.

| — | Izraza „FERMENTADO EN BARRICA“ ali „ROBLE“ (hrast) se smeta uporabljati, če vina izpolnjujejo pogoje iz veljavne zakonodaje. |
| --- | --- |

—

Izraza „FERMENTADO EN BARRICA“ ali „ROBLE“ (hrast) se smeta uporabljati, če vina izpolnjujejo pogoje iz veljavne zakonodaje.

| — | V serijah z dokazanim poreklom 100 % grozdja, iz katerega je bilo pridelano vino, v eni sami občini, se na nalepki lahko navede, da je bilo vino pridelano z grozdjem iz zadevne občine. |
| --- | --- |

—

V serijah z dokazanim poreklom 100 % grozdja, iz katerega je bilo pridelano vino, v eni sami občini, se na nalepki lahko navede, da je bilo vino pridelano z grozdjem iz zadevne občine.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://www.itacyl.es/opencms_wf/opencms/informacion_al_ciudadano/calidad_alimentaria/7_vinicos/index.html

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 5.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 438/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 438/8

---

Sporočilo Komisije, objavljeno v skladu s členom 27(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003, v zadevi AT.39398 – Visa MIF

(2018/C 438/03)

1.   Uvod

| (1) | Kadar namerava Komisija sprejeti sklep, v katerem zahteva odpravo kršitve, in kadar zadevne stranke predlagajo zaveze, da bi upoštevale pomisleke, ki jih je v predhodni oceni izrazila Komisija, lahko ta v skladu s členom 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (1) odloči, da postanejo te zaveze za podjetja zavezujoče. Tak sklep se lahko sprejme za omejeno obdobje z ugotovitvijo, da Komisija nima več razlogov za ukrepanje. Komisija v skladu s členom 27(4) navedene uredbe objavi kratek povzetek zadeve in glavno vsebino zavez. Zainteresirane strani lahko svoje pripombe predložijo v roku, ki ga določi Komisija. |
| --- | --- |

(1)

2.   Povzetek zadeve

| (2) | Komisija je 3. avgusta 2017 sprejela dodatno obvestilo o nasprotovanju proti družbama Visa Inc. in Visa International Services Association. To dodatno obvestilo o nasprotovanju dopolnjuje dodatno obvestilo o nasprotovanju z dne 23. aprila 2013 in obvestilo o nasprotovanju z dne 3. aprila 2009, naslovljeno na družbe Visa Inc., Visa International Service Association in Visa Europe Limited (2) (skupaj „Visa“). |
| --- | --- |

(2)

| (3) | V dodatnem obvestilu o nasprotovanju je bilo predstavljeno predhodno stališče Komisije, da sta družbi Visa Inc. in Visa International Services Association z določitvijo pravil o večstranskih medbančnih provizijah, ki se uporabljajo za medregionalne transakcije s potrošniškimi debetnimi in kreditnimi karticami, ki jih izda izdajatelj (banka imetnika kartice), ki se nahaja zunaj EGP, na prodajnih mestih v EGP, kršili člen 101 PDEU in člen 53 Sporazuma EGP. Te vključujejo transakcije „s kartico“ (ko je imetnik kartice prisoten, na primer v trgovini) in transakcije „na daljavo“ (ko imetnik kartice ni prisoten, na primer kadar se številka kartice in podatki o avtentikaciji posredujejo prek interneta, pošte ali telefona). |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Dodatno obvestilo o nasprotovanju ugotavlja, da pravila družbe Visa zahtevajo, da pridobitelj (banka trgovca) za vsako medregionalno transakcijo na prodajnih mestih v EGP plača medregionalne večstranske medbančne provizije izdajatelju (banki imetnika kartice), in prav tako da so medregionalne večstranske medbančne provizije družbe Visa enakovredne sklepom podjetniških združenj v smislu člena 101(1) PDEU/člena 53(1) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Kot predstavljeno v dodatnem obvestilu o nasprotovanju, kadar imetnik kartice pri nakupu blaga ali storitev od trgovca uporabi plačilno kartico, trgovec plača provizijo pridobitelju. Pridobitelj obdrži del te provizije (marža pridobitelja), del pripada izdajatelju (večstranska medbančna provizija), majhen del pa pripada upravljavcu sheme (v tem primeru družbi Visa). Dodatno obvestilo o nasprotovanju nadalje navaja, da je velik del provizije, ki se zaračunava trgovcu, določen z večstransko medbančno provizijo. Vendar je Komisija v svojih preteklih zadevah sprejela večstranske medbančne provizije, ki so v skladu s tako imenovanim preizkusom indiferentnosti trgovcev (3). Glede na preizkus medbančne provizije v povprečju ne bi smele preseči transakcijskih koristi, ki jih imajo trgovci od sprejemanja plačilnih kartic. Taka večstranska medbančna provizija zagotavlja, da so trgovci v povprečju indiferentni glede sprejemanja plačil s plačilnimi karticami in drugimi plačilnimi sredstvi, kar ustvarja enake konkurenčne pogoje za konkurenco med alternativnimi plačilnimi instrumenti. |
| --- | --- |

(5)

3.   Glavna vsebina predlaganih zavez

| (6) | Družbi Visa Inc in Visa International Services Association se kot stranki v postopku ne strinjata s predhodno oceno Komisije. Kljub temu sta v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 1/2003 predlagali zaveze, da bi upoštevali pomisleke Komisije glede konkurence. Zaveze so na kratko povzete v nadaljevanju, v celoti pa so v angleškem jeziku objavljene na spletišču Generalnega direktorata za konkurenco na naslednjem naslovu:
  http://ec.europa.eu/competition/index_en.html |
| --- | --- |

(6)

http://ec.europa.eu/competition/index_en.html

| (7) | Družba Visa se zavezuje, da bo v šestih mesecih od datuma prejema uradnega obvestila Komisije o sklepu o zavezah v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 1/2003 omejila:






  (a) | svojo debetno medregionalno večstransko medbančno provizijo za medregionalne transakcije „s kartico“ (CP) na 0,2 %; |
| --- | --- | --- |

(7)

(a)

svojo debetno medregionalno večstransko medbančno provizijo za medregionalne transakcije „s kartico“ (CP) na 0,2 %;

| (b) | svojo kreditno medregionalno večstransko medbančno provizijo za medregionalne transakcije „s kartico“ (CP) na 0,3 %; |
| --- | --- |

(b)

svojo kreditno medregionalno večstransko medbančno provizijo za medregionalne transakcije „s kartico“ (CP) na 0,3 %;

| (c) | svojo debetno medregionalno večstransko medbančno provizijo za medregionalne transakcije „na daljavo“ (CNP) na 1,15 % in |
| --- | --- |

(c)

svojo debetno medregionalno večstransko medbančno provizijo za medregionalne transakcije „na daljavo“ (CNP) na 1,15 % in

| (d) | svojo kreditno medregionalno večstransko medbančno provizijo za medregionalne transakcije „na daljavo“ (CNP) na 1,50 %. |
| --- | --- |

(d)

svojo kreditno medregionalno večstransko medbančno provizijo za medregionalne transakcije „na daljavo“ (CNP) na 1,50 %.

| (8) | Te zaveze bodo veljale pet let in šest mesecev po uradnem obvestilu o sklepu o zavezah družbe Visa. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Družba Visa bo najpozneje v 12 delovnih dneh po uradnem obvestilu o sklepu o zavezah vsakega pridobitelja medregionalnih transakcij Visa uradno obvestila in zahtevala, da vsak pridobitelj nato obvesti svoje trgovske stranke, da: i) so bile sprejete zaveze in ii) da bodo v času trajanja zavez medregionalne večstranske medbančne provizije omejene za vse prihodnje transakcije s potrošniškimi debetnimi in kreditnimi karticami. Družba Visa bo prav tako najpozneje v 12 delovnih dneh po uradnem obvestilu o sklepu o zavezah na jasno viden in lahko dostopen način objavila na spletni strani družbe Visa Europa vse debetne in kreditne medregionalne večstranske medbančne provizije uporabljene pri medregionalnih transakcijah CP in CNP. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Družba Visa niti neposredno niti posredno z dejanjem ali opustitvijo ne zaobide ali poskuša zaobiti teh zavez. Zlasti se bo družba Visa od uradnega obvestila o sklepu o zavezah vzdržala vseh praks, ki imajo enakovreden cilj ali učinek kot medregionalne večstranske medbančne provizije. To zlasti, vendar ne izključno, vključuje izvedbene programe ali nova pravila, na podlagi katerih družba Visa prenese shemo ali druge provizije, zaračunane pridobiteljem v EGP, na izdajatelje zunaj EGP. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Ob upoštevanju zaveze o neizogibanju lahko družba Visa sprejme ustrezne ukrepe za varstvo potrošnikov, s katerimi zagotovi, da učinki sprememb njenih medregionalnih večstranskih medbančnih provizij ne bodo negativno vplivali na potrošnike, zlasti v zvezi z zadevami, kot so goljufije, pretvorba valut, vračila in plačila za nazaj. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Družba Visa imenuje pooblaščenca za spremljanje izpolnjevanja zavez družbe Visa. Komisija je pooblaščena, da pred imenovanjem potrdi ali zavrne imenovanje predlaganega pooblaščenca. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Trenutna protimonopolna preiskava (oddelek 2 zgoraj) glede družbe Visa ostaja odprta do nove ocene Komisije, ki bo po možnosti vključevala pripombe k temu obvestilu. |
| --- | --- |

(13)

4.   Poziv k predložitvi pripomb

| (14) | Komisija namerava na podlagi tržnega preskusa sprejeti sklep v skladu s členom 9(1) Uredbe št. 1/2003, na podlagi katerega bodo zgoraj navedene zaveze, objavljene na spletišču Generalnega direktorata za konkurenco, postale zavezujoče. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Komisija v skladu s členom 27(4) Uredbe (ES) št. 1/2003 poziva zainteresirane tretje osebe, naj k predlaganim zavezam predložijo svoje pripombe. Komisija mora te pripombe prejeti najpozneje v enem mesecu od objave tega sporočila. Poleg tega Komisija poziva zainteresirane tretje osebe, naj predložijo nezaupno različico svojih pripomb, v kateri naj izbrišejo vse informacije, ki so po njihovem mnenju poslovne skrivnosti, in druge zaupne informacije ter jih po potrebi nadomestijo z nezaupnim povzetkom ali oznako „poslovne skrivnosti“ oziroma „zaupno“. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Odgovore in pripombe je treba po možnosti utemeljiti ter navesti ustrezna dejstva. Če se vam kateri koli del predlaganih zavez zdi sporen, vas Komisija tudi vabi, da predlagate morebitno rešitev. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Pripombe z navedbo sklicne številke AT.39398 – Visa MIF lahko pošljete Komisiji po elektronski pošti (COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu), po telefaksu (+32 22950128) ali po pošti na naslednji naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Antitrust Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

(17)

European Commission

Directorate-General for Competition

Antitrust Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 1, 4.1.2003, str. 1. Z učinkom od 1. decembra 2009 sta člena 81 in 82 Pogodbe ES postala člena 101 in 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Določbe novih členov so vsebinsko enake določbam prejšnjih členov. V tem sporočilu je treba sklicevanje na člena 101 in 102 PDEU razumeti kot sklicevanje na člena 81 in 82 Pogodbe ES, kadar je to ustrezno.

(2)  3. junija 2016 je bila dokončana združitev družb Visa Inc. in Visa Europe in družba Visa Inc. je pridobila družbo Visa Europe. Posledično je družba Visa Europe prenehala biti ločena družba. Zato se vsako sklicevanje na družbo Visa Europe v celotnem besedilu razume kot sklicevanje na obdobje pred 3. junijem 2016.

(3)  Za informacije o preizkusu indiferentnosti trgovcev glej povzetek raziskave Komisije iz leta 2005 o stroških obdelave gotovinskih in kartičnih transakcij, stran 3, dostopna na: http://ec.europa.eu/competition/sectors/financial_services/dgcomp_final_report_en.pdf.

---

| 5.12.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 438/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 438/11

---

Sporočilo Komisije, objavljeno v skladu s členom 27(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003, v zadevi AT.40049 – Mastercard II

(2018/C 438/04)

1.   Uvod

| (1) | Kadar namerava Komisija sprejeti sklep, v katerem zahteva odpravo kršitve, in kadar zadevne stranke predlagajo zaveze, da bi upoštevale pomisleke, ki jih je v predhodni oceni izrazila Komisija, lahko ta v skladu s členom 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (1) odloči, da postanejo te zaveze za podjetja zavezujoče. Tak sklep se lahko sprejme za omejeno obdobje z ugotovitvijo, da Komisija nima več razlogov za ukrepanje. Komisija v skladu s členom 27(4) navedene uredbe objavi kratek povzetek zadeve in glavno vsebino zavez. Zainteresirane strani lahko svoje pripombe predložijo v roku, ki ga določi Komisija. |
| --- | --- |

(1)

2.   Povzetek zadeve

| (2) | Komisija je 9. julija 2015 sprejela obvestilo o nasprotovanju proti družbam MasterCard Europe S.A.; MasterCard Incorporated in MasterCard International Incorporated (skupaj „Mastercard“). |
| --- | --- |

(2)

| (3) | V obvestilu o nasprotovanju je bilo predstavljeno predhodno stališče Komisije, da pravila družbe Mastercard o večstranskih medbančnih provizijah („MIFs“ (2)), ki se uporabljajo za medregionalne transakcije s potrošniškimi debetnimi in kreditnimi karticami, ki jih izda izdajatelj (banka imetnika kartice), ki se nahaja zunaj EGP, na prodajnih mestih v EGP, kršijo člen 101 PDEU in člen 53 Sporazuma EGP. Te vključujejo transakcije „s kartico“ (ko je imetnik kartice prisoten, na primer v trgovini) in transakcije „na daljavo“ (ko imetnik kartice ni prisoten, na primer kadar se številka kartice in podatki o avtentikaciji posredujejo prek interneta, pošte ali telefona). |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Obvestilo o nasprotovanju ugotavlja, da pravila družbe MasterCard zahtevajo, da pridobitelj (banka trgovca) za vsako medregionalno transakcijo na prodajnih mestih v EGP plača medregionalne večstranske medbančne provizije izdajatelju (banki imetnika kartice), in prav tako da so medregionalne večstranske medbančne provizije družbe MasterCard so enakovredne sklepom podjetniških združenj v smislu člena 101(1) PDEU/člena 53(1) Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Kot predstavljeno v obvestilu o nasprotovanju, kadar imetnik kartice pri nakupu blaga ali storitev od trgovca uporabi plačilno kartico, trgovec plača provizijo pridobitelju. Pridobitelj obdrži del te provizije (marža pridobitelja), del pripada izdajatelju (večstranska medbančna provizija), majhen del pa pripada upravljavcu sheme (v tem primeru družbi Mastercard). Obvestilo o nasprotovanju nadalje navaja, da je velik del provizije, ki se zaračunava trgovcu, določen z večstransko medbančno provizijo. Vendar je Komisija v svojih preteklih zadevah sprejela večstranske medbančne provizije, ki so v skladu s tako imenovanim preizkusom indiferentnosti trgovcev (3). Glede na preizkus medbančne provizije v povprečju ne bi smele preseči transakcijskih koristi, ki jih imajo trgovci od sprejemanja plačilnih kartic. Taka večstranska medbančna provizija zagotavlja, da so trgovci v povprečju indiferentni glede sprejemanja plačil s plačilnimi karticami in drugimi plačilnimi sredstvi, kar ustvarja enake konkurenčne pogoje za konkurenco med alternativnimi plačilnimi instrumenti. |
| --- | --- |

(5)

3.   Glavna vsebina predlaganih zavez

| (6) | Družbe MasterCard Europe S.A., MasterCard incorporated in MasterCard International Incorporated se kot stranke v postopku ne strinjajo s predhodno oceno Komisije. Kljub temu so v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 1/2003 predlagale zaveze, da bi upoštevale pomisleke Komisije glede konkurence. Zaveze so na kratko povzete v nadaljevanju, v celoti pa so v angleškem jeziku objavljene na spletišču Generalnega direktorata za konkurenco na naslednjem naslovu:
  http://ec.europa.eu/competition/index_en.html |
| --- | --- |

(6)

http://ec.europa.eu/competition/index_en.html

| (7) | Družba Mastercard se zavezuje, da bo v šestih mesecih od datuma prejema uradnega obvestila Komisije o sklepu o zavezah v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 1/2003 omejila:






  (a) | svojo debetno IIF za medregionalne transakcije „s kartico“ (CP) na 0,2 %; |
| --- | --- | --- |

(7)

(a)

svojo debetno IIF za medregionalne transakcije „s kartico“ (CP) na 0,2 %;

| (b) | svojo kreditno IIF za medregionalne transakcije „s kartico“ (CP) na 0,3 %; |
| --- | --- |

(b)

svojo kreditno IIF za medregionalne transakcije „s kartico“ (CP) na 0,3 %;

| (c) | svojo debetno IIF za medregionalne transakcije „na daljavo“ (CNP) na 1,15 % in |
| --- | --- |

(c)

svojo debetno IIF za medregionalne transakcije „na daljavo“ (CNP) na 1,15 % in

| (d) | svojo kreditno IIF za medregionalne transakcije „na daljavo“ (CNP) na 1,50 %. |
| --- | --- |

(d)

svojo kreditno IIF za medregionalne transakcije „na daljavo“ (CNP) na 1,50 %.

| (8) | Te zaveze bodo veljale pet let in šest mesecev po uradnem obvestilu o sklepu o zavezah družbe Mastercard. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Družba Mastercard bo najpozneje v 12 delovnih dneh po uradnem obvestilu o sklepu o zavezah vsakega pridobitelja medregionalnih transakcij Mastercard uradno obvestila in zahtevala, da vsak pridobitelj nato obvesti svoje trgovske stranke, da: (i) so bile sprejete zaveze in (ii) da bodo v času trajanja zavez IIF omejene za vse prihodnje medregionalne transakcije s potrošniškimi debetnimi in kreditnimi karticami. Družba Mastercard bo prav tako najpozneje v 12 delovnih dneh po uradnem obvestilu o sklepu o zavezah na jasno viden in lahko dostopen način objavila na evropski spletni strani družbe Mastercard vse debetne in kreditne medregionalne IIF uporabljene pri medregionalnih transakcijah CP in CNP. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Družba Mastercard niti neposredno niti posredno z dejanjem ali opustitvijo ne zaobide ali poskuša zaobiti teh zavez. Zlasti se bo družba Mastercard od uradnega obvestila o sklepu o zavezah vzdržala vseh praks, ki imajo enakovreden cilj ali učinek kot IIF. To zlasti, vendar ne izključno, vključuje izvedbene programe ali nova pravila, na podlagi katerih družba Mastercard prenese shemo ali druge provizije, zaračunane pridobiteljem v EGP, na izdajatelje zunaj EGP. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Ob upoštevanju zaveze o neizogibanju lahko družba Mastercard sprejme ustrezne ukrepe za varstvo potrošnikov, s katerimi zagotovi, da učinki sprememb njenih IIF ne bodo negativno vplivali na potrošnike, zlasti v zvezi z zadevami, kot so goljufije, pretvorba valut, vračila in plačila za nazaj. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Družba Mastercard imenuje pooblaščenca za spremljanje izpolnjevanja zavez družbe Mastercard. Komisija je pooblaščena, da pred imenovanjem potrdi ali zavrne imenovanje predlaganega pooblaščenca. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Trenutna protimonopolna preiskava (oddelek 2 zgoraj) glede družbe Mastercard ostaja odprta do nove ocene Komisije, ki bo po možnosti vključevala pripombe k temu obvestilu. |
| --- | --- |

(13)

4.   Poziv k predložitvi pripomb

| (14) | Komisija namerava na podlagi tržnega preskusa sprejeti sklep v skladu s členom 9(1) Uredbe (ES) št. 1/2003, na podlagi katerega bodo zgoraj navedene zaveze, objavljene na spletišču Generalnega direktorata za konkurenco, postale zavezujoče. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Komisija v skladu s členom 27(4) Uredbe (ES) št. 1/2003 poziva zainteresirane tretje osebe, naj k predlaganim zavezam predložijo svoje pripombe. Komisija mora te pripombe prejeti najpozneje v enem mesecu od objave tega sporočila. Poleg tega Komisija poziva zainteresirane tretje osebe, naj predložijo nezaupno različico svojih pripomb, v kateri naj izbrišejo vse informacije, ki so po njihovem mnenju poslovne skrivnosti, in druge zaupne informacije ter jih po potrebi nadomestijo z nezaupnim povzetkom ali oznako „poslovne skrivnosti“ oziroma „zaupno“. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Odgovore in pripombe je treba po možnosti utemeljiti ter navesti ustrezna dejstva. Če se vam kateri koli del predlaganih zavez zdi sporen, vas Komisija tudi vabi, da predlagate morebitno rešitev. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Pripombe z navedbo sklicne številke AT.40049 – Mastercard II lahko pošljete Komisiji po elektronski pošti (COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu), po telefaksu (+32 22950128) ali po pošti na naslednji naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Antitrust Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

(17)

European Commission

Directorate-General for Competition

Antitrust Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 1, 4.1.2003, str. 1. Z učinkom od 1. decembra 2009 sta člena 81 in 82 Pogodbe ES postala člena 101 in 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Določbe novih členov so vsebinsko enake določbam prejšnjih členov. V tem sporočilu je treba sklicevanje na člena 101 in 102 PDEU razumeti kot sklicevanje na člena 81 in 82 Pogodbe ES, kadar je to ustrezno.

(2)  Družba Mastercard definira medregionalne večstranske medbančne provizije kot medbančne provizije določene s strani družbe Mastercard, ki se uporabljajo, kot pravilo, v primerih transakcij s potrošniškimi debetnimi in kreditnimi karticami („IIFs“).

(3)  Za informacije o preizkusu indiferentnosti trgovcev glej povzetek raziskave Komisije iz leta 2005 o stroških obdelave gotovinskih in kartičnih transakcij, stran 3, dostopna na: http://ec.europa.eu/competition/sectors/financial_services/dgcomp_final_report_en.pdf.

---